# Uradni list L 57/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.057.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 57 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5727. februar 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.057.slv

Uradni list

Evropske unije

L 57

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5727. februar 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 182/2014 z dne 17. decembra 2013 o spremembi Priloge III k Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 183/2014 z dne 20. decembra 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja glede regulativnih tehničnih standardov za določitev izračuna posebnih in splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja (
  1
  ) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 184/2014 z dne 25. februarja 2014 o določitvi pogojev za sistem elektronske izmenjave podatkov med državami članicami in Komisijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o sprejetju nomenklature za kategorije ukrepov za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v skladu z Uredbo (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 185/2014 z dne 26. februarja 2014 o popravku bolgarske različice Uredbe (EU) št. 142/2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (
  1
  ) | 21 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 186/2014 z dne 26. februarja 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 823/2012 glede datuma poteka veljavnosti registracij aktivnih snovi etoksisulfuron, oksadiargil in varfarin (
  1
  ) | 22 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 187/2014 z dne 26. februarja 2014 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi metiokarb (
  1
  ) | 24 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 188/2014 z dne 26. februarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 27 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/106/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 20. decembra 2013 o postopkih akreditiranja izdelovalcev zaščitenih elementov eura in elementov eura ter o spremembi Sklepa ECB/2008/3 (ECB/2013/54) | 29 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 182/2014 z dne 17. decembra 2013 o spremembi Priloge III k Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 183/2014 z dne 20. decembra 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja glede regulativnih tehničnih standardov za določitev izračuna posebnih in splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja (
  1
  )

1

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 184/2014 z dne 25. februarja 2014 o določitvi pogojev za sistem elektronske izmenjave podatkov med državami članicami in Komisijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o sprejetju nomenklature za kategorije ukrepov za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v skladu z Uredbo (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 185/2014 z dne 26. februarja 2014 o popravku bolgarske različice Uredbe (EU) št. 142/2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (
  1
  )

1

21

*

Uredba Komisije (EU) št. 186/2014 z dne 26. februarja 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 823/2012 glede datuma poteka veljavnosti registracij aktivnih snovi etoksisulfuron, oksadiargil in varfarin (
  1
  )

1

22

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 187/2014 z dne 26. februarja 2014 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi metiokarb (
  1
  )

1

24

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 188/2014 z dne 26. februarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

27

SKLEPI

2014/106/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 20. decembra 2013 o postopkih akreditiranja izdelovalcev zaščitenih elementov eura in elementov eura ter o spremembi Sklepa ECB/2008/3 (ECB/2013/54)

(ECB/2013/54)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 27.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 57/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 182/2014

z dne 17. decembra 2013

o spremembi Priloge III k Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (1) ter zlasti člena 10(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 9(1) Uredbe (EU) št. 978/2012 so določeni posebni pogoji za upravičenost do dodelitve tarifnih preferencialov v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+) državi, ki za to zaprosi. Za ta namen bi bilo treba državo šteti za ranljivo. Ratificirati bi morala vse konvencije iz Priloge VIII k tej Uredbi, poleg tega pa zadevni organi za spremljanje v svojih najnovejših razpoložljivih sklepnih ugotovitvah ne bi smeli razkrivati resnih napak pri učinkovitem izvajanju nobene izmed teh konvencij. Glede nobene od zadevnih konvencij država ne bi smela vložiti pridržka, ki je prepovedan s to konvencijo ali ki se za izključne namene člena 9 Uredbe (EU) št. 978/2012 šteje kot nezdružljiv s ciljem in namenom te konvencije. Brez pridržkov bi morala sprejeti zahteve glede poročanja, ki jih določa posamezna konvencija, in sprejeti zaveze iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) Uredbe (EU) št. 978/2012. |
| --- | --- |

(1)

V členu 9(1) Uredbe (EU) št. 978/2012 so določeni posebni pogoji za upravičenost do dodelitve tarifnih preferencialov v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+) državi, ki za to zaprosi. Za ta namen bi bilo treba državo šteti za ranljivo. Ratificirati bi morala vse konvencije iz Priloge VIII k tej Uredbi, poleg tega pa zadevni organi za spremljanje v svojih najnovejših razpoložljivih sklepnih ugotovitvah ne bi smeli razkrivati resnih napak pri učinkovitem izvajanju nobene izmed teh konvencij. Glede nobene od zadevnih konvencij država ne bi smela vložiti pridržka, ki je prepovedan s to konvencijo ali ki se za izključne namene člena 9 Uredbe (EU) št. 978/2012 šteje kot nezdružljiv s ciljem in namenom te konvencije. Brez pridržkov bi morala sprejeti zahteve glede poročanja, ki jih določa posamezna konvencija, in sprejeti zaveze iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) Uredbe (EU) št. 978/2012.

| (2) | Vsaka država, ki je zaprosila za ugodnosti GSP+, mora predložiti zahtevek z izčrpnimi informacijami o ratifikaciji zadevnih konvencij, svojih pridržkih in ugovorih zoper tiste pridržke, ki so jih predložile druge pogodbenice konvencije, ter svojih zavezah. |
| --- | --- |

(2)

Vsaka država, ki je zaprosila za ugodnosti GSP+, mora predložiti zahtevek z izčrpnimi informacijami o ratifikaciji zadevnih konvencij, svojih pridržkih in ugovorih zoper tiste pridržke, ki so jih predložile druge pogodbenice konvencije, ter svojih zavezah.

| (3) | Komisija je pooblaščena, da sprejema delegirane akte v skladu s členom 290 PDEU, s katerimi lahko oblikuje in spreminja Prilogo III, da bi lahko dodelila režim GSP+ državi, ki za ta režim zaprosi, in sicer z vstavitvijo države na seznam držav upravičenk do GSP+. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pooblaščena, da sprejema delegirane akte v skladu s členom 290 PDEU, s katerimi lahko oblikuje in spreminja Prilogo III, da bi lahko dodelila režim GSP+ državi, ki za ta režim zaprosi, in sicer z vstavitvijo države na seznam držav upravičenk do GSP+.

| (4) | Komisija je prejela zahtevek Republike Salvador, Republike Gvatemale in Republike Panama. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela zahtevek Republike Salvador, Republike Gvatemale in Republike Panama.

| (5) | Komisija je preučila zahtevke, vložene v skladu z določbami člena 10(1) Uredbe (EU) št. 978/2012 in ugotovila, da izpolnjujejo merila za upravičenost. Zato bi bilo treba zadevnim državam z datumom začetka veljavnosti te Uredbe dodeliti GSP+ in Prilogo III k Uredbi (EU) št. 978/2012 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je preučila zahtevke, vložene v skladu z določbami člena 10(1) Uredbe (EU) št. 978/2012 in ugotovila, da izpolnjujejo merila za upravičenost. Zato bi bilo treba zadevnim državam z datumom začetka veljavnosti te Uredbe dodeliti GSP+ in Prilogo III k Uredbi (EU) št. 978/2012 ustrezno spremeniti.

| (6) | Komisija bo spremljala stanje ratifikacije zadevnih konvencij v državah upravičenkah in njihovo učinkovito izvajanje ter sodelovanje držav upravičenk z zadevnimi organi za spremljanje, v skladu s členom 13 Uredbe GSP – |
| --- | --- |

(6)

Komisija bo spremljala stanje ratifikacije zadevnih konvencij v državah upravičenkah in njihovo učinkovito izvajanje ter sodelovanje držav upravičenk z zadevnimi organi za spremljanje, v skladu s členom 13 Uredbe GSP –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V stolpcih B in A Priloge III k Uredbi (EU) št. 978/2012 se vstavijo naslednje države in ustrezne črkovne oznake:

| „Salvador | SV |
| --- | --- |
| Gvatemala | GT |
| Panama | PA“ |

„Salvador

SV

Gvatemala

GT

Panama

PA“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

1

---

| 27.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 57/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 57/3

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 183/2014

z dne 20. decembra 2013

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja glede regulativnih tehničnih standardov za določitev izračuna posebnih in splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 110(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 575/2013 opredeljuje popravke zaradi kreditnega tveganja kot znesek posebnih in splošnih rezervacij za izgube pri kreditnih tveganjih, ki so bile pripoznane v računovodskih izkazih institucije v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, vendar ne določa posebnih pravil za določanje, kaj so posebni in splošni popravki zaradi kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 575/2013 opredeljuje popravke zaradi kreditnega tveganja kot znesek posebnih in splošnih rezervacij za izgube pri kreditnih tveganjih, ki so bile pripoznane v računovodskih izkazih institucije v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, vendar ne določa posebnih pravil za določanje, kaj so posebni in splošni popravki zaradi kreditnega tveganja.

| (2) | Zagotoviti bi bilo treba pravila za določitev zneskov, ki jih je treba vključiti v izračun popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki odražajo izgube, izključno povezane s kreditnim tveganjem. Izračun popravkov zaradi kreditnega tveganja za določitev kapitalskih zahtev bi moral biti omejen na zneske, ki so zmanjšali navadni lastniški temeljni kapital institucije. |
| --- | --- |

(2)

Zagotoviti bi bilo treba pravila za določitev zneskov, ki jih je treba vključiti v izračun popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki odražajo izgube, izključno povezane s kreditnim tveganjem. Izračun popravkov zaradi kreditnega tveganja za določitev kapitalskih zahtev bi moral biti omejen na zneske, ki so zmanjšali navadni lastniški temeljni kapital institucije.

| (3) | Izgube, izključno povezane s kreditnim tveganjem, pripoznane v skladu z veljavnim računovodskim okvirom v tekočem poslovnem letu, bi morale biti pripoznane kot popravki zaradi kreditnega tveganja, če institucija učinek pripozna v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu. To je pomembno za primere, v katerih se v poslovnem letu zabeležijo takšne izgube zaradi oslabitve kljub dobičkom med letom ali čistim dobičkom poslovnega leta, ki niso potrjeni v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter kadar bi njihovo pripoznanje kot popravki zaradi kreditnega tveganja prej vplivalo na vrednosti izpostavljenosti ali na dodatni kapital kot na navadni lastniški temeljni kapital. Za izgube med letom, kot je določeno v členu 36(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, takšen popravek ni potreben, če se izgube tekočega poslovnega leta v skladu s tem členom takoj odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(3)

Izgube, izključno povezane s kreditnim tveganjem, pripoznane v skladu z veljavnim računovodskim okvirom v tekočem poslovnem letu, bi morale biti pripoznane kot popravki zaradi kreditnega tveganja, če institucija učinek pripozna v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu. To je pomembno za primere, v katerih se v poslovnem letu zabeležijo takšne izgube zaradi oslabitve kljub dobičkom med letom ali čistim dobičkom poslovnega leta, ki niso potrjeni v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter kadar bi njihovo pripoznanje kot popravki zaradi kreditnega tveganja prej vplivalo na vrednosti izpostavljenosti ali na dodatni kapital kot na navadni lastniški temeljni kapital. Za izgube med letom, kot je določeno v členu 36(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, takšen popravek ni potreben, če se izgube tekočega poslovnega leta v skladu s tem členom takoj odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

| (4) | Nekatere določbe Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s popravki zaradi kreditnega tveganja se nanašajo izrecno na zunajbilančne postavke. Kadar takšnega razlikovanja ni, zadevne določbe veljajo za bilančne in zunajbilančne postavke. |
| --- | --- |

(4)

Nekatere določbe Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s popravki zaradi kreditnega tveganja se nanašajo izrecno na zunajbilančne postavke. Kadar takšnega razlikovanja ni, zadevne določbe veljajo za bilančne in zunajbilančne postavke.

| (5) | Določiti bi bilo treba pravila za tiste izgube, izključno povezane s kreditnim tveganjem, ki so pripoznane v skladu z veljavnim računovodskim okvirom in za znesek katerih se je zmanjšal navadni lastniški temeljni kapital. Ta pravila bi morala zajemati oslabitve in popravke vrednosti za finančna sredstva ali določbe za zunajbilančne postavke, če odražajo izgube, ki so izključno povezane s kreditnim tveganjem, in pod pogojem, da so pripoznane v izkazu poslovnega izida v skladu z veljavnim računovodskim okvirom. V kolikor se te izgube nanašajo na finančne instrumente, vrednotene po pošteni vrednosti, bi morala navedena pravila zajemati tudi zneske, pripoznane kot oslabitve v skladu z veljavnimi računovodskimi okviri, ali podobne izvedene popravke, če ti odražajo izgube, povezane s poslabšanjem ali zmanjšanjem kreditne kvalitete sredstva ali portfelja sredstev. Na tej stopnji ni primerno regulirati drugih zneskov, ki niso oslabitve finančnega instrumenta v skladu z veljavnim računovodskim okvirom ali ne odražajo koncepta podobne narave, tudi če bi te spremembe lahko vključevale element kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

(5)

Določiti bi bilo treba pravila za tiste izgube, izključno povezane s kreditnim tveganjem, ki so pripoznane v skladu z veljavnim računovodskim okvirom in za znesek katerih se je zmanjšal navadni lastniški temeljni kapital. Ta pravila bi morala zajemati oslabitve in popravke vrednosti za finančna sredstva ali določbe za zunajbilančne postavke, če odražajo izgube, ki so izključno povezane s kreditnim tveganjem, in pod pogojem, da so pripoznane v izkazu poslovnega izida v skladu z veljavnim računovodskim okvirom. V kolikor se te izgube nanašajo na finančne instrumente, vrednotene po pošteni vrednosti, bi morala navedena pravila zajemati tudi zneske, pripoznane kot oslabitve v skladu z veljavnimi računovodskimi okviri, ali podobne izvedene popravke, če ti odražajo izgube, povezane s poslabšanjem ali zmanjšanjem kreditne kvalitete sredstva ali portfelja sredstev. Na tej stopnji ni primerno regulirati drugih zneskov, ki niso oslabitve finančnega instrumenta v skladu z veljavnim računovodskim okvirom ali ne odražajo koncepta podobne narave, tudi če bi te spremembe lahko vključevale element kreditnega tveganja.

| (6) | Za zagotovitev, da izračun zajema vse zadevne zneske, je potrebno, da se vsak znesek, ki je relevanten za namene iz prvega pododstavka člena 110(4) Uredbe (EU) št. 575/2013, razporedi ali v izračun splošnega popravka zaradi kreditnega tveganja (splošni popravki zaradi kreditnega tveganja) ali v izračun posebnega popravka zaradi kreditnega tveganja (posebni popravki zaradi kreditnega tveganja). |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev, da izračun zajema vse zadevne zneske, je potrebno, da se vsak znesek, ki je relevanten za namene iz prvega pododstavka člena 110(4) Uredbe (EU) št. 575/2013, razporedi ali v izračun splošnega popravka zaradi kreditnega tveganja (splošni popravki zaradi kreditnega tveganja) ali v izračun posebnega popravka zaradi kreditnega tveganja (posebni popravki zaradi kreditnega tveganja).

| (7) | V zvezi z določitvijo zneskov, ki se lahko vključijo v izračun posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, je edino merilo, ki ga določa Uredba (EU) št. 575/2013, da se posebni popravki zaradi kreditnega tveganja ne morejo vključiti v dodatni kapital v skladu s standardiziranim pristopom za kreditna tveganja, kot je določeno v členu 62(c) Uredbe (EU) št. 575/2013. Zato mora biti razlikovanje med zneski, ki se vključijo v izračun posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja ali splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, v skladu z merili za določitev, kaj se lahko vključi v dodatni kapital. |
| --- | --- |

(7)

V zvezi z določitvijo zneskov, ki se lahko vključijo v izračun posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, je edino merilo, ki ga določa Uredba (EU) št. 575/2013, da se posebni popravki zaradi kreditnega tveganja ne morejo vključiti v dodatni kapital v skladu s standardiziranim pristopom za kreditna tveganja, kot je določeno v členu 62(c) Uredbe (EU) št. 575/2013. Zato mora biti razlikovanje med zneski, ki se vključijo v izračun posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja ali splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, v skladu z merili za določitev, kaj se lahko vključi v dodatni kapital.

| (8) | Uredba (EU) št. 575/2013 uvaja mednarodno dogovorjene standarde tretjega mednarodnega regulativnega okvira za banke Baselskega odbora za nadzor bank (2) (v nadaljnjem besedilu: Basel III). Zato bi morala biti ustrezna pravila za popravke zaradi kreditnega tveganja tudi v skladu z baselskim okvirom, ki določa, da mora eno od meril za razlikovanje med splošnimi popravki zaradi kreditnega tveganja in posebnimi popravki zaradi kreditnega tveganja zahtevati, da so splošne rezervacije ali splošne rezervacije za izgube iz posojil „prosto dostopne za kritje izgub, ki nastanejo naknadno“. V skladu z določbami Basla III so rezervacije ali rezervacije za izgube iz posojil, ki se hranijo za prihodnje izgube, ki jih trenutno še ni mogoče opredeliti, na voljo za kritje izgub iz naslova kreditnega tveganja, ko te nastanejo, in tako izpolnjujejo pogoje za vključitev v dodatni kapital. Poleg tega bi morali biti zneski, vključeni v izračun splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, v celoti na voljo, tako časovno kot glede zneska, za kritje takšnih izgub, vsaj na ravni podjetja, ki ne deluje več, kadar lahko kapital krije izgube v primeru insolventnosti, preden deponenti izgubijo denar. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (EU) št. 575/2013 uvaja mednarodno dogovorjene standarde tretjega mednarodnega regulativnega okvira za banke Baselskega odbora za nadzor bank (2) (v nadaljnjem besedilu: Basel III). Zato bi morala biti ustrezna pravila za popravke zaradi kreditnega tveganja tudi v skladu z baselskim okvirom, ki določa, da mora eno od meril za razlikovanje med splošnimi popravki zaradi kreditnega tveganja in posebnimi popravki zaradi kreditnega tveganja zahtevati, da so splošne rezervacije ali splošne rezervacije za izgube iz posojil „prosto dostopne za kritje izgub, ki nastanejo naknadno“. V skladu z določbami Basla III so rezervacije ali rezervacije za izgube iz posojil, ki se hranijo za prihodnje izgube, ki jih trenutno še ni mogoče opredeliti, na voljo za kritje izgub iz naslova kreditnega tveganja, ko te nastanejo, in tako izpolnjujejo pogoje za vključitev v dodatni kapital. Poleg tega bi morali biti zneski, vključeni v izračun splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, v celoti na voljo, tako časovno kot glede zneska, za kritje takšnih izgub, vsaj na ravni podjetja, ki ne deluje več, kadar lahko kapital krije izgube v primeru insolventnosti, preden deponenti izgubijo denar.

| (9) | Ta pravila bi bilo treba izvajati na tem področju ne glede na veljavni računovodski okvir. Vendar, da bi omogočili institucijam enotno razlikovanje med posebnimi popravki zaradi kreditnega tveganja in splošnimi popravki zaradi kreditnega tveganja, bi bilo treba zagotoviti merila za obravnavo izgub zaradi kreditnega tveganja znotraj veljavnega računovodskega okvira za vsako vrsto popravka zaradi kreditnega tveganja. Čeprav je obravnava izgub, izključno povezanih s kreditnim tveganjem, ki so pripoznane po veljavnih računovodskih okvirih, odvisna od izpolnjevanja teh meril, bi bilo treba glede na omejevalno naravo meril za splošne popravke zaradi kreditnega tveganja veliko večino teh zneskov običajno razvrstiti kot posebne popravke zaradi kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

(9)

Ta pravila bi bilo treba izvajati na tem področju ne glede na veljavni računovodski okvir. Vendar, da bi omogočili institucijam enotno razlikovanje med posebnimi popravki zaradi kreditnega tveganja in splošnimi popravki zaradi kreditnega tveganja, bi bilo treba zagotoviti merila za obravnavo izgub zaradi kreditnega tveganja znotraj veljavnega računovodskega okvira za vsako vrsto popravka zaradi kreditnega tveganja. Čeprav je obravnava izgub, izključno povezanih s kreditnim tveganjem, ki so pripoznane po veljavnih računovodskih okvirih, odvisna od izpolnjevanja teh meril, bi bilo treba glede na omejevalno naravo meril za splošne popravke zaradi kreditnega tveganja veliko večino teh zneskov običajno razvrstiti kot posebne popravke zaradi kreditnega tveganja.

| (10) | Mednarodni računovodski standardi se revidirajo, zaradi česar bi lahko prišlo do potrebe po spremembi meril za razlikovanje med posebnimi popravki zaradi kreditnega tveganja in splošnimi popravki zaradi kreditnega tveganja. V luči tekočih razprav, zlasti v zvezi z modeli za oslabitev, se zdi prezgodaj pričakovati ta model med merili za popravke zaradi kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

(10)

Mednarodni računovodski standardi se revidirajo, zaradi česar bi lahko prišlo do potrebe po spremembi meril za razlikovanje med posebnimi popravki zaradi kreditnega tveganja in splošnimi popravki zaradi kreditnega tveganja. V luči tekočih razprav, zlasti v zvezi z modeli za oslabitev, se zdi prezgodaj pričakovati ta model med merili za popravke zaradi kreditnega tveganja.

| (11) | Uredba (EU) št. 575/2013 zahteva določitev posebnega popravka zaradi kreditnega tveganja za eno samo izpostavljenost. Zato je treba določiti način obravnave posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki odražajo izgube, povezane s kreditnim tveganjem celotne skupine izpostavljenosti. Odločiti se je treba tudi, za katere izpostavljenosti v skupini in v kakšnem obsegu je treba pripoznati posebne popravke zaradi kreditnega tveganja. Razporeditev deležev tega zneska, ki izhaja iz takšnih posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, na izpostavljenosti v skupini mora biti sorazmerna z zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti. V ta namen je treba določiti vrednost izpostavljenosti brez upoštevanja kakršnih koli posebnih popravkov zaradi kreditnih tveganj. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (EU) št. 575/2013 zahteva določitev posebnega popravka zaradi kreditnega tveganja za eno samo izpostavljenost. Zato je treba določiti način obravnave posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki odražajo izgube, povezane s kreditnim tveganjem celotne skupine izpostavljenosti. Odločiti se je treba tudi, za katere izpostavljenosti v skupini in v kakšnem obsegu je treba pripoznati posebne popravke zaradi kreditnega tveganja. Razporeditev deležev tega zneska, ki izhaja iz takšnih posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, na izpostavljenosti v skupini mora biti sorazmerna z zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti. V ta namen je treba določiti vrednost izpostavljenosti brez upoštevanja kakršnih koli posebnih popravkov zaradi kreditnih tveganj.

| (12) | Za določitev neplačila v skladu s členom 178(3)(b) Uredbe (EU) št. 575/2013 je treba vključiti samo posebne popravke zaradi kreditnega tveganja, ki se izvedejo posamezno za eno samo izpostavljenost ali enega dolžnika, in ne posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki se izvedejo za celotno skupino izpostavljenosti. Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja za celotne skupine izpostavljenosti ne opredeljujejo dolžnikov izpostavljenosti, ki pripadajo takim skupinam, za katere velja, da je prišlo do dogodka neplačila. Zlasti obstoj posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja za skupino izpostavljenosti ni zadosten razlog za sklep, da je prišlo do dogodka neplačila pri vsakem dolžniku ali izpostavljenosti, ki spadajo v to skupino. |
| --- | --- |

(12)

Za določitev neplačila v skladu s členom 178(3)(b) Uredbe (EU) št. 575/2013 je treba vključiti samo posebne popravke zaradi kreditnega tveganja, ki se izvedejo posamezno za eno samo izpostavljenost ali enega dolžnika, in ne posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki se izvedejo za celotno skupino izpostavljenosti. Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja za celotne skupine izpostavljenosti ne opredeljujejo dolžnikov izpostavljenosti, ki pripadajo takim skupinam, za katere velja, da je prišlo do dogodka neplačila. Zlasti obstoj posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja za skupino izpostavljenosti ni zadosten razlog za sklep, da je prišlo do dogodka neplačila pri vsakem dolžniku ali izpostavljenosti, ki spadajo v to skupino.

| (13) | Institucije morajo biti sposobne pokazati, kako se uporabljajo merila za razlikovanje med posebnimi popravki zaradi kreditnega tveganja in splošnimi popravki zaradi kreditnega tveganja znotraj veljavnega računovodskega okvira. Zato bi morale institucije ta postopek dokumentirati. |
| --- | --- |

(13)

Institucije morajo biti sposobne pokazati, kako se uporabljajo merila za razlikovanje med posebnimi popravki zaradi kreditnega tveganja in splošnimi popravki zaradi kreditnega tveganja znotraj veljavnega računovodskega okvira. Zato bi morale institucije ta postopek dokumentirati.

| (14) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji posredoval Evropski bančni organ. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji posredoval Evropski bančni organ.

| (15) | Evropski bančni organ je izvedel odprta javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral potencialne povezane stroške in koristi v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter zaprosil za mnenje interesne skupine za bančništvo, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 – |
| --- | --- |

(15)

Evropski bančni organ je izvedel odprta javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral potencialne povezane stroške in koristi v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter zaprosil za mnenje interesne skupine za bančništvo, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev splošnih in posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja za namene členov 111, 159, 166, 167, 168, 178, 246 in 266 Uredbe (EU) št. 575/2013.

1.   Za namene te uredbe so zneski, ki jih mora institucija vključiti v izračun splošnih in posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, enaki vsem zneskom, ki so bili odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije, da se odrazijo izgube, izključno povezane s kreditnim tveganjem glede na veljavni računovodski okvir in kot take pripoznane v izkazu poslovnega izida, ne glede na to, ali so rezultat oslabitev, prilagoditev vrednosti ali rezervacij za zunajbilančne postavke.

Vsi zneski, ki nastanejo v skladu s prvim pododstavkom in so bili pripoznani v poslovnem letu, se lahko vključijo v izračun splošnih in posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja le, če so bili zadevni zneski odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali v primeru dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta, ki niso bili potrjeni v skladu s členom 26(2) navedene uredbe, in sicer z ustreznim takojšnjim zmanjšanjem navadnega lastniškega temeljnega kapitala za določitev kapitala.

2.   Institucija zneske iz odstavka 1 vključi v izračun splošnega popravka zaradi kreditnega tveganja (splošni popravki zaradi kreditnega tveganja), če izpolnjujejo naslednji merili:

| (a) | so prosto in v celoti na voljo – časovno in glede zneska – za kritje izgub zaradi kreditnega tveganja, ki se še niso uresničile; |
| --- | --- |

(a)

so prosto in v celoti na voljo – časovno in glede zneska – za kritje izgub zaradi kreditnega tveganja, ki se še niso uresničile;

| (b) | odražajo izgube zaradi kreditnega tveganja za skupino izpostavljenosti, za katero institucija trenutno nima dokazov, da je prišlo do izgube. |
| --- | --- |

(b)

odražajo izgube zaradi kreditnega tveganja za skupino izpostavljenosti, za katero institucija trenutno nima dokazov, da je prišlo do izgube.

3.   Vsi ostali zneski iz odstavka 1 se vključijo v izračun posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja (posebni popravki zaradi kreditnega tveganja).

4.   Če sta izpolnjeni merili iz odstavka 2, institucija v izračun splošnega popravka zaradi kreditnega tveganja vključi naslednje izgube:

| (a) | izgube, pripoznane za kritje višjih povprečnih izgub iz portfelja v preteklih letih, čeprav trenutno ni dokazov o škodnih dogodkih, ki bi utemeljili raven izgube, ugotovljene v preteklih letih; |
| --- | --- |

(a)

izgube, pripoznane za kritje višjih povprečnih izgub iz portfelja v preteklih letih, čeprav trenutno ni dokazov o škodnih dogodkih, ki bi utemeljili raven izgube, ugotovljene v preteklih letih;

| (b) | izgube, v zvezi s katerimi institucija ni seznanjena o poslabšanju kreditov za skupino izpostavljenosti, vendar je glede na pretekle izkušnje statistično verjetna določena stopnja neplačil. |
| --- | --- |

(b)

izgube, v zvezi s katerimi institucija ni seznanjena o poslabšanju kreditov za skupino izpostavljenosti, vendar je glede na pretekle izkušnje statistično verjetna določena stopnja neplačil.

5.   Institucija v izračun posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja iz odstavka 3 vedno vključi naslednje izgube:

| (a) | izgube, pripoznane v izkazu poslovnega izida, za instrumente, merjene po pošteni vrednosti, ki predstavljajo oslabitev zaradi kreditnega tveganja v skladu z veljavnim računovodskim okvirom; |
| --- | --- |

(a)

izgube, pripoznane v izkazu poslovnega izida, za instrumente, merjene po pošteni vrednosti, ki predstavljajo oslabitev zaradi kreditnega tveganja v skladu z veljavnim računovodskim okvirom;

| (b) | izgube zaradi sedanjih ali preteklih dogodkov, ki vplivajo na pomembno posamezno izpostavljenost ali izpostavljenosti, ki same po sebi niso pomembne, vendar so ocenjene posamično ali skupaj; |
| --- | --- |

(b)

izgube zaradi sedanjih ali preteklih dogodkov, ki vplivajo na pomembno posamezno izpostavljenost ali izpostavljenosti, ki same po sebi niso pomembne, vendar so ocenjene posamično ali skupaj;

| (c) | izgube, za katere pretekle izkušnje, popravljene glede na trenutno pridobljene podatke, kažejo, da je do izgube prišlo, vendar institucija še ne ve, pri kateri posamezni izpostavljenosti je prišlo do te izgube. |
| --- | --- |

(c)

izgube, za katere pretekle izkušnje, popravljene glede na trenutno pridobljene podatke, kažejo, da je do izgube prišlo, vendar institucija še ne ve, pri kateri posamezni izpostavljenosti je prišlo do te izgube.

Člen 2

Razporeditev posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja za skupino izpostavljenosti na izpostavljenosti v skupini

1.   Kadar posebni popravek zaradi kreditnega tveganja odraža izgube, povezane s kreditnim tveganjem skupine izpostavljenosti, institucija razporedi ta posebni popravek zaradi kreditnega tveganja na vse posamezne izpostavljenosti te skupine sorazmerno z zneski izpostavljenosti glede na tveganja. V ta namen se določi vrednost izpostavljenosti brez upoštevanja kakršnih koli posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja.

2.   Za obravnavo pričakovanih zneskov izgube iz člena 159 Uredbe (EU) št. 575/2013 za skupino izpostavljenosti, ki niso neplačane, institucijam ni treba razporediti posebnega popravka zaradi kreditnega tveganja na posamezne izpostavljenosti v skupini.

3.   Kadar se posebni popravek zaradi kreditnega tveganja nanaša na skupino izpostavljenosti, katere kapitalske zahteve za kreditna tveganja so delno izračunane po standardiziranem pristopu in delno po pristopu IRB, institucija razporedi ta posebni popravek zaradi kreditnega tveganja na skupino izpostavljenosti, ki jo pokriva posamezen pristop sorazmerno z zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti skupine, preden se uporabijo ukrepi iz odstavkov 1 in 2. V ta namen se določi vrednost izpostavljenosti brez upoštevanja kakršnih koli posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja.

4.   Pri razporejanju posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja na izpostavljenosti institucije zagotovijo, da se isti delež ne razporedi dvakrat na različne izpostavljenosti.

Člen 3

Izračun popravkov zaradi kreditnega tveganja za določitev vrednosti izpostavljenosti v skladu s členi 111, 166 do 167, 168, 246 in 266 Uredbe (EU) št. 575/2013

Za določitev vrednosti izpostavljenosti v skladu s členi 111, 166 do 168, 246 in 266 Uredbe (EU) št. 575/2013 institucije posebne popravke zaradi kreditnega tveganja, povezane z izpostavljenostjo, izračunajo kot zneske posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja za to eno izpostavljenost ali kot zneske posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki jih je institucija razporedila na to izpostavljenost v skladu s členom 2.

Člen 4

Izračun posebnih in splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja za obravnavo zneskov pričakovane izgube v skladu s členom 159 Uredbe (EU) št. 575/2013

1.   Za obravnavo zneskov pričakovane izgube v skladu s členom 159 Uredbe (EU) št. 575/2013 institucija izračuna skupne splošne popravke zaradi kreditnega tveganja, povezane z izpostavljenostmi, vključenimi v obravnavo zneskov pričakovanih izgub, kot vsoto teh zneskov, opredeljenih kot splošni popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 1 te uredbe, ki jih je institucija razporedila v skladu s členom 110 (3) Uredbe (EU) št. 575/2013.

2.   Za obravnavo zneskov pričakovane izgube v skladu s členom 159 Uredbe (EU) št. 575/2013 je izračun skupnega posebnega popravka zaradi kreditnega tveganja v zvezi z izpostavljenostmi, vključenimi v obravnavo zneskov pričakovanih izgub, vsota zneskov iz točk (a) in (b), brez neplačanih izpostavljenosti:

| (a) | zneski, opredeljeni kot posebni popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 1, ki so povezani s kreditnim tveganjem ene same izpostavljenosti, |
| --- | --- |

(a)

zneski, opredeljeni kot posebni popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 1, ki so povezani s kreditnim tveganjem ene same izpostavljenosti,

| (b) | zneski, opredeljeni kot posebni popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 1, ki so povezani s kreditnim tveganjem skupine izpostavljenosti in ki so bili razporejeni v skladu s členom 2. |
| --- | --- |

(b)

zneski, opredeljeni kot posebni popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 1, ki so povezani s kreditnim tveganjem skupine izpostavljenosti in ki so bili razporejeni v skladu s členom 2.

3.   Skupni posebni popravki zaradi kreditnega tveganja, ki se nanašajo na neporavnano izpostavljenost, se izračunajo kot vsota vseh zneskov posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja za to izpostavljenost ali kot zneski posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki jih je institucija razporedila na to izpostavljenost v skladu s členom 2.

Člen 5

Izračun posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja za kapitalske zahteve za namene določitve neplačila v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013

Za določitev neplačila v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013 se posebni popravki zaradi kreditnega tveganja izračunajo kot zneski posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja, ki se nanašajo na kreditno tveganje ene izpostavljenosti ali enega dolžnika.

Člen 6

Dokumentacija

Institucije dokumentirajo določanje in izračun splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja in posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  http://www.bis.org/publ/bcbs189_dec2010.pdf

2

(3)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, št. 12).

3

---

| 27.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 57/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 184/2014

z dne 25. februarja 2014

o določitvi pogojev za sistem elektronske izmenjave podatkov med državami članicami in Komisijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o sprejetju nomenklature za kategorije ukrepov za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v skladu z Uredbo (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), zlasti člena 74(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2), zlasti drugega pododstavka člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Določbe v tej uredbi so med seboj tesno povezane, saj obravnavajo vidike priprave operativnih programov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“. Za zagotovitev skladnosti med temi določbami, ki bi morale začeti veljati sočasno, in za omogočanje celovitega pregleda nad njimi ter enotnega dostopa do njih za vse rezidente Unije, je zaželeno, da se določbe o kategorijah ukrepov v podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ vključijo v ta izvedbeni akt, ker se zanje uporablja enak postopek v zvezi s posvetovanjem z Odborom za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ustanovljenim na podlagi člena 150(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, kot za druge določbe, zajete v tem izvedbenem aktu, medtem ko se za kategorije ukrepov v podporo cilju „naložbe za rast in delovna mesta“ uporablja drug postopek. |
| --- | --- |

(1)

Določbe v tej uredbi so med seboj tesno povezane, saj obravnavajo vidike priprave operativnih programov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“. Za zagotovitev skladnosti med temi določbami, ki bi morale začeti veljati sočasno, in za omogočanje celovitega pregleda nad njimi ter enotnega dostopa do njih za vse rezidente Unije, je zaželeno, da se določbe o kategorijah ukrepov v podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ vključijo v ta izvedbeni akt, ker se zanje uporablja enak postopek v zvezi s posvetovanjem z Odborom za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ustanovljenim na podlagi člena 150(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, kot za druge določbe, zajete v tem izvedbenem aktu, medtem ko se za kategorije ukrepov v podporo cilju „naložbe za rast in delovna mesta“ uporablja drug postopek.

| (2) | V skladu s členom 74(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 potekajo vse uradne izmenjave informacij med državo članico in Komisijo prek sistema elektronske izmenjave podatkov. Zato je treba določiti predpise in pogoje, ki bi jih moral izpolnjevati navedeni sistem elektronske izmenjave podatkov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 74(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 potekajo vse uradne izmenjave informacij med državo članico in Komisijo prek sistema elektronske izmenjave podatkov. Zato je treba določiti predpise in pogoje, ki bi jih moral izpolnjevati navedeni sistem elektronske izmenjave podatkov.

| (3) | Načine izmenjave informacij med državami članicami in Komisijo bi bilo treba ločiti od tistih, ki so predpisani za izmenjavo informacij med upravičenci in ustreznimi organi v skladu s členom 122(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in ki jih ureja ločen izvedbeni akt. Za zagotovitev boljše kakovosti informacij o izvajanju operativnih programov ter večje uporabnosti sistema in njegove poenostavitve je treba opredeliti osnovne zahteve glede oblike in obsega informacij, ki se izmenjajo. |
| --- | --- |

(3)

Načine izmenjave informacij med državami članicami in Komisijo bi bilo treba ločiti od tistih, ki so predpisani za izmenjavo informacij med upravičenci in ustreznimi organi v skladu s členom 122(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in ki jih ureja ločen izvedbeni akt. Za zagotovitev boljše kakovosti informacij o izvajanju operativnih programov ter večje uporabnosti sistema in njegove poenostavitve je treba opredeliti osnovne zahteve glede oblike in obsega informacij, ki se izmenjajo.

| (4) | Določiti je treba načela in pravila za delovanje sistema, ki bodo urejala identifikacijo strani, odgovornih za naložitev dokumentov v sistem in njihovo posodabljanje. |
| --- | --- |

(4)

Določiti je treba načela in pravila za delovanje sistema, ki bodo urejala identifikacijo strani, odgovornih za naložitev dokumentov v sistem in njihovo posodabljanje.

| (5) | Da bi se zmanjšalo administrativno breme za države članice in Komisijo ter hkrati zagotavljala učinkovita in uspešna elektronska izmenjava informacij, je treba predpisati tehnične značilnosti sistema. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se zmanjšalo administrativno breme za države članice in Komisijo ter hkrati zagotavljala učinkovita in uspešna elektronska izmenjava informacij, je treba predpisati tehnične značilnosti sistema.

| (6) | Poleg tega bi države članice in Komisija morale imeti možnost kodiranja in prenosa podatkov na dva različna načina. Prav tako je treba določiti pravila za primere, da bi višja sila ovirala uporabo sistema elektronske izmenjave podatkov, tako da bi lahko države članice in tudi Komisija še naprej izmenjevale informacije po alternativni poti. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega bi države članice in Komisija morale imeti možnost kodiranja in prenosa podatkov na dva različna načina. Prav tako je treba določiti pravila za primere, da bi višja sila ovirala uporabo sistema elektronske izmenjave podatkov, tako da bi lahko države članice in tudi Komisija še naprej izmenjevale informacije po alternativni poti.

| (7) | Države članice in Komisija bi morale zagotoviti, da prenos podatkov prek sistema elektronske izmenjave podatkov poteka na zavarovan način, ki omogoča razpoložljivost, celovitost, verodostojnost, zaupnost in nezmožnost izpodbijanja informacij. Zato bi bilo treba določiti pravila o varnosti. |
| --- | --- |

(7)

Države članice in Komisija bi morale zagotoviti, da prenos podatkov prek sistema elektronske izmenjave podatkov poteka na zavarovan način, ki omogoča razpoložljivost, celovitost, verodostojnost, zaupnost in nezmožnost izpodbijanja informacij. Zato bi bilo treba določiti pravila o varnosti.

| (8) | Ta uredba bi morala spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do varstva osebnih podatkov. Zato bi jo bilo treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. V zvezi z obdelavo osebnih podatkov v državah članicah se uporablja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). V zvezi z obdelavo osebnih podatkov v institucijah in organih Unije ter prostim pretokom takšnih podatkov se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba bi morala spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do varstva osebnih podatkov. Zato bi jo bilo treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. V zvezi z obdelavo osebnih podatkov v državah članicah se uporablja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). V zvezi z obdelavo osebnih podatkov v institucijah in organih Unije ter prostim pretokom takšnih podatkov se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (9) | V skladu z drugim pododstavkom člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013 je treba določiti skupne kategorije ukrepov za programe v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, da bi lahko države članice Komisiji posredovale skladne informacije o načrtovani porabi sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) ter informacije o kumulativni dodelitvi in izplačilu sredstev iz ESRR po kategorijah ter o številu operacij v celotnem obdobju izvajanja programa. Komisija bo tako lahko ustrezno obveščala druge institucije Unije ter državljane Unije o porabi sredstev ESRR. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z drugim pododstavkom člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013 je treba določiti skupne kategorije ukrepov za programe v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, da bi lahko države članice Komisiji posredovale skladne informacije o načrtovani porabi sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) ter informacije o kumulativni dodelitvi in izplačilu sredstev iz ESRR po kategorijah ter o številu operacij v celotnem obdobju izvajanja programa. Komisija bo tako lahko ustrezno obveščala druge institucije Unije ter državljane Unije o porabi sredstev ESRR.

| (10) | Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (11) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu s prvim pododstavkom člen 150(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013, saj je Odbor za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ustanovljen na podlagi člena 150(1) te uredbe, podal mnenje – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu s prvim pododstavkom člen 150(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013, saj je Odbor za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ustanovljen na podlagi člena 150(1) te uredbe, podal mnenje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Določbe za izvajanje Uredbe (EU) št. 1303/2013 v zvezi s strukturnimi in investicijskimi skladi

SISTEM ELEKTRONSKE IZMENJAVE PODATKOV

(Pooblastitev na podlagi člena 74(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Člen 1

Vzpostavitev sistema elektronske izmenjave podatkov

Komisija vzpostavi sistem elektronske izmenjave podatkov za vse uradne izmenjave informacij med državo članico in Komisijo.

Člen 2

Vsebina sistema elektronske izmenjave podatkov

1.   Sistem elektronske izmenjave podatkov (v nadaljnjem besedilu: sistem SFC2014), vsebuje vsaj informacije, opredeljene v vzorcih, formatih in predlogah, ki se določijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013, Uredbo (EU) št. 1299/2013, Uredbo (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in sveta (5) ter prihodnjim pravnim aktom Unije o določitvi pogojev za finančno podporo pomorski in ribiški politiki za programsko obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPR).

2.   Informacij v elektronskih obrazcih, vgrajenih v sistem SFC2014 (v nadaljnjem besedilu: strukturirani podatki), ni mogoče nadomestiti z nestrukturiranimi podatki, vključno z uporabo hiperpovezav ali drugih vrst nestrukturiranih podatkov, kot so priloge v obliki dokumentov ali slik. Če država članica posreduje iste informacije v obliki strukturiranih in nestrukturiranih podatkov, se v primeru neskladnosti uporabijo strukturirani podatki.

Člen 3

Delovanje sistema SFC2014

1.   Komisija, organi, ki jih imenujejo države članice v skladu s členom 59(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), členom 123 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in členom 65(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, ter telesa, na katera je preneseno opravljanje nalog navedenih organov, v sistem SFC2014 vnašajo informacije, za prenos katerih so pristojni, ter vse posodobitve teh informacij.

2.   Vsak prenos informacij Komisiji preveri in izvede oseba, ki ni ista kot oseba, ki je vnesla podatke za zadevni prenos. To delitev nalog bodo podpirali sistem SFC2014 ali upravljavski in kontrolni informacijski sistemi držav članic, ki bodo samodejno povezani s sistemom SFC2014.

3.   Države članice na nacionalni ali regionalni ravni ali na nacionalni in regionalni ravni imenujejo eno ali več oseb, ki so odgovorne za upravljanje pravic za dostop do sistema SFC2014 in opravljajo naslednje naloge:

| (a) | identifikacija uporabnikov, ki prosijo za dostop, in preverjanje, ali so ti uporabniki dejansko zaposleni v zadevni organizaciji; |
| --- | --- |

(a)

identifikacija uporabnikov, ki prosijo za dostop, in preverjanje, ali so ti uporabniki dejansko zaposleni v zadevni organizaciji;

| (b) | obveščanje uporabnikov o njihovih dolžnostih glede ohranjanja varnosti sistema; |
| --- | --- |

(b)

obveščanje uporabnikov o njihovih dolžnostih glede ohranjanja varnosti sistema;

| (c) | preverjanje upravičenosti uporabnikov do zahtevane ravni pravic dostopa glede na njihove naloge in hierarhični položaj; |
| --- | --- |

(c)

preverjanje upravičenosti uporabnikov do zahtevane ravni pravic dostopa glede na njihove naloge in hierarhični položaj;

| (d) | zahteve za preklic pravic do dostopa, kadar te niso več potrebne ali utemeljene; |
| --- | --- |

(d)

zahteve za preklic pravic do dostopa, kadar te niso več potrebne ali utemeljene;

| (e) | takojšnje poročanje o sumljivih dogodkih, ki bi lahko ogrozili varnost sistema; |
| --- | --- |

(e)

takojšnje poročanje o sumljivih dogodkih, ki bi lahko ogrozili varnost sistema;

| (f) | nenehno zagotavljanje točnosti identifikacijskih podatkov uporabnikov s sporočanjem vseh sprememb; |
| --- | --- |

(f)

nenehno zagotavljanje točnosti identifikacijskih podatkov uporabnikov s sporočanjem vseh sprememb;

| (g) | sprejemanje potrebnih previdnostnih ukrepov v zvezi z varstvom podatkov in poslovno zaupnostjo v skladu s pravili Unije in nacionalnimi pravili; |
| --- | --- |

(g)

sprejemanje potrebnih previdnostnih ukrepov v zvezi z varstvom podatkov in poslovno zaupnostjo v skladu s pravili Unije in nacionalnimi pravili;

| (h) | obveščanje Komisije o vseh spremembah, ki vplivajo na zmožnosti organov države članice ali uporabnikov sistema SFC2014 za izvajanje nalog iz odstavka 1 ali na njihovo osebno zmožnost za izvajanje nalog iz točk (a)–(g). |
| --- | --- |

(h)

obveščanje Komisije o vseh spremembah, ki vplivajo na zmožnosti organov države članice ali uporabnikov sistema SFC2014 za izvajanje nalog iz odstavka 1 ali na njihovo osebno zmožnost za izvajanje nalog iz točk (a)–(g).

4.   Izmenjave podatkov in transakcije so opremljene z obveznim elektronskim podpisom v smislu Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Države članice in Komisija priznajo pravni učinek in dopustnost elektronskega podpisa, uporabljenega v sistemu SFC2014, kot dokaza v pravnem postopku.

Pri obdelavi informacij v okviru sistema SFC2014 se spoštujeta varstvo zasebnosti in osebnih podatkov posameznikov ter poslovne zaupnosti pravnih subjektov v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), Direktivo 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), Direktivo 1995/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Uredbo (ES) št. 45/2001.

Člen 4

Značilnosti sistema SFC2014

Da bi sistem SFC2014 zagotavljal učinkovito in uspešno elektronsko izmenjavo informacij, ima naslednje značilnosti:

| (a) | interaktivne obrazce ali obrazce, ki jih vnaprej izpolni sistem na podlagi predhodno vnesenih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

interaktivne obrazce ali obrazce, ki jih vnaprej izpolni sistem na podlagi predhodno vnesenih podatkov;

| (b) | samodejne izračune, če se uporabnikom s tem olajša kodiranje; |
| --- | --- |

(b)

samodejne izračune, če se uporabnikom s tem olajša kodiranje;

| (c) | vgrajene samodejne kontrole za preverjanje notranje skladnosti prenesenih podatkov in skladnosti teh podatkov z veljavnimi pravili; |
| --- | --- |

(c)

vgrajene samodejne kontrole za preverjanje notranje skladnosti prenesenih podatkov in skladnosti teh podatkov z veljavnimi pravili;

| (d) | opozorila, ki jih proizvede sistem SFC2014 in ki njegove uporabnike seznanjajo, da je določen ukrep mogoče oz. da ga ni mogoče izvesti; |
| --- | --- |

(d)

opozorila, ki jih proizvede sistem SFC2014 in ki njegove uporabnike seznanjajo, da je določen ukrep mogoče oz. da ga ni mogoče izvesti;

| (e) | sprotno sledenje statusa obdelave informacij, vnesenih v sistem; |
| --- | --- |

(e)

sprotno sledenje statusa obdelave informacij, vnesenih v sistem;

| (f) | razpoložljivost preteklih podatkov v zvezi z vsemi informacijami, vnesenimi za operativni program. |
| --- | --- |

(f)

razpoložljivost preteklih podatkov v zvezi z vsemi informacijami, vnesenimi za operativni program.

Člen 5

Prenos podatkov prek sistema SFC2014

1.   Države članice in Komisija lahko dostopajo do sistema SFC2014 neposredno prek interaktivnega uporabniškega vmesnika (tj. spletne aplikacije) ali prek tehničnega vmesnika na podlagi vnaprej predpisanih protokolov (tj. spletne storitve), ki omogočajo samodejno sinhronizacijo in prenos podatkov med informacijskimi sistemi držav članic in sistemom SFC2014.

2.   Za datum predložitve zadevnega dokumenta velja datum, ko je država članica elektronsko prenesla informacije Komisiji ali obratno.

3.   V primeru višje sile, motenj v delovanju sistema SFC2014 ali odsotnosti povezave s sistemom SFC2014 za več kot en delovni dan v zadnjem tednu pred predpisanim rokom za posredovanje informacij ali v obdobju od 23. do 31. decembra ali pet delovnih dni v katerem koli drugem obdobju, lahko izmenjava informacij med državami članicami in Komisijo poteka v papirni obliki z uporabo vzorcev, formatov in predlog iz člena 2(1) te uredbe.

Ko je motnja v delovanju sistema SFC2014 odpravljena ali povezava s tem sistemom ponovno vzpostavljena ali preneha razlog višje sile, zadevna stran v sistem SFC2014 nemudoma vnese informacije, ki so že bile poslane v papirni obliki.

4.   V primerih iz odstavka 3 se za datum predložitve zadevnega dokumenta šteje datum poštnega žiga.

Člen 6

Varnost prenosa podatkov prek sistema SFC2014

1.   Komisija za sistem SFC2014 v skladu z ustreznimi predpisi Unije, zlasti Sklepom Komisije C(2006) 3602 (11) in njegovimi izvedbenimi pravili, določi politiko za varnost informacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: politika za varnost informacijske tehnologije za sistem SFC), ki velja za uporabnike sistema SFC2014. Komisija imenuje eno ali več oseb, odgovornih za opredelitev, ohranjanje in zagotavljanje pravilne uporabe varnostne politike za sistem SFC2014.

2.   Države članice in druge evropske institucije poleg Komisije, ki so pridobile pravico za dostop do sistema SFC2014, spoštujejo pogoje v zvezi z varnostjo informacijske tehnologije, objavljene na portalu sistema SFC2014, in ukrepe, ki jih v sistemu SFC2014 izvede Komisija, da bi zagotovila varen prenos podatkov, zlasti v zvezi z uporabo tehničnega vmesnika iz člena 5(1) te uredbe.

3.   Države članice in Komisija izvajajo varnostne ukrepe, sprejete za varstvo podatkov, ki so jih shranile in prenesle prek sistema SFC2014, ter zagotavljajo učinkovitost teh ukrepov.

4.   Države članice sprejmejo nacionalno, regionalno ali lokalno politiko za varnost informacijske tehnologije, ki zajema dostop do sistema SFC2014 in samodejni vnos podatkov v ta sistem ter predpisuje minimalni sklop varnostnih zahtev. Ta nacionalna, regionalna ali lokalna politika za varnost informacijske tehnologije se lahko sklicuje na druge dokumente v zvezi z varnostjo. Vsaka država članica zagotovi, da se navedene politike za varnost informacijske tehnologije uporabljajo za vse organe, ki uporabljajo sistem SFC2014.

5.   Nacionalna, regionalna ali lokalna politika za varnost informacijske tehnologije vključuje:

| (a) | pri neposredni uporabi, vidike varnosti informacijske tehnologije, povezane z delom, ki ga opravlja ena ali več oseb, odgovornih za upravljanje pravic za dostop iz člena 3(3) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

pri neposredni uporabi, vidike varnosti informacijske tehnologije, povezane z delom, ki ga opravlja ena ali več oseb, odgovornih za upravljanje pravic za dostop iz člena 3(3) te uredbe;

| (b) | pri nacionalnih, regionalnih ali lokalnih računalniških sistemih, ki so povezani s sistemom SFC2014 prek tehničnega vmesnika iz člena 5(1) te uredbe, varnostne ukrepe za te sisteme, ki omogočajo usklajevanje z varnostnimi zahtevami za sistem SFC2014. |
| --- | --- |

(b)

pri nacionalnih, regionalnih ali lokalnih računalniških sistemih, ki so povezani s sistemom SFC2014 prek tehničnega vmesnika iz člena 5(1) te uredbe, varnostne ukrepe za te sisteme, ki omogočajo usklajevanje z varnostnimi zahtevami za sistem SFC2014.

Za namene iz točke (b) prvega pododstavka so zajeti naslednji vidiki, če je ustrezno:

| (a) | fizična varnost; |
| --- | --- |

(a)

fizična varnost;

| (b) | nadzor nosilcev podatkov in dostopa; |
| --- | --- |

(b)

nadzor nosilcev podatkov in dostopa;

| (c) | nadzor shranjevanja; |
| --- | --- |

(c)

nadzor shranjevanja;

| (d) | nadzor dostopa in gesel; |
| --- | --- |

(d)

nadzor dostopa in gesel;

| (e) | spremljanje; |
| --- | --- |

(e)

spremljanje;

| (f) | povezava s sistemom SFC2014; |
| --- | --- |

(f)

povezava s sistemom SFC2014;

| (g) | komunikacijska infrastruktura; |
| --- | --- |

(g)

komunikacijska infrastruktura;

| (h) | upravljanje človeških virov pred začetkom delovnega razmerja, v času delovnega razmerja in po njegovem prenehanju; |
| --- | --- |

(h)

upravljanje človeških virov pred začetkom delovnega razmerja, v času delovnega razmerja in po njegovem prenehanju;

| (i) | obvladovanje incidentov. |
| --- | --- |

(i)

obvladovanje incidentov.

6.   Nacionalna, regionalna ali lokalna politika za varnost informacijske tehnologije temelji na oceni tveganja, opisani ukrepi pa so sorazmerni z opredeljenimi tveganji.

7.   Komisiji se na njeno zahtevo zagotovi dostop do dokumentov, v katerih je določena nacionalna, regionalna ali lokalna politika za varnost informacijske tehnologije.

8.   Države članice na nacionalni ali regionalni ravni imenujejo eno ali več oseb, odgovornih za ohranjanje in zagotavljanje uporabe nacionalne, regionalne ali lokalne politike za varnost informacijske tehnologije. Ta oseba ali osebe bodo kontaktna točka za osebo ali osebe, ki jih imenuje Komisija v skladu s členom 6(1) te uredbe.

9.   Pri tehnoloških spremembah, opredelitvi novih groženj ali drugih pomembnih dogodkih se politika za varnost informacijske tehnologije za sistem SFC ter zadevna nacionalna, regionalna oz. lokalna politika za varnost informacijske tehnologije ustrezno posodobijo. Ne glede na navedeno so te politike predmet letnega pregleda, s katerim se zagotovi, da še naprej zagotavljajo ustrezen odziv.

POGLAVJE II

Določbe za izvajanje Uredbe (EU) št. 1299/2013

NOMENKLATURA KATEGORIJ UKREPOV

(Pooblastitev na podlagi drugega pododstavka člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Člen 7

Kategorije ukrepov za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“

Nomenklatura za kategorije ukrepov iz drugega pododstavka člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013 je določena v Prilogi k tej uredbi.

POGLAVJE III

KONČNA DOLOČBA

Člen 8

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

3

(4)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

6

(7)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (UL L 13, 19.1.2000, str. 12).

7

(8)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

8

(9)  Direktiva 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (UL L 337, 18.12.2009, str. 11).

9

(10)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 1995/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

10

(11)  Sklep Komisije C(2006) 3602 z dne 16. avgusta 2006 o varnosti informacijskih sistemov, ki jih uporablja Evropska komisija.

11

---

PRILOGA

Nomenklatura za kategorije ukrepov za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj

TABELA 1:   KODE ZA RAZSEŽNOST „DOMENA UKREPA“

| 1.   DOMENA UKREPA |
| --- |
| I.   Produktivne naložbe: |
| 001 | Generične produktivne naložbe v mala in srednja podjetja (MSP) |
| 002 | Raziskave in inovacijski procesi v velikih podjetjih |
| 003 | Produktivne naložbe v velikih podjetjih v povezavi z nizkoogljičnim gospodarstvom |
| 004 | Produktivne naložbe v povezavi s sodelovanjem med velikimi podjetji in MSP za razvoj proizvodov in storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), e-poslovanja in spodbujanje povpraševanja po IKT |
| II.   Infrastruktura za zagotavljanje osnovnih storitev in povezane naložbe: |
| | Energetska infrastruktura |
| 005 | Električna energija (shranjevanje in prenos) |
| 006 | Električna energija (TEN-E: shranjevanje in prenos) |
| 007 | Zemeljski plin |
| 008 | Zemeljski plin (TEN-E) |
| 009 | Energija iz obnovljivih virov: vetrna energija |
| 010 | Energija iz obnovljivih virov: sončna energija |
| 011 | Energija iz obnovljivih virov: biomasa |
| 012 | Energija iz drugih obnovljivih virov (vključno s hidroelektrično in geotermalno energijo ter energijo morij) ter integracija obnovljivih virov energije (vključno z infrastrukturo za shranjevanje, pretvorbo električne energije v plin in obnovljivi ogljik) |
| 013 | Prenova javne infrastrukture za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi |
| 014 | Prenova obstoječega stanovanjskega fonda za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi |
| 015 | Inteligentni sistemi za distribucijo energije pri srednjih in visokih napetostih (vključno z inteligentnimi energetskimi omrežji in sistemi IKT) |
| 016 | Visoko učinkovita soproizvodnja in daljinsko ogrevanje |
| | Okoljska infrastruktura |
| 017 | Ravnanje z gospodinjskimi odpadki (vključno z ukrepi za minimalizacijo, sortiranje in recikliranje) |
| 018 | Ravnanje z gospodinjskimi odpadki (vključno z mehansko-biološko obdelavo, toplotno obdelavo, sežigom in odlaganjem na deponijah) |
| 019 | Ravnanje z gospodarskimi, industrijskimi ali nevarnimi odpadki |
| 020 | Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo) |
| 021 | Gospodarjenje z vodnimi viri in varstvo pitne vode (vključno z upravljanjem povodij, oskrbo z vodo, posebnimi ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam, daljinskim merjenjem porabe in merjenjem porabe potrošnikov, sistemi obračunavanja in zmanjševanjem puščanja) |
| 022 | Čiščenje odpadne vode |
| 023 | Okoljski ukrepi za zmanjšanje in/ali preprečevanje emisij toplogrednih plinov (vključno z obdelavo in shranjevanjem metana in kompostiranjem) |
| | Prometna infrastruktura |
| 024 | Železnice (osrednje omrežje TEN-T) |
| 025 | Železnice (celostno omrežje TEN-T) |
| 026 | Druge železnice |
| 027 | Gibljiva sredstva železnic |
| 028 | Avtoceste in ceste TEN-T – osrednje omrežje (novogradnja) |
| 029 | Avtoceste in ceste TEN-T – celostno omrežje (novogradnja) |
| 030 | Sekundarne cestne povezave na cestna omrežja in vozlišča TEN-T (novogradnja) |
| 031 | Druge nacionalne in regionalne ceste (novogradnja) |
| 032 | Lokalne dovozne ceste (novogradnja) |
| 033 | Obnovljene ali posodobljene ceste TEN-T |
| 034 | Druge obnovljene ali posodobljene ceste (avtoceste ter nacionalne, regionalne ali lokalne ceste) |
| 035 | Multimodalni prevoz (TEN-T) |
| 036 | Multimodalni prevoz |
| 037 | Letališča (TEN-T) (1) |
| 038 | Druga letališča (1) |
| 039 | Pristanišča (TEN-T) |
| 040 | Druga pristanišča |
| 041 | Celinske vodne poti in pristanišča (TEN-T) |
| 042 | Celinske vodne poti in pristanišča (regionalni in lokalni) |
| | Trajnostni promet |
| 043 | Infrastruktura za okolju prijazen mestni promet in njegovo spodbujanje (vključno z opremo in voznim parkom) |
| 044 | Inteligentni prometni sistemi (vključno z uvedbo upravljanja povpraševanja, cestninskimi sistemi ter informacijskimi sistemi za spremljanje, nadzor in informacije) |
| | Infrastruktura za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT) |
| 045 | IKT: hrbtenično omrežje |
| 046 | IKT: širokopasovno omrežje visokih hitrosti (dostop/lokalna zanka; >/= 30 Mbps) |
| 047 | IKT: širokopasovno omrežje zelo visokih hitrosti (dostop/lokalna zanka; >/= 100 Mbps) |
| 048 | IKT: druge vrste infrastrukture IKT/obsežni računalniški viri/oprema (vključno z e-infrastrukturo, podatkovnimi centri in senzorji, tudi če so vgrajeni v drugo infrastrukturo, na primer raziskovalne objekte, okoljsko ali socialno infrastrukturo) |
| III.   Socialna, zdravstvena in izobraževalna infrastruktura ter povezane naložbe: |
| 049 | Izobraževalna infrastruktura za terciarno izobraževanje |
| 050 | Izobraževalna infrastruktura za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter izobraževanje odraslih |
| 051 | Izobraževalna infrastruktura za šolsko izobraževanje (osnovnošolsko in splošno srednješolsko izobraževanje) |
| 052 | Infrastruktura za predšolsko vzgojo in izobraževanje |
| 053 | Zdravstvena infrastruktura |
| 054 | Stanovanjska infrastruktura |
| 055 | Druga socialna infrastruktura, ki prispeva k regionalnemu in lokalnemu razvoju |
| IV.   Razvoj endogenega potenciala: |
| | Raziskave in razvoj ter inovacije |
| 056 | Naložbe v infrastrukturo, zmogljivosti in opremo MSP v neposredni povezavi z raziskavami in inovacijskimi dejavnostmi |
| 057 | Naložbe v infrastrukturo, zmogljivosti in opremo velikih družb v neposredni povezavi raziskavami in inovacijskimi dejavnostmi |
| 058 | Infrastruktura za raziskave in inovacije (javna) |
| 059 | Infrastruktura za raziskave in inovacije (zasebna, vključno z znanstvenimi parki) |
| 060 | Raziskave in inovacijske dejavnosti v javnih raziskovalnih središčih in kompetenčnih središčih, vključno z mreženjem |
| 061 | Raziskave in inovacijske dejavnosti v zasebnih raziskovalnih središčih, vključno z mreženjem |
| 062 | Prenos tehnologije ter sodelovanje med univerzami in podjetji, predvsem v korist MSP |
| 063 | Podpora grozdom in poslovne mreže, predvsem v korist MSP |
| 064 | Raziskave in inovacijski procesi v MSP (vključno s sistemom bonov ter procesnimi, oblikovalskimi, storitvenimi in socialnimi inovacijami) |
| 065 | Raziskave in inovacijska infrastruktura, procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje v podjetjih s poudarkom na nizkoogljičnem gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe |
| | Razvoj podjetij |
| 066 | Napredne pomožne storitve za MSP in skupine MSP (vključno z upravljavskimi, trženjskimi in oblikovalskimi storitvami) |
| 067 | Razvoj MSP, podpora podjetništvu in inkubatorjem (vključno s podporo „spin off“ in „spin out“ podjetjem) |
| 068 | Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ter podporni ukrepi |
| 069 | Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v MSP |
| 070 | Spodbujanje energetske učinkovitosti v velikih podjetjih |
| 071 | Razvoj in spodbujanje podjetij, specializiranih za storitve, ki prispevajo k nizkoogljičnemu gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe (vključno s podporo takim storitvam) |
| 072 | Poslovna infrastruktura za MSP (vključno z industrijskimi parki in območji) |
| 073 | Podpora socialnim podjetjem (MSP) |
| 074 | Razvoj in spodbujanje sredstev za turizem v MSP |
| 075 | Razvoj in spodbujanje storitev turizma v ali za MSP |
| 076 | Razvoj in spodbujanje sredstev na področju kulture in ustvarjalnosti v MSP |
| 077 | Razvoj in spodbujanje storitev na področju kulture in ustvarjalnosti v MSP |
| | Informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) – spodbujanje povpraševanja, aplikacije in storitve |
| 078 | Storitve in aplikacije e-uprave (vključno z e-javnim naročanjem, ukrepi IKT v podporo reformi javne uprave, kibernetsko varnostjo, ukrepi za zagotavljanje zaupanja in varnosti, e-pravosodjem in e-demokracijo) |
| 079 | Dostop do informacij javnega sektorja (vključno z e-kulturo odprtih podatkov, digitalnimi knjižnicami, e-vsebino in e-turizmom) |
| 080 | E-vključenost, e-dostopnost, storitve in aplikacije za e-učenje in e-izobraževanje, digitalna pismenost |
| 081 | Rešitve IKT za reševanje izziva zdravega in aktivnega staranja ter storitve in aplikacije za e-zdravje (vključno z e-oskrbo in sosedsko pomočjo za samostojno življenje) |
| 082 | Storitve in aplikacije IKT za MSP (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi), živi laboratoriji, spletna podjetja ter zagonska podjetja na področju IKT) |
| | Okolje |
| 083 | Ukrepi na področju kakovosti zraka |
| 084 | Celovito preprečevanje in nadzor onesnaževanja (IPPC) |
| 085 | Varstvo in izboljšanje biotske raznovrstnosti, varstvo narave in zelena infrastruktura |
| 086 | Varstvo, obnova in trajnostno izkoriščanje območij Natura 2000 |
| 087 | Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj, na primer erozije, požarov, poplav, neviht in suše, vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč |
| 088 | Preprečevanje tveganj in upravljanje nepodnebnih naravnih tveganj (tj. potresov) in tveganj v povezavi s človekovim delovanjem (na primer tehnoloških nesreč), vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč |
| 089 | Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč |
| 090 | Kolesarske steze in poti za pešce |
| 091 | Razvoj in spodbujanje turističnega potenciala naravnih območij |
| 092 | Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma |
| 093 | Razvoj in spodbujanje javnih storitev na področju turizma |
| 094 | Varstvo, razvoj in spodbujanje javnega kulturnega bogastva in dediščine |
| 095 | Razvoj in spodbujanje javnih storitev na področju kulturnega bogastva in dediščine |
| | Drugo |
| 096 | Institucionalne zmogljivosti javnih uprav ter javne storitve v povezavi z izvajanjem ESPR ali ukrepi v podporo pobudam ESS na področju institucionalnih zmogljivosti |
| 097 | Pobude za lokalni razvoj v mestnih in podeželskih območjih pod vodstvom skupnosti |
| 098 | Najbolj oddaljene regije: nadomestilo za kakršne koli dodatne stroške zaradi pomanjkanja dostopnosti in ozemeljske razdrobljenosti |
| 099 | Najbolj oddaljene regije: posebni ukrepi za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi velikosti trga |
| 100 | Najbolj oddaljene regije: podpora za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi podnebnih pogojev in težavnih reliefnih značilnosti |
| 101 | Navzkrižno financiranje v okviru ESPR (podpora ukrepom ESS, ki so potrebni za ustrezno izvajanje dela ukrepov, ki se financira iz ESPR in so z njim neposredno povezani) |
| V.   Spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja in podpora mobilnosti delovne sile: |
| 102 | Dostop do zaposlitve za iskalce zaposlitve in neaktivne osebe, vključno z dolgotrajno nezaposlenimi in osebami, ki so daleč od trga dela, tudi prek lokalnih pobud za zaposlovanje in podpore mobilnosti delovne sile |
| 103 | Trajnostna vključitev mladih na trg dela, zlasti tistih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, vključno z mladimi, ki jim grozi socialna izključenost, in mladimi iz marginaliziranih skupnosti, tudi prek izvajanja jamstva za mlade |
| 104 | Samozaposlovanje, podjetništvo in ustanavljanje podjetij, vključno z inovativnimi mikro-, malimi in srednjimi podjetji |
| 105 | Enakost med spoloma na vseh področjih, tudi glede dostopa do zaposlitve, poklicnega napredovanja, usklajevanja poklicnega in družinskega življenja ter spodbujanja enakega plačila za enako delo |
| 106 | Prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe |
| 107 | Aktivno in zdravo staranje |
| 108 | Modernizacija institucij trga dela, na primer javnih in zasebnih zavodov za zaposlovanje, izboljšanje ujemanja s potrebami trga dela, na primer z ukrepi za spodbujanje čezmejne mobilnosti delovne sile in programi mobilnosti, ter boljše sodelovanje med institucijami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi |
| VI.   Spodbujanje socialne vključenosti, boj proti revščini in diskriminaciji vseh oblik: |
| 109 | Aktivno vključevanje, tudi za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe, ter povečanje zaposljivosti |
| 110 | Socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, na primer Romov |
| 111 | Boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti |
| 112 | Izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih, trajnostnih in visoko kakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega interesa |
| 113 | Spodbujanje socialnega podjetništva in poklicnega vključevanja v socialnih podjetjih ter socialna in solidarnostna ekonomija, da se olajša dostop do zaposlitve |
| 114 | Strategije za lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti |
| VII.   Naložbe v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje za spretnosti in vseživljenjsko učenje: |
| 115 | Zmanjševanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja ter spodbujanje enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja, vključno s formalnimi, neformalnimi in priložnostnimi oblikami učenja za ponovno vključitev v izobraževanje in usposabljanje |
| 116 | Izboljšanje kakovosti in učinkovitosti terciarnega in ekvivalentnega izobraževanja ter dostopa do njega, da se poveča udeleženost in izboljša dosežena raven izobrazbe, zlasti za prikrajšane skupine |
| 117 | Izboljšanje enakega dostopa do vseživljenjskega učenja za vse starostne skupine pri formalnih, neformalnih in priložnostnih oblikah učenja, posodobitev znanja, veščin in kompetenc delovne sile ter spodbujanje prožnih oblik učenja, tudi s poklicnim svetovanjem in potrjevanjem pridobljenih kompetenc |
| 118 | Izboljšanje relevantnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja za trg dela, olajšanje prehoda iz izobraževanja v zaposlitev ter krepitev sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja in njihove kakovosti, tudi z mehanizmi za napovedovanje potreb po veščinah, prilagoditvijo učnih načrtov ter vzpostavitvijo in razvojem sistemov za učenje na delovnem mestu, vključno z dualnimi učnimi sistemi in vajeniškimi programi |
| VIII.   Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava: |
| 119 | Naložbe v institucionalne zmogljivosti ter učinkovitost javnih uprav in javnih storitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za reformo, boljšo zakonodajo in dobro upravljanje |
| 120 | Gradnja zmogljivosti za vse zainteresirane strani s področja izobraževanja, vseživljenjskega učenja, usposabljanja in zaposlovanja ter socialnih politik, tudi prek sektorskih in ozemeljskih paktov za spodbujanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni |
| IX.   Tehnična pomoč: |
| 121 | Priprava, izvajanje, spremljanje in pregled |
| 122 | Ocena in študije |
| 123 | Obveščanje in komunikacije |

1.   DOMENA UKREPA

I.   Produktivne naložbe:

001

Generične produktivne naložbe v mala in srednja podjetja (MSP)

002

Raziskave in inovacijski procesi v velikih podjetjih

003

Produktivne naložbe v velikih podjetjih v povezavi z nizkoogljičnim gospodarstvom

004

Produktivne naložbe v povezavi s sodelovanjem med velikimi podjetji in MSP za razvoj proizvodov in storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), e-poslovanja in spodbujanje povpraševanja po IKT

II.   Infrastruktura za zagotavljanje osnovnih storitev in povezane naložbe:

Energetska infrastruktura

005

Električna energija (shranjevanje in prenos)

006

Električna energija (TEN-E: shranjevanje in prenos)

007

Zemeljski plin

008

Zemeljski plin (TEN-E)

009

Energija iz obnovljivih virov: vetrna energija

010

Energija iz obnovljivih virov: sončna energija

011

Energija iz obnovljivih virov: biomasa

012

Energija iz drugih obnovljivih virov (vključno s hidroelektrično in geotermalno energijo ter energijo morij) ter integracija obnovljivih virov energije (vključno z infrastrukturo za shranjevanje, pretvorbo električne energije v plin in obnovljivi ogljik)

013

Prenova javne infrastrukture za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi

014

Prenova obstoječega stanovanjskega fonda za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi

015

Inteligentni sistemi za distribucijo energije pri srednjih in visokih napetostih (vključno z inteligentnimi energetskimi omrežji in sistemi IKT)

016

Visoko učinkovita soproizvodnja in daljinsko ogrevanje

Okoljska infrastruktura

017

Ravnanje z gospodinjskimi odpadki (vključno z ukrepi za minimalizacijo, sortiranje in recikliranje)

018

Ravnanje z gospodinjskimi odpadki (vključno z mehansko-biološko obdelavo, toplotno obdelavo, sežigom in odlaganjem na deponijah)

019

Ravnanje z gospodarskimi, industrijskimi ali nevarnimi odpadki

020

Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo)

021

Gospodarjenje z vodnimi viri in varstvo pitne vode (vključno z upravljanjem povodij, oskrbo z vodo, posebnimi ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam, daljinskim merjenjem porabe in merjenjem porabe potrošnikov, sistemi obračunavanja in zmanjševanjem puščanja)

022

Čiščenje odpadne vode

023

Okoljski ukrepi za zmanjšanje in/ali preprečevanje emisij toplogrednih plinov (vključno z obdelavo in shranjevanjem metana in kompostiranjem)

Prometna infrastruktura

024

Železnice (osrednje omrežje TEN-T)

025

Železnice (celostno omrežje TEN-T)

026

Druge železnice

027

Gibljiva sredstva železnic

028

Avtoceste in ceste TEN-T – osrednje omrežje (novogradnja)

029

Avtoceste in ceste TEN-T – celostno omrežje (novogradnja)

030

Sekundarne cestne povezave na cestna omrežja in vozlišča TEN-T (novogradnja)

031

Druge nacionalne in regionalne ceste (novogradnja)

032

Lokalne dovozne ceste (novogradnja)

033

Obnovljene ali posodobljene ceste TEN-T

034

Druge obnovljene ali posodobljene ceste (avtoceste ter nacionalne, regionalne ali lokalne ceste)

035

Multimodalni prevoz (TEN-T)

036

Multimodalni prevoz

037

Letališča (TEN-T) (1)

038

Druga letališča (1)

039

Pristanišča (TEN-T)

040

Druga pristanišča

041

Celinske vodne poti in pristanišča (TEN-T)

042

Celinske vodne poti in pristanišča (regionalni in lokalni)

Trajnostni promet

043

Infrastruktura za okolju prijazen mestni promet in njegovo spodbujanje (vključno z opremo in voznim parkom)

044

Inteligentni prometni sistemi (vključno z uvedbo upravljanja povpraševanja, cestninskimi sistemi ter informacijskimi sistemi za spremljanje, nadzor in informacije)

Infrastruktura za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT)

045

IKT: hrbtenično omrežje

046

IKT: širokopasovno omrežje visokih hitrosti (dostop/lokalna zanka; >/= 30 Mbps)

047

IKT: širokopasovno omrežje zelo visokih hitrosti (dostop/lokalna zanka; >/= 100 Mbps)

048

IKT: druge vrste infrastrukture IKT/obsežni računalniški viri/oprema (vključno z e-infrastrukturo, podatkovnimi centri in senzorji, tudi če so vgrajeni v drugo infrastrukturo, na primer raziskovalne objekte, okoljsko ali socialno infrastrukturo)

III.   Socialna, zdravstvena in izobraževalna infrastruktura ter povezane naložbe:

049

Izobraževalna infrastruktura za terciarno izobraževanje

050

Izobraževalna infrastruktura za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter izobraževanje odraslih

051

Izobraževalna infrastruktura za šolsko izobraževanje (osnovnošolsko in splošno srednješolsko izobraževanje)

052

Infrastruktura za predšolsko vzgojo in izobraževanje

053

Zdravstvena infrastruktura

054

Stanovanjska infrastruktura

055

Druga socialna infrastruktura, ki prispeva k regionalnemu in lokalnemu razvoju

IV.   Razvoj endogenega potenciala:

Raziskave in razvoj ter inovacije

056

Naložbe v infrastrukturo, zmogljivosti in opremo MSP v neposredni povezavi z raziskavami in inovacijskimi dejavnostmi

057

Naložbe v infrastrukturo, zmogljivosti in opremo velikih družb v neposredni povezavi raziskavami in inovacijskimi dejavnostmi

058

Infrastruktura za raziskave in inovacije (javna)

059

Infrastruktura za raziskave in inovacije (zasebna, vključno z znanstvenimi parki)

060

Raziskave in inovacijske dejavnosti v javnih raziskovalnih središčih in kompetenčnih središčih, vključno z mreženjem

061

Raziskave in inovacijske dejavnosti v zasebnih raziskovalnih središčih, vključno z mreženjem

062

Prenos tehnologije ter sodelovanje med univerzami in podjetji, predvsem v korist MSP

063

Podpora grozdom in poslovne mreže, predvsem v korist MSP

064

Raziskave in inovacijski procesi v MSP (vključno s sistemom bonov ter procesnimi, oblikovalskimi, storitvenimi in socialnimi inovacijami)

065

Raziskave in inovacijska infrastruktura, procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje v podjetjih s poudarkom na nizkoogljičnem gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe

Razvoj podjetij

066

Napredne pomožne storitve za MSP in skupine MSP (vključno z upravljavskimi, trženjskimi in oblikovalskimi storitvami)

067

Razvoj MSP, podpora podjetništvu in inkubatorjem (vključno s podporo „spin off“ in „spin out“ podjetjem)

068

Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ter podporni ukrepi

069

Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v MSP

070

Spodbujanje energetske učinkovitosti v velikih podjetjih

071

Razvoj in spodbujanje podjetij, specializiranih za storitve, ki prispevajo k nizkoogljičnemu gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe (vključno s podporo takim storitvam)

072

Poslovna infrastruktura za MSP (vključno z industrijskimi parki in območji)

073

Podpora socialnim podjetjem (MSP)

074

Razvoj in spodbujanje sredstev za turizem v MSP

075

Razvoj in spodbujanje storitev turizma v ali za MSP

076

Razvoj in spodbujanje sredstev na področju kulture in ustvarjalnosti v MSP

077

Razvoj in spodbujanje storitev na področju kulture in ustvarjalnosti v MSP

Informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) – spodbujanje povpraševanja, aplikacije in storitve

078

Storitve in aplikacije e-uprave (vključno z e-javnim naročanjem, ukrepi IKT v podporo reformi javne uprave, kibernetsko varnostjo, ukrepi za zagotavljanje zaupanja in varnosti, e-pravosodjem in e-demokracijo)

079

Dostop do informacij javnega sektorja (vključno z e-kulturo odprtih podatkov, digitalnimi knjižnicami, e-vsebino in e-turizmom)

080

E-vključenost, e-dostopnost, storitve in aplikacije za e-učenje in e-izobraževanje, digitalna pismenost

081

Rešitve IKT za reševanje izziva zdravega in aktivnega staranja ter storitve in aplikacije za e-zdravje (vključno z e-oskrbo in sosedsko pomočjo za samostojno življenje)

082

Storitve in aplikacije IKT za MSP (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi), živi laboratoriji, spletna podjetja ter zagonska podjetja na področju IKT)

Okolje

083

Ukrepi na področju kakovosti zraka

084

Celovito preprečevanje in nadzor onesnaževanja (IPPC)

085

Varstvo in izboljšanje biotske raznovrstnosti, varstvo narave in zelena infrastruktura

086

Varstvo, obnova in trajnostno izkoriščanje območij Natura 2000

087

Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj, na primer erozije, požarov, poplav, neviht in suše, vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč

088

Preprečevanje tveganj in upravljanje nepodnebnih naravnih tveganj (tj. potresov) in tveganj v povezavi s človekovim delovanjem (na primer tehnoloških nesreč), vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč

089

Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč

090

Kolesarske steze in poti za pešce

091

Razvoj in spodbujanje turističnega potenciala naravnih območij

092

Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma

093

Razvoj in spodbujanje javnih storitev na področju turizma

094

Varstvo, razvoj in spodbujanje javnega kulturnega bogastva in dediščine

095

Razvoj in spodbujanje javnih storitev na področju kulturnega bogastva in dediščine

Drugo

096

Institucionalne zmogljivosti javnih uprav ter javne storitve v povezavi z izvajanjem ESPR ali ukrepi v podporo pobudam ESS na področju institucionalnih zmogljivosti

097

Pobude za lokalni razvoj v mestnih in podeželskih območjih pod vodstvom skupnosti

098

Najbolj oddaljene regije: nadomestilo za kakršne koli dodatne stroške zaradi pomanjkanja dostopnosti in ozemeljske razdrobljenosti

099

Najbolj oddaljene regije: posebni ukrepi za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi velikosti trga

100

Najbolj oddaljene regije: podpora za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi podnebnih pogojev in težavnih reliefnih značilnosti

101

Navzkrižno financiranje v okviru ESPR (podpora ukrepom ESS, ki so potrebni za ustrezno izvajanje dela ukrepov, ki se financira iz ESPR in so z njim neposredno povezani)

V.   Spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja in podpora mobilnosti delovne sile:

102

Dostop do zaposlitve za iskalce zaposlitve in neaktivne osebe, vključno z dolgotrajno nezaposlenimi in osebami, ki so daleč od trga dela, tudi prek lokalnih pobud za zaposlovanje in podpore mobilnosti delovne sile

103

Trajnostna vključitev mladih na trg dela, zlasti tistih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, vključno z mladimi, ki jim grozi socialna izključenost, in mladimi iz marginaliziranih skupnosti, tudi prek izvajanja jamstva za mlade

104

Samozaposlovanje, podjetništvo in ustanavljanje podjetij, vključno z inovativnimi mikro-, malimi in srednjimi podjetji

105

Enakost med spoloma na vseh področjih, tudi glede dostopa do zaposlitve, poklicnega napredovanja, usklajevanja poklicnega in družinskega življenja ter spodbujanja enakega plačila za enako delo

106

Prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe

107

Aktivno in zdravo staranje

108

Modernizacija institucij trga dela, na primer javnih in zasebnih zavodov za zaposlovanje, izboljšanje ujemanja s potrebami trga dela, na primer z ukrepi za spodbujanje čezmejne mobilnosti delovne sile in programi mobilnosti, ter boljše sodelovanje med institucijami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi

VI.   Spodbujanje socialne vključenosti, boj proti revščini in diskriminaciji vseh oblik:

109

Aktivno vključevanje, tudi za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe, ter povečanje zaposljivosti

110

Socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, na primer Romov

111

Boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti

112

Izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih, trajnostnih in visoko kakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega interesa

113

Spodbujanje socialnega podjetništva in poklicnega vključevanja v socialnih podjetjih ter socialna in solidarnostna ekonomija, da se olajša dostop do zaposlitve

114

Strategije za lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti

VII.   Naložbe v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje za spretnosti in vseživljenjsko učenje:

115

Zmanjševanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja ter spodbujanje enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja, vključno s formalnimi, neformalnimi in priložnostnimi oblikami učenja za ponovno vključitev v izobraževanje in usposabljanje

116

Izboljšanje kakovosti in učinkovitosti terciarnega in ekvivalentnega izobraževanja ter dostopa do njega, da se poveča udeleženost in izboljša dosežena raven izobrazbe, zlasti za prikrajšane skupine

117

Izboljšanje enakega dostopa do vseživljenjskega učenja za vse starostne skupine pri formalnih, neformalnih in priložnostnih oblikah učenja, posodobitev znanja, veščin in kompetenc delovne sile ter spodbujanje prožnih oblik učenja, tudi s poklicnim svetovanjem in potrjevanjem pridobljenih kompetenc

118

Izboljšanje relevantnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja za trg dela, olajšanje prehoda iz izobraževanja v zaposlitev ter krepitev sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja in njihove kakovosti, tudi z mehanizmi za napovedovanje potreb po veščinah, prilagoditvijo učnih načrtov ter vzpostavitvijo in razvojem sistemov za učenje na delovnem mestu, vključno z dualnimi učnimi sistemi in vajeniškimi programi

VIII.   Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava:

119

Naložbe v institucionalne zmogljivosti ter učinkovitost javnih uprav in javnih storitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za reformo, boljšo zakonodajo in dobro upravljanje

120

Gradnja zmogljivosti za vse zainteresirane strani s področja izobraževanja, vseživljenjskega učenja, usposabljanja in zaposlovanja ter socialnih politik, tudi prek sektorskih in ozemeljskih paktov za spodbujanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni

IX.   Tehnična pomoč:

121

Priprava, izvajanje, spremljanje in pregled

122

Ocena in študije

123

Obveščanje in komunikacije

TABELA 2:   KODE ZA RAZSEŽNOST „OBLIKA FINANCIRANJA“

| 2.   OBLIKA FINANCIRANJA |
| --- |
| 01 | Nepovratna sredstva |
| 02 | Povratna sredstva |
| 03 | Podpora prek finančnih instrumentov: tvegani ali lastniški kapital ali ekvivalentno |
| 04 | Podpora prek finančnih instrumentov: posojila ali ekvivalentno |
| 05 | Podpora prek finančnih instrumentov: jamstva ali ekvivalentno |
| 06 | Podpora prek finančnih instrumentov: subvencioniranje obrestnih mer, subvencioniranje provizije za garancijo, tehnična podpora ali ekvivalentno |
| 07 | Nagrade |

2.   OBLIKA FINANCIRANJA

01

Nepovratna sredstva

02

Povratna sredstva

03

Podpora prek finančnih instrumentov: tvegani ali lastniški kapital ali ekvivalentno

04

Podpora prek finančnih instrumentov: posojila ali ekvivalentno

05

Podpora prek finančnih instrumentov: jamstva ali ekvivalentno

06

Podpora prek finančnih instrumentov: subvencioniranje obrestnih mer, subvencioniranje provizije za garancijo, tehnična podpora ali ekvivalentno

07

Nagrade

TABELA 3:   KODE ZA RAZSEŽNOST „VRSTA OZEMLJA“

| 3.   VRSTA OZEMLJA |
| --- |
| 01 | Velika mestna območja (gosto naseljena, > 50 000 prebivalcev) |
| 02 | Majhna mestna območja (srednje gosto naseljena, > 5 000 prebivalcev) |
| 03 | Podeželska območja (redko naseljena) |
| 04 | Makro-regionalno območje sodelovanja |
| 05 | Sodelovanje med nacionalnimi ali regionalnimi programskimi področji v nacionalnem kontekstu |
| 06 | Transnacionalno sodelovanje v okviru ESS |
| 07 | Se ne uporablja |

3.   VRSTA OZEMLJA

01

Velika mestna območja (gosto naseljena, > 50 000 prebivalcev)

02

Majhna mestna območja (srednje gosto naseljena, > 5 000 prebivalcev)

03

Podeželska območja (redko naseljena)

04

Makro-regionalno območje sodelovanja

05

Sodelovanje med nacionalnimi ali regionalnimi programskimi področji v nacionalnem kontekstu

06

Transnacionalno sodelovanje v okviru ESS

07

Se ne uporablja

TABELA 4:   KODE ZA RAZSEŽNOST „MEHANIZMI ZA OZEMELJSKO IZVRŠEVANJE“

| 4.   MEHANIZMI ZA OZEMELJSKO IZVRŠEVANJE |
| --- |
| 01 | Celostne teritorialne naložbe – mestna območja |
| 02 | Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju mestnih območij |
| 03 | Celostne teritorialne naložbe – drugo |
| 04 | Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju podeželskih območij |
| 05 | Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju mestnih/podeželskih območij |
| 06 | Pobude za lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti |
| 07 | Se ne uporablja |

4.   MEHANIZMI ZA OZEMELJSKO IZVRŠEVANJE

01

Celostne teritorialne naložbe – mestna območja

02

Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju mestnih območij

03

Celostne teritorialne naložbe – drugo

04

Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju podeželskih območij

05

Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju mestnih/podeželskih območij

06

Pobude za lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti

07

Se ne uporablja

TABELA 5:   KODE ZA RAZSEŽNOST „TEMATSKI CILJI“

| 5.   TEMATSKI CILJ (ESPR in Kohezijski sklad) |
| --- |
| 01 | Krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij |
| 02 | Izboljšanje dostopnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti |
| 03 | Povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij |
| 04 | Podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih |
| 05 | Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanje in obvladovanje tveganj |
| 06 | Ohranjanje in varstvo okolja ter spodbujanje učinkovite rabe virov |
| 07 | Spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah |
| 08 | Spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja ter podpora mobilnosti delovne sile |
| 09 | Spodbujanje socialne vključenosti ter boj proti revščini in diskriminaciji |
| 10 | Naložbe v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje za spretnosti in vseživljenjsko učenje |
| 11 | Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava |
| 12 | Se ne uporablja (samo tehnična pomoč) |

5.   TEMATSKI CILJ (ESPR in Kohezijski sklad)

01

Krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij

02

Izboljšanje dostopnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti

03

Povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij

04

Podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih

05

Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanje in obvladovanje tveganj

06

Ohranjanje in varstvo okolja ter spodbujanje učinkovite rabe virov

07

Spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah

08

Spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja ter podpora mobilnosti delovne sile

09

Spodbujanje socialne vključenosti ter boj proti revščini in diskriminaciji

10

Naložbe v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje za spretnosti in vseživljenjsko učenje

11

Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava

12

Se ne uporablja (samo tehnična pomoč)

TABELA 6:   KODE ZA RAZSEŽNOST „GOSPODARSKA DEJAVNOST“

| 6.   GOSPODARSKA DEJAVNOST |
| --- |
| 01 | Kmetijstvo in gozdarstvo |
| 02 | Ribištvo in akvakultura |
| 03 | Proizvodnja prehrambnih izdelkov in pijače |
| 04 | Proizvodnja tekstilij in tekstilnih izdelkov |
| 05 | Proizvodnja prevoznih sredstev |
| 06 | Proizvodnja računalnikov ter elektronskih in optičnih izdelkov |
| 07 | Druge nedoločene proizvodne industrije |
| 08 | Gradbeništvo |
| 09 | Rudarstvo in kamnoseštvo (vključno s pridobivanjem energetskih surovin) |
| 10 | Električna energije, plin, para, topla voda in klimatizacija |
| 11 | Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki, saniranje okolja |
| 12 | Promet in skladiščenje |
| 13 | Obveščanje in komunikacije, vključno s telekomunikacijami, informacijskimi storitvami, računalniškim programiranjem, svetovanjem in sorodnimi dejavnostmi |
| 14 | Trgovina na drobno in debelo |
| 15 | Turizem ter nastanitvene in gostinske dejavnosti |
| 16 | Finančne in zavarovalniške dejavnosti |
| 17 | Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve |
| 18 | Javna uprava |
| 19 | Izobraževanje |
| 20 | Zdravstvo |
| 21 | Socialno delo ter javne, skupne in osebne storitve |
| 22 | Dejavnosti v povezavi z okoljem in podnebnimi spremembami |
| 23 | Kulturne, razvedrilne, ustvarjalne in rekreacijske dejavnosti |
| 24 | Druge nedoločene storitve |

6.   GOSPODARSKA DEJAVNOST

01

Kmetijstvo in gozdarstvo

02

Ribištvo in akvakultura

03

Proizvodnja prehrambnih izdelkov in pijače

04

Proizvodnja tekstilij in tekstilnih izdelkov

05

Proizvodnja prevoznih sredstev

06

Proizvodnja računalnikov ter elektronskih in optičnih izdelkov

07

Druge nedoločene proizvodne industrije

08

Gradbeništvo

09

Rudarstvo in kamnoseštvo (vključno s pridobivanjem energetskih surovin)

10

Električna energije, plin, para, topla voda in klimatizacija

11

Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki, saniranje okolja

12

Promet in skladiščenje

13

Obveščanje in komunikacije, vključno s telekomunikacijami, informacijskimi storitvami, računalniškim programiranjem, svetovanjem in sorodnimi dejavnostmi

14

Trgovina na drobno in debelo

15

Turizem ter nastanitvene in gostinske dejavnosti

16

Finančne in zavarovalniške dejavnosti

17

Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve

18

Javna uprava

19

Izobraževanje

20

Zdravstvo

21

Socialno delo ter javne, skupne in osebne storitve

22

Dejavnosti v povezavi z okoljem in podnebnimi spremembami

23

Kulturne, razvedrilne, ustvarjalne in rekreacijske dejavnosti

24

Druge nedoločene storitve

TABELA 7:   KODE ZA RAZSEŽNOST „LOKACIJA“

| 7.   LOKACIJA (2) |
| --- |
| Koda | Lokacija |
| | Koda regije ali območja dejavnosti, kot je določena v klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (NUTS) v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (2) |

7.   LOKACIJA (2)

Koda

Lokacija

Koda regije ali območja dejavnosti, kot je določena v klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (NUTS) v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (2)

---

(1)  Omejeno na naložbe v zvezi z varstvom okolja ali skupaj z naložbami, potrebnimi za ublažitev ali zmanjšanje negativnega vpliva na okolje.

(2)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

---

| 27.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 57/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 57/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 185/2014

z dne 26. februarja 2014

o popravku bolgarske različice Uredbe (EU) št. 142/2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (1) in zlasti člena 5(2), člena 6(1)(b)(ii) ter drugega pododstavka člena 6(1), drugega pododstavka člena 6(2), člena 11(2)(b) in (c) ter drugega pododstavka člena 11(2), člena 15(1)(b), (d), (e), (h) in (i) ter drugega pododstavka člena 15(1), člena 17(2), člena 18(3), člena 19(4)(a), (b) in (c) ter drugega pododstavka člena 19(4), člena 20(10) in (11), člena 21(5) in (6), člena 22(3), člena 23(3), člena 27(a), (b), (c) in (e) do (h) ter drugega pododstavka člena 27, člena 31(2), člena 32(3), člena 40, prvega in tretjega pododstavka člena 41(3), člena 42, člena 43(3), člena 45(4), člena 47(2), člena 48(2), člena 48(7)(a) in (8)(a) ter drugega pododstavka člena 48(8) Uredbe,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), in zlasti člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V bolgarski jezikovni različici Uredbe Komisije (EU) št. 142/2011 (3) je napaka, ki bi jo bilo treba popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo. |
| --- | --- |

(1)

V bolgarski jezikovni različici Uredbe Komisije (EU) št. 142/2011 (3) je napaka, ki bi jo bilo treba popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo.

| (2) | Uredbo (EU) št. 142/2011 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (EU) št. 142/2011 bi bilo zato treba ustrezno popraviti.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zadeva le bolgarsko jezikovno različico.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9.

2

(3)  UL L 54, 26.2.2011, str. 1.

3

---

| 27.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 57/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 57/22

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 186/2014

z dne 26. februarja 2014

o spremembi Uredbe (EU) št. 823/2012 glede datuma poteka veljavnosti registracij aktivnih snovi etoksisulfuron, oksadiargil in varfarin

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti drugega odstavka člena 17 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (EU) št. 823/2012 (2) je bil datum poteka veljavnosti registracij aktivnih snovi etoksisulfuron, oksadiargil in varfarin, določen v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (3), prestavljen na 31. julij 2016, da bi lahko vložniki predložili zahtevek tri leta pred iztekom odobritve v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (EU) št. 823/2012 (2) je bil datum poteka veljavnosti registracij aktivnih snovi etoksisulfuron, oksadiargil in varfarin, določen v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (3), prestavljen na 31. julij 2016, da bi lahko vložniki predložili zahtevek tri leta pred iztekom odobritve v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (2) | Do roka ni bil predložen noben zahtevek za obnovitev registracij aktivnih snovi etoksisulfuron, oksadiargil in varfarin. |
| --- | --- |

(2)

Do roka ni bil predložen noben zahtevek za obnovitev registracij aktivnih snovi etoksisulfuron, oksadiargil in varfarin.

| (3) | Ker ni bil predložen noben zahtevek, je primerno kot datum poteka veljavnosti določiti prvi možni datum po prvotnem datumu poteka veljavnosti, določenem pred sprejetjem Uredbe (EU) št. 823/2012. |
| --- | --- |

(3)

Ker ni bil predložen noben zahtevek, je primerno kot datum poteka veljavnosti določiti prvi možni datum po prvotnem datumu poteka veljavnosti, določenem pred sprejetjem Uredbe (EU) št. 823/2012.

| (4) | Uredbo (EU) št. 823/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 823/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 823/2012

Člen 1 Uredbe (EU) št. 823/2012 se spremeni:

| (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | 31. julij 2016 za aktivne snovi: etofumesat (vnos 29), imazamoks (vnos 41), oksasulfuron (vnos 42), foramsulfuron (vnos 44), ciazofamid (vnos 46), linuron (vnos 51), pendimetalin (vnos 53), trifloksistrobin (vnos 59), karfentrazon-etil (vnos 60), mezotrion (vnos 61), fenamidon (vnos 62) in izoksaflutol (vnos 63);“; |
| --- | --- | --- |

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

31. julij 2016 za aktivne snovi: etofumesat (vnos 29), imazamoks (vnos 41), oksasulfuron (vnos 42), foramsulfuron (vnos 44), ciazofamid (vnos 46), linuron (vnos 51), pendimetalin (vnos 53), trifloksistrobin (vnos 59), karfentrazon-etil (vnos 60), mezotrion (vnos 61), fenamidon (vnos 62) in izoksaflutol (vnos 63);“;

| (b) | doda se naslednja točka 4:






  „4. | 31. marec 2014 za aktivne snovi: etoksisulfuron (vnos 43), oksadiargil (vnos 45) in varfarin (vnos 120).“ |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka 4:

„4.

31. marec 2014 za aktivne snovi: etoksisulfuron (vnos 43), oksadiargil (vnos 45) in varfarin (vnos 120).“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 823/2012 z dne 14. septembra 2012 o odstopanju od Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede datumov poteka veljavnosti registracij aktivnih snovi 2,4-DB, benzojska kislina, beta-ciflutrin, karfentrazon-etil, Coniothyrium minitans sev CON/M/91-08 (DSM 9660), ciazofamid, ciflutrin, deltametrin, dimetenamid-p, etofumesat, etoksisulfuron, fenamidon, flazasulfuron, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fostiazat, imazamoks, jodosulfuron, iprodion, izoksaflutol, linuron, malein hidrazid, mekoprop, mekoprop-P, mesosulfuron, mezotrion, oksadiargil, oksasulfuron, pendimetalin, pikoksistrobin, propikonazol, propineb, propoksikarbazon, propizamid, piraklostrobin, siltiofam, trifloksistrobin, varfarin in zoksamid (UL L 250, 15.9.2012, str. 13).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

3

---

| 27.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 57/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 57/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 187/2014

z dne 26. februarja 2014

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi metiokarb

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti druge alternative člena 21(3) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aktivna snov metiokarb je bila z Direktivo Komisije 2007/5/ES (2) vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) pod pogojem, da zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelj, na čigar zahtevo je bil metiokarb vključen v navedeno prilogo, predloži nadaljnje potrditvene informacije o tveganju za ptice, sesalce in neciljne členonožce. |
| --- | --- |

(1)

Aktivna snov metiokarb je bila z Direktivo Komisije 2007/5/ES (2) vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) pod pogojem, da zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelj, na čigar zahtevo je bil metiokarb vključen v navedeno prilogo, predloži nadaljnje potrditvene informacije o tveganju za ptice, sesalce in neciljne členonožce.

| (2) | Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za registrirane v skladu z Uredbo (EU) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za registrirane v skladu z Uredbo (EU) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4).

| (3) | Prijavitelj je Združenemu kraljestvu, državi članici poročevalki, v za to določenem roku predložil dodatne informacije v obliki študij, da bi potrdil oceno tveganja za ptice, sesalce in neciljne členonožce. |
| --- | --- |

(3)

Prijavitelj je Združenemu kraljestvu, državi članici poročevalki, v za to določenem roku predložil dodatne informacije v obliki študij, da bi potrdil oceno tveganja za ptice, sesalce in neciljne členonožce.

| (4) | Združeno kraljestvo je ocenilo dodatne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. Svojo oceno je v obliki dodatka k osnutku poročila o oceni 5. aprila 2011 predložilo drugim državam članicam, Komisiji in Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo je ocenilo dodatne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. Svojo oceno je v obliki dodatka k osnutku poročila o oceni 5. aprila 2011 predložilo drugim državam članicam, Komisiji in Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (5) | Komisija se je posvetovala z Agencijo, ki je svoje mnenje o oceni tveganja metiokarba predstavila 1. junija 2012 (5). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in mnenje Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 13. decembra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu metiokarba. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se je posvetovala z Agencijo, ki je svoje mnenje o oceni tveganja metiokarba predstavila 1. junija 2012 (5). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in mnenje Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 13. decembra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu metiokarba.

| (6) | Glede na dodatne informacije, ki jih je predložil prijavitelj, je Komisija menila, da potrebne nadaljnje potrditvene informacije niso bile zagotovljene. |
| --- | --- |

(6)

Glede na dodatne informacije, ki jih je predložil prijavitelj, je Komisija menila, da potrebne nadaljnje potrditvene informacije niso bile zagotovljene.

| (7) | Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe na poročilo o pregledu metiokarba. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe na poročilo o pregledu metiokarba.

| (8) | Komisija je sklenila, da visokega tveganja za ptice, sesalce in neciljne členonožce ni mogoče izključiti, čeprav so bili izvedeni dodatni ukrepi za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je sklenila, da visokega tveganja za ptice, sesalce in neciljne členonožce ni mogoče izključiti, čeprav so bili izvedeni dodatni ukrepi za zmanjšanje tveganja.

| (9) | Potrjeno je, da se aktivna snov metiokarb šteje za registrirano v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009. Da bi se preprečila izpostavljenost ptic, sesalcev in neciljnih členonožcev, pa je kljub temu primerno dodatno omejiti uporabo te aktivne snovi in prepovedati njeno uporabo kot moluskicid. |
| --- | --- |

(9)

Potrjeno je, da se aktivna snov metiokarb šteje za registrirano v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009. Da bi se preprečila izpostavljenost ptic, sesalcev in neciljnih členonožcev, pa je kljub temu primerno dodatno omejiti uporabo te aktivne snovi in prepovedati njeno uporabo kot moluskicid.

| (10) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Državam članicam bi bilo treba zagotoviti čas za spremembo ali preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metiokarb. |
| --- | --- |

(11)

Državam članicam bi bilo treba zagotoviti čas za spremembo ali preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metiokarb.

| (12) | Za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metiokarb in pri katerih države članice odobrijo prehodno obdobje v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, bi to obdobje moralo trajati največ osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metiokarb in pri katerih države članice odobrijo prehodno obdobje v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, bi to obdobje moralo trajati največ osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Prehodni ukrepi

Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 do 19. septembra 2014 po potrebi spremenijo ali prekličejo veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metiokarb kot aktivno snov.

Člen 3

Prehodno obdobje

Morebitno prehodno obdobje, ki ga države članice odobrijo v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, je čim krajše, izteče pa se najpozneje 19. septembra 2015.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2007/5/ES z dne 7. februarja 2007 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede vključitve kaptana, folpeta, formetanata in metiokarba kot aktivnih snovi (UL L 35, 8.2.2007, str. 11).

2

(3)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

4

(5)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov na podlagi potrditvenih podatkov, predloženih za aktivno snov metiokarb (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of confirmatory data submitted for the active substance methiocarb). EFSA Journal 2012;10(6):2758. [14 str.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2758. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

5

---

PRILOGA

Stolpec „Posebne določbe“ v vrstici 148 za metiokarb v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se nadomesti z naslednjim:

„DEL A

Registrira se lahko samo kot repelent pri tretiranju semen in kot insekticid.

DEL B

Pri ocenjevanju vlog za registracijo fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metiokarb in so namenjena za druge uporabe, razen za tretiranje semen koruze, so države članice zlasti pozorne na merila iz člena 4(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in zagotovijo, da se pred odobritvijo take registracije predložijo vsi potrebni podatki in informacije.

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu metiokarba in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 29. septembra 2006.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

| — | zaščito ptic, sesalcev in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji za registracijo po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, |
| --- | --- |

—

zaščito ptic, sesalcev in neciljnih členonožcev ter zagotoviti, da pogoji za registracijo po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja,

| — | varnost izvajalcev in drugih navzočih ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme, |
| --- | --- |

—

varnost izvajalcev in drugih navzočih ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme,

| — | prehransko izpostavljenost potrošnikov.“ |
| --- | --- |

—

prehransko izpostavljenost potrošnikov.“

---

| 27.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 57/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 188/2014

z dne 26. februarja 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. februarja 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 54,9 |
| TN | 71,0 |
| TR | 99,2 |
| ZZ | 75,0 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 188,1 |
| MA | 114,7 |
| TR | 155,9 |
| ZZ | 160,2 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 29,5 |
| TR | 103,8 |
| ZZ | 66,7 |
| 0805 10 20 | EG | 53,5 |
| IL | 67,5 |
| MA | 48,5 |
| TN | 52,2 |
| TR | 69,8 |
| ZA | 63,5 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 20 10 | IL | 133,5 |
| MA | 91,9 |
| TR | 110,6 |
| ZZ | 112,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 140,9 |
| MA | 107,5 |
| PK | 46,0 |
| TR | 72,8 |
| US | 122,9 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | EG | 57,3 |
| TR | 60,0 |
| ZZ | 58,7 |
| 0808 10 80 | CN | 115,6 |
| MK | 30,8 |
| US | 157,0 |
| ZZ | 101,1 |
| 0808 30 90 | AR | 132,9 |
| CL | 195,7 |
| CN | 53,3 |
| TR | 146,4 |
| US | 197,4 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 137,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

54,9

TN

71,0

TR

99,2

ZZ

75,0

0707 00 05

EG

182,1

JO

188,1

MA

114,7

TR

155,9

ZZ

160,2

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

29,5

TR

103,8

ZZ

66,7

0805 10 20

EG

53,5

IL

67,5

MA

48,5

TN

52,2

TR

69,8

ZA

63,5

ZZ

59,2

0805 20 10

IL

133,5

MA

91,9

TR

110,6

ZZ

112,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

140,9

MA

107,5

PK

46,0

TR

72,8

US

122,9

ZZ

98,0

0805 50 10

EG

57,3

TR

60,0

ZZ

58,7

0808 10 80

CN

115,6

MK

30,8

US

157,0

ZZ

101,1

0808 30 90

AR

132,9

CL

195,7

CN

53,3

TR

146,4

US

197,4

ZA

99,1

ZZ

137,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 27.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 57/29

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 20. decembra 2013

o postopkih akreditiranja izdelovalcev zaščitenih elementov eura in elementov eura ter o spremembi Sklepa ECB/2008/3

(ECB/2013/54)

(2014/106/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 128(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 12.1, člena 16 in člena 34.3 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2532/98 z dne 23. novembra 1998 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij (1) in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 128(1) Pogodbe in člen 16 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) določata, da ima Evropska centralna banka (ECB) izključno pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. Ta pravica vključuje pristojnost za sprejemanje ukrepov za varovanje celovitosti eurobankovcev kot plačilnega sredstva. |
| --- | --- |

(1)

Člen 128(1) Pogodbe in člen 16 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) določata, da ima Evropska centralna banka (ECB) izključno pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. Ta pravica vključuje pristojnost za sprejemanje ukrepov za varovanje celovitosti eurobankovcev kot plačilnega sredstva.

| (2) | ECB je sprejela Sklep ECB/2008/3 z dne 15. maja 2008 o postopkih varnostnega akreditiranja izdelovalcev zaščitenih elementov eura za eurobankovce (2), ki je vzpostavil postopek varnostnega akreditiranja, s katerim se potrdi, da izdelovalci izpolnjujejo minimalne varnostne zahteve ECB za proizvodnjo, obdelavo, shranjevanje in prevoz eurobankovcev in njihovih sestavin ter drugih s tem povezanih gradiv ali informacij, za katere je potrebna varnostna zaščita in pri katerih bi bila v primeru izgube, tatvine ali objave lahko povzročena škoda za celovitost eurobankovcev ali bi se prispevalo k proizvodnji ponarejenih eurobankovcev ali njihovih sestavin. Poleg tega je Sklep ECB/2008/3 vzpostavil postopke za zagotavljanje stalnega izpolnjevanja zgoraj navedenih varnostnih zahtev. |
| --- | --- |

(2)

ECB je sprejela Sklep ECB/2008/3 z dne 15. maja 2008 o postopkih varnostnega akreditiranja izdelovalcev zaščitenih elementov eura za eurobankovce (2), ki je vzpostavil postopek varnostnega akreditiranja, s katerim se potrdi, da izdelovalci izpolnjujejo minimalne varnostne zahteve ECB za proizvodnjo, obdelavo, shranjevanje in prevoz eurobankovcev in njihovih sestavin ter drugih s tem povezanih gradiv ali informacij, za katere je potrebna varnostna zaščita in pri katerih bi bila v primeru izgube, tatvine ali objave lahko povzročena škoda za celovitost eurobankovcev ali bi se prispevalo k proizvodnji ponarejenih eurobankovcev ali njihovih sestavin. Poleg tega je Sklep ECB/2008/3 vzpostavil postopke za zagotavljanje stalnega izpolnjevanja zgoraj navedenih varnostnih zahtev.

| (3) | ECB je sprejela Sklep ECB/2010/22 z dne 25. novembra 2010 o postopku akreditiranja izdelovalcev eurobankovcev na področju kakovosti (3), da se zagotovi, da so za proizvajanje eurobankovcev in surovin za eurobankovce akreditirani samo tisti izdelovalci, ki izpolnjujejo minimalne zahteve ECB glede kakovosti za proizvodnjo teh bankovcev in surovin. |
| --- | --- |

(3)

ECB je sprejela Sklep ECB/2010/22 z dne 25. novembra 2010 o postopku akreditiranja izdelovalcev eurobankovcev na področju kakovosti (3), da se zagotovi, da so za proizvajanje eurobankovcev in surovin za eurobankovce akreditirani samo tisti izdelovalci, ki izpolnjujejo minimalne zahteve ECB glede kakovosti za proizvodnjo teh bankovcev in surovin.

| (4) | V skladu s členoma 9 in 11 Pogodbe je ECB sprejela Sklep ECB/2011/8 z dne 21. junija 2011 o postopkih akreditiranja za proizvodnjo eurobankovcev na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti (4), da se zagotovi, da so za opravljanje dejavnosti proizvodnje eurobankovcev akreditirani samo tisti izdelovalci, ki izpolnjujejo minimalne zahteve ECB glede varstva okolja ter zdravja in varnosti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členoma 9 in 11 Pogodbe je ECB sprejela Sklep ECB/2011/8 z dne 21. junija 2011 o postopkih akreditiranja za proizvodnjo eurobankovcev na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti (4), da se zagotovi, da so za opravljanje dejavnosti proizvodnje eurobankovcev akreditirani samo tisti izdelovalci, ki izpolnjujejo minimalne zahteve ECB glede varstva okolja ter zdravja in varnosti.

| (5) | Glede na izkušnje, ki jih je ECB pridobila pri uporabi sklepov ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8, je treba uvesti učinkovit enotni sistem akreditiranja, da se preprečijo vsakršna materialna in postopkovna razhajanja, ki izhajajo iz uporabe zgoraj navedenih sklepov, na primer nesorazmerne razlike v veljavnosti akreditacij, njihovih postopkih in izrazoslovju. |
| --- | --- |

(5)

Glede na izkušnje, ki jih je ECB pridobila pri uporabi sklepov ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8, je treba uvesti učinkovit enotni sistem akreditiranja, da se preprečijo vsakršna materialna in postopkovna razhajanja, ki izhajajo iz uporabe zgoraj navedenih sklepov, na primer nesorazmerne razlike v veljavnosti akreditacij, njihovih postopkih in izrazoslovju.

| (6) | Z namenom obravnave zgoraj navedenih vprašanj in ublažitve upravnega bremena za izdelovalce je treba vzpostaviti enotni sistem akreditiranja, s katerim se bo: (a) omogočilo ocenjevanje, ali izdelovalci izpolnjujejo ustrezne varnostne zahteve, zahteve glede kakovosti in zahteve glede varstva okolja ter zdravja in varnosti, kot jih določi ECB; (b) izvajalo ocenjevanje izpolnjevanja teh zahtev na podlagi usklajenega postopka pregleda; (c) določile ustrezne in sorazmerne vrste kazni, vključno z denarnimi kaznimi, v primeru neizpolnjevanja zgoraj navedenih zahtev; in (d) zagotovilo, da se lahko zaščiteni elementi eura dobavijo samo nacionalnim centralnim bankam in bodočim nacionalnim centralnim bankam Eurosistema, če tako odloči Svet ECB, drugim akreditiranim izdelovalcem in/ali ECB. |
| --- | --- |

(6)

Z namenom obravnave zgoraj navedenih vprašanj in ublažitve upravnega bremena za izdelovalce je treba vzpostaviti enotni sistem akreditiranja, s katerim se bo: (a) omogočilo ocenjevanje, ali izdelovalci izpolnjujejo ustrezne varnostne zahteve, zahteve glede kakovosti in zahteve glede varstva okolja ter zdravja in varnosti, kot jih določi ECB; (b) izvajalo ocenjevanje izpolnjevanja teh zahtev na podlagi usklajenega postopka pregleda; (c) določile ustrezne in sorazmerne vrste kazni, vključno z denarnimi kaznimi, v primeru neizpolnjevanja zgoraj navedenih zahtev; in (d) zagotovilo, da se lahko zaščiteni elementi eura dobavijo samo nacionalnim centralnim bankam in bodočim nacionalnim centralnim bankam Eurosistema, če tako odloči Svet ECB, drugim akreditiranim izdelovalcem in/ali ECB.

| (7) | Ta novi enotni sistem akreditiranja bi moral temeljiti na večfaznem postopku ocenjevanja, v katerem se izdelovalec, ki vloži prošnjo za akreditacijo, oceni, ali v celoti upošteva vse vidike ustreznih zahtev za akreditacijo, ki so določene v tem sklepu. |
| --- | --- |

(7)

Ta novi enotni sistem akreditiranja bi moral temeljiti na večfaznem postopku ocenjevanja, v katerem se izdelovalec, ki vloži prošnjo za akreditacijo, oceni, ali v celoti upošteva vse vidike ustreznih zahtev za akreditacijo, ki so določene v tem sklepu.

| (8) | Da se olajša to ocenjevanje, vključno z nadaljnjim ocenjevanjem, ali akreditirani izdelovalec še vedno izpolnjuje te zahteve, je treba vzpostaviti racionaliziran sistem pregledov, ki bo ECB omogočil opravljanje pregledov na kraju samem in zunaj lokacije. |
| --- | --- |

(8)

Da se olajša to ocenjevanje, vključno z nadaljnjim ocenjevanjem, ali akreditirani izdelovalec še vedno izpolnjuje te zahteve, je treba vzpostaviti racionaliziran sistem pregledov, ki bo ECB omogočil opravljanje pregledov na kraju samem in zunaj lokacije.

| (9) | V izogib trenutni raznolikosti posameznih akreditacij bi bilo treba določiti podelitev enotne začasne akreditacije, z možnostjo spremembe v enotno akreditacijo, kadar zadevni izdelovalec izkaže, da izpolnjuje vse zahteve za akreditacijo, tudi med proizvodnjo, na podlagi uradnega naročila akreditiranega izdelovalca, ECB ali NCB v skladu z njegovo začasno akreditacijo. |
| --- | --- |

(9)

V izogib trenutni raznolikosti posameznih akreditacij bi bilo treba določiti podelitev enotne začasne akreditacije, z možnostjo spremembe v enotno akreditacijo, kadar zadevni izdelovalec izkaže, da izpolnjuje vse zahteve za akreditacijo, tudi med proizvodnjo, na podlagi uradnega naročila akreditiranega izdelovalca, ECB ali NCB v skladu z njegovo začasno akreditacijo.

| (10) | Zaradi ohranitve fleksibilnosti procesa akreditiranja bi morala ECB imeti diskrecijsko pravico glede organiziranja faz ocenjevanja v zvezi s prošnjo za začetek postopka za pridobitev začasne akreditacije. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi ohranitve fleksibilnosti procesa akreditiranja bi morala ECB imeti diskrecijsko pravico glede organiziranja faz ocenjevanja v zvezi s prošnjo za začetek postopka za pridobitev začasne akreditacije.

| (11) | Za zagotovitev boljšega upravljanja v okviru postopka akreditiranja bi morali začasna akreditacija in akreditacija veljati za nedoločen čas, razen če se ugotovi, da izdelovalec ne izpolnjuje ustreznih zahtev za akreditacijo. Za isti namen je ECB pristojna za spremembo začasne akreditacije v akreditacijo, kadar je zadevni izdelovalec proizvajal zaščitene elemente eura in/ali elemente eura na podlagi uradnega naročila ECB ali NCB v nepretrganem obdobju 36 mesecev. ECB bo tudi pristojna, da na lastno pobudo spremeni akreditacijo v začasno akreditacijo, kadar izdelovalec ni proizvajal zaščitenih elementov eura in/ali elementov eura v nepretrganem obdobju 36 mesecev. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev boljšega upravljanja v okviru postopka akreditiranja bi morali začasna akreditacija in akreditacija veljati za nedoločen čas, razen če se ugotovi, da izdelovalec ne izpolnjuje ustreznih zahtev za akreditacijo. Za isti namen je ECB pristojna za spremembo začasne akreditacije v akreditacijo, kadar je zadevni izdelovalec proizvajal zaščitene elemente eura in/ali elemente eura na podlagi uradnega naročila ECB ali NCB v nepretrganem obdobju 36 mesecev. ECB bo tudi pristojna, da na lastno pobudo spremeni akreditacijo v začasno akreditacijo, kadar izdelovalec ni proizvajal zaščitenih elementov eura in/ali elementov eura v nepretrganem obdobju 36 mesecev.

| (12) | Zato je treba sklepe ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8 razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom. Za zagotovitev nemotenega prehoda s sedanjih sistemov akreditiranja na enotni sistem akreditiranja po tem sklepu bi bilo treba določiti prehodno obdobje enega leta od sprejetja tega sklepa. To bo izdelovalcem s posameznimi varnostnimi akreditacijami, akreditacijami na področju kakovosti ter akreditacijami na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti omogočilo, da sprejmejo vse potrebne ureditve za izpolnitev ustreznih zahtev za akreditacijo po tem sklepu – |
| --- | --- |

(12)

Zato je treba sklepe ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8 razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom. Za zagotovitev nemotenega prehoda s sedanjih sistemov akreditiranja na enotni sistem akreditiranja po tem sklepu bi bilo treba določiti prehodno obdobje enega leta od sprejetja tega sklepa. To bo izdelovalcem s posameznimi varnostnimi akreditacijami, akreditacijami na področju kakovosti ter akreditacijami na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti omogočilo, da sprejmejo vse potrebne ureditve za izpolnitev ustreznih zahtev za akreditacijo po tem sklepu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

ODDELEK I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu:

| 1. | „elementi eura“ pomenijo eurobankovce, delno natisnjene eurobankovce ter papir, barvo, folijo in nit, ki se uporabljajo za proizvodnjo eurobankovcev ali delno natisnjenih eurobankovcev; |
| --- | --- |

1.

„elementi eura“ pomenijo eurobankovce, delno natisnjene eurobankovce ter papir, barvo, folijo in nit, ki se uporabljajo za proizvodnjo eurobankovcev ali delno natisnjenih eurobankovcev;

| 2. | „dejavnost v zvezi z elementi eura“ pomeni proizvodnjo elementov eura; |
| --- | --- |

2.

„dejavnost v zvezi z elementi eura“ pomeni proizvodnjo elementov eura;

| 3. | „zaščiteni elementi eura“ pomenijo elemente, naštete med materialnimi varnostnimi zahtevami, vključno z eurobankovci, ki so: (a) v obtoku, (b) v razvoju zaradi nadomestitve eurobankovcev v obtoku ali (c) vzeti iz obtoka, skupaj z njihovimi sestavinami in s tem povezanimi informacijami, za katere je potrebna varnostna zaščita, ker bi bila v primeru izgube, tatvine ali nepooblaščene objave lahko povzročena škoda za celovitost eurobankovcev kot plačilnega sredstva; |
| --- | --- |

3.

„zaščiteni elementi eura“ pomenijo elemente, naštete med materialnimi varnostnimi zahtevami, vključno z eurobankovci, ki so: (a) v obtoku, (b) v razvoju zaradi nadomestitve eurobankovcev v obtoku ali (c) vzeti iz obtoka, skupaj z njihovimi sestavinami in s tem povezanimi informacijami, za katere je potrebna varnostna zaščita, ker bi bila v primeru izgube, tatvine ali nepooblaščene objave lahko povzročena škoda za celovitost eurobankovcev kot plačilnega sredstva;

| 4. | „zaščitena dejavnost v zvezi z eurom“ pomeni kar koli od naslednjega: pripravo za tisk, proizvodnjo, obdelavo, uničenje, shranjevanje ali interno gibanje znotraj mesta izdelave ali prevoz zaščitenih elementov eura; |
| --- | --- |

4.

„zaščitena dejavnost v zvezi z eurom“ pomeni kar koli od naslednjega: pripravo za tisk, proizvodnjo, obdelavo, uničenje, shranjevanje ali interno gibanje znotraj mesta izdelave ali prevoz zaščitenih elementov eura;

| 5. | „priprava za tisk“ pomeni pretvorbo osnovne oblikovne podobe eurobankovcev v razvoju v postavitev, ločitev barv, črtni vzorec in tiskarske plošče ter pripravo postavitev in prototipov za sestavine, ki se predlagajo s temi osnovnimi oblikovnimi podobami; |
| --- | --- |

5.

„priprava za tisk“ pomeni pretvorbo osnovne oblikovne podobe eurobankovcev v razvoju v postavitev, ločitev barv, črtni vzorec in tiskarske plošče ter pripravo postavitev in prototipov za sestavine, ki se predlagajo s temi osnovnimi oblikovnimi podobami;

| 6. | „izdelovalec“ pomeni kateri koli subjekt, ki je ali želi biti udeležen v zaščiteni dejavnosti v zvezi z eurom in/ali dejavnosti v zvezi z elementi eura, razen subjektov, ki so ali želijo biti udeleženi samo pri prevozu zaščitenih elementov eura ali zagotavljanju posebnih obratov za uničenje; |
| --- | --- |

6.

„izdelovalec“ pomeni kateri koli subjekt, ki je ali želi biti udeležen v zaščiteni dejavnosti v zvezi z eurom in/ali dejavnosti v zvezi z elementi eura, razen subjektov, ki so ali želijo biti udeleženi samo pri prevozu zaščitenih elementov eura ali zagotavljanju posebnih obratov za uničenje;

| 7. | „mesto izdelave“ pomeni vse prostore, ki jih uporablja ali želi uporabljati izdelovalec za pripravo za tisk, proizvodnjo, obdelavo, uničenje in shranjevanje zaščitenih elementov eura in/ali elementov eura; |
| --- | --- |

7.

„mesto izdelave“ pomeni vse prostore, ki jih uporablja ali želi uporabljati izdelovalec za pripravo za tisk, proizvodnjo, obdelavo, uničenje in shranjevanje zaščitenih elementov eura in/ali elementov eura;

| 8. | „zahteve za akreditacijo“ pomenijo materialne zahteve ECB, postopek akreditiranja in zahteve glede lokacije ter trajne obveznosti, določene v tem sklepu, ki jih mora izdelovalec izpolnjevati, da pridobi ali obdrži svojo začasno akreditacijo ali akreditacijo; |
| --- | --- |

8.

„zahteve za akreditacijo“ pomenijo materialne zahteve ECB, postopek akreditiranja in zahteve glede lokacije ter trajne obveznosti, določene v tem sklepu, ki jih mora izdelovalec izpolnjevati, da pridobi ali obdrži svojo začasno akreditacijo ali akreditacijo;

| 9. | „akreditirani izdelovalec“ pomeni izdelovalca z začasno akreditacijo ali akreditacijo; |
| --- | --- |

9.

„akreditirani izdelovalec“ pomeni izdelovalca z začasno akreditacijo ali akreditacijo;

| 10. | „materialne zahteve“ pomenijo ustrezne varnostne zahteve, zahteve glede kakovosti in zahteve glede varstva okolja ter zdravja in varnosti, kot jih posebej določi ECB in ki jih mora izdelovalec izpolnjevati, da lahko opravlja zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura; |
| --- | --- |

10.

„materialne zahteve“ pomenijo ustrezne varnostne zahteve, zahteve glede kakovosti in zahteve glede varstva okolja ter zdravja in varnosti, kot jih posebej določi ECB in ki jih mora izdelovalec izpolnjevati, da lahko opravlja zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura;

| 11. | „ureditve“ pomenijo ukrepe glede varnosti, kakovosti, varstva okolja ali zdravja in varnosti, ki jih sprejme izdelovalec zaradi izpolnjevanja ustreznih materialnih zahtev; |
| --- | --- |

11.

„ureditve“ pomenijo ukrepe glede varnosti, kakovosti, varstva okolja ali zdravja in varnosti, ki jih sprejme izdelovalec zaradi izpolnjevanja ustreznih materialnih zahtev;

| 12. | „akreditacije po starem sistemu“ pomenijo veljavne začasne ali polne akreditacije, zlasti varnostne akreditacije, akreditacije na področju kakovosti ter akreditacije na področju varstva okolja ali zdravja in varnosti, ki jih je ECB podelila izdelovalcu za opravljanje zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom in/ali dejavnosti v zvezi z elementi eura v skladu s sklepi ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8; |
| --- | --- |

12.

„akreditacije po starem sistemu“ pomenijo veljavne začasne ali polne akreditacije, zlasti varnostne akreditacije, akreditacije na področju kakovosti ter akreditacije na področju varstva okolja ali zdravja in varnosti, ki jih je ECB podelila izdelovalcu za opravljanje zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom in/ali dejavnosti v zvezi z elementi eura v skladu s sklepi ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8;

| 13. | „razveljavljeni sklepi ECB o akreditacijah“ pomenijo skupaj sklepe ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8; |
| --- | --- |

13.

„razveljavljeni sklepi ECB o akreditacijah“ pomenijo skupaj sklepe ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8;

| 14. | „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

14.

„NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

| 15. | „bodoča NCB Eurosistema“ pomeni nacionalno centralno banko države članice z odstopanjem, ki je izpolnila pogoje, določene za sprejetje eura, in v zvezi s katero je bila sprejeta odločitev o odpravi odstopanja po členu 140(2) Pogodbe; |
| --- | --- |

15.

„bodoča NCB Eurosistema“ pomeni nacionalno centralno banko države članice z odstopanjem, ki je izpolnila pogoje, določene za sprejetje eura, in v zvezi s katero je bila sprejeta odločitev o odpravi odstopanja po členu 140(2) Pogodbe;

| 16. | „certifikacijski organ“ pomeni neodvisen certifikacijski organ, ki oceni izdelovalčeve sisteme za nadzor kakovosti, varstva okolja ali zdravja in varnosti ter je upravičen, da s certifikatom potrdi, da izdelovalec izpolnjuje zahteve standardov skupine ISO 9001 ali ISO 14000 ali OHSAS 18000; |
| --- | --- |

16.

„certifikacijski organ“ pomeni neodvisen certifikacijski organ, ki oceni izdelovalčeve sisteme za nadzor kakovosti, varstva okolja ali zdravja in varnosti ter je upravičen, da s certifikatom potrdi, da izdelovalec izpolnjuje zahteve standardov skupine ISO 9001 ali ISO 14000 ali OHSAS 18000;

| 17. | „delovni dan“ pomeni delovni dan ECB od ponedeljka do petka, razen dela prostih dni v ECB, objavljenih na spletni strani ECB; |
| --- | --- |

17.

„delovni dan“ pomeni delovni dan ECB od ponedeljka do petka, razen dela prostih dni v ECB, objavljenih na spletni strani ECB;

| 18. | „pregled“ pomeni postopek akreditiranja, katerega namen je oceniti izdelovalčevo izpolnjevanje zahtev za akreditacijo in ki se izvaja bodisi v obliki pregleda na kraju samem bodisi v obliki pregleda zunaj lokacije ter se konča z dokončanjem poročila o zadevnem pregledu, v katerem se navede rezultat tega ocenjevanja; |
| --- | --- |

18.

„pregled“ pomeni postopek akreditiranja, katerega namen je oceniti izdelovalčevo izpolnjevanje zahtev za akreditacijo in ki se izvaja bodisi v obliki pregleda na kraju samem bodisi v obliki pregleda zunaj lokacije ter se konča z dokončanjem poročila o zadevnem pregledu, v katerem se navede rezultat tega ocenjevanja;

| 19. | „pregled na kraju samem“ pomeni obisk skupine ECB za pregled na mestu izdelave, da se oceni, ali ureditve, vzpostavljene na mestu izdelave, izpolnjujejo ustrezne zahteve za akreditacijo; |
| --- | --- |

19.

„pregled na kraju samem“ pomeni obisk skupine ECB za pregled na mestu izdelave, da se oceni, ali ureditve, vzpostavljene na mestu izdelave, izpolnjujejo ustrezne zahteve za akreditacijo;

| 20. | „pregled zunaj lokacije“ pomeni ocenitev dokumentov, ki jih izdelovalec predloži v okviru pregleda, ki jo ECB opravi zunaj mesta izdelave, da se ugotovi, ali izdelovalec izpolnjuje ustrezne zahteve za akreditacijo; |
| --- | --- |

20.

„pregled zunaj lokacije“ pomeni ocenitev dokumentov, ki jih izdelovalec predloži v okviru pregleda, ki jo ECB opravi zunaj mesta izdelave, da se ugotovi, ali izdelovalec izpolnjuje ustrezne zahteve za akreditacijo;

| 21. | „posebna varnostna preverjanja NCB“ pomenijo preverjanje zalog, preverjanje uničenja ali preverjanje prevoza, ki ga na akreditiranem mestu izdelave opravi naročniška NCB v zvezi z uradnim naročilom za proizvodnjo, danim akreditiranemu izdelovalcu, v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

21.

„posebna varnostna preverjanja NCB“ pomenijo preverjanje zalog, preverjanje uničenja ali preverjanje prevoza, ki ga na akreditiranem mestu izdelave opravi naročniška NCB v zvezi z uradnim naročilom za proizvodnjo, danim akreditiranemu izdelovalcu, v skladu s členom 11;

| 22. | „preverjanje zalog“ pomeni obisk naročniške NCB na akreditiranem mestu izdelave, da se oceni pravilnost zalog zaščitenih elementov eura, ki jih ima zadevni izdelovalec; |
| --- | --- |

22.

„preverjanje zalog“ pomeni obisk naročniške NCB na akreditiranem mestu izdelave, da se oceni pravilnost zalog zaščitenih elementov eura, ki jih ima zadevni izdelovalec;

| 23. | „preverjanje uničenja“ pomeni obisk naročniške NCB na akreditiranem mestu izdelave z namenom spremljanja uničenja zaščitenih elementov eura in preverjanja zalog med uničenjem zaščitenih elementov eura v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

23.

„preverjanje uničenja“ pomeni obisk naročniške NCB na akreditiranem mestu izdelave z namenom spremljanja uničenja zaščitenih elementov eura in preverjanja zalog med uničenjem zaščitenih elementov eura v skladu s členom 11;

| 24. | „preverjanje prevoza“ pomeni oceno, ali ureditve za prevoz eurobankovcev in/ali papirja za eurobankovce, ki jih je vzpostavil akreditirani izdelovalec, izpolnjujejo ustrezne varnostne zahteve za prevoz; |
| --- | --- |

24.

„preverjanje prevoza“ pomeni oceno, ali ureditve za prevoz eurobankovcev in/ali papirja za eurobankovce, ki jih je vzpostavil akreditirani izdelovalec, izpolnjujejo ustrezne varnostne zahteve za prevoz;

| 25. | „proizvodnja“ pomeni izdelavo zaščitenih elementov eura ali elementov eura v skladu z uradnim naročilom drugega akreditiranega izdelovalca, NCB ali ECB, razen izdelave za namene raziskav in razvoja ter testiranja, kadar dobave niso namenjene izdaji, in razen izdelave za interne zaloge. |
| --- | --- |

25.

„proizvodnja“ pomeni izdelavo zaščitenih elementov eura ali elementov eura v skladu z uradnim naročilom drugega akreditiranega izdelovalca, NCB ali ECB, razen izdelave za namene raziskav in razvoja ter testiranja, kadar dobave niso namenjene izdaji, in razen izdelave za interne zaloge.

Člen 2

Splošna načela akreditiranja

1.   Izdelovalec lahko zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura glede zaščitenega elementa eura in/ali elementa eura opravlja samo na mestu izdelave, za katero mu je ECB podelila akreditacijo ali začasno akreditacijo.

2.   Kadar izdelovalec ni opravljal proizvodnje, mu lahko ECB podeli začasno akreditacijo za zadevno zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura v skladu s postopkom, določenim v členih 4, 5 in 6.

3.   Začasna akreditacija se lahko spremeni v akreditacijo, kadar izdelovalec opravi ustrezne preglede med proizvodnjo, v skladu s postopkom, določenim v členu 7.

4.   Kadar akreditirani izdelovalec ni opravljal proizvodnje v nepretrganem obdobju 36 mesecev, lahko ECB spremeni njegovo akreditacijo v začasno akreditacijo, kot je določeno v členu 8.

5.   Da izdelovalec od ECB pridobi in obdrži začasno akreditacijo ali akreditacijo, mora poleg zahtev, določenih v tem sklepu, izpolniti:

| (a) | ustrezne materialne zahteve, ki so minimalne zahteve. Izdelovalci lahko sprejmejo in izvajajo strožje ureditve glede varnosti, kakovosti, varstva okolja ter zdravja in varnosti; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne materialne zahteve, ki so minimalne zahteve. Izdelovalci lahko sprejmejo in izvajajo strožje ureditve glede varnosti, kakovosti, varstva okolja ter zdravja in varnosti;

| (b) | naslednje zahteve glede lokacije:






  (i) | kadar ne gre za tiskarno, se mora mesto izdelave nahajati v državi članici Evropske unije ali v državi članici Evropskega združenja za prosto trgovino; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednje zahteve glede lokacije:

(i)

kadar ne gre za tiskarno, se mora mesto izdelave nahajati v državi članici Evropske unije ali v državi članici Evropskega združenja za prosto trgovino; ali

| (ii) | kadar gre za tiskarno, se mora mesto izdelave nahajati v državi članici Evropske unije. |
| --- | --- |

(ii)

kadar gre za tiskarno, se mora mesto izdelave nahajati v državi članici Evropske unije.

6.   Izvršilni odbor lahko v utemeljenih okoliščinah odobri izjemo od zahteve glede lokacije, določene v odstavku 5(b) zgoraj. Kadar Izvršilni odbor odobri tako izjemo, svoje ravnanje ustrezno obrazloži.

7.   Izdelovalci z začasno akreditacijo ali akreditacijo so enako upravičeni do sodelovanja v razpisih.

8.   Akreditirani izdelovalec lahko proizvaja in/ali dobavlja zaščitene elemente eura samo zaradi izpolnitve uradnega naročila, ki ga je dal eden od naslednjih subjektov:

| (a) | drugi akreditirani izdelovalec, ki potrebuje zaščitene elemente eura za svojo zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom; |
| --- | --- |

(a)

drugi akreditirani izdelovalec, ki potrebuje zaščitene elemente eura za svojo zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom;

| (b) | NCB; |
| --- | --- |

(b)

NCB;

| (c) | če tako odloči Svet ECB, bodoča NCB Eurosistema; in |
| --- | --- |

(c)

če tako odloči Svet ECB, bodoča NCB Eurosistema; in

| (d) | ECB. |
| --- | --- |

(d)

ECB.

9.   Izdelovalec nosi vse stroške in s tem povezane izgube, ki nastanejo v zvezi z uporabo tega sklepa.

Člen 3

Odločitve, ki jih sprejme Izvršilni odbor

1.   Izvršilni odbor je pristojen za sprejemanje vseh odločitev v zvezi z izdelovalčevo akreditacijo po členih 6, 16 do 18 in 20.

2.   Izvršilni odbor se lahko odloči, da pooblastila za podelitev začasne akreditacije po členu 6 prenese na enega ali več svojih članov.

ODDELEK II

POSTOPEK AKREDITIRANJA

Člen 4

Prošnja za začetek postopka za podelitev začasne akreditacije

1.   Izdelovalec brez katere koli vrste akreditacije, ki želi opravljati zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura, predloži ECB pisno prošnjo za začetek postopka za podelitev začasne akreditacije.

2.   Ta prošnja za začetek postopka mora:

| (a) | določati zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in en ali več zaščitenih elementov eura in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura in en ali več elementov eura ter točen naslov mesta izdelave, za katero se vlaga prošnja za začasno akreditacijo; |
| --- | --- |

(a)

določati zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in en ali več zaščitenih elementov eura in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura in en ali več elementov eura ter točen naslov mesta izdelave, za katero se vlaga prošnja za začasno akreditacijo;

| (b) | vključevati izjavo izdelovalca, ki vlaga prošnjo, da bo vsebino materialnih zahtev obravnaval kot zaupno; |
| --- | --- |

(b)

vključevati izjavo izdelovalca, ki vlaga prošnjo, da bo vsebino materialnih zahtev obravnaval kot zaupno;

| (c) | vključevati pisno zavezo, da bo upošteval vse veljavne določbe tega sklepa. |
| --- | --- |

(c)

vključevati pisno zavezo, da bo upošteval vse veljavne določbe tega sklepa.

3.   Kadar izdelovalec vlaga prošnjo za opravljanje dejavnosti v zvezi z elementi eura, predloži Evropski centralni banki kopije certifikatov ISO 9001, ISO 14001 in OHSAS 18001, ki jih izdajo pristojni certifikacijski organi in potrjujejo, da izdelovalec na zadevnem mestu izdelave za načrtovano dejavnost v zvezi z elementi eura upošteva vse ustrezne standarde.

4.   ECB oceni informacije in dokumente, ki jih izdelovalec predloži ob vložitvi prošnje za začetek postopka, in lahko po potrebi zahteva dodatne informacije ali pojasnila.

5.   ECB lahko zavrne prošnjo za začetek postopka, kadar ta tudi po zahtevi ECB za predložitev dodatnih informacij ali pojasnil po odstavku 4 še vedno ni popolna ali kadar izdelovalec ne izpolnjuje zahtev iz člena 2(5)(b).

Člen 5

Predhodna ocena materialnih zahtev

1.   Po prejemu prošnje za začetek postopka ECB pošlje izdelovalcu izvod ustreznih materialnih zahtev. Pošlje mu tudi dokumente, v katerih izdelovalec izkaže, kako bi njegove ureditve izpolnile ustrezne materialne zahteve. Izdelovalec izpolni in vrne te dokumente, ki ECB omogočijo, da predhodno oceni, ali lahko izdelovalec izpolni ustrezne materialne zahteve.

2.   Kadar nacionalno pravo od izdelovalca, ki vlaga prošnjo za začasno akreditacijo za zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom, zahteva uporabo posebnih obratov za uničenje in kadar teh obratov ni mogoče zagotoviti na mestu izdelave, izdelovalec predloži tudi informacije o posebnem obratu za uničenje, katerega uporabo predlaga, vključno z vsemi podrobnostmi o:

| (a) | zadevnih določbah nacionalnega prava in pojasnilom, zakaj obratov za uničenje ni mogoče vzpostaviti na mestu izdelave; |
| --- | --- |

(a)

zadevnih določbah nacionalnega prava in pojasnilom, zakaj obratov za uničenje ni mogoče vzpostaviti na mestu izdelave;

| (b) | posebnem obratu za uničenje, katerega uporabo izdelovalec predlaga; |
| --- | --- |

(b)

posebnem obratu za uničenje, katerega uporabo izdelovalec predlaga;

| (c) | enem ali več zaščitenih elementih eura, za katere izdelovalec predlaga uničenje v zadevnem posebnem obratu za uničenje; |
| --- | --- |

(c)

enem ali več zaščitenih elementih eura, za katere izdelovalec predlaga uničenje v zadevnem posebnem obratu za uničenje;

| (d) | varnostnih ureditvah, ki se predlagajo za zaščito enega ali več zaščitenih elementov eura med celotnim postopkom prevoza do obrata in nazaj ter uničenja v obratu. |
| --- | --- |

(d)

varnostnih ureditvah, ki se predlagajo za zaščito enega ali več zaščitenih elementov eura med celotnim postopkom prevoza do obrata in nazaj ter uničenja v obratu.

3.   ECB oceni informacije in dokumente iz odstavkov 1 in 2, ki jih predloži izdelovalec, in lahko zahteva dodatne informacije ali pojasnila. ECB lahko zavrne katero koli prošnjo za začasno akreditacijo, ki tudi po zahtevi ECB po predložitvi dodatnih informacij ali pojasnil še vedno ni popolna ali ki ne izpolnjuje zahtev iz tega člena.

Člen 6

Podelitev začasne akreditacije

1.   ECB lahko izdelovalcu podeli začasno akreditacijo pod pogojem, da je izdelovalec pred začetkom opravljanja zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom in/ali dejavnosti v zvezi z elementi eura uspešno izkazal, da je na mestu izdelave vzpostavil postopke in infrastrukturo, ki so potrebni za izpolnjevanje ustreznih zahtev za akreditacijo.

2.   V skladu s členom 9 ECB opravi preglede, da oceni, ali izdelovalec izpolnjuje vse zahteve za akreditacijo.

3.   Pri izdelovalcu, ki vloži prošnjo za začasno akreditacijo za načrtovano zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom, se najprej opravi pregled zaradi ugotovitve izpolnjevanja varnostnih zahtev. Dokler izdelovalec uspešno ne opravi varnostnega pregleda, se ne začne opravljati noben drug pregled.

Člen 7

Sprememba začasne akreditacije v akreditacijo

ECB lahko spremeni izdelovalčevo začasno akreditacijo v akreditacijo pod pogojem, da je izdelovalec uspešno opravil ustrezne preglede med proizvodnjo in je pri tem izkazal, da je med dejanskim opravljanjem zadevne zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom in/ali dejavnosti v zvezi z elementi eura vzpostavil potrebne postopke in infrastrukturo ter da na mestu izdelave učinkovito izpolnjuje ustrezne zahteve za akreditacijo.

Člen 8

Sprememba akreditacije v začasno akreditacijo

ECB lahko spremeni izdelovalčevo akreditacijo v začasno akreditacijo, kadar izdelovalec ni opravljal proizvodnje na podlagi uradnega naročila ECB ali NCB v nepretrganem obdobju 36 mesecev.

ODDELEK III

PREGLEDI IN POSEBNA VARNOSTNA PREVERJANJA NCB

Člen 9

Pregledi

1.   ECB oceni, ali izdelovalec izpolnjuje ustrezne zahteve za akreditacijo, z opravljanjem pregledov. Ti se lahko opravijo na kraju samem in/ali zunaj lokacije.

2.   Pregledi zunaj lokacije se opravijo v zvezi s katerim koli dokumentom, ki ga predloži izdelovalec in je pomemben za ocenjevanje izpolnjevanja zahtev za akreditacijo.

3.   Pregledi na kraju samem se opravijo z namenom ocenjevanja, ali izdelovalec izpolnjuje ustrezne materialne zahteve na mestu izdelave, zlasti v zvezi z varnostnimi zahtevami in zahtevami glede kakovosti. ECB se lahko odloči, da take preglede na kraju samem opravi, kadar koli so po njenem mnenju potrebni, vendar pa mora te preglede opraviti najmanj vsakih 36 mesecev v zvezi z materialnimi varnostnimi zahtevami in zahtevami glede kakovosti za dejavnost v zvezi z elementi eura in/ali zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom.

4.   Pregledi na kraju samem v zvezi z materialnimi varnostnimi zahtevami in zahtevami glede kakovosti se lahko predhodno najavijo. Pregledi na kraju samem v zvezi z varnostjo in kakovostjo, ki so bili najavljeni, se začnejo opravljati na datum, o katerem se izdelovalec in ECB medsebojno dogovorita. Potem ko izdelovalec začne opravljati zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura, se lahko pregledi na kraju samem v zvezi z varnostjo in kakovostjo opravijo tudi brez najave.

5.   ECB lahko najpozneje 10 delovnih dni pred datumom začetka opravljanja najavljenega pregleda na kraju samem pošlje izdelovalcu v izpolnitev predhodne dokumente o pregledu na kraju samem. Izdelovalec vrne te dokumente Evropski centralni banki najpozneje pet delovnih dni pred datumom začetka opravljanja pregleda na kraju samem.

6.   Če nacionalno pravo od izdelovalca zahteva, da uporablja posebni obrat za uničenje, lahko skupina za pregled na kraju samem obišče tudi ta obrat, da se oceni, ali ureditve, ki jih predlaga izdelovalec, zadostujejo za varovanje celovitosti zadevnih zaščitenih elementov eura.

Člen 10

Dopis o ugotovitvah in poročilo o pregledu

1.   Če se med pregledom ugotovi kakršen koli primer neizpolnjevanja ustreznih zahtev za akreditacijo, ECB pošlje izdelovalcu dopis o ugotovitvah, v katerem navede primere neizpolnjevanja, v naslednjih rokih:

| (a) | v 15 delovnih dneh od datuma zaključka zadevnega pregleda na kraju samem; |
| --- | --- |

(a)

v 15 delovnih dneh od datuma zaključka zadevnega pregleda na kraju samem;

| (b) | v 40 delovnih dneh po tem, ko ECB prejme vse zadevne dokumente v okviru pregleda zunaj lokacije, zlasti v zvezi s trajnimi obveznostmi, določenimi v členu 12; |
| --- | --- |

(b)

v 40 delovnih dneh po tem, ko ECB prejme vse zadevne dokumente v okviru pregleda zunaj lokacije, zlasti v zvezi s trajnimi obveznostmi, določenimi v členu 12;

| (c) | v 15 delovnih dneh po tem, ko ECB prejme poročilo NCB, kadar so se opravila posebna varnostna preverjanja NCB po členu 11. |
| --- | --- |

(c)

v 15 delovnih dneh po tem, ko ECB prejme poročilo NCB, kadar so se opravila posebna varnostna preverjanja NCB po členu 11.

2.   Izdelovalec ima na voljo 15 delovnih dni od prejema dopisa o ugotovitvah, da ECB pisno sporoči svoje pripombe in podrobnosti o vseh ureditvah ali izboljšavah, ki jih namerava sprejeti v zvezi z vsebino dopisa o ugotovitvah.

3.   ECB pripravi osnutek poročila o pregledu v 25 delovnih dneh po tem, ko: (a) se zaključi pregled, kadar ni bil ugotovljen noben primer neizpolnjevanja zahtev; (b) ECB prejme izdelovalčeve pisne pripombe na dopis o ugotovitvah; ali (c) izteče rok za predložitev teh pripomb, kadar ECB pripomb ni prejela. Ta osnutek poročila o pregledu vsebuje ugotovitve pregleda in zadevne pripombe, ki jih je predložil izdelovalec. Osnutek poročila o pregledu nadalje podaja ugotovitve, ali izdelovalec izpolnjuje zahteve za akreditacijo.

4.   Izdelovalec ima na voljo 15 delovnih dni od prejema osnutka poročila o pregledu, da ECB pisno sporoči svoje pripombe in podrobnosti o vseh ureditvah ali izboljšavah, ki jih namerava sprejeti v zvezi z vsebino osnutka poročila o pregledu. Po prejemu izdelovalčevih pripomb ali po izteku roka za predložitev teh pripomb ECB v 30 delovnih dneh dokonča osnutek poročila o pregledu in ga pošlje zadevnemu izdelovalcu.

5.   Dodatni pregledi na kraju samem se lahko opravijo, da se preveri, ali po uvedbi teh ureditev ali izboljšav izdelovalec izpolnjuje ustrezne zahteve za akreditacijo. Dodatni pregledi na kraju samem lahko odložijo dokončanje osnutka poročila o pregledu.

6.   Kadar gre za hujše primere neizpolnjevanja zahtev za akreditacijo, ki terjajo sprejetje nujne odločitve ECB in ki bi jih lahko razumno obravnavali kot primere, ki upravičujejo sprejetje odločitve o začasnem odvzemu akreditacije po členu 17 ali odločitve o preklicu akreditacije po členu 18, se lahko ECB odloči za skrajšanje postopka, opisanega v odstavkih 1, 2 in 3, pri čemer ima izdelovalec na voljo največ pet delovnih dni za predložitev pripomb o zadevnem neizpolnjevanju zahtev. ECB navede razloge za to nujnost.

7.   ECB se lahko odloči za podaljšanje rokov, navedenih v tem členu.

Člen 11

Posebna varnostna preverjanja NCB

1.   Katera koli NCB, ki je dala uradno naročilo za proizvodnjo eurobankovcev, lahko v zvezi s temi naročili opravi preverjanja zalog in preverjanja uničenja zaščitenih elementov eura na mestu izdelave, na katerem se proizvajajo eurobankovci, ali na katerem koli drugem mestu izdelave, na katerem se proizvajajo, obdelujejo, shranjujejo ali uničujejo sestavine za te eurobankovce.

2.   NCB, navedena v odstavku 1, lahko opravi tudi preverjanja prevozov eurobankovcev in papirja za eurobankovce.

3.   NCB pošlje pisno poročilo ECB v treh delovnih dneh od zaključka preverjanj, če se ugotovi, da izdelovalec krši pravila ECB o prevozu, ki so del materialnih zahtev, ali če se med preverjanji zalog ali preverjanji uničenja ugotovi kakršno koli razhajanje.

4.   ECB lahko imenuje posebno skupino za varnostni pregled na kraju samem, da na mestu izdelave opravi preglede na kraju samem, s katerimi preveri kršitve ali razhajanja, ki jih je ugotovila NCB. Vse ugotovitve ECB, ki temeljijo na rezultatih pregleda posebne skupine za varnostni pregled, se poročajo po členu 10.

ODDELEK IV

TRAJNE OBVEZNOSTI

Člen 12

Trajne obveznosti akreditiranih izdelovalcev

1.   Akreditirani izdelovalec za zadevno mesto izdelave predloži Evropski centralni banki kopijo ustreznega certifikata, navedenega v členu 4(3), kadar koli se tak certifikat obnovi ali spremeni, in sicer v treh mesecih od zadevnega datuma obnovitve ali spremembe.

2.   Akreditirani izdelovalec nemudoma obvesti ECB o preklicu katerega koli zahtevanega certifikata.

3.   Akreditirani izdelovalec nemudoma pisno obvesti ECB o katerem koli naslednjem primeru:

| (a) | začetku katerega koli postopka za prenehanje ali reorganizacijo izdelovalca ali podobnega postopka; |
| --- | --- |

(a)

začetku katerega koli postopka za prenehanje ali reorganizacijo izdelovalca ali podobnega postopka;

| (b) | imenovanju likvidacijskega upravitelja, stečajnega upravitelja, upravitelja ali podobnega uradnika v zvezi z izdelovalcem; |
| --- | --- |

(b)

imenovanju likvidacijskega upravitelja, stečajnega upravitelja, upravitelja ali podobnega uradnika v zvezi z izdelovalcem;

| (c) | kakršni koli nameravani vključitvi podizvajalcev ali tretjih oseb v dejavnost v zvezi z elementi eura ali zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom, za katero ima izdelovalec akreditacijo; |
| --- | --- |

(c)

kakršni koli nameravani vključitvi podizvajalcev ali tretjih oseb v dejavnost v zvezi z elementi eura ali zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom, za katero ima izdelovalec akreditacijo;

| (d) | kakršni koli spremembi ureditev na mestu izdelave, ki nastane po podelitvi akreditacije in vpliva ali lahko vpliva na izpolnjevanje ustreznih zahtev za akreditacijo, vključno s spremembami podrobnosti po členu 5(2)(a) do (d); |
| --- | --- |

(d)

kakršni koli spremembi ureditev na mestu izdelave, ki nastane po podelitvi akreditacije in vpliva ali lahko vpliva na izpolnjevanje ustreznih zahtev za akreditacijo, vključno s spremembami podrobnosti po členu 5(2)(a) do (d);

| (e) | kakršni koli nameravani spremembi obvladovanja akreditiranega izdelovalca ali spremembi njegove lastniške strukture; |
| --- | --- |

(e)

kakršni koli nameravani spremembi obvladovanja akreditiranega izdelovalca ali spremembi njegove lastniške strukture;

| (f) | izteku nepretrganega obdobja 34 mesecev od njegove zadnje proizvodnje. |
| --- | --- |

(f)

izteku nepretrganega obdobja 34 mesecev od njegove zadnje proizvodnje.

4.   Akreditirani izdelovalec ne sme prenesti ali podeliti svojih akreditacij tretjim osebam, kar vključuje njegove hčerinske in povezane družbe.

5.   Akreditirani izdelovalec ne sme prenesti nobenega dela zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom ali dejavnosti v zvezi z elementi eura ali nobenih zaščitenih elementov eura ali elementov eura na drugo mesto, ki je v lasti, zakupu ali kako drugače pod nadzorom izdelovalca, razen če je bila za to mesto podeljena ustrezna akreditacija v skladu s členom 2 in je ECB dala predhodno pisno soglasje za prenos.

6.   Akreditirani izdelovalec ne sme oddati ali prenesti nobenega dela zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom ali dejavnosti v zvezi z elementi eura ali nobenih zaščitenih elementov eura ali elementov eura na nobeno tretjo osebo, vključno s hčerinskimi in povezanimi družbami izdelovalca, razen če je ta tretja oseba pridobila ustrezno akreditacijo v skladu s členom 2 in je ECB dala predhodno pisno soglasje za takšno oddajo ali prenos.

7.   Akreditirani izdelovalec lahko za del zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom ali dejavnosti v zvezi z elementi eura uporabi drugo mesto izdelave samo po predhodnem pisnem soglasju ECB.

8.   Izdelovalec z začasno akreditacijo nemudoma obvesti ECB, kadar prejme uradno naročilo za proizvodnjo od drugega akreditiranega izdelovalca, NCB ali ECB, tako da se lahko čim prej opravijo ustrezni pregledi. Uradno obvestilo mora vsebovati informacije o uradnem naročilu za proizvodnjo ter načrtovani datum začetka in konca proizvodnje.

9.   Izdelovalec z začasno akreditacijo predloži ECB informacije o okoljevarstvenih, zdravstvenih in varnostnih vidikih, kot to zahtevajo ustrezne materialne zahteve.

10.   Če je akreditirani izdelovalec tiskarna, organizira izvedbo analize kemijskih snovi končanih eurobankovcev in poroča ECB v skladu z ustreznimi zahtevami glede varstva okolja, zdravja in varnosti.

11.   Akreditirani izdelovalec obravnava materialne zahteve kot zaupne.

Člen 13

Trajne obveznosti ECB

ECB obvesti akreditirane izdelovalce o vseh spremembah materialnih zahtev, ki se nanašajo na zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura, za katero so pridobili akreditacijo ali začasno akreditacijo.

ODDELEK V

POSLEDICE NEIZPOLNJEVANJA ZAHTEV

Člen 14

Primeri neizpolnjevanja zahtev

1.   Primer neizpolnjevanja zahtev pomeni katero koli naslednje ravnanje izdelovalca:

| (a) | neizpolnjevanje ustreznih zahtev za akreditacijo; |
| --- | --- |

(a)

neizpolnjevanje ustreznih zahtev za akreditacijo;

| (b) | neuvedba izboljšav, kot je dogovorjeno z ECB; |
| --- | --- |

(b)

neuvedba izboljšav, kot je dogovorjeno z ECB;

| (c) | zavrnitev takojšnjega dostopa do mesta izdelave skupini za pregled na kraju samem ali osebju, ki ga NCB imenuje za opravljanje preverjanja zalog, preverjanja uničenja ali preverjanja prevozov; |
| --- | --- |

(c)

zavrnitev takojšnjega dostopa do mesta izdelave skupini za pregled na kraju samem ali osebju, ki ga NCB imenuje za opravljanje preverjanja zalog, preverjanja uničenja ali preverjanja prevozov;

| (d) | predložitev napačne ali zavajajoče izjave ali ponarejenega dokumenta Evropski centralni banki in, kjer je primerno, nacionalni centralni banki po katerem koli postopku iz tega sklepa; |
| --- | --- |

(d)

predložitev napačne ali zavajajoče izjave ali ponarejenega dokumenta Evropski centralni banki in, kjer je primerno, nacionalni centralni banki po katerem koli postopku iz tega sklepa;

| (e) | kršitev izdelovalčeve obveznosti, da vsebino materialnih zahtev obravnava kot zaupno. |
| --- | --- |

(e)

kršitev izdelovalčeve obveznosti, da vsebino materialnih zahtev obravnava kot zaupno.

2.   Kateri koli primer neizpolnjevanja ustreznih zahtev za akreditacijo se uradno sporoči izdelovalcu, ki ne izpolnjuje zahtev, v skladu s členom 10(4) ali kako drugače. Kateri koli primer neizpolnjevanja zahtev se mora odpraviti v dogovorjenem roku. Ta rok mora biti sorazmeren resnosti neizpolnjevanja zahtev.

3.   Za hujši primer neizpolnjevanje zahtev gre takrat, če neizpolnjevanje ima ali je imelo takojšen in resen škodljiv vpliv na varnost zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom in/ali takojšen in resen škodljiv vpliv na vidike kakovosti, varstva okolja ali zdravja in varnosti glede dejavnosti v zvezi z elementi eura.

4.   ECB lahko izda izdelovalcu priporočilo, s katerim predlaga izboljšanje ureditve, ki je sicer v skladu z zahtevami za akreditacijo.

Člen 15

Odločitve ECB o neizpolnjevanju zahtev

1.   ECB sprejme vse odločitve, ki so navedene v členih 16 do 18 in 20, v pisni obliki. Te odločitve vključujejo:

| (a) | primer neizpolnjevanja zahtev in, kjer je primerno, pripombe, ki jih je predložil izdelovalec; |
| --- | --- |

(a)

primer neizpolnjevanja zahtev in, kjer je primerno, pripombe, ki jih je predložil izdelovalec;

| (b) | mesto izdelave, zaščiteni element eura in/ali element eura ter zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura, na katere se odločitev nanaša; |
| --- | --- |

(b)

mesto izdelave, zaščiteni element eura in/ali element eura ter zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura, na katere se odločitev nanaša;

| (c) | datum, na katerega bo odločitev začela učinkovati; |
| --- | --- |

(c)

datum, na katerega bo odločitev začela učinkovati;

| (d) | kjer je primerno, rok za odpravo neizpolnjevanja zahtev; |
| --- | --- |

(d)

kjer je primerno, rok za odpravo neizpolnjevanja zahtev;

| (e) | razloge za odločitev. |
| --- | --- |

(e)

razloge za odločitev.

2.   V vseh primerih, ko ECB sprejme odločitev po členih 16 do 18 in 20, mora biti odločitev sorazmerna z resnostjo neizpolnjevanja zahtev in zabeleženimi podatki izdelovalca glede pojavljanja in odpravljanja vseh drugih primerov neizpolnjevanja zahtev.

3.   ECB lahko o kateri koli odločitvi, sprejeti po tem členu, njenem obsegu in trajanju obvesti NCB in vse akreditirane izdelovalce, pri čemer v takem primeru navede, da bodo NCB uradno obveščene o vsaki nadaljnji spremembi statusa zadevnega izdelovalca.

Člen 16

Opozorilo

1.   ECB lahko izda opozorilo v zvezi z akreditiranim izdelovalcem v primeru:

| (a) | hujšega primera neizpolnjevanja zahtev v zvezi z varnostnimi vidiki zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom ali vidiki kakovosti, varstva okolja ali zdravja in varnosti glede dejavnosti v zvezi z elementi eura; |
| --- | --- |

(a)

hujšega primera neizpolnjevanja zahtev v zvezi z varnostnimi vidiki zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom ali vidiki kakovosti, varstva okolja ali zdravja in varnosti glede dejavnosti v zvezi z elementi eura;

| (b) | ponavljajočega se vzorca primerov neizpolnjevanja zahtev; |
| --- | --- |

(b)

ponavljajočega se vzorca primerov neizpolnjevanja zahtev;

| (c) | nepravočasne in neuspešne odprave katerega koli primera neizpolnjevanja zahtev. |
| --- | --- |

(c)

nepravočasne in neuspešne odprave katerega koli primera neizpolnjevanja zahtev.

2.   ECB upošteva vsa ustrezna pojasnila, ki jih je predložil izdelovalec.

3.   V opozorilu se lahko tudi navede, da se bo v primeru, če neizpolnjevanje zahtev ne bo odpravljeno v določenem roku, uporabil člen 17 ali 18.

4.   Če ECB presodi, da glede na resnost ugotovljenega primera neizpolnjevanja zahtev zgolj opozorilo ne bi bilo upravičeno, lahko sprejme odločitev po členu 17 ali 18.

Člen 17

Začasni odvzem akreditacije v zvezi z novimi naročili

1.   ECB lahko v zvezi z akreditiranim izdelovalcem sprejme odločitev o začasnem odvzemu akreditacije, ki učinkuje tako, da lahko izdelovalec izpolni katero koli tekoče naročilo za proizvodnjo, vendar ne sme sprejeti novih naročil, dokler se odločitev o začasnem odvzemu akreditacije ne odpravi. Odločitev o začasnem odvzemu akreditacije se lahko sprejme:

| (a) | ob hujšem primeru neizpolnjevanja zahtev, ki ima takojšen in resen škodljiv vpliv na varnost zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom, vendar je izdelovalec lahko izkazal, da ni prišlo do izgube ali tatvine zaščitenih elementov eura ali do nepooblaščene objave informacij, ki bi lahko povzročila škodo za celovitost zaščitenih elementov eura; |
| --- | --- |

(a)

ob hujšem primeru neizpolnjevanja zahtev, ki ima takojšen in resen škodljiv vpliv na varnost zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom, vendar je izdelovalec lahko izkazal, da ni prišlo do izgube ali tatvine zaščitenih elementov eura ali do nepooblaščene objave informacij, ki bi lahko povzročila škodo za celovitost zaščitenih elementov eura;

| (b) | če izdelovalec ne odpravi neizpolnjevanja zahtev, navedenega v opozorilu. |
| --- | --- |

(b)

če izdelovalec ne odpravi neizpolnjevanja zahtev, navedenega v opozorilu.

2.   ECB upošteva vsa ustrezna pojasnila, ki jih je predložil zadevni izdelovalec.

3.   V odločitvi o začasnem odvzemu akreditacije se lahko tudi navede, da se bo v primeru, če neizpolnjevanje zahtev ne bo odpravljeno v določenem roku, uporabil člen 18.

4.   Če ECB presodi, da glede na resnost ugotovljenega primera neizpolnjevanja zahtev zgolj odločitev o začasnem odvzemu akreditacije ne bi bila upravičena, lahko sprejme odločitev o preklicu akreditacije po členu 18.

5.   Odločitev o začasnem odvzemu akreditacije se lahko odpravi samo, če se vsi zadevni primeri neizpolnjevanja zahtev odpravijo in se tudi v okviru pregleda ocenijo kot odpravljeni.

Člen 18

Preklic akreditacije

1.   ECB lahko sprejme odločitev o preklicu akreditacije v primeru:

| (a) | da izdelovalec ne upošteva odločitve o začasnem odvzemu akreditacije; |
| --- | --- |

(a)

da izdelovalec ne upošteva odločitve o začasnem odvzemu akreditacije;

| (b) | da izdelovalec ne izpolni zahtev iz člena 19; |
| --- | --- |

(b)

da izdelovalec ne izpolni zahtev iz člena 19;

| (c) | neizpolnjevanja zahteve, da je treba ECB nemudoma obvestiti o kateri koli okoliščini, navedeni v členu 12(3)(c) do (f); |
| --- | --- |

(c)

neizpolnjevanja zahteve, da je treba ECB nemudoma obvestiti o kateri koli okoliščini, navedeni v členu 12(3)(c) do (f);

| (d) | zahteve akreditiranega izdelovalca, da se celotna zaščitena dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura ali njen del prenese na novo mesto izdelave. Tak preklic akreditacije se nanaša na staro mesto izdelave, s katerega se zadevna dejavnost prenaša; |
| --- | --- |

(d)

zahteve akreditiranega izdelovalca, da se celotna zaščitena dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura ali njen del prenese na novo mesto izdelave. Tak preklic akreditacije se nanaša na staro mesto izdelave, s katerega se zadevna dejavnost prenaša;

| (e) | zahteve akreditiranega izdelovalca, da se mu začasna akreditacija ali akreditacija odvzame. |
| --- | --- |

(e)

zahteve akreditiranega izdelovalca, da se mu začasna akreditacija ali akreditacija odvzame.

2.   ECB lahko sprejme odločitev o preklicu akreditacije, kadar oceni, da je tak preklic sorazmeren s:

| (a) | težo primera neizpolnjevanja zahtev; |
| --- | --- |

(a)

težo primera neizpolnjevanja zahtev;

| (b) | obsegom dejanske ali potencialne izgube, tatvine ali kakršne koli posledične finančne škode ali izgube ugleda, ki jo povzroči nepooblaščena objava informacij, povezanih z zaščitenimi elementi eura; |
| --- | --- |

(b)

obsegom dejanske ali potencialne izgube, tatvine ali kakršne koli posledične finančne škode ali izgube ugleda, ki jo povzroči nepooblaščena objava informacij, povezanih z zaščitenimi elementi eura;

| (c) | primernostjo izdelovalčevega odziva, zmogljivosti in zmožnosti za ublažitev neizpolnjevanja zahtev. |
| --- | --- |

(c)

primernostjo izdelovalčevega odziva, zmogljivosti in zmožnosti za ublažitev neizpolnjevanja zahtev.

3.   ECB upošteva vsa ustrezna pojasnila, ki jih je predložil zadevni izdelovalec.

4.   Kadar bi izdelovalčevo razpolaganje z zaščitenimi elementi eura po preklicu akreditacije lahko ogrozilo celovitost eurobankovcev kot plačilnega sredstva, lahko ECB od izdelovalca zahteva, da sprejme ukrepe, kot je dostava določenih zaščitenih elementov eura Evropski centralni banki ali nacionalni centralni banki ali njihovo uničenje, s katerimi se zagotovi, da izdelovalec po začetku učinkovanja preklica akreditacije z zaščitenimi elementi eura več ne razpolaga.

5.   V odločitvi o preklicu akreditacije se navede datum, po katerem lahko izdelovalec ponovno vloži prošnjo za začasno akreditacijo. Ta datum se bo določil na podlagi okoliščin, ki so vodile do preklica akreditacije, in znaša najmanj eno leto po datumu sprejetja odločitve o preklicu akreditacije.

Člen 19

Takojšnja ustavitev zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom

1.   V izjemnih okoliščinah, kadar se ugotovi hujši primer neizpolnjevanje zahtev, ki bi lahko imel za posledico izgubo ali tatvino zaščitenih elementov eura ali nepooblaščeno objavo informacij, ki bi lahko povzročila škodo za celovitost eurobankovcev kot plačilnega sredstva, če ne bodo sprejeti takojšnji ukrepi za odpravo neizpolnjevanja zahtev, lahko skupina za pregled na kraju samem od izdelovalca, ki ne izpolnjuje zahtev, zahteva ustavitev zadevne zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom s takojšnjim učinkom, dokler se neizpolnjevanje zahtev ne odpravi. V takem primeru izdelovalec ne sme ponovno začeti opravljati te dejavnosti brez predhodne pisne odobritve ECB.

2.   Zadevni izdelovalec predloži Evropski centralni banki informacije v zvezi s katerim koli drugim izdelovalcem, na katerega lahko, v vlogi odjemalca ali dobavitelja, ustavitev zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom in/ali dejavnosti v zvezi z elementi eura posredno vpliva. Skupina za pregled na kraju samem lahko od akreditiranega izdelovalca tudi zahteva, da sprejme ukrepe, navedene v členu 18(4), s katerimi se zagotovi, da v obdobju ustavitve zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom ne razpolaga z določenimi zaščitenimi elementi eura.

3.   Če se zaščitena dejavnost v zvezi z eurom, ki jo opravlja akreditirani izdelovalec, ustavi po odstavku 1, ECB obvesti vse tretje izdelovalce iz odstavka 2, na katere bi lahko ustavitev vplivala, in v tem primeru navede, da bodo tretji izdelovalci, na katere bi lahko ustavitev vplivala, uradno obveščeni o vsaki spremembi statusa zadevnega izdelovalca.

4.   Čim prej po tem, ko je skupina ECB za pregled na kraju samem zahtevala ustavitev zaščitene dejavnosti v zvezi z eurom, in brez poseganja v katero koli drugo odločitev, sprejeto po členih 16 do 18, ECB nemudoma odpravi tako ustavitev, če se v okviru kasnejšega pregleda ugotovi, da je zadevno neizpolnjevanje zahtev odpravljeno.

Člen 20

Denarne kazni v primeru razhajanj v količinah eurobankovcev ali papirja za bankovce

1.   Izdelovalec, ki proizvaja papir za eurobankovce ali eurobankovce, sporoči ECB v skladu z materialnimi varnostnimi zahtevami vsakršno razhajanje v količinah papirja za eurobankovce ali v količinah delno ali popolnoma natisnjenih eurobankovcev, ki ga ugotovi med katero koli zaščiteno dejavnostjo v zvezi z eurom na akreditiranem mestu izdelave.

2.   Če tak izdelovalec med zaščiteno dejavnostjo v zvezi z eurom na akreditiranem mestu izdelave ugotovi razhajanje v količini papirja za eurobankovce ali v količinah delno ali popolnoma natisnjenih eurobankovcev in tega ne sporoči v skladu z materialnimi varnostnimi zahtevami, ECB pa za to razhajanje izve na drug način, ECB naloži izdelovalcu denarno kazen v višini najmanj 50 000 EUR. Če nominalna protivrednost razhajanja presega 50 000 EUR, ECB naloži izdelovalcu denarno kazen v višini te nominalne protivrednosti, vendar največ 500 000 EUR.

3.   Če izdelovalec sporoči ECB razhajanje v količini papirja za eurobankovce ali v količinah delno ali popolnoma natisnjenih eurobankovcev, ki ga ugotovi med zaščiteno dejavnostjo v zvezi z eurom na akreditiranem mestu izdelave, vendar pa ne ugotovi in Evropski centralni banki ne sporoči vzroka za razhajanje v rokih, ki jih določajo materialne varnostne zahteve, lahko ECB naloži najnižjo denarno kazen v višini 50 000 EUR. Če nominalna protivrednost razhajanja presega 50 000 EUR, ECB naloži izdelovalcu denarno kazen v višini te nominalne protivrednosti, vendar največ 500 000 EUR.

4.   Če izdelovalec med zaščiteno dejavnostjo v zvezi z eurom na akreditiranem mestu izdelave ne ugotovi razhajanja v količini papirja za eurobankovce ali v količinah delno ali popolnoma natisnjenih eurobankovcev, ampak se to razhajanje ugotovi in ECB zanj izve na drug način, ECB naloži izdelovalcu denarno kazen v višini najmanj 50 000 EUR. Če nominalna protivrednost razhajanja presega 50 000 EUR, ECB naloži izdelovalcu denarno kazen v višini te nominalne protivrednosti, vendar največ 500 000 EUR.

5.   Pri odločanju o znesku denarne kazni se v vsakem posameznem primeru preuči resnost razhajanja in tako utemelji naložitev denarne kazni nad ali pod zneskom 50 000 EUR. Resnost razhajanja se izkazuje z nominalno protivrednostjo zadevnega razhajanja. Denarne kazni ne smejo v nobenih okoliščinah preseči 500 000 EUR.

6.   Odločitve o naložitvi denarnih kazni se sprejmejo po postopkih, določenih v Uredbi (ES) št. 2532/98 in Uredbi (ES) št. 2157/1999 Evropske centralne banke z dne 23. septembra 1999 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij (ECB/1999/4) (5). ECB se lahko odloči, da poleg denarnih kazni izda opozorilo ali prekliče ali začasno odvzame začasno akreditacijo ali akreditacijo.

Člen 21

Revizijski postopek

1.   ECB oceni katero koli prošnjo in informacije, ki jih predloži izdelovalec in se nanašajo na ta sklep, ter o svoji odločitvi, ali se prošnji ugodi ali pa se prošnja zavrne, oziroma o veljavnosti prejetih informacij pisno obvesti izdelovalca v 50 delovnih dneh od prejema:

| (a) | prošnje za začetek postopka; ali |
| --- | --- |

(a)

prošnje za začetek postopka; ali

| (b) | vseh dodatnih informacij ali pojasnil, ki jih zahteva ECB. |
| --- | --- |

(b)

vseh dodatnih informacij ali pojasnil, ki jih zahteva ECB.

2.   Kadar je ECB sprejela odločitev:

| (a) | o zavrnitvi prošnje za začetek katerega koli postopka akreditiranja; |
| --- | --- |

(a)

o zavrnitvi prošnje za začetek katerega koli postopka akreditiranja;

| (b) | o zavrnitvi: (i) podelitve katere koli začasne akreditacije; (ii) spremembe začasne akreditacije v akreditacijo; ali (iii) spremembe akreditacije v začasno akreditacijo; |
| --- | --- |

(b)

o zavrnitvi: (i) podelitve katere koli začasne akreditacije; (ii) spremembe začasne akreditacije v akreditacijo; ali (iii) spremembe akreditacije v začasno akreditacijo;

| (c) | o spremembi akreditacije po starem sistemu v začasno akreditacijo ali akreditacijo; |
| --- | --- |

(c)

o spremembi akreditacije po starem sistemu v začasno akreditacijo ali akreditacijo;

| (d) | po členih 16 do 19, |
| --- | --- |

(d)

po členih 16 do 19,

lahko izdelovalec v 30 delovnih dneh od uradnega obvestila o taki odločitvi predloži Svetu ECB pisno zahtevo za revizijo odločitve. Izdelovalec svojo zahtevo obrazloži in priloži vse podporne informacije.

3.   Revizija nima odložilnega učinka. Svet ECB lahko začasno odloži izvajanje odločitve, ki je predmet revizije, če izdelovalec v svoji zahtevi za revizijo to izrecno zahteva in za to navede razloge.

4.   Svet ECB pregleda odločitev v luči izdelovalčeve zahteve za revizijo. Če Svet ECB meni, da se z odločitvijo krši ta sklep, odredi ponovno izvedbo zadevnega postopka ali sprejme dokončno odločitev. V nasprotnem primeru se izdelovalčeva zahteva za revizijo zavrne. Izid revizije se pisno sporoči izdelovalcu v 60 delovnih dneh od prejema zahteve za revizijo. Odločitev Sveta ECB vsebuje razloge, na katerih temelji.

5.   Sodišče Evropske unije je izključno pristojno za kateri koli spor med ECB in izdelovalcem, ki se nanaša na ta sklep. Če je na voljo revizijski postopek po odstavku 2, izdelovalec počaka na odločitev ECB o reviziji in šele nato predloži zadevo Sodišču. Roki, določeni v Pogodbi, začnejo teči od prejema odločitve o reviziji.

6.   Z odstopanjem od odstavkov 1 do 4 se revizijski postopek za odločitve o naložitvi denarnih kaznih po členu 20 opravi v skladu s postopkom, določenim v Uredbi (ES) št. 2532/98 in Uredbi (ES) št. 2157/1999 (ECB/1999/4).

Člen 22

Register akreditacij ECB

1.   ECB vodi register akreditacij:

| (a) | ki vsebuje seznam vseh izdelovalcev, katerim je bila podeljena začasna akreditacija ali akreditacija; |
| --- | --- |

(a)

ki vsebuje seznam vseh izdelovalcev, katerim je bila podeljena začasna akreditacija ali akreditacija;

| (b) | ki v zvezi z vsakim mestom izdelave navaja zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura, zaščitene elemente eura in elemente eura, za katere je bila podeljena začasna akreditacija ali akreditacija. |
| --- | --- |

(b)

ki v zvezi z vsakim mestom izdelave navaja zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura, zaščitene elemente eura in elemente eura, za katere je bila podeljena začasna akreditacija ali akreditacija.

2.   ECB zagotovi, da so informacije iz registra akreditacij na voljo vsem NCB, bodočim NCB Eurosistema in akreditiranim izdelovalcem. ECB redno posodablja register akreditacij v skladu z informacijami, ki jih predložijo akreditirani izdelovalci in NCB po tem sklepu. Zaradi rednih posodobitev registra akreditacij lahko ECB od akreditiranih izdelovalcev, NCB in bodočih NCB Eurosistema zbira nadaljnje ustrezne informacije, ki so po mnenju ECB potrebne za ohranjanje točnosti in pravilnosti informacij v registru akreditacij.

3.   Če ECB sprejme odločitev o začasnem odvzemu akreditacije po členu 17, zabeleži obseg in trajanje ukrepa in vse spremembe izdelovalčevega statusa v zvezi z njegovim imenom, zadevnim mestom izdelave ter zadevnimi zaščitenimi elementi eura, elementi eura, zaščiteno dejavnostjo v zvezi z eurom in dejavnostjo v zvezi z elementi eura skladno s pogoji te odločitve o začasnem odvzemu akreditacije.

4.   Če ECB sprejme odločitev o preklicu akreditacije po členu 18, iz registra akreditacij izbriše ime izdelovalca, mesto izdelave, zaščiteni element eura in zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali element eura in dejavnost v zvezi z elementi eura skladno s pogoji te odločitve o preklicu akreditacije.

ODDELEK VI

DOLOČBA O SPREMEMBI TER PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 23

Sprememba

Člen 1(c) Sklepa ECB/2008/3 se nadomesti z naslednjim:

| “(c) | ‘zaščiteni elementi eura‘ pomenijo elemente, naštete med varnostnimi pravili, vključno z eurobankovci, ki so: (a) v obtoku, (b) v razvoju zaradi nadomestitve eurobankovcev v obtoku ali (c) vzeti iz obtoka, skupaj z njihovimi sestavinami in s tem povezanimi informacijami, za katere je potrebna varnostna zaščita, ker bi bila v primeru izgube, tatvine ali nepooblaščene objave lahko povzročena škoda za celovitost eurobankovcev kot plačilnega sredstva;“. |
| --- | --- |

“(c)

‘zaščiteni elementi eura‘ pomenijo elemente, naštete med varnostnimi pravili, vključno z eurobankovci, ki so: (a) v obtoku, (b) v razvoju zaradi nadomestitve eurobankovcev v obtoku ali (c) vzeti iz obtoka, skupaj z njihovimi sestavinami in s tem povezanimi informacijami, za katere je potrebna varnostna zaščita, ker bi bila v primeru izgube, tatvine ali nepooblaščene objave lahko povzročena škoda za celovitost eurobankovcev kot plačilnega sredstva;“.

Člen 24

Razveljavitev

Sklepi ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8 se razveljavijo z datumom, ki je določen v členu 26(3). Sklicevanja na sklepe ECB/2008/3, ECB/2010/22 in ECB/2011/8 se razumejo kot sklicevanja na ta sklep.

Člen 25

Prehodne določbe

1.   Izdelovalci z akreditacijami po starem sistemu so upravičeni opravljati zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura do datuma, navedenega v členu 26(3).

2.   Dva meseca pred datumom, navedenim v členu 26(3), izdelovalci z akreditacijami po starem sistemu obvestijo ECB, ali so opravljali zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom in/ali dejavnost v zvezi z elementi eura v preteklih 36 mesecih.

3.   Akreditacije po starem sistemu, ki so bile podeljene na podlagi razveljavljenih sklepov ECB o akreditacijah, se bodisi spremenijo v skladu z odstavkoma 4 in 5 bodisi iztečejo po datumu, navedenem v členu 26(3), ne glede na obdobje preostale veljavnosti ali na veljavnost za nedoločen čas.

4.   Veljavne varnostne akreditacije, akreditacije na področju kakovosti in akreditacije na področju varstva okolja ter zdravja in varnosti, ki jih ima izdelovalec, ki je proizvajal zaščitene elemente eura in/ali surovine za eurobankovce v skladu z razveljavljenimi sklepi ECB o akreditacijah v obdobju 36 mesecev pred datumom, navedenim v členu 26(3), se spremenijo v akreditacije v skladu s členom 7 tega sklepa in ustreznimi zahtevami za akreditacijo.

5.   Veljavne varnostne akreditacije, akreditacije na področju kakovosti in akreditacije na področju varstva okolja ter zdravja in varnosti, ki jih ima izdelovalec, ki v obdobju 36 mesecev pred datumom, navedenim v členu 26(3), ni proizvajal zaščitenih elementov eura in/ali surovin za eurobankovce v skladu z razveljavljenimi sklepi ECB o akreditacijah, se spremenijo v začasne akreditacije v skladu s členom 8 tega sklepa in ustreznimi zahtevami za akreditacijo.

6.   Vsi postopki, ki so se začeli ali tečejo na podlagi razveljavljenih sklepov ECB o akreditacijah v zvezi z akreditacijami po starem sistemu, zlasti:

| (a) | začetni ali nadaljnji varnostni pregledi, vključno s presojo kakovosti ali predhodno presojo kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

začetni ali nadaljnji varnostni pregledi, vključno s presojo kakovosti ali predhodno presojo kakovosti;

| (b) | podelitev akreditacije; |
| --- | --- |

(b)

podelitev akreditacije;

| (c) | izdaja opozorila, začasni odvzem ali preklic akreditacije; ali |
| --- | --- |

(c)

izdaja opozorila, začasni odvzem ali preklic akreditacije; ali

| (d) | revizija ravnanj ali odločitev po pododstavkih (a) do (c), |
| --- | --- |

(d)

revizija ravnanj ali odločitev po pododstavkih (a) do (c),

se v obdobju do datuma, navedenega v členu 26(3), dokončajo v skladu z določbami razveljavljenih sklepov ECB o akreditacijah.

7.   NCB od proizvodnje eurobankovcev v letu 2016 dalje ne odobrijo nobenih natisnjenih eurobankovcev, pri katerih kemijske snovi presegajo mejne vrednosti, ki so navedene v zahtevah glede varstva okolja ter zdravja in varnosti.

Člen 26

Končne določbe

1.   Ta sklep začne učinkovati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Člena 23 in 25 se začneta uporabljati naslednji dan po objavi tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Ostale določbe tega sklepa se začnejo uporabljati dvanajst mesecev po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 27

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na izdelovalce zaščitenih elementov eura in elementov eura ter na nacionalne centralne banke, kadar koli slednje opravljajo preverjanja zalog, preverjanja uničenja ali preverjanja prevozov.

V Frankfurtu na Majni, 20. decembra 2013

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 4.

1

(2)  UL L 140, 30.5.2008, str. 26.

2

(3)  UL L 330, 15.12.2010, str. 14.

3

(4)  UL L 176, 5.7.2011, str. 52.

4

(5)  UL L 264, 12.10.1999, str. 21.

5

---