# Úřední věstník L 340/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 340 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5726. listopadu 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 340

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5726. listopadu 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OBECNÉ ZÁSADY |
| | | 2014/810/EU |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 4. dubna 2014 o měnové a finanční statistice (ECB/2014/15) | 1 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

OBECNÉ ZÁSADY

2014/810/EU

*

Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 4. dubna 2014 o měnové a finanční statistice (ECB/2014/15)

(ECB/2014/15)

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

OBECNÉ ZÁSADY

| 26.11.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/1

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 4. dubna 2014

o měnové a finanční statistice

(přepracované znění)

(ECB/2014/15)

(2014/810/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 5.1, 12.1 a 14.3 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (2),

s ohledem na směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (3),

s ohledem na obecné zásady ECB/2010/20 ze dne 11. listopadu 2010 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (4),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Obecné zásady ECB/2007/9 (5) byly podstatným způsobem pozměněny. Jelikož zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (6), které se týká Evropského systému národních a regionálních účtů, a na navazující změny v příslušných statistických nařízeních Evropské centrální banky (ECB) je třeba provést další změny, měly by být obecné zásady ECB/2007/9 v zájmu jednoznačnosti přepracovány. |
| --- | --- |

(1)

Obecné zásady ECB/2007/9 (5) byly podstatným způsobem pozměněny. Jelikož zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (6), které se týká Evropského systému národních a regionálních účtů, a na navazující změny v příslušných statistických nařízeních Evropské centrální banky (ECB) je třeba provést další změny, měly by být obecné zásady ECB/2007/9 v zájmu jednoznačnosti přepracovány.

| (2) | Za účelem sestavování statistiky agregovaných rozvah sektoru měnových finančních institucí (MFI) za eurozónu a za jednotlivé členské státy, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), jakož i konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí eurozóny a relevantních měnových agregátů eurozóny ECB vyžaduje, aby jí byly vykazovány údaje z rozvahy ECB a z rozvah, které se týkají sektoru měnových finančních institucí eurozóny členských států. Národní centrální banky mají údaje vykazovat v souladu s těmito obecnými zásadami a za použití vstupních údajů shromážděných v souladu s nařízením Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (7). |
| --- | --- |

(2)

Za účelem sestavování statistiky agregovaných rozvah sektoru měnových finančních institucí (MFI) za eurozónu a za jednotlivé členské státy, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), jakož i konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí eurozóny a relevantních měnových agregátů eurozóny ECB vyžaduje, aby jí byly vykazovány údaje z rozvahy ECB a z rozvah, které se týkají sektoru měnových finančních institucí eurozóny členských států. Národní centrální banky mají údaje vykazovat v souladu s těmito obecnými zásadami a za použití vstupních údajů shromážděných v souladu s nařízením Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (7).

| (3) | S cílem odvodit měnové agregáty ECB od národních centrálních bank členských států eurozóny shromažďuje statistické informace o bankách poštovních úřadů, které v souladu s nařízením Evropské centrální banky (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39) (8) přijímají vklady od institucí jiných než měnové finanční instituce, jež jsou rezidenty eurozóny, a dále informace o aktivech a pasivech ústředních vládních institucí v souladu s těmito obecnými zásadami. |
| --- | --- |

(3)

S cílem odvodit měnové agregáty ECB od národních centrálních bank členských států eurozóny shromažďuje statistické informace o bankách poštovních úřadů, které v souladu s nařízením Evropské centrální banky (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39) (8) přijímají vklady od institucí jiných než měnové finanční instituce, jež jsou rezidenty eurozóny, a dále informace o aktivech a pasivech ústředních vládních institucí v souladu s těmito obecnými zásadami.

| (4) | ECB sestavuje statistiku agregovaných rozvah podskupin sektoru měnových finančních institucí, a to zejména fondů peněžního trhu a úvěrových institucí. Za účelem odvození této statistiky za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny ECB od národních centrálních bank shromažďuje údaje o aktivech a pasivech fondů peněžního trhu v souladu s těmito obecnými zásadami. |
| --- | --- |

(4)

ECB sestavuje statistiku agregovaných rozvah podskupin sektoru měnových finančních institucí, a to zejména fondů peněžního trhu a úvěrových institucí. Za účelem odvození této statistiky za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny ECB od národních centrálních bank shromažďuje údaje o aktivech a pasivech fondů peněžního trhu v souladu s těmito obecnými zásadami.

| (5) | Národní centrální banky mohou Mezinárodnímu měnovému fondu (MMF) prostřednictvím ECB předkládat doplňující statistiku rozvahy sektoru měnových finančních institucí v souladu se vzory uvedenými v těchto obecných zásadách. |
| --- | --- |

(5)

Národní centrální banky mohou Mezinárodnímu měnovému fondu (MMF) prostřednictvím ECB předkládat doplňující statistiku rozvahy sektoru měnových finančních institucí v souladu se vzory uvedenými v těchto obecných zásadách.

| (6) | Za účelem lepší analýzy vývoje úvěrů, které měnové finanční instituce poskytují nefinančním podnikům v eurozóně a jednotlivých členských státech eurozóny, ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti, jsou-li tyto údaje k dispozici. Požadavky na údaje jsou vymezeny v těchto obecných zásadách. |
| --- | --- |

(6)

Za účelem lepší analýzy vývoje úvěrů, které měnové finanční instituce poskytují nefinančním podnikům v eurozóně a jednotlivých členských státech eurozóny, ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti, jsou-li tyto údaje k dispozici. Požadavky na údaje jsou vymezeny v těchto obecných zásadách.

| (7) | S cílem doplnit analýzu úvěrového vývoje v eurozóně a v jednotlivých členských státech eurozóny jsou národní centrální banky v souladu s těmito obecnými zásadami povinny poskytovat informace o úvěrových linkách měnových finančních institucí v členění podle institucionálního sektoru. |
| --- | --- |

(7)

S cílem doplnit analýzu úvěrového vývoje v eurozóně a v jednotlivých členských státech eurozóny jsou národní centrální banky v souladu s těmito obecnými zásadami povinny poskytovat informace o úvěrových linkách měnových finančních institucí v členění podle institucionálního sektoru.

| (8) | S cílem vytvořit statistiku základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí za eurozónu a za jednotlivé členské státy eurozóny v souladu s nařízením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) ECB od národních centrálních bank vyžaduje údaje v souladu s těmito obecnými zásadami. Národní centrální banky poskytují své vstupní údaje za použití údajů shromážděných od úvěrových institucí podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

(8)

S cílem vytvořit statistiku základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí za eurozónu a za jednotlivé členské státy eurozóny v souladu s nařízením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) ECB od národních centrálních bank vyžaduje údaje v souladu s těmito obecnými zásadami. Národní centrální banky poskytují své vstupní údaje za použití údajů shromážděných od úvěrových institucí podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

| (9) | S cílem odvodit statistiku úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny ECB od národních centrálních bank shromažďuje informace v souladu s těmito obecnými zásadami. Národní centrální banky poskytují své vstupní údaje za použití údajů shromážděných podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) (9). |
| --- | --- |

(9)

S cílem odvodit statistiku úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny ECB od národních centrálních bank shromažďuje informace v souladu s těmito obecnými zásadami. Národní centrální banky poskytují své vstupní údaje za použití údajů shromážděných podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) (9).

| (10) | ECB sestavuje statistiku aktiv a pasiv investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny na základě údajů, které jí v souladu s těmito obecnými zásadami poskytují národní centrální banky. Národní centrální banky poskytují své vstupní údaje za použití údajů shromážděných podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) (10) a nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) (11). |
| --- | --- |

(10)

ECB sestavuje statistiku aktiv a pasiv investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny na základě údajů, které jí v souladu s těmito obecnými zásadami poskytují národní centrální banky. Národní centrální banky poskytují své vstupní údaje za použití údajů shromážděných podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) (10) a nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) (11).

| (11) | Aby získala přehled o velikosti a vývoji emise elektronických peněz, ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly statistické informace o institucích elektronických peněz v souladu s těmito obecnými zásadami. |
| --- | --- |

(11)

Aby získala přehled o velikosti a vývoji emise elektronických peněz, ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly statistické informace o institucích elektronických peněz v souladu s těmito obecnými zásadami.

| (12) | ECB vede databázi Rejstříku institucí a přidružených osob („Register of Institutions and Affiliates Database“ - RIAD), jež je ústředním rejstříkem referenčních údajů o institucionálních jednotkách, jež jsou relevantní pro statistické účely. Systém RIAD mimo jiné uchovává seznamy měnových finančních institucí, investičních fondů, účelových finančních společností pro sekuritizaci a institucí významných pro statistiku platebního styku. Tyto obecné zásady specifikují ustanovení, kterými se řídí postup, jakým národní centrální banky požadované údaje vykazují do ECB. |
| --- | --- |

(12)

ECB vede databázi Rejstříku institucí a přidružených osob („Register of Institutions and Affiliates Database“ - RIAD), jež je ústředním rejstříkem referenčních údajů o institucionálních jednotkách, jež jsou relevantní pro statistické účely. Systém RIAD mimo jiné uchovává seznamy měnových finančních institucí, investičních fondů, účelových finančních společností pro sekuritizaci a institucí významných pro statistiku platebního styku. Tyto obecné zásady specifikují ustanovení, kterými se řídí postup, jakým národní centrální banky požadované údaje vykazují do ECB.

| (13) | ECB sestavuje statistiku aktiv a pasiv penzijních fondů za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny na základě údajů, které jí v souladu s těmito obecnými zásadami poskytují národní centrální banky. |
| --- | --- |

(13)

ECB sestavuje statistiku aktiv a pasiv penzijních fondů za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny na základě údajů, které jí v souladu s těmito obecnými zásadami poskytují národní centrální banky.

| (14) | S cílem získat přehled o ostatních finančních zprostředkovatelích kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly statistické informace o obchodnících s cennými papíry a deriváty, finančních institucích poskytujících úvěry a jiných ostatních finančních zprostředkovatelích v souladu s těmito obecnými zásadami. Kromě toho ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly statistické informace o ústředních protistranách. |
| --- | --- |

(14)

S cílem získat přehled o ostatních finančních zprostředkovatelích kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly statistické informace o obchodnících s cennými papíry a deriváty, finančních institucích poskytujících úvěry a jiných ostatních finančních zprostředkovatelích v souladu s těmito obecnými zásadami. Kromě toho ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly statistické informace o ústředních protistranách.

| (15) | ECB sestavuje statistiku o emisích cenných papírů za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny. Příslušný rámec zásadním způsobem vychází z informací, které ECB shromažďuje od národních centrálních bank v souladu s těmito obecnými zásadami. |
| --- | --- |

(15)

ECB sestavuje statistiku o emisích cenných papírů za eurozónu a jednotlivé členské státy eurozóny. Příslušný rámec zásadním způsobem vychází z informací, které ECB shromažďuje od národních centrálních bank v souladu s těmito obecnými zásadami.

| (16) | V souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 ECB sestavuje platební bilanci eurozóny a související externí statistiky a vyžaduje, aby jí členské státy eurozóny vykazovaly vnitrostátní údaje platební bilance. Hodnocení kvality statistiky platební bilance eurozóny, statistiky investiční pozice eurozóny vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv by mělo být prováděno v souladu s Rámcem ECB pro kvalitu statistiky, který mimo jiné zajišťuje přiměřený soulad s příslušnou měnovou a finanční statistikou eurozóny (12). |
| --- | --- |

(16)

V souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 ECB sestavuje platební bilanci eurozóny a související externí statistiky a vyžaduje, aby jí členské státy eurozóny vykazovaly vnitrostátní údaje platební bilance. Hodnocení kvality statistiky platební bilance eurozóny, statistiky investiční pozice eurozóny vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv by mělo být prováděno v souladu s Rámcem ECB pro kvalitu statistiky, který mimo jiné zajišťuje přiměřený soulad s příslušnou měnovou a finanční statistikou eurozóny (12).

| (17) | S cílem sestavit údaje o strukturálních finančních ukazatelích eurozóny, konsolidované bankovní údaje za bankovní skupiny eurozóny a statistiku o sektorových a regionálních úvěrových expozicích velkých bankovních skupin eurozóny ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly statistické informace v souladu se vzory uvedenými v těchto obecných zásadách. |
| --- | --- |

(17)

S cílem sestavit údaje o strukturálních finančních ukazatelích eurozóny, konsolidované bankovní údaje za bankovní skupiny eurozóny a statistiku o sektorových a regionálních úvěrových expozicích velkých bankovních skupin eurozóny ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly statistické informace v souladu se vzory uvedenými v těchto obecných zásadách.

| (18) | Za účelem provedení analýzy vývoje platebních systémů eurozóny a sledování jejich stupně integrace ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly údaje v souladu s těmito obecnými zásadami, které doplňují nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) (13), |
| --- | --- |

(18)

Za účelem provedení analýzy vývoje platebních systémů eurozóny a sledování jejich stupně integrace ECB vyžaduje, aby jí národní centrální banky vykazovaly údaje v souladu s těmito obecnými zásadami, které doplňují nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) (13),

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Oblast působnosti

Tyto obecné zásady stanoví povinnosti národních centrálních bank vůči ECB, pokud jde o vykazování měnové a finanční statistiky.

Národní centrální banky vykazují položky uvedené v článcích 3 až 26 v souladu se schématy stanovenými v příloze II a v souladu se standardy elektronického výkaznictví stanovenými v příloze III. Do září každého roku sdělí ECB národním centrálním bankám přesné termíny přenosu údajů v podobě časového plánu vykazování pro příští rok.

V případě přijetí eura platí tato pravidla:

| a) | Pro statistiku rozvah měnových finančních institucí a fondů peněžního trhu a statistiku aktiv a pasiv investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“) a které přijmou euro po vstupu těchto obecných zásad v platnost, vykazují ECB zpětné údaje za všechna referenční období od jejich vstupu do Unie, v každém případě však alespoň za období tří let předcházejících jejich vstupu do eurozóny. Národní centrální banka údaje sestavuje tak, jako by dotčený členský stát byl součástí eurozóny po všechna referenční období. S cílem splnit tento požadavek se národním centrálním bankám zemí, které přistupují k Unii, doporučuje, aby požadavky těchto datových souborů provedly v souladu se vzory platnými pro členské státy mimo eurozónu. |
| --- | --- |

a)

Pro statistiku rozvah měnových finančních institucí a fondů peněžního trhu a statistiku aktiv a pasiv investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“) a které přijmou euro po vstupu těchto obecných zásad v platnost, vykazují ECB zpětné údaje za všechna referenční období od jejich vstupu do Unie, v každém případě však alespoň za období tří let předcházejících jejich vstupu do eurozóny. Národní centrální banka údaje sestavuje tak, jako by dotčený členský stát byl součástí eurozóny po všechna referenční období. S cílem splnit tento požadavek se národním centrálním bankám zemí, které přistupují k Unii, doporučuje, aby požadavky těchto datových souborů provedly v souladu se vzory platnými pro členské státy mimo eurozónu.

| b) | Kromě tohoto obecného požadavku se ve vztahu ke statistice rozvahových položek měnových finančních institucí uplatňují tyto požadavky:






  i) | není-li jinak dohodnuto s ECB, zahrnují zpětné údaje rovněž období tří let před vstupem daného členského státu do Unie; |
| --- | --- | --- |

b)

Kromě tohoto obecného požadavku se ve vztahu ke statistice rozvahových položek měnových finančních institucí uplatňují tyto požadavky:

i)

není-li jinak dohodnuto s ECB, zahrnují zpětné údaje rovněž období tří let před vstupem daného členského státu do Unie;

| ii) | není-li jinak dohodnuto s ECB, národní centrální banky členských států eurozóny vykazují pozice vůči členským státům, které přijímají euro po vstupu těchto obecných zásad v platnost, za období tří let před rozšířením eurozóny. Tato zásada se uplatňuje pouze v případě měsíčních zůstatků vykazovaných v souladu s nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Vykazování je povinné v případě zůstatků, které převyšují částku 50 miliónů EUR; jinak je dobrovolné. |
| --- | --- |

ii)

není-li jinak dohodnuto s ECB, národní centrální banky členských států eurozóny vykazují pozice vůči členským státům, které přijímají euro po vstupu těchto obecných zásad v platnost, za období tří let před rozšířením eurozóny. Tato zásada se uplatňuje pouze v případě měsíčních zůstatků vykazovaných v souladu s nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Vykazování je povinné v případě zůstatků, které převyšují částku 50 miliónů EUR; jinak je dobrovolné.

| c) | V případě emisí cenných papírů začínají časové řady předávané ECB v prosinci 1989, pokud jde o zůstatky emisí, a v lednu 1990, pokud jde o toky. |
| --- | --- |

c)

V případě emisí cenných papírů začínají časové řady předávané ECB v prosinci 1989, pokud jde o zůstatky emisí, a v lednu 1990, pokud jde o toky.

| d) | V případě statistiky platebního styku se při vynaložení nejvyššího úsilí vykazují údaje za období pěti let, včetně posledního referenčního roku. |
| --- | --- |

d)

V případě statistiky platebního styku se při vynaložení nejvyššího úsilí vykazují údaje za období pěti let, včetně posledního referenčního roku.

| a) | Pro sestavení finančních účtů v rámci statistiky rozvahových položek, investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci podle tabulek 1, 2 a 3 přílohy VI jsou zapotřebí čtvrtletní zpětné údaje nebo odhady v souladu s požadavky přepracovaného Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“), které jsou vymezeny v nařízení (EU) č. 549/2013. Tyto údaje se při vynaložení nejvyššího úsilí ECB vykazují takto: v září 2014 za referenční období od 4. čtvrtletí 2012 do 2. čtvrtletí 2014; v prosinci 2014 za referenční období 3. čtvrtletí 2014 a v březnu 2015 za referenční období 4. čtvrtletí 2014. |
| --- | --- |

a)

Pro sestavení finančních účtů v rámci statistiky rozvahových položek, investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci podle tabulek 1, 2 a 3 přílohy VI jsou zapotřebí čtvrtletní zpětné údaje nebo odhady v souladu s požadavky přepracovaného Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“), které jsou vymezeny v nařízení (EU) č. 549/2013. Tyto údaje se při vynaložení nejvyššího úsilí ECB vykazují takto: v září 2014 za referenční období od 4. čtvrtletí 2012 do 2. čtvrtletí 2014; v prosinci 2014 za referenční období 3. čtvrtletí 2014 a v březnu 2015 za referenční období 4. čtvrtletí 2014.

| b) | Zpětné údaje nebo odhady pro nové položky s vysokou prioritou, jež byly přijaty na základě nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) a jež jsou specifikovány v tabulce 4 v příloze VI, za referenční období od června 2014 dále jsou v zájmu zamezení opožděnému zveřejnění při vynaložení nejvyššího úsilí zapotřebí do května 2015. |
| --- | --- |

b)

Zpětné údaje nebo odhady pro nové položky s vysokou prioritou, jež byly přijaty na základě nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) a jež jsou specifikovány v tabulce 4 v příloze VI, za referenční období od června 2014 dále jsou v zájmu zamezení opožděnému zveřejnění při vynaložení nejvyššího úsilí zapotřebí do května 2015.

| c) | Zpětné údaje nebo odhady pro nové položky, jež byly přijaty na základě nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) a těchto obecných zásad a jež jsou specifikovány v tabulce 5 v příloze VI, za referenční období od června 2014 dále jsou při vynaložení nejvyššího úsilí zapotřebí do května 2015. |
| --- | --- |

c)

Zpětné údaje nebo odhady pro nové položky, jež byly přijaty na základě nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) a těchto obecných zásad a jež jsou specifikovány v tabulce 5 v příloze VI, za referenční období od června 2014 dále jsou při vynaložení nejvyššího úsilí zapotřebí do května 2015.

Článek 2

Definice

Pro účely těchto obecných zásad:

| 1. | „zpravodajská jednotka“ a „rezident“ mají stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98; |
| --- | --- |

1.

„zpravodajská jednotka“ a „rezident“ mají stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;

| 2. | „Eurosystémem“ se rozumí národní centrální banky členských států eurozóny a ECB; |
| --- | --- |

2.

„Eurosystémem“ se rozumí národní centrální banky členských států eurozóny a ECB;

| 3. | „úvěrová instituce“ má stejný význam jako v definici v čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (14); |
| --- | --- |

3.

„úvěrová instituce“ má stejný význam jako v definici v čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (14);

| 4. | „ostatními měnovými finančními institucemi (ostatními MFI)“ se rozumí všechny měnové finanční instituce, které nejsou centrálními bankami. |
| --- | --- |

4.

„ostatními měnovými finančními institucemi (ostatními MFI)“ se rozumí všechny měnové finanční instituce, které nejsou centrálními bankami.

Článek 3

Rozvahová statistika měnových finančních institucí

Národní centrální banky sestavují a vykazují dvě samostatné agregované rozvahy (obě v hrubé výši) v souladu se schématy vymezenými v příloze I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33); jedna z těchto rozvah se týká subsektoru měnových finančních institucí „centrální banka“ a druhá se týká subsektoru „ostatní měnové finanční instituce“.

Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace týkající se jejich vlastních rozvah ze svých účetních systémů pomocí příslušných srovnávacích tabulek, které jsou k dispozici na internetových stránkách ECB (15). Tabulky budou podle potřeby ve spolupráci s národními centrálními bankami pozměňovány tak, aby odrážely nastalé situace, např. s cílem zajistit soulad s aktualizovanými účetními pravidly. Pro účely statistického výkaznictví ECB odvozuje ze své vlastní rozvahy údaje, které odpovídají údajům, které ze svých vlastních rozvah odvozují národní centrální banky.

Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace týkající se rozvah ostatních měnových finančních institucí agregací údajů o rozvahových položkách shromážděných od jednotlivých rezidentských měnových finančních institucí kromě rezidentské národní centrální banky.

Tyto požadavky zahrnují zůstatky ke konci měsíce a čtvrtletí (stavy), měsíční a čtvrtletní údaje o úpravách toků a měsíční a čtvrtletní údaje o sekuritizaci úvěrů a jiných převodech úvěrů. Rozvaha se sestavuje k poslednímu kalendářnímu dni měsíce/čtvrtletí bez ohledu na místní dny pracovního klidu; pokud to není možné, použijí se v souladu s pravidly vnitrostátního trhu nebo účetními pravidly údaje vztahující se k poslednímu pracovnímu dni.

Všechny položky jsou povinné; pokud jde však o pole v tabulkách 3 a 4 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) odpovídající členským státům mimo eurozónu, uplatňují se určitá zvláštní ustanovení, jak je popsáno v odstavci 8. Pokud se týká požadavků na vykazování sekuritizovaných a odúčtovaných úvěrů, které jsou spravovány měnovými finančními institucemi, uvedených v tabulce 5 v části 5 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), mohou národní centrální banky kromě toho rozšířit požadavky na vykazování tak, aby zahrnovaly jinak převedené úvěry, které jsou spravovány měnovými finančními institucemi. V rozsahu, v němž tyto dodatečné informace nejsou zahrnuty ve vykazování podle tabulky 5 v části 5 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), avšak v němž jsou tyto informace k dispozici národním centrálním bankám, se tyto údaje zahrnují do tabulky 4 v části 1 přílohy II těchto obecných zásad. V rozsahu, v němž mají národní centrální banky k dispozici informace o sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrech, které nejsou spravovány měnovými finančními institucemi (např. od ostatních finančních zprostředkovatelů nebo pomocných finančních institucí, které jsou správci úvěrů), se tyto údaje zahrnují do tabulky 4 v části 1 přílohy II.

Národní centrální banky vykazují statistické informace o rozvahových položkách v souladu s částí 1 přílohy II.

ECB vypočte transakce tak, že vezme rozdíl mezi stavy ke konci měsíce a poté vlivy, které nevyplývají z transakcí, odstraní na základě následujících úprav toků:

| i) | reklasifikací a jiných úprav, které pokrývají změny rozvahových stavů, k nimž dochází v důsledku změn ve složení a struktuře souboru zpravodajských jednotek měnových finančních institucí, změn v klasifikaci finančních nástrojů a protistran, změn statistických definic a (částečné) opravě chyb při vykazování; |
| --- | --- |

i)

reklasifikací a jiných úprav, které pokrývají změny rozvahových stavů, k nimž dochází v důsledku změn ve složení a struktuře souboru zpravodajských jednotek měnových finančních institucí, změn v klasifikaci finančních nástrojů a protistran, změn statistických definic a (částečné) opravě chyb při vykazování;

| ii) | úprav z přecenění v důsledku změn cen, které zahrnují veškeré změny stavových pozic v důsledku dopadu pohybů cen aktiv a pasiv a rovněž zohledňují vliv odpisů nebo snížení hodnoty úvěrů; a změn směnných kurzů, které zahrnují veškeré změny stavových pozic v důsledku dopadu pohybů směnných kurzů na aktiva a pasiva denominovaná v cizí měně. |
| --- | --- |

ii)

úprav z přecenění v důsledku změn cen, které zahrnují veškeré změny stavových pozic v důsledku dopadu pohybů cen aktiv a pasiv a rovněž zohledňují vliv odpisů nebo snížení hodnoty úvěrů; a změn směnných kurzů, které zahrnují veškeré změny stavových pozic v důsledku dopadu pohybů směnných kurzů na aktiva a pasiva denominovaná v cizí měně.

Národní centrální banky ECB vykazují měsíční a čtvrtletní údaje o reklasifikacích a jiných úpravách a o přecenění v důsledku změn cen vypočtené v souladu s přílohou IV. ECB obvykle vypočítává úpravy z přecenění pro změny ve směnných kurzech; mohou-li však národní centrální banky sestavit přesnější úpravy, mohou tyto úpravy rovněž předat přímo ECB.

Národní centrální banky a sekce ECB odpovědná za finanční vykazování vykazují ECB měsíční údaje do konce pracovní doby 15. pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují, zatímco čtvrtletní údaje vykazují do konce pracovní doby 28. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

Může dojít k tomu, že národní centrální banky musí revidovat údaje týkající se posledního období, které předchází stávajícímu referenčnímu období. Kromě toho mohou být prováděny i revize, které se týkají předcházejících období, a to např. z důvodu chyb, reklasifikací, zlepšených zpravodajských postupů atd. ECB může výjimečné i běžné revize zpracovávat současně nebo může rozhodnout o odložení zpracování výjimečných revizí na dobu po termínu pro měsíční sestavování měnových agregátů.

Postup při revizích musí být v souladu se zásadami uvedenými v příručce ECB pro rozvahovou statistiku ECB. S cílem zajistit správnou rovnováhu mezi kvalitou měnových statistik a jejich stabilitou a v zájmu zvýšení konzistence měsíčních a čtvrtletních statistik se výjimečné revize měsíčních údajů vykazují v době předkládání čtvrtletních údajů. Jsou-li vykázány revize měsíčních údajů, avšak vnitrostátní rámec pro sestavování údajů neumožňuje vytvoření odpovídajících čtvrtletních revizí, národní centrální banky při vynaložení nejvyššího úsilí zajistí, aby byl dodržen soulad mezi měsíčními a čtvrtletními údaji, např. pomocí odhadů.

Před tím, než údaje předloží ECB, národní centrální banky a sekce ECB odpovědná za finanční vykazování ověří vnitřní konzistenci údajů v souladu s kontrolami vymezenými a vedenými ECB.

V případě, že národní centrální banky udělí fondům peněžního trhu výjimky podle čl. 9 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), zajistí, aby spojený příspěvek těchto fondů peněžního trhu do celkové národní rozvahy fondů peněžního trhu nepřesáhl:

| i) | 10 % v každém členském státě eurozóny, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje více než 15 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny; |
| --- | --- |

i)

10 % v každém členském státě eurozóny, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje více než 15 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny;

| ii) | 30 % ve všech ostatních členských státech eurozóny s výjimkou těch, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje méně než 1 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny; v takovém případě se neuplatňuje žádné zvláštní omezení, pokud jde o zařazení fondů peněžního trhu do zbytkové části. |
| --- | --- |

ii)

30 % ve všech ostatních členských státech eurozóny s výjimkou těch, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje méně než 1 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny; v takovém případě se neuplatňuje žádné zvláštní omezení, pokud jde o zařazení fondů peněžního trhu do zbytkové části.

V případě, že národní centrální banky udělí fondům peněžního trhu výjimky podle čl. 9 odst. 2 písm. b) pododst. i), ii) nebo iv) nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), zajistí, aby spojený příspěvek vyňatých fondů peněžního trhu do odpovídající celkové národní rozvahy fondů peněžního trhu pro každou položku nepřesáhl 5 %. Národní centrální banky mohou fondům peněžního trhu rovněž udělit výjimky z požadavku poskytovat údaje o pozicích aktiv a pasiv odděleně vůči sektoru pojišťovacích společností eurozóny a sektoru penzijních fondů eurozóny v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. b) pododst. iii) nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Národní centrální banky rozlišují mezi aktivy a pasivy vůči pojišťovacím společnostem a penzijním fondům a mezi pozicemi u tuzemských institucí a institucí, které jsou rezidenty v jiných členských státech eurozóny, a mohou poté udělit výjimky, pokud se týká jednotlivého bloku, jehož příspěvek nepřesahuje 5 % celkové národní rozvahy fondů peněžního trhu.

V případě, že národní centrální banky udělí měnovým finančním institucím výjimky podle článku 9 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), navýší při sestavování měsíčních a čtvrtletních rozvahových údajů měnových finančních institucí, které vykazují ECB, skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 % pro tyto měnové finanční instituce. Národní centrální banky mohou postup pro přepočet na 100 % pokrytí zvolit za předpokladu, že splňuje tyto minimální standardy.

| i) | V případě chybějících údajů členění se odhady odvozují pomocí poměrů založených na dílčím skutečném souboru zpravodajských jednotek, jenž se považuje za reprezentativnější ve vztahu ke „zbytkové části“ takto:






  — | Národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny přesahuje 2 %, určí dílčí soubor tak, aby celková rozvaha subjektů v dílčím souboru nepřesáhla 35 % národní agregované rozvahy měnových finančních institucí. Tento požadavek neplatí, pokud rozvahy institucí, jimž jsou uděleny výjimky, představují méně než 1 % národní rozvahy měnových finančních institucí, |
| --- | --- | --- |

i)

V případě chybějících údajů členění se odhady odvozují pomocí poměrů založených na dílčím skutečném souboru zpravodajských jednotek, jenž se považuje za reprezentativnější ve vztahu ke „zbytkové části“ takto:

—

Národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny přesahuje 2 %, určí dílčí soubor tak, aby celková rozvaha subjektů v dílčím souboru nepřesáhla 35 % národní agregované rozvahy měnových finančních institucí. Tento požadavek neplatí, pokud rozvahy institucí, jimž jsou uděleny výjimky, představují méně než 1 % národní rozvahy měnových finančních institucí,

| — | Národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do celkové agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny je nižší než 2 %, by měly uplatňovat stejný postup. Pokud by s tím však byly spojeny významné náklady, mohou národní centrální banky v těchto členských státech namísto toho uplatňovat poměry vztahující se k souboru zpravodajských jednotek. |
| --- | --- |

—

Národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do celkové agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny je nižší než 2 %, by měly uplatňovat stejný postup. Pokud by s tím však byly spojeny významné náklady, mohou národní centrální banky v těchto členských státech namísto toho uplatňovat poměry vztahující se k souboru zpravodajských jednotek.

| ii) | Při postupu dle bodu i) lze „zbytkovou část“ a dílčí skutečný soubor zpravodajských jednotek rozdělit do různých skupin podle druhu instituce, např. fondy peněžního trhu nebo úvěrové instituce. |
| --- | --- |

ii)

Při postupu dle bodu i) lze „zbytkovou část“ a dílčí skutečný soubor zpravodajských jednotek rozdělit do různých skupin podle druhu instituce, např. fondy peněžního trhu nebo úvěrové instituce.

| iii) | Přesáhne-li příspěvek fondů peněžního trhu, které svá celková aktiva vykazují jen jednou ročně, 30 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu v určitém členském státě, navýší národní centrální banky údaje vykázané fondy peněžního trhu na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí odděleně od údajů vykázaných úvěrovými institucemi tímto způsobem:






  — | je-li dáno dostatečné pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, použije se jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí agregovaná rozvaha těchto fondů, |
| --- | --- | --- |

iii)

Přesáhne-li příspěvek fondů peněžního trhu, které svá celková aktiva vykazují jen jednou ročně, 30 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu v určitém členském státě, navýší národní centrální banky údaje vykázané fondy peněžního trhu na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí odděleně od údajů vykázaných úvěrovými institucemi tímto způsobem:

—

je-li dáno dostatečné pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, použije se jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí agregovaná rozvaha těchto fondů,

| — | není-li pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, dostatečné nebo pokud fondy peněžního trhu s úplnou zpravodajskou povinností neexistují, národní centrální banky alespoň jednou ročně odhadnou rozvahu sektoru fondů peněžního trhu z alternativních zdrojů údajů a použijí ji jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí. |
| --- | --- |

—

není-li pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, dostatečné nebo pokud fondy peněžního trhu s úplnou zpravodajskou povinností neexistují, národní centrální banky alespoň jednou ročně odhadnou rozvahu sektoru fondů peněžního trhu z alternativních zdrojů údajů a použijí ji jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí.

| iv) | V případě, že jsou údaje členění k dispozici, ale s větším zpožděním nebo s nižší periodicitou, přenášejí se vykazované údaje do chybějících období:






  — | opakováním údajů, pokud se výsledky ukázaly být přiměřené, nebo |
| --- | --- | --- |

iv)

V případě, že jsou údaje členění k dispozici, ale s větším zpožděním nebo s nižší periodicitou, přenášejí se vykazované údaje do chybějících období:

—

opakováním údajů, pokud se výsledky ukázaly být přiměřené, nebo

| — | uplatněním vhodných technik statistického odhadování s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy. |
| --- | --- |

—

uplatněním vhodných technik statistického odhadování s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy.

| v) | Poměry nebo jiné pomocné výpočty, jež jsou třeba k provedení minimálních standardů pro přepočet údajů na 100 % pokrytí, lze odvodit z údajů získaných od orgánů dohledu, pokud lze zjistit věrohodný vztah mezi statistickým členěním, které má být přepočteno na 100 % pokrytí, a těmito údaji. |
| --- | --- |

v)

Poměry nebo jiné pomocné výpočty, jež jsou třeba k provedení minimálních standardů pro přepočet údajů na 100 % pokrytí, lze odvodit z údajů získaných od orgánů dohledu, pokud lze zjistit věrohodný vztah mezi statistickým členěním, které má být přepočteno na 100 % pokrytí, a těmito údaji.

Národní centrální banky informují ECB o výjimkách, které uplatňují, a rovněž poskytují informace o hlavních prvcích nových postupů pro přepočet na 100 % pokrytí nebo změn stávajících postupů, pokud jsou významné.

Při sestavování rozvahy centrální banky se národní centrální banky a ECB řídí harmonizovanými účetními pravidly stanovenými v obecných zásadách ECB/2010/20, ve znění pozdějších předpisů, a používají srovnávací tabulky uvedené v čl. 3 odst. 1. Zejména:

| a) | pokud jsou národní centrální banky a ECB povinny pro účetní účely přeceňovat své portfolio cenných papírů měsíčně, a nikoli čtvrtletně, odrazí se tato přecenění měsíčně ve statistické rozvaze; |
| --- | --- |

a)

pokud jsou národní centrální banky a ECB povinny pro účetní účely přeceňovat své portfolio cenných papírů měsíčně, a nikoli čtvrtletně, odrazí se tato přecenění měsíčně ve statistické rozvaze;

| b) | pro účetní položky 9.5 „ostatní pohledávky uvnitř Eurosystému (netto)“ a 10.4 „ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)“ národní centrální banky identifikují aktiva odděleně od pasiv a vykazují je v hrubé výši; |
| --- | --- |

b)

pro účetní položky 9.5 „ostatní pohledávky uvnitř Eurosystému (netto)“ a 10.4 „ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)“ národní centrální banky identifikují aktiva odděleně od pasiv a vykazují je v hrubé výši;

| c) | má-li být účetní položka 14 „účty přecenění“ vykazována v hrubé výši pro účetní účely, národní centrální banka ji pro statistické účely vykazuje v čisté výši. |
| --- | --- |

c)

má-li být účetní položka 14 „účty přecenění“ vykazována v hrubé výši pro účetní účely, národní centrální banka ji pro statistické účely vykazuje v čisté výši.

Článek 8 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) vymezuje příslušné účetní zásady pro účely statistického výkaznictví, pokud se týká „ostatních měnových finančních institucí“. Aniž jsou zejména dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, vykazují se veškerá finanční aktiva a pasiva v hrubé výši. Pokud se dále týká vkladů a úvěrů, vykazuje se zůstatek jistiny bez částek odpisu či snížení hodnoty. Národní centrální banky mohou ve výjimečných případech dovolit, aby se úvěry vykazovaly po započtení opravných položek (netto způsobem) a aby se úvěry nabyté za úplatu vykazovaly v ceně sjednané v okamžiku jejich nabytí za podmínek uvedených v článku 8 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Pokud se týká oceňování ostatních rozvahových položek, zejména držených a emitovaných cenných papírů, doporučuje se, aby národní centrální banky uplatňovaly tržní ocenění v souladu s požadavky ESA 2010. Z obecného požadavku podle článku 8 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), že měnové finanční instituce se řídí vnitrostátními předpisy provádějícími směrnici 86/635/EHS, jakož i všemi ostatními platnými mezinárodními standardy, vyplývá, že postupy oceňování cenných papírů a jiných aktiv se liší. Použití nestandardních pravidel oceňování je proto přijatelné, pokud se účetní hodnota výrazně neliší od tržní hodnoty.

Při předávání údajů do ECB národní centrální banky a sekce ECB odpovědná za finanční vykazování poskytují vysvětlivky k zvláštnímu vývoji ve vztahu k poslednímu referenčnímu období, včetně vysvětlivek, které se týkají „reklasifikací a jiných úprav“, jakož i příslušných revizí za starší období. Vysvětlivky je třeba poskytnout zejména v případě vývoje, „reklasifikací a jiných úprav“ a revizí přesahujících částku 5 miliard EUR (vyjádřené v absolutní hodnotě) nebo v jiných případech, pokud jsou považovány za hospodářsky významné, např. pokud se vývoj vykazované série týká velkých transakcí během vykazovaného období nebo pokud revize předurčují významné změny v ekonomickém výkladu souhrnného vývoje. Na žádost ECB poskytnou národní centrální banky a ECB k vykazovaným údajům dodatečné vysvětlení.

Vysvětlivky rovněž označí, zda zjištěný významný vývoj, revize nebo „reklasifikace a jiné úpravy“, které mají dopad na vykazovanou sérii, jsou konečné nebo zda jsou stále předmětem přezkumu.

Národní centrální banky vykazují vysvětlivky pokud možno v okamžiku přenosu údajů, vždy však před ukončením sestavování údajů.

ECB centrálně uchovává vysvětlivky, které obdržela od národních centrálních bank, pro účely monitorování a objasnění statistiky. ECB s informacemi získanými v rámci vysvětlivek nakládá s náležitým ohledem na příslušný režim důvěrnosti informací.

Národní centrální banky mohou rozhodnout, že nebudou od měnových finančních institucí vyžadovat, aby úplně vykazovaly pole v tabulkách 3 a 4 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), které odpovídají členským státům mimo eurozónu, jsou-li údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace nevýznamné. Národní centrální banky pravidelně, alespoň jednou za rok, přezkoumávají, zda jsou tato ustanovení i nadále uplatňována. Při udělování těchto výjimek národní centrální banky vykazují čtvrtletní odhady odvozené podle těchto kritérií:

| a) | čtvrtletní údaje se odhadují na základě údajů vykazovaných měnovými finančními institucemi s nižší periodicitou; tyto údaje se přenášejí do chybějícího (chybějících) období, a to tak, že se zopakují, nebo tak, že se použijí vhodné statistické techniky s cílem zohlednit tendence vyplývající z údajů nebo sezónní vlivy; |
| --- | --- |

a)

čtvrtletní údaje se odhadují na základě údajů vykazovaných měnovými finančními institucemi s nižší periodicitou; tyto údaje se přenášejí do chybějícího (chybějících) období, a to tak, že se zopakují, nebo tak, že se použijí vhodné statistické techniky s cílem zohlednit tendence vyplývající z údajů nebo sezónní vlivy;

| b) | čtvrtletní údaje se odhadují na základě údajů, které měnové finanční instituce vykazují na agregovanějším základě, nebo na základě zvláštních členění, která národní centrální banky považují za účelná; |
| --- | --- |

b)

čtvrtletní údaje se odhadují na základě údajů, které měnové finanční instituce vykazují na agregovanějším základě, nebo na základě zvláštních členění, která národní centrální banky považují za účelná;

| c) | čtvrtletní údaje se odhadují na základě čtvrtletních údajů shromážděných od velkých měnových finančních institucí, které reprezentují alespoň 80 % obchodu se zeměmi, pro které platí výjimka z vykazování; |
| --- | --- |

c)

čtvrtletní údaje se odhadují na základě čtvrtletních údajů shromážděných od velkých měnových finančních institucí, které reprezentují alespoň 80 % obchodu se zeměmi, pro které platí výjimka z vykazování;

| d) | čtvrtletní údaje se odhadují na základě alternativních zdrojů údajů, jako jsou např. Banka pro mezinárodní platby, nebo na základě údajů platební bilance, poté, co se provede nezbytné přizpůsobení těchto údajů, způsobené užíváním rozdílných pojmů a definic v rámci těchto alternativních zdrojů ve srovnání s pojmy a definicemi užívanými v měnové a finanční statistice; nebo |
| --- | --- |

d)

čtvrtletní údaje se odhadují na základě alternativních zdrojů údajů, jako jsou např. Banka pro mezinárodní platby, nebo na základě údajů platební bilance, poté, co se provede nezbytné přizpůsobení těchto údajů, způsobené užíváním rozdílných pojmů a definic v rámci těchto alternativních zdrojů ve srovnání s pojmy a definicemi užívanými v měnové a finanční statistice; nebo

| e) | čtvrtletní údaje se odhadují na základě údajů týkajících se zemí, pro které platí výjimka z vykazování, vykazovaných měnovými finančními institucemi čtvrtletně jako jediná celková částka. |
| --- | --- |

e)

čtvrtletní údaje se odhadují na základě údajů týkajících se zemí, pro které platí výjimka z vykazování, vykazovaných měnovými finančními institucemi čtvrtletně jako jediná celková částka.

Článek 4

Sledování souladu mezi statistickou rozvahou národní centrální banky a její účetní rozvahou

Národní centrální banky a ECB kontrolují soulad mezi jejich agregovanou rozvahou ke konci měsíce vykazovanou pro statistické účely podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) a jejich účetními položkami vykazovanými pro účely týdenního finančního výkazu Eurosystému podle obecných zásad ECB/2010/20, ve znění pozdějších předpisů.

Národní centrální banky provádějí kontroly každé položky měsíčních údajů v souladu se vzorem vymezeným v části 2 přílohy I. Kontroly se předávají ECB s odpovídajícími čtvrtletními údaji a ve stejné lhůtě vymezené v čl. 3 odst. 2 pro čtvrtletní údaje.

Ve vykazovaných obdobích, v nichž termín vykazování jejich agregované rozvahy Eurosystému pro statistické účely ke konci měsíce nesouhlasí s termínem vykazování příslušných účetních položek vykazovaných pro týdenní finanční výkaz Eurosystému, mohou národní centrální banky srovnat statistické údaje s denní rozvahou, která byla sestavena k poslednímu pracovnímu dni měsíce. Jako sestavitel vlastní rozvahy se ECB řídí stejným postupem.

ECB sleduje výsledky kontrol souladu a může vyžadovat, aby jí národní centrální banky informovaly o následném vývoji příslušných nesrovnalostí.

Článek 5

Statistika elektronických peněz

ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami každoročně identifikuje a zaznamenává vlastnosti systémů elektronických peněz používaných v Unii, dostupnost příslušných statistických informací a metody sestavování statistik používané ve vztahu k těmto informacím. Národní centrální banky vykazují statistické informace o elektronických penězích vydaných všemi měnovými finančními institucemi, kterým nebyla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), v souladu se seznamem položek uvedeným v tabulce 1 v části 2 přílohy II těchto obecných zásad.

Měsíční údaje se ECB vykazují spolu s přenosem měsíčních údajů statistiky rozvahových položek měnových finančních institucí podle čl. 3 odst. 2. Nejsou-li údaje k dispozici, použijí národní centrální banky tam, kde je to možné, odhady nebo předběžné údaje.

Toto vykazování se vztahuje na instituce elektronických peněz, které se zabývají převážně finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, a splňují tudíž definici měnové finanční instituce, a na instituce elektronických peněz, které se nezabývají převážně finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, a tudíž nesplňují definici měnové finanční instituce. Toto vykazování zahrnuje také vykazování ze strany malých měnových finančních institucí, kterým byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), bez ohledu na to, zda jsou úvěrovými institucemi, či nikoli.

Národní centrální banky vykazují statistické informace podle seznamu položek uvedeného v tabulce 2 v části 2 přílohy II těchto obecných zásad. Údaje vydavatelů elektronických peněz, kteří nesplňují definici měnové finanční instituce, a na které se proto nevztahuje řádná statistická zpravodajská povinnost týkající se rozvahových položek, se vykazují v rozsahu, v jakém je národní centrální banky mohou získat od příslušných orgánů dohledu nebo jiných vhodných zdrojů.

Řady se vykazují do ECB ročně, nejpozději v poslední pracovní den měsíce následujícího po uplynutí referenčního období. Nejsou-li údaje k dispozici, použijí národní centrální banky tam, kde je to možné, odhady nebo předběžné údaje.

Článek 6

Statistika bank poštovních úřadů a ústředních vládních institucí

Národní centrální banky shromažďují statistické informace o bankách poštovních úřadů podle nařízení (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39). Tyto požadavky zahrnují měnová pasiva vůči institucím jiným než měnové finanční instituce, které jsou rezidenty eurozóny, tj. vkladovým pasivům měnovým finančních institucí velmi podobné prostředky, a držbu hotovosti a cenných papírů emitovaných měnovými finančními institucemi eurozóny. Národní centrální banky tyto údaje vykazují ECB v souladu s částí 3 přílohy II.

Národní centrální banky do výkaznictví podle části 3 přílohy II zahrnují rovněž měnová pasiva ústředních vládních institucí a držbu hotovosti a cenných papírů emitovaných měnovými finančními institucemi eurozóny. Z důvodu nepatrnosti se tyto položky nevykazují, pokud tato aktiva a pasiva neexistují nebo jsou bezvýznamná.

Údaje o úpravách toků se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b).

Řady se vykazují měsíčně a ve stejných lhůtách, jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2 pro měsíční rozvahovou statistiku.

Článek 7

Doplňkové (memo) položky

V rozsahu, ve kterém jsou příslušné informace dostupné, včetně informací, které se zakládají na nejlepších odhadech, vykazují národní centrální banky další statistické informace podle seznamu doplňkových (memo) položek v souladu s částí 4 přílohy II, přičemž tyto informace doplňují rozvahovou statistiku uvedenou v čl. 3 odst. 2 a jsou vykazovány se stejnou četností a ve lhůtách jako uvedená rozvahová statistika. ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami zjišťuje a zaznamenává dostupnost dotyčných statistických informací a související metody sestavování statistik. Tyto doplňkové (memo) položky představují informace potřebné k sestavování měnových agregátů eurozóny, statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí a finančních účtů měnové unie a není-li v tabulkách uvedeno jinak, mají vysokou prioritu. Na základě dohody mezi ECB a národní centrální bankou nemusí národní centrální banky vykazovat položky týkající se dělení emitovaných dluhových cenných papírů měnových finančních institucí podle rezidentské příslušnosti držitele v tabulce 2 oddílu 1 části 4 přílohy II, pokud ECB využívá alternativní zdroje údajů.

Údaje o tocích mohou být poskytovány na základě dvoustranné dohody mezi ECB a příslušnou národní centrální bankou. Údaje o úpravách toků se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b).

Řady se vykazují měsíčně v případě položek v oddílech 1 a 2 části 4 přílohy II a čtvrtletně v případě položek v oddílu 3 části 4 přílohy II a ve stejných lhůtách jako povinné měsíční a čtvrtletní rozvahové statistiky měnových finančních institucí vykazované v souladu s nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Doplňkové (memo) položky požadované podle tohoto článku se vykazují v souladu se stejnými pravidly oceňování a stejnými účetními pravidly, jaká se uplatňují v případě údajů vykazovaných podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Článek 8

Statistika základu pro stanovení minimálních rezerv

Měsíční statistiky agregovaného základu pro stanovení minimálních rezerv členěné podle druhu pasiv se vypočítávají jako stavy ke konci měsíce v souladu s nařízením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) a podle kategorií stanovených v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Údaje pro sestavení těchto statistik v souladu s částí 5 přílohy II se čerpají z údajů, které úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv předkládají národním centrálním bankám.

Statistika základu pro stanovení minimálních rezerv obsahuje šest časových řad pro úvěrové instituce, jež se týkají stavových údajů ke konci měsíce, které mají být předávány ECB měsíčně prostřednictvím systému výměny dat Evropského systému centrálních bank (ESCB), a to nejpozději do pracovního dne národní centrální banky předcházejícího počátku udržovacího období. Úvěrové instituce, které jsou malými měnovými finančními institucemi bez úplné statistické zpravodajské povinnosti, vykazují národním centrálním bankám omezené členění čtvrtletně. Pro tyto úvěrové instituce bez úplné statistické zpravodajské povinnosti se používá zjednodušená statistika základu pro stanovení minimálních rezerv za tři udržovací období. Národní centrální banky používají čtvrtletní údaje o základu pro stanovení minimálních rezerv od úvěrových institucí bez úplné statistické zpravodajské povinnosti pro měsíční údaje vykazované ECB ve třech přenosech údajů po jejich zveřejnění.

Revize prováděné zpravodajskými institucemi v základu pro stanovení minimálních rezerv nebo povinných minimálních rezervách, ke kterým dojde poté, co udržovací období začalo, nesmějí vést k revizím statistiky základu pro stanovení minimálních rezerv a povinných minimálních rezerv.

Článek 9

Statistika makroukazatelů

S využitím statistických informací ke konci měsíce, které úvěrové instituce předávají národním centrálním bankám v souladu s nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), kontroluje ECB každý měsíc přesnost současných standardních odpočtů ze základu pro stanovení minimálních rezerv, které mohou úvěrové instituce uplatňovat na hodnotu zůstatku svých emitovaných dluhových cenných papírů s dohodnutou splatností do dvou let. Národní centrální banky sestavují požadované agregáty podle části 6 přílohy II a vykazují je ECB.

Tři časové řady za úvěrové instituce, jež se týkají stavových údajů ke konci měsíce, se předávají ECB měsíčně, a to nejpozději do pracovního dne národní centrální banky předcházejícího začátku udržovacího období.

Tyto řady se předávají i v případě, kdy se související rozvahové položky v daném členském státě neuplatňují.

Článek 10

Rozvahová statistika fondů peněžního trhu

Národní centrální banky vykazují ECB samostatné údaje o rozvahových položkách za sektor fondů peněžního trhu v souladu s tabulkami 1 a 2 části 7 přílohy II. ECB používá tyto údaje k sestavování rozvahové statistiky fondů peněžního trhu i úvěrových institucí. Jelikož údaje o celém sektoru měnových finančních institucí jsou již vykazovány podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), vztahují se požadavky stanovené v tomto článku jen na fondy peněžního trhu. I když se v některých členských státech vyskytuje menší počet jiných institucí, které jsou klasifikovány jako měnové finanční instituce, z kvantitativního hlediska se považují za bezvýznamné.

Údaje o úpravách z reklasifikace a přecenění, jak jsou uvedeny v tabulce 2 části 7 přílohy II, se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b), přičemž se bere v úvahu jakákoliv výjimka udělená podle čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Jestliže se na vykazování úprav z přecenění vztahuje výjimka udělená národními centrálními bankami fondům peněžního trhu podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), vykazují národní centrální banky v případě položek, u kterých mohou být úpravy z přecenění významné, údaje při vynaložení nejvyššího úsilí.

Údaje se vykazují čtvrtletně ve lhůtě 28 pracovních dnů po skončení referenčního období.

Údaje vykazované ohledně rozvah fondů peněžního trhu zahrnují 100 % institucí, které jsou do tohoto sektoru zařazeny. V případech, kdy je z důvodu užití „úlevy z vykazování udělené malým institucím – cutting-off-the-tail“ skutečné zpravodajské pokrytí nižší než 100 %, národní centrální banky navýší vykazované údaje na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí v souladu s čl. 3 odst. 5.

Revize údajů o fondech peněžního trhu musí být v souladu s odpovídajícími údaji o ostatních měnových finančních institucích ke konci čtvrtletí. V případě, že předání nových nebo revidovaných údajů o fondech peněžního trhu má dopad na údaje ostatních měnových finančních institucí za odpovídající referenční období, předávají se také potřebné revize údajů o ostatních měnových finančních institucích.

Článek 11

Strukturální finanční ukazatele

Národní centrální banky vykazují údaje o ostatních strukturálních finančních ukazatelích v souladu s částí 8 přílohy II.

Národní centrální banky poskytují údaje ohledně ukazatelů uvedených v části 8 přílohy II v souladu s koncepčními a metodickými pravidly, která jsou v této části stanovena. Dodržují se statistické zásady přijaté pro účely sestavování rozvahové statistiky, a sice:

| i) | údaje se agregují, nikoli konsolidují; |
| --- | --- |

i)

údaje se agregují, nikoli konsolidují;

| ii) | zásada rezidentské příslušnosti se řídí „zásadou hostitelské země“; |
| --- | --- |

ii)

zásada rezidentské příslušnosti se řídí „zásadou hostitelské země“;

| iii) | rozvahové údaje se vykazují v hrubé výši. |
| --- | --- |

iii)

rozvahové údaje se vykazují v hrubé výši.

Údaje o úpravách toků se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b).

Údaje pro výpočet strukturálních finančních ukazatelů o úvěrových institucích za předchozí rok se vykazují do konce března každého roku. V případě ukazatele „počet zaměstnanců úvěrových institucí“ se údaje za předchozí rok poskytují pokud možno do konce května každého roku.

Národní centrální banky uplatňují při provádění revizí vykázaných údajů tyto všeobecné zásady:

| a) | během všech pravidelných ročních přenosů údajů se navíc k údajům za poslední rok podle potřeby zasílají běžné revize údajů za předchozí rok a výjimečné revize; |
| --- | --- |

a)

během všech pravidelných ročních přenosů údajů se navíc k údajům za poslední rok podle potřeby zasílají běžné revize údajů za předchozí rok a výjimečné revize;

| b) | výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány během roku. |
| --- | --- |

b)

výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány během roku.

Shromážděné údaje pokrývají 100 % institucí, které jsou vymezeny jako úvěrové instituce v souladu s článkem 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). V případech, kdy je skutečné zpravodajské pokrytí nižší než 100 %, národní centrální banky navýší vykazované údaje na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí v souladu s čl. 3 odst. 5.

Národní centrální banky oznámí ECB jakoukoli odchylku od shora uvedených definic a pravidel s cílem umožnit sledování národní praxe. Národní centrální banky předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí.

Článek 12

Konsolidované bankovní údaje

Národní centrální banky vykazují konsolidované bankovní údaje v souladu s částí 9 přílohy II a při poskytování těchto údajů postupují podle koncepčních a metodických pravidel, která jsou v této části stanovena.

Konsolidované bankovní údaje se vykazují za použití krátkodobého přístupu v souladu se standardy výkaznictví FINREP/COREP, které zavedl Evropský orgán pro bankovnictví.

S cílem zajistit maximální možné pokrytí se shromažďují údaje o všech úvěrových institucích podle definic obsažených ve vnitrostátních právních předpisech.

Údaje jsou přeshraničně a meziodvětvově zcela konsolidovány, přičemž „přeshraničně“ se týká poboček a dceřiných společností tuzemských bank, které se nacházejí mimo tuzemský trh a které jsou obsaženy v údajích vykazovaných mateřskou institucí, a „meziodvětvově“ zahrnuje pobočky a dceřiné společnosti bank, které lze klasifikovat jako jiné finanční instituce. Do konsolidace se nezahrnují pojišťovací společnosti.

Konsolidované bankovní údaje se vykazují odděleně pro:

| — | malé tuzemské bankovní skupiny a samostatné úvěrové instituce, |
| --- | --- |

—

malé tuzemské bankovní skupiny a samostatné úvěrové instituce,

| — | středně velké tuzemské bankovní skupiny a samostatné úvěrové instituce, |
| --- | --- |

—

středně velké tuzemské bankovní skupiny a samostatné úvěrové instituce,

| — | velké tuzemské bankovní skupiny a samostatné úvěrové instituce, |
| --- | --- |

—

velké tuzemské bankovní skupiny a samostatné úvěrové instituce,

| — | dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (mimo Evropskou unii), |
| --- | --- |

—

dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (mimo Evropskou unii),

| — | pobočky pod zahraniční kontrolou (mimo Evropskou unii), |
| --- | --- |

—

pobočky pod zahraniční kontrolou (mimo Evropskou unii),

| — | dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (z Evropské unie), |
| --- | --- |

—

dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (z Evropské unie),

| — | pobočky pod zahraniční kontrolou (z Evropské unie). |
| --- | --- |

—

pobočky pod zahraniční kontrolou (z Evropské unie).

Pro účely tohoto článku se banky klasifikují jako velké bankovní skupiny nebo samostatné úvěrové instituce, pokud jejich aktiva představují více než 0,5 % celkových konsolidovaných aktiv bank Evropské unie; jako středně velké banky se klasifikují, jsou-li jejich aktiva mezi 0,5 % a 0,005 % těchto celkových konsolidovaných aktiv; a jako malé banky se klasifikují, představují-li jejich aktiva méně než 0,005 % těchto celkových konsolidovaných aktiv.

Konsolidované bankovní údaje se vykazují dvakrát ročně. Úplný soubor údajů se vykazuje pro údaje ke konci roku. První přenos těchto ročních údajů, který má být proveden do poloviny dubna následujícího roku, zahrnuje položky označené příznakem * v části 9 přílohy II. Úplný roční soubor údajů se vykazuje do poloviny května.

Soubor údajů zaměřený na omezený soubor položek se s referenčním datem konec června vykazuje do poloviny října téhož roku. Tyto série se ECB vykazují v souladu s částí 9 přílohy II.

Revize vykázaných údajů se provádějí podle těchto všeobecných zásad:

| a) | během všech pravidelných ročních a pololetních přenosů údajů se navíc k poslednímu roku podle potřeby zasílají běžné revize údajů za předchozí rok a výjimečné revize; |
| --- | --- |

a)

během všech pravidelných ročních a pololetních přenosů údajů se navíc k poslednímu roku podle potřeby zasílají běžné revize údajů za předchozí rok a výjimečné revize;

| b) | dochází-li k významným revizím, poskytnou se ECB vysvětlivky. |
| --- | --- |

b)

dochází-li k významným revizím, poskytnou se ECB vysvětlivky.

Národní centrální banky oznámí ECB jakoukoli odchylku od shora uvedených definic a pravidel s cílem umožnit sledování národní praxe. Národní centrální banky předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí.

Článek 13

Mezinárodní konsolidovaná bankovní statistika

(sektorové a regionální úvěrové expozice velkých tuzemských bankovních skupin)

Národní centrální banky vykazují celosvětově konsolidované mezinárodní pohledávky úřadoven tuzemských bank z velkých bankovních skupin s tuzemským vlastníkem ve smyslu článku 12, členěné podle splatnosti, nástroje, geografického regionu dlužníka a sektoru dlužníka, jak se vykazují v mezinárodní konsolidované bankovní statistice Banky pro mezinárodní platby.

Údaje se vykazují způsobem, který se shoduje se čtvrtletním vykazováním agregovaných údajů pro mezinárodní konsolidovanou bankovní statistiku do Banky pro mezinárodní platby. Údaje se vykazují ECB podle schématu vykazování, které se používá k přenosu agregovaných údajů do Banky pro mezinárodní platby. Národní centrální banky agregují jednotlivá hlášení příslušných bankovních skupin.

Vykazování se týká jen národních centrálních bank, které Bance pro mezinárodní platby vykazují mezinárodní konsolidovanou bankovní statistiku a v jejichž zemích se nachází ústředí velkých bankovních skupin.

Národní centrální banky vykazují čtvrtletní údaje ECB s maximálně dvoutýdenním zpožděním vůči oficiálnímu termínu pro vykazování do Banky pro mezinárodní platby.

Revize vykázaných údajů se provádějí v souladu s revizemi vykázanými do Banky pro mezinárodní platby.

Národní centrální banky oznámí ECB jakoukoli odchylku od těchto pravidel s cílem umožnit sledování národní praxe. Národní centrální banky předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí.

Článek 14

Údaje pro účely MMF

Aniž jsou dotčeny zákonné povinnosti národních centrálních bank vůči MMF, mohou národní centrální banky předávat MMF doplňující rozvahové statistiky měnových finančních institucí prostřednictvím ECB v souladu s následujícími technickými opatřeními.

Národní centrální banky předávají ECB rozvahové položky měnových finančních institucí podle části 10 přílohy II v rámci pravidelného měsíčního přenosu údajů o rozvahových položkách. Četnost a lhůty přenosu údajů jsou stejné jako v případě pravidelného vykazování údajů o rozvahových položkách do ECB v souladu s čl. 3 odst. 2.

Článek 15

Statistika ostatních finančních zprostředkovatelů (kromě účelových finančních společností pro sekuritizaci)

Národní centrální banky vykazují statistické informace o ostatních finančních zprostředkovatelích (kromě účelových finančních společností pro sekuritizaci) v souladu s částí 11 přílohy II. Údaje se předávají zvlášť za tyto dílčí kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů: i) obchodníci s cennými papíry a deriváty; ii) finanční instituce poskytující úvěry; a iii) jiní ostatní finanční zprostředkovatelé.

Údaje o ostatních finančních zprostředkovatelích se předávají na základě údajů, které jsou na národní úrovni aktuálně dostupné. Pokud skutečné údaje nejsou k dispozici nebo nemohou být zpracovány, poskytují se národní odhady. V případě, že základní ekonomický jev existuje, ale není statisticky sledován, a nelze proto poskytnout národní odhady, mohou národní centrální banky rozhodnout, že časovou řadu buď nebudou vykazovat, nebo že ji budou vykazovat jako chybějící. Časové řady, které nejsou vykázány, se proto považují za „údaje, které existují, ale nejsou shromažďovány“ a ECB může pro účely sestavení agregátů eurozóny činit předpoklady a provádět odhady. Referenční soubor zpravodajských jednotek zahrnuje všechny druhy ostatních finančních zprostředkovatelů (kromě účelových finančních společností pro sekuritizaci), které jsou rezidenty členských států eurozóny: instituce, které se nacházejí na území, včetně dceřiných společností mateřských společností, které se nacházejí mimo toto území, a pobočky institucí s ústředím mimo toto území, které jsou rezidenty.

Poskytují se tyto klíčové ukazatele a doplňující údaje:

| — | klíčové ukazatele, které se mají předávat pro sestavení agregátů eurozóny: všechny členské státy eurozóny předávají tyto podrobné údaje, jsou-li k dispozici skutečné údaje. Nejsou-li k dispozici skutečné údaje pro požadovaná členění nebo v dohodnuté periodicitě, lhůtách nebo časovém rozsahu, poskytují se pokud možno odhady, |
| --- | --- |

—

klíčové ukazatele, které se mají předávat pro sestavení agregátů eurozóny: všechny členské státy eurozóny předávají tyto podrobné údaje, jsou-li k dispozici skutečné údaje. Nejsou-li k dispozici skutečné údaje pro požadovaná členění nebo v dohodnuté periodicitě, lhůtách nebo časovém rozsahu, poskytují se pokud možno odhady,

| — | doplňující informace, které se mají předávat jako „doplňkové (memo) položky“: tyto údaje předávají země, pro které jsou tyto informace aktuálně k dispozici. |
| --- | --- |

—

doplňující informace, které se mají předávat jako „doplňkové (memo) položky“: tyto údaje předávají země, pro které jsou tyto informace aktuálně k dispozici.

Údaje o úpravách toků mohou být vykazovány v případě významného přerušení stavů nebo dojde-li k reklasifikacím a jiným úpravám. Údaje o úpravách toků mohou být poskytovány při vynaložení nejvyššího úsilí zejména z důvodu reklasifikací v souvislosti s prováděním rámce ESA 2010.

Úpravy z reklasifikace se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b).

Periodicita vykazování do ECB je čtvrtletní. Statistika ostatních finančních zprostředkovatelů se předává ECB nejpozději v poslední kalendářní den třetího měsíce po skončení referenčního období nebo v předcházející pracovní den národní centrální banky, pokud poslední kalendářní den měsíce není pracovním dnem národní centrální banky. Přesná data přenosů se národním centrálním bankám oznamují předem v podobě časového plánu vykazování, který ECB poskytne do září každého roku.

Může dojít k tomu, že národní centrální banky musí revidovat údaje předané v předchozím čtvrtletí. Kromě toho mohou být prováděny i revize údajů za starší čtvrtletí.

Platí tyto obecné principy:

| a) | při všech pravidelných čtvrtletních přenosech údajů lze kromě údajů za poslední čtvrtletí zasílat pouze „běžné“ revize, tj. revize údajů předaných v předchozím čtvrtletí; |
| --- | --- |

a)

při všech pravidelných čtvrtletních přenosech údajů lze kromě údajů za poslední čtvrtletí zasílat pouze „běžné“ revize, tj. revize údajů předaných v předchozím čtvrtletí;

| b) | výjimečné revize jsou omezeny a vykazují se v odlišný den než pravidelné výkazy. Menší rutinní historické revize údajů se zasílají jen jednou ročně, a to spolu s přenosem údajů za čtvrté čtvrtletí; |
| --- | --- |

b)

výjimečné revize jsou omezeny a vykazují se v odlišný den než pravidelné výkazy. Menší rutinní historické revize údajů se zasílají jen jednou ročně, a to spolu s přenosem údajů za čtvrté čtvrtletí;

| c) | výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány v průběhu roku mimo pravidelné cykly sestavování statistik. |
| --- | --- |

c)

výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány v průběhu roku mimo pravidelné cykly sestavování statistik.

Účetní pravidla, kterými se ostatní finanční zprostředkovatelé řídí při sestavování svých účtů, musí být v souladu s vnitrostátními právními předpisy, kterými se provádí směrnice 86/635/EHS, a ostatními platnými mezinárodními standardy. Aniž jsou dotčeny účetní postupy běžné v členských státech, vykazují se veškerá aktiva a pasiva pro statistické účely v hrubé výši. Metody oceňování jsou uvedeny u příslušných kategorií.

Národní centrální banky poskytují ECB vysvětlivky v souladu s oddílem 3 částí 11 přílohy II. Národní centrální banky poskytují vysvětlivky k významným revizím.

Článek 16

Statistika emisí cenných papírů

Národní centrální banky vykazují statistické informace zahrnující všechny emise cenných papírů rezidenty eurozóny – v kterékoli měně, jak tuzemské, tak mezinárodní – v souladu s částí 12 přílohy II.

Periodicita vykazování do ECB je měsíční. Statistika emisí cenných papírů se předává ECB nejpozději pět týdnů po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují. ECB národním centrálním bankám předem oznámí přesné termíny přenosu údajů v podobě časového plánu vykazování.

Národní centrální banky poskytují ECB vysvětlivky v souladu s oddílem 3 části 12 přílohy II.

Článek 17

Statistika úrokových sazeb měnových finančních institucí

Pro účely statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí vykazují národní centrální banky agregované národní měsíční statistické údaje týkající se stavů obchodů a nových obchodů tak, jak je stanoveno v dodatcích 1 a 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Národní centrální banky navíc vykazují agregované národní měsíční statistické informace týkající se nových obchodů tak, jak je stanoveno v části 13 přílohy II.

Tyto statistické informace se vykazují podle ročního plánu vykazování stanoveného ECB, který se národním centrálním bankám oznamuje do konce září každého roku.

Národní centrální banky mohou udělovat výjimky z vykazování úrokových sazeb uplatňovaných na úvěry zajištěné kolaterálem nebo zárukou poskytnuté nefinančním podnikům, jakož i objemů obchodů těchto úvěrů, ukazatelů 62 až 85 obsažených v tabulkách 3 a 4 dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Tyto výjimky lze udělit, pokud národní agregovaný objem obchodů odpovídající položky (ukazatele 37 až 54), který zahrnuje všechny úvěry, představuje méně než 10 % národního agregovaného objemu obchodů součtu všech úvěrů v téže velikostní kategorii a méně než 2 % objemu obchodů téže velikosti a stejné kategorie původní doby fixace úrokové sazby na úrovni eurozóny. Jsou-li uděleny výjimky, tyto prahové hodnoty se jednou ročně kontrolují.

Jestliže je skutečné zpravodajské pokrytí statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí nižší než 100 % v důsledku použití metody sběru vzorků (sampling), národní centrální banky vyberou a udržují vzorek a navýší skutečně vykazované údaje o objemu nových obchodů na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí, jak je uvedeno v části 14 přílohy II. Je-li udělena výjimka zakotvená v článku 4 nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) nebo v odstavci 3 tohoto článku, údaje vykázané čtvrtletně se přenášejí do chybějících měsíčních období tak, že se použijí vhodné statistické techniky pro vytváření odhadů s cílem zohlednit tendence vyplývající z údajů nebo sezónní vlivy.

Může dojít k tomu, že národní centrální banky musí revidovat hodnoty týkající se předchozího referenčního měsíce. Kromě toho mohou být prováděny i revize vyplývající například z chyb, reklasifikací, zlepšení zpravodajských postupů atd., které se týkají údajů před předchozím referenčním měsícem.

Národní centrální banky postupují podle těchto obecných zásad:

| a) | národní centrální banky poskytnou ECB vysvětlivky v případě, že revidují údaje za období předcházející předchozímu referenčnímu měsíci; |
| --- | --- |

a)

národní centrální banky poskytnou ECB vysvětlivky v případě, že revidují údaje za období předcházející předchozímu referenčnímu měsíci;

| b) | národní centrální banky poskytují též vysvětlivky k významným revizím; |
| --- | --- |

b)

národní centrální banky poskytují též vysvětlivky k významným revizím;

| c) | při předávání revidovaných údajů národní centrální banky zohlední stanovené lhůty pravidelného vykazování statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí. Výjimečné revize se vykazují mimo pravidelné zpracování měsíčních statistik. |
| --- | --- |

c)

při předávání revidovaných údajů národní centrální banky zohlední stanovené lhůty pravidelného vykazování statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí. Výjimečné revize se vykazují mimo pravidelné zpracování měsíčních statistik.

Článek 18

Statistika platebního styku

Národní centrální banky vykazují ECB informace o statistice platebního styku v souladu s přílohou III nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) a částí 16 přílohy II těchto obecných zásad. To mimo jiné zahrnuje tyto údaje:

| a) | údaje o počtu institucí, platebních účtech, platebních kartách, terminálech, účastnících platebních systémů a vybraných rozvahových položek se vykazují pro všechny položky v tabulkách 1, 2, 3 a 6 přílohy III nařízení a v tabulkách 1, 2 a 5 v části 16 přílohy II. Tyto stavové údaje se týkají údajů ke konci období s výjimkou položky v tabulce 1 v části 16 přílohy II, která se týká „průměru za poslední udržovací období“; |
| --- | --- |

a)

údaje o počtu institucí, platebních účtech, platebních kartách, terminálech, účastnících platebních systémů a vybraných rozvahových položek se vykazují pro všechny položky v tabulkách 1, 2, 3 a 6 přílohy III nařízení a v tabulkách 1, 2 a 5 v části 16 přílohy II. Tyto stavové údaje se týkají údajů ke konci období s výjimkou položky v tabulce 1 v části 16 přílohy II, která se týká „průměru za poslední udržovací období“;

| b) | údaje o platebních transakcích členěné podle nástroje, terminálu a/nebo systému, které jsou obsaženy v tabulkách 4, 5 a 7 přílohy III nařízení a v tabulkách 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II, se vykazují jako hrubé toky, tj. celkové údaje za období. |
| --- | --- |

b)

údaje o platebních transakcích členěné podle nástroje, terminálu a/nebo systému, které jsou obsaženy v tabulkách 4, 5 a 7 přílohy III nařízení a v tabulkách 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II, se vykazují jako hrubé toky, tj. celkové údaje za období.

Řady za předchozí kalendářní rok se vykazují do ECB jednou ročně do konce května každého roku. Ukazatele v nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) se vykazují ročně. Dodatečné údaje vyžadované v části 16 přílohy II mohou být podle specifikace v příslušné tabulce vykazovány měsíčně, čtvrtletně nebo ročně.

Chybějí-li skutečné údaje, národní centrální banky si pro tabulky v těchto obecných zásadách buď od zpravodajských jednotek vyžádají příslušné dodatečné informace, nebo použijí odhady či prozatímní údaje. Metodiku těchto odhadů v závislosti na zvláštnostech jednotlivých zemí vymezí jednotlivé národní centrální banky. Národní centrální banky v příslušných případech poskytnou vysvětlivky k objasnění použitého přístupu.

Národní centrální banky uplatňují při provádění revizí vykázaných údajů tyto všeobecné zásady:

| a) | během všech pravidelných ročních přenosů údajů se navíc k poslednímu období podle potřeby zasílají běžné revize údajů za předchozí rok a výjimečné revize; |
| --- | --- |

a)

během všech pravidelných ročních přenosů údajů se navíc k poslednímu období podle potřeby zasílají běžné revize údajů za předchozí rok a výjimečné revize;

| b) | výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být se souhlasem ECB zasílány v průběhu roku. |
| --- | --- |

b)

výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být se souhlasem ECB zasílány v průběhu roku.

Národní centrální banky poskytují ECB vysvětlivky, v nichž podrobně objasní odchylky od zpravodajské povinnosti a strukturální narušení, včetně dopadu na údaje.

Článek 19

Statistika aktiv a pasiv investičních fondů

Národní centrální banky vykazují statistické informace o aktivech a pasivech investičních fondů podle části 17 přílohy II za každý z těchto níže uvedených subsektorů, které jsou klasifikovány podle povahy investování: akciové fondy, dluhopisové fondy, smíšené fondy, fondy nemovitostí, zajišťovací fondy a ostatní fondy. Každý z těchto subsektorů se dále člení na otevřené a uzavřené fondy, tj. podle druhu investičního fondu. Pro účely investičních fondů členěných podle povahy investování se investiční fondy, které investují převážně do akcií nebo podílových listů investičních fondů (tj. fondy fondů), zařazují do kategorie fondů, do kterých primárně investují.

Tyto požadavky zahrnují stavy ke konci měsíce a ke konci čtvrtletí, měsíční a čtvrtletní úpravy toků, jakož i měsíční informace o nových emisích/prodejích a spláceních či zpětných odkupech akcií/podílových listů investičních fondů.

Všechny stavy ke konci měsíce a měsíční úpravy toků se vykazují rovněž v subsektoru podílových fondů obchodovaných na burze jako pozice „z toho“ v rámci „fondy celkem“.

Jsou-li údaje k dispozici, a to i na základě nejlepších odhadů, vykazují se stavy ke konci čtvrtletí a úpravy čtvrtletních toků rovněž za subsektor fondů soukromého kapitálu (včetně fondů rizikového kapitálu) jako pozice „z toho“ v rámci „fondy celkem“.

Národní centrální banky vykazují ECB samostatné údaje o úpravách z přecenění v důsledku změn cen a směnných kurzů a o úpravách z reklasifikací tak, jak je stanoveno v části 17 přílohy II, a v souladu s přílohou IV.

Finanční transakce a související úpravy se odvozují v souladu s ESA 2010 a toto odvození se nazývá „metoda ESA 2010“. Národní centrální banky se mohou v důsledku odlišné vnitrostátní praxe od ESA 2010 odchýlit v souladu s nařízením (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38). V případě, kdy jsou k dispozici stavové údaje podle jednotlivých cenných papírů, lze úpravy z přecenění odvodit podle společné metody Eurosystému, tj. metody odvození toků uvedené v části 4 přílohy IV.

Pokud jsou údaje o akciích na doručitele, které investiční fondy, měnové finanční instituce a/nebo ostatní finanční zprostředkovatelé vykazují podle přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), neúplné nebo ještě nejsou dostupné, poskytují národní centrální banky údaje o akciích na doručitele na základě nejlepších odhadů podle geografického a sektorového členění v tabulce 1 části 17 přílohy II.

Jsou-li údaje k dispozici, a to i na základě nejlepších odhadů, a nejsou-li informace považovány za bezvýznamné, národní centrální banky čtvrtletně odděleně vykazují informace o pojišťovacích společnostech a penzijních fondech v souladu s tabulkou 1 v části 17 přílohy II.

Pro podílové fondy obchodované na burze členěné na syntetické a fyzické podílové fondy obchodované na burze se vyžadují stavy ke konci měsíce a úpravy měsíčních toků, jakmile bude k dispozici vhodná definice tohoto členění vymezená Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (orgán ESMA). ECB bude existenci této definice pravidelně kontrolovat, a jakmile to bude vhodné, vydá požadovaná schémata vykazování.

Národní centrální banky vykazují ECB měsíční a čtvrtletní údaje o investičních fondech do konce pracovní doby 28. pracovního dne po skončení měsíce/čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

Pro revize měsíčních a čtvrtletních údajů platí tato obecná pravidla:

| a) | revize se provádějí tak, aby měsíční a čtvrtletní údaje byly ve vzájemném souladu; |
| --- | --- |

a)

revize se provádějí tak, aby měsíční a čtvrtletní údaje byly ve vzájemném souladu;

| b) | během řádného cyklu zpracování statistiky, tj. od 28. pracovního dne po skončení referenčního měsíce/čtvrtletí do dne, kdy jsou údaje zaslány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního čtvrtletí, dvou měsíců, jež tomuto referenčnímu čtvrtletí předcházejí, a měsíců, které následují po předchozím referenčním čtvrtletí; |
| --- | --- |

b)

během řádného cyklu zpracování statistiky, tj. od 28. pracovního dne po skončení referenčního měsíce/čtvrtletí do dne, kdy jsou údaje zaslány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního čtvrtletí, dvou měsíců, jež tomuto referenčnímu čtvrtletí předcházejí, a měsíců, které následují po předchozím referenčním čtvrtletí;

| c) | mimo řádný cyklus zpracování statistiky mohou národní centrální banky rovněž revidovat údaje, které se týkají referenčních období před obdobím dvou měsíců, které předcházejí předchozímu referenčnímu čtvrtletí, a to mimo jiné v případě chyb, reklasifikací nebo zlepšených zpravodajských postupů. |
| --- | --- |

c)

mimo řádný cyklus zpracování statistiky mohou národní centrální banky rovněž revidovat údaje, které se týkají referenčních období před obdobím dvou měsíců, které předcházejí předchozímu referenčnímu čtvrtletí, a to mimo jiné v případě chyb, reklasifikací nebo zlepšených zpravodajských postupů.

Aby byla zajištěna kvalita statistiky investičních fondů eurozóny, jsou národní centrální banky povinny, pokud udělí nejmenším investičním fondům výjimky podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), navýšit při sestavování měsíčních a čtvrtletních údajů o investičních fondech vykazovaných do ECB skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 % pro tyto investiční fondy.

Národní centrální banky mohou postup pro přepočet na 100 % pokrytí zvolit za předpokladu, že splňuje tyto minimální standardy:

| a) | za chybějící údaje členění se odhady odvozují pomocí poměrů podle odpovídajícího subsektoru investičních fondů; např. pokud otevřený dluhopisový fond spadá do kategorie malých investičních fondů, kterým byla udělena výjimka, a shromažďují se pouze údaje o vydaných akciích/podílových listech investičního fondu, odvodí se chybějící členění tak, že se použije struktura kategorie otevřených dluhopisových fondů; |
| --- | --- |

a)

za chybějící údaje členění se odhady odvozují pomocí poměrů podle odpovídajícího subsektoru investičních fondů; např. pokud otevřený dluhopisový fond spadá do kategorie malých investičních fondů, kterým byla udělena výjimka, a shromažďují se pouze údaje o vydaných akciích/podílových listech investičního fondu, odvodí se chybějící členění tak, že se použije struktura kategorie otevřených dluhopisových fondů;

| b) | žádný subsektor investičních fondů, např. otevřené fondy nemovitostí, uzavřené fondy nemovitostí atd., není zcela vyloučen. |
| --- | --- |

b)

žádný subsektor investičních fondů, např. otevřené fondy nemovitostí, uzavřené fondy nemovitostí atd., není zcela vyloučen.

V souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) lze výjimky udělit investičním fondům, které v důsledku vnitrostátních účetních pravidel oceňují svá aktiva s nižší než čtvrtletní periodicitou. Bez ohledu na tyto výjimky zahrnují měsíční a čtvrtletní údaje o investičních fondech, které národní centrální banky vykazují ECB, vždy údaje týkající se těchto investičních fondů.

Národní centrální banky odvozují agregované údaje o čtvrtletních aktivech a pasivech subsektorů investičních fondů v souladu s tabulkou 1 v části 17 přílohy II takto:

| a) | V případě cenných papírů s veřejnými identifikačními kódy přiřazují národní centrální banky informace získané na bázi sběru podle jednotlivých cenných papírů k údajům z centralizované databáze cenných papírů, která je hlavní referenční databází. Takto přiřazené informace podle jednotlivých cenných papírů se použijí k sestavení hodnoty aktiv a pasiv v eurech a k odvození potřebných členění pro každý jednotlivý cenný papír investičního fondu. Nelze-li identifikační kódy cenných papírů nalézt v centralizované databázi cenných papírů nebo nejsou-li informace potřebné k sestavení aktiv a pasiv podle tabulky 1 části 17 přílohy II z centralizované databáze cenných papírů dostupné, národní centrální banky chybějící údaje odhadnou. Národní centrální banky mohou též shromažďovat informace podle jednotlivých cenných papírů v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů, a to tak, že použijí interní identifikační kódy cenných papírů národní centrální banky. |
| --- | --- |

a)

V případě cenných papírů s veřejnými identifikačními kódy přiřazují národní centrální banky informace získané na bázi sběru podle jednotlivých cenných papírů k údajům z centralizované databáze cenných papírů, která je hlavní referenční databází. Takto přiřazené informace podle jednotlivých cenných papírů se použijí k sestavení hodnoty aktiv a pasiv v eurech a k odvození potřebných členění pro každý jednotlivý cenný papír investičního fondu. Nelze-li identifikační kódy cenných papírů nalézt v centralizované databázi cenných papírů nebo nejsou-li informace potřebné k sestavení aktiv a pasiv podle tabulky 1 části 17 přílohy II z centralizované databáze cenných papírů dostupné, národní centrální banky chybějící údaje odhadnou. Národní centrální banky mohou též shromažďovat informace podle jednotlivých cenných papírů v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů, a to tak, že použijí interní identifikační kódy cenných papírů národní centrální banky.

| b) | Národní centrální banky agregují údaje o cenných papírech odvozené podle písmene a) a přičtou je k informacím vykázaným za cenné papíry bez veřejných identifikačních kódů s cílem sestavit agregáty za: i) dluhové cenné papíry členěné podle splatnosti, měny a protistrany; ii) účasti a akcie/podílové listy investičních fondů členěné podle nástroje a protistrany; a iii) vydané akcie/podílové listy investičních fondů celkem. |
| --- | --- |

b)

Národní centrální banky agregují údaje o cenných papírech odvozené podle písmene a) a přičtou je k informacím vykázaným za cenné papíry bez veřejných identifikačních kódů s cílem sestavit agregáty za: i) dluhové cenné papíry členěné podle splatnosti, měny a protistrany; ii) účasti a akcie/podílové listy investičních fondů členěné podle nástroje a protistrany; a iii) vydané akcie/podílové listy investičních fondů celkem.

| c) | Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace o aktivech a pasivech investičních fondů tak, že sečtou údaje o cenných papírech odvozené podle písmene b) a údaje o aktivech a pasivech jiných než cenné papíry shromážděné od jednotlivých rezidentských investičních fondů. |
| --- | --- |

c)

Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace o aktivech a pasivech investičních fondů tak, že sečtou údaje o cenných papírech odvozené podle písmene b) a údaje o aktivech a pasivech jiných než cenné papíry shromážděné od jednotlivých rezidentských investičních fondů.

| d) | Národní centrální banky agregují aktiva a pasiva všech investičních fondů, které jsou rezidenty v členském státě a které náleží do stejného subsektoru. |
| --- | --- |

d)

Národní centrální banky agregují aktiva a pasiva všech investičních fondů, které jsou rezidenty v členském státě a které náleží do stejného subsektoru.

Výše uvedené platí rovněž v případě, že národní centrální banky shromažďují údaje o aktivech a pasivech investičních fondů měsíčně podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38).

Podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) shromažďují národní centrální banky údaje o vydaných akciích/podílových listech investičních fondů měsíčně. Za referenční měsíce, které nejsou měsíci na konci čtvrtletí, odhadují národní centrální banky měsíční údaje o aktivech a pasivech investičních fondů jiných než vydané akcie/podílové listy investičních fondů na základě shromážděných měsíčních a čtvrtletních údajů, ledaže se údaje shromažďují měsíčně, jak stanoví čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38).

Kde je to možné, provádějí národní centrální banky odhady na úrovni jednotlivých fondů. Národní centrální banky mohou případně provádět odhady podle subsektorů investičních fondů nebo mohou požádat, aby odhady provedla ECB. V případě, že je ECB požádána o provedení odhadů, může požadovat dodatečné informace, jako jsou údaje podle jednotlivých fondů nebo podle jednotlivých cenných papírů.

Pravidla oceňování a/nebo účetní pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) se použijí i v případech, kdy národní centrální banky vykazují údaje o investičních fondech do ECB. V případě položek, na které se vztahuje naběhlý úrok, však platí tato pravidla:

| a) | „dluhové cenné papíry“ zahrnují naběhlý úrok; |
| --- | --- |

a)

„dluhové cenné papíry“ zahrnují naběhlý úrok;

| b) | „pohledávky z vkladů a úvěrů“ a „přijaté úvěry a vklady“ nezahrnují naběhlý úrok, který se vykazuje v rámci zbývajících aktiv/pasiv. |
| --- | --- |

b)

„pohledávky z vkladů a úvěrů“ a „přijaté úvěry a vklady“ nezahrnují naběhlý úrok, který se vykazuje v rámci zbývajících aktiv/pasiv.

Národní centrální banky předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí. Kromě toho poskytují národní centrální banky ECB vysvětlivky k úpravám z reklasifikací. Národní centrální banky poskytují rovněž vysvětlivky k revizím uvedeným v čl. 19 odst. 3 písm. c).

V souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) mohou národní centrální banky investičním fondům povolit, aby vykazovaly svá aktiva a pasiva jako skupina, pokud to vede k podobným výsledkům jako vykazování podle jednotlivých fondů. Investiční fondy, které vykazují jako skupina, musí patřit do stejného subsektoru; např. uzavřené fondy nemovitostí nebo otevřené fondy nemovitostí.

Článek 20

Statistika aktiv a pasiv účelových finančních společností pro sekuritizaci

Národní centrální banky sestavují a vykazují samostatné agregované statistické informace o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci podle části 18 přílohy II. Údaje se poskytují za tyto čtyři dílčí kategorie: a) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do tradiční sekuritizace, b) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do syntetické sekuritizace, c) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do sekuritizace spojené s pojištěním a d) jiné účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

Tyto požadavky zahrnují údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech/snížení hodnoty, které se poskytují čtvrtletně.

Požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty mohou národní centrální banky poskytnout ECB při vynaložení nejvyššího úsilí.

Národní centrální banky vykazují ECB údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech/snížení hodnoty účelových finančních společností pro sekuritizaci čtvrtletně do konce pracovní doby 28. pracovního dne po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

Pro revize čtvrtletních údajů platí tato obecná pravidla:

| a) | během řádných období zpracování statistiky, tj. od 28. pracovního dne po skončení referenčního čtvrtletí do dne předcházejícího dni, kdy jsou údaje zasílány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního čtvrtletí; |
| --- | --- |

a)

během řádných období zpracování statistiky, tj. od 28. pracovního dne po skončení referenčního čtvrtletí do dne předcházejícího dni, kdy jsou údaje zasílány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního čtvrtletí;

| b) | mimo řádná období zpracování statistiky mohou národní centrální banky též revidovat údaje, které se týkají referenčních období předcházejících předchozímu referenčnímu čtvrtletí, a to mimo jiné v případě chyb, reklasifikací nebo zlepšených zpravodajských postupů; |
| --- | --- |

b)

mimo řádná období zpracování statistiky mohou národní centrální banky též revidovat údaje, které se týkají referenčních období předcházejících předchozímu referenčnímu čtvrtletí, a to mimo jiné v případě chyb, reklasifikací nebo zlepšených zpravodajských postupů;

| c) | revize údajů vykázaných podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) ohledně úvěrů, které jako původci poskytly a které spravují měnové finanční instituce eurozóny, se zahrnují do statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci podle odstavců a) a b), je-li to relevantní. |
| --- | --- |

c)

revize údajů vykázaných podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) ohledně úvěrů, které jako původci poskytly a které spravují měnové finanční instituce eurozóny, se zahrnují do statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci podle odstavců a) a b), je-li to relevantní.

S cílem splnit statistickou zpravodajskou povinnost, od níž jsou účelové finanční společnosti pro sekuritizaci osvobozeny v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), rozhodnou národní centrální banky po konzultaci s ECB o nejvhodnější metodě sestavování údajů o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci, a to podle organizace relevantních trhů a dostupnosti jiných relevantních statistických, veřejných či dohledových informací.

Pokud národní centrální banky odvozují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci z jiných statistických zdrojů údajů, veřejných zdrojů jako předprodejní zprávy či zprávy pro investory, nebo z dohledových zdrojů údajů, uplatňují se níže uvedené standardy kvality údajů.

Pro údaje, které jsou identifikovány jako referenční řady v části 18 přílohy II těchto obecných zásad, platí standardy vysoké kvality srovnatelné se standardy platnými pro údaje, které účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazují přímo v souladu s přílohou I nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40). Údaje, které jsou v části 18 přílohy II těchto obecných zásad identifikovány jako nereferenční řady, mohou být odhadnuty podle méně přísných standardů kvality, např. za použití interpolací a extrapolací, pokud jsou údaje shromažďovány z veřejných nebo dohledových zdrojů s nižší než čtvrtletní periodicitou a ve lhůtě delší než je 28. pracovní den po skončení referenčního období.

Nejsou-li údaje vykazovány přímo účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci podle čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), sledují národní centrální banky kvalitu údajů na základě informací dostupných z roční účetní závěrky. Výsledek kontrol kvality předávají národní centrální banky ECB do konce září každého roku nebo co nejdříve poté v souladu s vnitrostátní právní praxí platnou v členském státě, v němž je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem. Pokud vzájemné porovnání údajů, které se odvozují čtvrtletně, s roční účetní závěrkou ukazuje, že nejsou splněny standardy vysoké kvality, přijmou národní centrální banky nezbytná opatření k tomu, aby tyto údaje splňovaly požadované standardy kvality, včetně možnosti přímého shromažďování údajů podle nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Pokud národní centrální banky odvozují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci z dohledových zdrojů údajů, jsou povinny zajistit, aby tyto zdroje byly v dostatečném souladu se statistickými koncepty a definicemi zpravodajských požadavků pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci. Totéž platí v případě údajů, které se odvozují z jiných statistických zdrojů údajů.

Je-li centralizovaná databáze cenných papírů nebo jiná databáze cenných papírů používána jako zdroj údajů pro údaje o emisích dluhových cenných papírů účelových finančních společností pro sekuritizaci, národní centrální banky každoročně monitorují pokrytí a kvalitu údajů. Výsledek kontrol kvality národní centrální banky ECB předávají do konce února každého roku, přičemž referenčními údaji jsou údaje ke konci prosince předchozího roku. Pokud ukazatele pokrytí a kvality ukazují, že standardy vysoké kvality nejsou splněny, přijmou národní centrální banky nezbytná opatření ke splnění požadovaných standardů kvality, včetně možnosti přímého shromažďování údajů podle nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Národní centrální banky si vyměňují údaje o sekuritizovaných úvěrech, které jako původci poskytly a které spravují tuzemské měnové finanční instituce, za účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty v jiných členských státech eurozóny, tak, že úvěry, které jsou spravovány, agregují samostatně pro každý členský stát, v němž jsou účelové finanční společnosti pro sekuritizaci rezidenty, v souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) a tabulkou 3 v části 18 přílohy II těchto obecných zásad.

V souladu s platnými právními předpisy na ochranu důvěrných údajů poskytuje ECB technické prostředky pro přeshraniční výměnu informací. Národní centrální banky předávají tyto údaje ECB do 23. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. ECB přerozděluje údaje dotčeným národním centrálním bankám 24. pracovní den následující po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

Národní centrální banky, které jsou zapojeny do výměny údajů o stávajících sekuritizacích, si mezi sebou vyjasní jakékoli případné dotazy a koordinační záležitosti a v případě potřeby si vzájemně vymění příslušné informace. V případě nových sekuritizací mohou dotyčné národní centrální banky požádat ECB, aby jednala jako koordinátor.

Splnění shora uvedených povinností národním centrálním bankám v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) umožňuje sestavovat část údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci, pokud jde o zůstatky a finanční transakce sekuritizovaných úvěrů, které jako původci poskytly měnové finanční instituce eurozóny a jež tyto instituce i nadále spravují, z údajů shromážděných od měnových finančních institucí v souladu s článkem 6 nařízení (EU) No 1071/2013 (ECB/2013/33), namísto přímého shromažďování těchto údajů od účelových finančních společností pro sekuritizaci.

Pokud národní centrální banky sestavují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci přímo od těchto společností, popřípadě na základě údajů vykazovaných měnovými finančními institucemi podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), a pokud udělí účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci výjimky podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), národní centrální banky navýší při sestavování údajů o čtvrtletních aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci, jež vykazují ECB, pokud jde o zůstatky, finanční transakce a odpisy/snížení hodnoty, skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 % pro všechny účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

Jestliže národní centrální banky sestavují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci z jiných statistických, veřejných nebo dohledových zdrojů, mohou vycházet ze vzorku účelových finančních společností pro sekuritizaci, pokud tyto účelové finanční společnosti pro sekuritizaci představují alespoň 95 % celkové zůstatkové hodnoty aktiv referenčního souboru zpravodajských jednotek účelových finančních společností pro sekuritizaci v příslušném členském státě, tak jak je uveden v seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci. Národní centrální banky navýší při sestavování čtvrtletních údajů o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci, které vykazují ECB, pokud jde zůstatky, finanční transakce a odpisy/snížení hodnoty, skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 %.

Národní centrální banky předkládají ECB vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí, jakož i revizí provedených podle čl. 20 odst. 3 písm. b).

Článek 21

Statistika úvěrů poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti

Jsou-li dostupné, vykazují národní centrální banky ECB údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi tuzemským nefinančním podnikům a o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům z jiných členských států eurozóny v členění podle odvětví činnosti podle statistického třídění ekonomických činností v Unii – NACE Rev. 2, v souladu s částí 19 přílohy II.

Národní centrální banky vykazují tyto údaje ECB čtvrtletně do konce pracovní doby 28. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

Národní centrální banky vykazují revize podle těchto zásad:

| a) | kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozích referenčních období, jsou-li vyžadovány; |
| --- | --- |

a)

kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozích referenčních období, jsou-li vyžadovány;

| b) | výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici. |
| --- | --- |

b)

výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici.

Národní centrální banky vykazují ECB všechny významné změny používaných národních definic a klasifikací, a je-li to relevantní, předkládají vysvětlivky uvádějící důvody významných revizí. Národní centrální banky kromě toho poskytují informace o významných reklasifikacích v sektoru měnových finančních institucí, a jsou-li k dispozici, významné reklasifikace nefinančních podniků v předaných členěních podle NACE Rev. 2.

Článek 22

Statistika o úvěrových linkách měnových finančních institucí

Národní centrální banky sestavují a vykazují agregované statistické informace o úvěrových linkách měnových finančních institucí poskytnutých tuzemským rezidentům a o úvěrových linkách měnových finančních institucí poskytnutých ostatním netuzemským rezidentům eurozóny, členěné podle institucionálního sektoru, v souladu s částí 20 přílohy II.

Úvěrové linky měnových finančních institucí mají stejný význam jako „nevyčerpané úvěrové přísliby“ klasifikované jako „se středním rizikem“, „se středně nízkým rizikem“ a „s nízkým rizikem“, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 575/2013. Národní centrální banky uplatňují tuto definici při vynaložení nejvyššího úsilí, a pokud se uplatňuje jiná vnitrostátní definice úvěrových linek, mohou údaje vykazovat za použití vnitrostátní definice, avšak s cílem harmonizovat sestavování údajů o úvěrových linkách měnových finančních institucí, aby se v dlouhodobém horizontu zvýšila srovnatelnost údajů v rámci různých zemí.

Národní centrální banky vypočtou sektorová členění a předají je ECB. Nejsou-li tato sektorová členění na vnitrostátní úrovni shromažďována, mohou národní centrální banky tyto dodatečné informace buď vyžadovat od zpravodajských jednotek, nebo alternativně mohou sektorová členění odhadnout za použití informací, které jsou na vnitrostátní úrovni dostupné z jiných zdrojů.

Údaje o statistických reklasifikacích národní centrální banky poskytují ECB při vynaložení nejvyššího úsilí.

Národní centrální banky ECB vykazují údaje čtvrtletně. Čtvrtletní údaje o zůstatcích a úpravách z reklasifikací se ECB předávají do konce pracovní doby 28. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

Národní centrální banky vykazují revize podle těchto zásad:

| a) | kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozího referenčního čtvrtletí, jsou-li vyžadovány; |
| --- | --- |

a)

kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozího referenčního čtvrtletí, jsou-li vyžadovány;

| b) | výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici. |
| --- | --- |

b)

výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici.

Národní centrální banky ECB předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí.

Článek 23

Statistika aktiv a pasiv ústředních protistran

Národní centrální banky sestavují a vykazují samostatné agregované statistické informace o aktivech a pasivech ústředních protistran podle části 21 přílohy II.

Pro účely tohoto statistického výkaznictví jsou ústředními protistranami subjekty, které jako ústřední protistrany označil orgán ESMA a které jsou „ostatními finančními zprostředkovateli kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů“ (S.125) nebo „pomocnými finančními institucemi“ (S.126), jak je uvedeno v klasifikaci institucionálních sektorů vymezené v kapitole 23 ESA 2010.

Ústřední protistrany určené orgánem ESMA, které jsou klasifikovány v rámci institucionálního sektoru ESA 2010 „měnové finanční instituce“, nejsou součástí tohoto statistického výkaznictví.

Národní centrální banky ECB povinně vykazují údaje s odkazem na tyto prahové hodnoty:

| a) | pole, která se týkají dohod o zpětném odkupu a která jsou označena písmenem „R“ v části 21 přílohy II, se povinně vykazují, je-li zůstatek rozvahy jakéhokoli tohoto pole vyšší než 10 miliard EUR, s výjimkou polí, která se týkají pozic vůči měnovým finančním institucím.
  Pokud prahovou hodnotu splňuje jedno či více polí s označením „R“, vykazují se všechna pole s označením „R“ bez ohledu na jejich skutečnou rozvahovou hodnotu; |
| --- | --- |

a)

pole, která se týkají dohod o zpětném odkupu a která jsou označena písmenem „R“ v části 21 přílohy II, se povinně vykazují, je-li zůstatek rozvahy jakéhokoli tohoto pole vyšší než 10 miliard EUR, s výjimkou polí, která se týkají pozic vůči měnovým finančním institucím.

Pokud prahovou hodnotu splňuje jedno či více polí s označením „R“, vykazují se všechna pole s označením „R“ bez ohledu na jejich skutečnou rozvahovou hodnotu;

| b) | pole, která se netýkají dohod o zpětném odkupu a která jsou označena písmeny „NR“ v části 21 přílohy II, se povinně vykazují, pokud je to třeba podle písmene a), nebo je-li zůstatek rozvahy jakéhokoli tohoto pole vyšší než 10 miliard EUR.
  Pokud prahovou hodnotu splňuje jedno či více polí s označením „NR“, vykazují se všechna pole s označením „NR“ bez ohledu na jejich skutečnou rozvahovou hodnotu. |
| --- | --- |

b)

pole, která se netýkají dohod o zpětném odkupu a která jsou označena písmeny „NR“ v části 21 přílohy II, se povinně vykazují, pokud je to třeba podle písmene a), nebo je-li zůstatek rozvahy jakéhokoli tohoto pole vyšší než 10 miliard EUR.

Pokud prahovou hodnotu splňuje jedno či více polí s označením „NR“, vykazují se všechna pole s označením „NR“ bez ohledu na jejich skutečnou rozvahovou hodnotu.

Není-li splněna prahová hodnota a) ani b), národní centrální banky ECB údaje o rozvahách ústředních protistran předkládají dobrovolně. Rozhodnou-li národní centrální banky, že údaje nebudou vykazovat dobrovolně, nejméně jednou ročně sledují, zda tyto prahové hodnoty nejsou splněny.

Národní centrální banky ECB vykazují údaje čtvrtletně. Čtvrtletní údaje o zůstatcích a úpravách z reklasifikací se ECB předávají do konce pracovní doby 28. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

Národní centrální banky vykazují revize podle těchto zásad:

| a) | kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozího referenčního čtvrtletí, jsou-li vyžadovány; |
| --- | --- |

a)

kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozího referenčního čtvrtletí, jsou-li vyžadovány;

| b) | výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici. |
| --- | --- |

b)

výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici.

Národní centrální banky ECB předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí.

Článek 24

Zaznamenávání referenčních údajů o institucionálních jednotkách, které jsou významné pro statistické účely

Národní centrální banky zasílají a uchovávají všechny referenční údaje, které popisují institucionální jednotky, případně právní jednotky a které jsou zapotřebí pro statistické účely, prostřednictvím databáze Rejstříku institucí a přidružených osob („Register of Institutions and Affiliates Database“ - „systém RIAD“), ústředního rejstříku, který uchovává atributy jednotlivých organizačních jednotek, jakož i různé druhy vztahů mezi těmito jednotkami, které mimo jiné odkazem na různé definice umožňují odvození skupinových struktur.

Systém RIAD umožňuje zpracování informací o jednotlivém atributu poskytnutých z více než jednoho zdroje. Je-li to použitelné, musí se národní centrální banky tedy dohodnout na určité metodě, která má být v systému RIAD uplatňována za účelem odvození „směrodatné“ verze referenčních údajů z několika národních „možných“ zdrojů údajů.

Požadavky na konkrétní poskytování údajů pro jednotlivé soubory (finančních) institucí jsou popsány v článku 25 přílohy V.

Všechny organizační jednotky vedené v systému RIAD mohou mít několik identifikačních kódů. Národní centrální banky odpovídají za přiřazení a správu hlavního identifikačního kódu, který se nazývá „kód RIAD“, čímž se zajišťuje jednoznačná výměna údajů mezi systémem RIAD a (místními) zasílajícími/přijímajícími systémy.

Systém RIAD může jednotlivým subjektům přiřadit rovněž jakýkoli národní či nadnárodní kód („alias“), který by se měl pokud možno řídit příslušnými standardy.

S cílem spravovat referenční údaje subjektu národní centrální banky nejprve tyto údaje v systému RIAD vytvoří. Národní centrální banky následně spravují všechny demografické změny, kterými je např. zahájení činnosti, aktualizace jednotlivých atributů a dokonce i ukončení činnosti subjektu, tak, že vykazují nové hodnoty atributu a/nebo přizpůsobí rozsah platnosti hodnot. (Skutečný výmaz se předpokládá pouze ve výjimečném případě, kdy byl subjekt do rejstříku zahrnut chybně.)

Národní centrální banky musí popsat fúze (nebo opačně rozdělení) jednotek s úplným souborem doprovodných událostí ve společnostech, např. ukončení činnosti, změna a/nebo vytvoření jedné či více jednotek.

Změny v sektoru ESA, např. přemístění jednoho subjektu ze seznamu měnových finančních institucí na seznam investičních fondů, se vykazují prostřednictvím aktualizace hodnoty a rozsahu platnosti atributu „sektor ESA“.

Před předáním aktualizací ECB provádějí národní centrální banky kontroly platnosti, které odpovídají příslušným specifikacím výměny dat. Používají-li se postupy vkládání dat, musí mít národní centrální banky k dispozici odpovídající soubor kontrol, aby minimalizovaly provozní chyby a aby zajistily přesnost a soulad aktualizací vykazovaných prostřednictvím systému RIAD.

V případě selhání systému RIAD národní centrální banky aktualizace předávají elektronickou poštou na tuto adresu: RIAD-Support@ecb.europa.eu.

Národní centrální banky mohou používat soubor národních znaků za předpokladu, že používají latinku. Při přijímání informací od ECB prostřednictvím systému RIAD používají národní centrální banky Unicode (UTF-8), aby se správně zobrazily všechny soubory zvláštních znaků.

Po přijetí aktualizací ECB okamžitě provede kontroly k ověření formální přesnosti a interního souladu poskytnutých informací.

ECB zašle národním centrálním bankám bezodkladně: a) potvrzení o přijetí, které obsahuje souhrnné údaje o aktualizacích, jež byly zpracovány a úspěšně provedeny v příslušném souboru údajů; a/nebo b) potvrzení chyby, které obsahuje podrobné údaje o aktualizacích a kontrolách platnosti, jež byly neúspěšné.

Po obdržení potvrzení chyby učiní národní centrální banky opatření k přenosu opravených údajů. Pokud správné údaje závisí na aktualizacích, které jiné národní centrální banky zaslaly nedávno, a nejsou tak k dispozici na internetových stránkách ECB, kontaktují národní centrální banky ECB s uvedením specifických podrobností o požadovaných údajích.

Národní centrální banky vyhlásí status důvěrnosti každého atributu, který popisuje organizační jednotku, výběrem jedné ze tří předem definovaných hodnot: „F“, což znamená bez omezení, tj. nedůvěrné; „N“, což znamená, že atribut údaje lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB a souvisejících institucí, pro které bylo uzavřeno memorandum o porozumění, tj. tento atribut nelze zpřístupnit externě; nebo „C“ pro důvěrné statistické informace.

Článek 25

Seznamy finančních institucí vedené pro statistické účely

S cílem umožnit zřízení a vedení seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) musí být v předepsaných intervalech v systému RIAD shromažďovány proměnné uvedené v částech 1 a 2 přílohy V. Národní centrální banky vykazují aktualizace těchto proměnných bezodkladně, zejména pokud instituce do sektoru měnových finančních institucí vstoupí, např. v případě vzniku měnové finanční instituce v důsledku fúze, vzniku nových právních subjektů v důsledku rozdělení existující měnové finanční instituce, vzniku nové měnové finanční instituce nebo v případě změny statutu instituce, která byla dříve institucí jinou než měnovou finanční institucí, tak, že se nyní stává měnovou finanční institucí, nebo pokud instituce z tohoto sektoru vystoupí, např. v případě účasti měnové finanční instituce na fúzi, koupě měnové finanční instituce jinou institucí, rozdělení měnové finanční instituce na samostatné právní subjekty, změny statusu měnové finanční instituce tak, že se stane institucí jinou než měnovou finanční institucí, nebo v případě likvidace měnové finanční instituce.

Průběžně aktualizované referenční údaje v systému RIAD umožňují vedení oficiálního seznamu měnových finančních institucí založeného na institucionální sektorové klasifikaci, statusu činnosti a jiných znacích instituce. V tomto kontextu lze věnovat zvláštní pozornost případům, kdy instituci uvedené v seznamu měnových finančních institucí byla omezena činnost finančního zprostředkování, např. přijímání vkladů nebo poskytování úvěrů, zejména před její likvidací a/nebo odstraněním ze sektoru měnových finančních institucí. S cílem umožnit podrobnou kontrolu souladu s národními klasifikacemi měnových finančních institucí si ECB může od příslušné národní centrální banky pravidelně vyžadovat další informace.

S cílem umožnit zřízení a vedení seznamu investičních fondů pro statistické účely ve smyslu článku 3 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) musí být v předepsaných intervalech v systému RIAD shromažďovány proměnné uvedené v částech 1 a 2 přílohy V. Národní centrální banky vykazují aktualizace těchto proměnných, zejména když instituce do souboru investičních fondů vstoupí nebo když stávající investiční fond ze souboru investičních fondů vystoupí.

S cílem umožnit zřízení a vedení seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely ve smyslu článku 3 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) musí být v předepsaných intervalech v systému RIAD shromažďovány proměnné uvedené v částech 1 a 2 přílohy V. Národní centrální banky vykazují aktualizace těchto proměnných, zejména když instituce vstoupí do souboru účelových finančních společností pro sekuritizaci nebo když z tohoto souboru vystoupí.

S cílem umožnit zřízení a vedení seznamu institucí významných pro statistiku platebního styku pro statistické účely ve smyslu článku 5 nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) musí být v předepsaných intervalech v systému RIAD shromažďovány proměnné uvedené v části 1 přílohy V. Národní centrální banky vykazují aktualizace těchto proměnných, zejména když instituce vstoupí do souboru institucí významných pro statistiku platebního styku nebo když z tohoto souboru vystoupí.

Pokud je to možné, předají národní centrální banky ECB aktualizace proměnných, které jsou stanoveny pro měnové finanční instituce, jakmile dojde ke změnám v sektoru měnových finančních institucí nebo v atributech existujících měnových finančních institucí. Není-li to možné, podají národní centrální banky písemné vysvětlení prodlevy mezi výskytem dané události a jejím oznámením ECB.

Národní centrální banky předávají ECB aktualizace proměnných, které jsou stanoveny pro investiční fondy, nejméně se čtvrtletní periodicitou ve lhůtě dvou měsíců po referenčním datu. Proměnná „čistá hodnota aktiv“ se za všechny investiční fondy aktualizuje každoročně nejpozději do dvou měsíců po referenčním datu, kterým je konec prosince.

Národní centrální banky předávají ECB aktualizace proměnných, které jsou stanoveny pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, nejméně se čtvrtletní periodicitou ve lhůtě 14 pracovních dnů po referenčním datu.

Národní centrální banky předávají ECB aktualizace proměnných ke konci roku, které jsou stanoveny pro instituce významné pro statistiku platebního styku, ve lhůtě tří měsíců po referenčním datu.

Do 18:00 hodin středoevropského času v každý pracovní den ECB zpřístupní ECB kopii souboru údajů o měnových finančních institucích na internetových stránkách ECB. Současně s uveřejněním seznamu měnových finančních institucí na svých internetových stránkách jej ECB zašle národním centrálním bankám prostřednictvím systému RIAD. ECB současně zveřejní seznam změn provedených v souboru měnových finančních institucí a zasílá jej každý pracovní den ECB všem národním centrálním bankám. Takto zasílané údaje obsahují úplné podrobnosti o každé z následujících změn, které národní centrální banky oznámily: a) nové měnové finanční instituce a b) zrušené měnové finanční instituce.

V poslední pracovní den ECB každého kalendářního měsíce pořídí ECB do 18:00 hodin středoevropského času kopii souboru údajů o měnových finančních institucích a současně ji spojí s proměnnou „reserve“ ze souboru údajů o způsobilých protistranách pro operace měnové politiky, která označuje, zda úvěrové instituce, jež jsou rezidenty eurozóny, podléhají povinnosti minimálních rezerv či nikoli. ECB potom seznam měnových finančních institucí a institucí s povinností minimálních rezerv zpřístupní na svých internetových stránkách.

Ve 4. pracovní den po termínu pro předání aktualizací pořídí ECB do 18:00 hodin středoevropského času kopii souboru údajů o investičních fondech a zpřístupní ji národním centrálním bankám. ECB poté seznam investičních fondů zpřístupní na svých internetových stránkách.

Ve 2. pracovní den po termínu pro předání aktualizací pořídí ECB do 18:00 hodin středoevropského času kopii souboru údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci a zpřístupní ji národním centrálním bankám. ECB poté seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci zpřístupní na svých internetových stránkách.

V poslední pracovní den ECB každého kalendářního měsíce pořídí ECB do 18:00 hodin středoevropského času kopii všech institucí vedených v systému RIAD a zpřístupní ji národním centrálním bankám.

ECB nezveřejňuje údaje, které jsou označeny jako „důvěrné“ nebo „není určeno ke zveřejnění“. ECB národním centrálním bankám obdobně nepředává hodnoty, které jsou označeny jako „důvěrné“. Pokud se týká kvantitativních opatření, jež jsou označena jako „důvěrná“ nebo „není určeno ke zveřejnění“, však ECB může zveřejnit či šířit rozmezí tříd velikostí.

Článek 26

Statistika penzijních fondů

Národní centrální banky ECB vykazují statistické informace o penzijních fondech v souladu s částí 22 přílohy II. Údaje o penzijních fondech se předávají na základě údajů, které jsou na národní úrovni aktuálně dostupné. Nejsou-li skutečné údaje dostupné, poskytnou se odhady při vynaložení nejvyššího úsilí.

Soubor zpravodajských jednotek obsahuje penzijní fondy podle definice v ESA 2010 (v odstavcích 2.105 a 2.106) a zahrnuje všechny penzijní fondy, které jsou rezidenty členských států eurozóny.

Národní centrální banky vykazují zůstatky ke konci referenčního období a finanční transakce během čtvrtletí, které se odvodí v souladu s ESA 2010.

Periodicita vykazování do ECB je čtvrtletní. Statistika penzijních fondů popsaná v odst. 1 písm. a) se do ECB vykazuje ve lhůtě, která nesmí být delší než 85 kalendářních dnů od konce referenčního čtvrtletí. Počínaje vykazováním za první čtvrtletí roku 2017 se statistika penzijních fondů do ECB vykazuje ve lhůtě, která nesmí být delší než 82 kalendářních dnů od konce referenčního čtvrtletí. Přesná data přenosů se národním centrálním bankám oznamují předem v podobě časového plánu vykazování, který ECB poskytne do září každého roku.

Může dojít k tomu, že národní centrální banky musí revidovat údaje předané v předchozím čtvrtletí. Kromě toho mohou být prováděny i revize údajů za starší čtvrtletí.

Platí tyto obecné principy:

| a) | při příležitosti všech pravidelných čtvrtletních přenosů údajů lze kromě údajů za poslední čtvrtletí zasílat pouze běžné „revize“, tj. revize údajů předaných v předchozím čtvrtletí; |
| --- | --- |

a)

při příležitosti všech pravidelných čtvrtletních přenosů údajů lze kromě údajů za poslední čtvrtletí zasílat pouze běžné „revize“, tj. revize údajů předaných v předchozím čtvrtletí;

| b) | výjimečné revize jsou omezeny a vykazují se k odlišnému datu než pravidelné výkazy. Menší rutinní historické revize údajů se zasílají jen jednou ročně, a to spolu s přenosem údajů za čtvrté čtvrtletí; |
| --- | --- |

b)

výjimečné revize jsou omezeny a vykazují se k odlišnému datu než pravidelné výkazy. Menší rutinní historické revize údajů se zasílají jen jednou ročně, a to spolu s přenosem údajů za čtvrté čtvrtletí;

| c) | výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány v průběhu roku mimo pravidelné cykly sestavování statistik. |
| --- | --- |

c)

výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány v průběhu roku mimo pravidelné cykly sestavování statistik.

Aniž jsou dotčeny účetní postupy běžné v členských státech, vykazují se veškerá aktiva a pasiva pro statistické účely v hrubé výši. Metody oceňování jsou v souladu s ESA 2010. Aktiva a pasiva se zásadně musí oceňovat v běžných tržních cenách k datu, ke kterému se rozvaha vztahuje. Závazky z vkladů a úvěry se vykazují ve výši zůstatku jistiny ke konci čtvrtletí.

Národní centrální banky poskytují ECB vysvětlivky, v nichž uvedou zdroje údajů, systémy shromažďování údajů, postup sestavování statistiky, právní rámec, odchylky od pokynů ECB k vykazování a soubor zpravodajských jednotek. Národní centrální banky poskytují vysvětlivky významných revizí a zejména přerušení historických řad.

Článek 27

Ověřování

Aniž jsou dotčena práva ECB na ověřování zakotvená v nařízení (ES) č. 2533/98 a nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), národní centrální banky sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost statistických informací, které jsou ECB poskytovány.

Článek 28

Standardy přenosu

Pro elektronický přenos statistických informací, které ECB požaduje, používají národní centrální banky ESCB-Net, který poskytuje ESCB. Formát statistických zpráv vytvořený pro tuto elektronickou výměnu statistických informací je standardním formátem, který schválil Výbor pro statistiku. Tento požadavek nebrání tomu, aby s předchozím souhlasem ECB byly použity jako náhradní řešení jakékoli jiné prostředky přenosu statistických informací.

Článek 29

Zjednodušený postup provádění změn

S přihlédnutím ke stanovisku Výboru pro statistiku je Výkonná rada ECB oprávněna provádět jakékoli technické změny příloh těchto obecných zásad, pokud tyto změny nemění základní koncepční rámec ani neovlivňují zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.

Článek 30

Zveřejnění

Národní centrální banky nezveřejní národní příspěvky do měsíčních měnových agregátů eurozóny a jejich protipoložek, dokud tyto agregáty nezveřejní ECB. Pokud národní centrální banky takové údaje zveřejní, musí být shodné s údaji, kterými přispěly do posledních zveřejněných agregátů eurozóny. Pokud národní centrální banky reprodukují agregáty eurozóny, které zveřejnila ECB, musí je reprodukovat věrně.

Článek 31

Zrušení

Obecné zásady ECB/2007/9 se zrušují.

Článek 32

Nabytí účinku a provedení

Tyto obecné zásady nabývají účinku dnem oznámení národním centrálním bankám členských států eurozóny. Národní centrální banky členských států eurozóny postupují podle článků 11, 12, 13 a 16 ode dne oznámení, podle článku 26 od 1. ledna 2016 a podle ostatních ustanovení těchto obecných zásad od 1. ledna 2015.

Do 31. prosince 2018 předloží Výkonná rada s přihlédnutím ke stanovisku Výboru pro statistiku ve spolupráci s jinými příslušnými výbory Radě guvernérů zprávu, která se týká a) potřeby integrace zpravodajských požadavků v oblasti statistiky platebního styku ve smyslu článku 18 se zpravodajskými požadavky vymezenými v nařízení (EU) č. 1409/2013 o statistice platebního styku (ECB/2013/43), jakož i možné lhůty pro integraci těchto požadavků, a b) možného dopadu nového vývoje, pokud se týká shromažďování pojistné statistiky ze strany ESCB, na zpravodajské požadavky v oblasti statistiky penzijních fondů ve smyslu článku 26.

Článek 33

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny národním centrálním bankám členských států eurozóny.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. dubna 2014.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Úř. věst. L 250, 2.10.2003, s. 10.

1

(2)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 35, 9.2.2011, s. 31.

4

(5)  Obecné zásady ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (Úř. věst. L 341, 27.12.2007, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1074/2013 ze dne 18. října 2013 o statistické zpravodajské povinnosti bank poštovních úřadů, které přijímají vklady od institucí jiných než měnové finanční instituce, jež jsou rezidenty eurozóny (ECB/2013/39) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 94).

8

(9)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 ze dne 24. září 2013 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (ECB/2013/34) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 51).

9

(10)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 73).

10

(11)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2013/40) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 107).

11

(12)  Viz 13. bod odůvodnění obecných zásad ECB/2011/23 ze dne 9. prosince 2011 o statistické zpravodajské povinnosti stanovené Evropskou centrální bankou v oblasti externí statistiky (Úř. věst. L 65, 3.3.2012, s. 1); viz rovněž 5. bod odůvodnění doporučení ECB/2011/24 ze dne 9. prosince 2011 o statistické zpravodajské povinnosti stanovené Evropskou centrální bankou v oblasti externí statistiky (Úř. věst. C 64, 3.3.2012, s. 1).

12

(13)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1409/2013 ze dne 28. listopadu 2013 o statistice platebního styku (ECB/2013/43) (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 18).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

14

(15)  Viz „Srovnávací tabulky mezi účetními rozvahovými položkami národních centrálních bank a ECB a položkami vykazovanými pro statistické účely“, které budou zveřejněny na internetových stránkách ECB „www.ecb.europa.eu“.

15

---

PŘÍLOHA I

Kontrola shody mezi účetními a statistickými údaji, pokud jde o rozvahy národních centrálních bank/ECB

ČÁST 1

Popis měsíčních kontrol shody

| | Kontrola č. | Statistická položka rozvahy národní centrální banky/ECB | Vztah | Účetní položka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasiva | 1 | Emitované oběživo | >= | Tato statistická kategorie by měla mírně převyšovat účetní kategorii, neboť pouze do statistické kategorie jsou zahrnuty mince vydané ústředními vládními institucemi. | Bankovky v oběhu |
| 2 | Vklady rezidentů eurozóny | >=< | Tato statistická kategorie by měla být větší než suma účetních položek. Je tomu tak proto, že do statistické kategorie jsou na agregované úrovni zahrnuty pozice uvnitř Eurosystému, avšak z účetních položek jsou tyto pozice vyloučeny (1). Tento vztah se však může lišit, protože účetní položky zahrnují pozice uvnitř Eurosystému, které představují protipoložku úprav eurobankovek, jež jsou pro statistické účely vykazovány v rámci „zbývajících aktiv/pasiv“, a protože zůstatky v cizích měnách jsou přeceňovány s různou periodicitou (čtvrtletně, pokud jde o účetní údaje, měsíčně, pokud jde o statistické údaje). | Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny + ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny + závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny + závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny |
| 3 | Vklady rezidentů eurozóny, z toho měnové finanční instituce (MFI) | >=< | Tato kontrola by měla zobrazit dopad zahrnutí zůstatků uvnitř Eurosystému v hrubé výši do statistické kategorie a jejich vyloučení z účetních kategorií (1). Statistické údaje by měly mít zásadně větší rozsah než účetní údaje, neboť mj. zahrnují závazky vůči finančním protistranám v cizí měně. Různá klasifikace protipoložky úprav eurobankovek však může tento vztah obrátit. | Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny + ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny |
| 4 | Vklady rezidentů eurozóny, z toho ústřední vládní instituce + ostatní vládní instituce/ostatní rezidenti eurozóny | =< | Suma statistických kategorií by měla být menší než suma účetních kategorií z důvodu zahrnutí závazků v cizí měně vůči úvěrovým institucím pouze do účetních údajů. | Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny + závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny |
| 5 | Emitované dluhové cenné papíry | = | Tato statistická kategorie by se měla rovnat účetní kategorii. | Emitované dluhopisy |
| 6 | Kapitál a rezervy | >= | Tato statistická kategorie se od účetní kategorie může mírně lišit z důvodu účinku přecenění, které se v některých centrálních bankách provádí čtvrtletně. Kromě toho rozdíl vzniká z toho důvodu, že v případě účetních údajů se účetní rozvahová položka „dosud nerozdělený zisk“ a některé z položek „rezervní účty“ vykazují jako podsoubor zbytkové položky, avšak v případě statistických údajů se vykazují jako část „kapitálu a rezerv“. | Kapitál a rezervy + účty přecenění |
| 7 | Zahraniční pasiva | ≈ | Tato statistická kategorie by měla být přibližně stejná jako suma účetních položek. Obě hodnoty se mohou lišit pouze z důvodu různé periodicity oceňování. | Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny + závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny + vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání přidělených Mezinárodním měnovým fondem |
| 8 | Zbývající pasiva | ≈ | Každý rozdíl mezi statistickou kategorií a účetní kategorií lze vysvětlit rozdílem zjištěným na jiném místě v rozvaze. | Ostatní pasiva |
| Aktiva | 9 | Úvěry rezidentům eurozóny | >= | Viz kontroly č. 10 a 11 | Úvěry v eurech poskytnuté úvěrovým institucím eurozóny + ostatní pohledávky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny + dluh vládních institucí v eurech |
| 10 | Úvěry rezidentům eurozóny, z toho měnovým finančním institucím | >= | Tato statistická kategorie by měla být větší než suma účetních položek. Rozdíly jsou způsobeny zejména tím, že v případě statistických údajů se pozice uvnitř Eurosystému vykazují v hrubé výši, avšak v účetním výkazu jsou kompenzovány (viz rovněž pasiva) (1). Účetní údaje kromě toho nezahrnují zůstatky v cizí měně. | Úvěry v eurech poskytnuté úvěrovým institucím eurozóny + ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny |
| 11 | Úvěry rezidentům eurozóny, z toho vládním institucím | >= | Tato statistická kategorie je koncipována ve všech měnách a může být větší než účetní kategorie, která se týká pouze úvěrů v eurech. | Dluh vládních institucí v eurech |
| 12 | Držba dluhových cenných papírů emitovaných rezidenty eurozóny | >= | Tato statistická kategorie by měla být větší než účetní kategorie, protože zahrnuje držbu cenných papírů znějících na cizí měnu a některé další držby cenných papírů, které se v případě účetních údajů zahrnují do „ostatních aktiv“ (v případě zaměstnaneckých penzijních fondů, investic vlastního kapitálu atd.). | Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech |
| 13 | Úvěry rezidentům eurozóny, z toho ostatním rezidentům eurozóny + držba akcií/jiných účastí emitovaných rezidenty eurozóny + fixní aktiva + zbývající aktiva | ≈ | Viz kontrola č. 8 | Ostatní aktiva + pohledávky vůči rezidentům eurozóny v cizí měně |
| 14 | Zahraniční aktiva | >= | Tato statistická kategorie by měla mít mírně větší rozsah než suma účetních kategorií, protože jsou v ní zahrnuty některé akcie a jiné účasti a pokladní hotovost (bankovky) v cizí měně, které jsou z účetní kategorie vyloučeny. Obě hodnoty se mohou lišit rovněž z důvodu různé periodicity oceňování. | Zlato a pohledávky ve zlatě + pohledávky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny + pohledávky v eurech vůči nerezidentům eurozóny |

Kontrola č.

Statistická položka rozvahy národní centrální banky/ECB

Vztah

Účetní položka

Pasiva

1

Emitované oběživo

>=

Tato statistická kategorie by měla mírně převyšovat účetní kategorii, neboť pouze do statistické kategorie jsou zahrnuty mince vydané ústředními vládními institucemi.

Bankovky v oběhu

2

Vklady rezidentů eurozóny

>=<

Tato statistická kategorie by měla být větší než suma účetních položek. Je tomu tak proto, že do statistické kategorie jsou na agregované úrovni zahrnuty pozice uvnitř Eurosystému, avšak z účetních položek jsou tyto pozice vyloučeny (1). Tento vztah se však může lišit, protože účetní položky zahrnují pozice uvnitř Eurosystému, které představují protipoložku úprav eurobankovek, jež jsou pro statistické účely vykazovány v rámci „zbývajících aktiv/pasiv“, a protože zůstatky v cizích měnách jsou přeceňovány s různou periodicitou (čtvrtletně, pokud jde o účetní údaje, měsíčně, pokud jde o statistické údaje).

Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny + ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny + závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny + závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

3

Vklady rezidentů eurozóny, z toho měnové finanční instituce (MFI)

>=<

Tato kontrola by měla zobrazit dopad zahrnutí zůstatků uvnitř Eurosystému v hrubé výši do statistické kategorie a jejich vyloučení z účetních kategorií (1). Statistické údaje by měly mít zásadně větší rozsah než účetní údaje, neboť mj. zahrnují závazky vůči finančním protistranám v cizí měně. Různá klasifikace protipoložky úprav eurobankovek však může tento vztah obrátit.

Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny + ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny

4

Vklady rezidentů eurozóny, z toho ústřední vládní instituce + ostatní vládní instituce/ostatní rezidenti eurozóny

=<

Suma statistických kategorií by měla být menší než suma účetních kategorií z důvodu zahrnutí závazků v cizí měně vůči úvěrovým institucím pouze do účetních údajů.

Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny + závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

5

Emitované dluhové cenné papíry

=

Tato statistická kategorie by se měla rovnat účetní kategorii.

Emitované dluhopisy

6

Kapitál a rezervy

>=

Tato statistická kategorie se od účetní kategorie může mírně lišit z důvodu účinku přecenění, které se v některých centrálních bankách provádí čtvrtletně. Kromě toho rozdíl vzniká z toho důvodu, že v případě účetních údajů se účetní rozvahová položka „dosud nerozdělený zisk“ a některé z položek „rezervní účty“ vykazují jako podsoubor zbytkové položky, avšak v případě statistických údajů se vykazují jako část „kapitálu a rezerv“.

Kapitál a rezervy + účty přecenění

7

Zahraniční pasiva

≈

Tato statistická kategorie by měla být přibližně stejná jako suma účetních položek. Obě hodnoty se mohou lišit pouze z důvodu různé periodicity oceňování.

Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny + závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny + vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání přidělených Mezinárodním měnovým fondem

8

Zbývající pasiva

≈

Každý rozdíl mezi statistickou kategorií a účetní kategorií lze vysvětlit rozdílem zjištěným na jiném místě v rozvaze.

Ostatní pasiva

Aktiva

9

Úvěry rezidentům eurozóny

>=

Viz kontroly č. 10 a 11

Úvěry v eurech poskytnuté úvěrovým institucím eurozóny + ostatní pohledávky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny + dluh vládních institucí v eurech

10

Úvěry rezidentům eurozóny, z toho měnovým finančním institucím

>=

Tato statistická kategorie by měla být větší než suma účetních položek. Rozdíly jsou způsobeny zejména tím, že v případě statistických údajů se pozice uvnitř Eurosystému vykazují v hrubé výši, avšak v účetním výkazu jsou kompenzovány (viz rovněž pasiva) (1). Účetní údaje kromě toho nezahrnují zůstatky v cizí měně.

Úvěry v eurech poskytnuté úvěrovým institucím eurozóny + ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny

11

Úvěry rezidentům eurozóny, z toho vládním institucím

>=

Tato statistická kategorie je koncipována ve všech měnách a může být větší než účetní kategorie, která se týká pouze úvěrů v eurech.

Dluh vládních institucí v eurech

12

Držba dluhových cenných papírů emitovaných rezidenty eurozóny

>=

Tato statistická kategorie by měla být větší než účetní kategorie, protože zahrnuje držbu cenných papírů znějících na cizí měnu a některé další držby cenných papírů, které se v případě účetních údajů zahrnují do „ostatních aktiv“ (v případě zaměstnaneckých penzijních fondů, investic vlastního kapitálu atd.).

Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech

13

Úvěry rezidentům eurozóny, z toho ostatním rezidentům eurozóny + držba akcií/jiných účastí emitovaných rezidenty eurozóny + fixní aktiva + zbývající aktiva

≈

Viz kontrola č. 8

Ostatní aktiva + pohledávky vůči rezidentům eurozóny v cizí měně

14

Zahraniční aktiva

>=

Tato statistická kategorie by měla mít mírně větší rozsah než suma účetních kategorií, protože jsou v ní zahrnuty některé akcie a jiné účasti a pokladní hotovost (bankovky) v cizí měně, které jsou z účetní kategorie vyloučeny. Obě hodnoty se mohou lišit rovněž z důvodu různé periodicity oceňování.

Zlato a pohledávky ve zlatě + pohledávky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny + pohledávky v eurech vůči nerezidentům eurozóny

ČÁST 2

Vzor pro kontroly shody

Kontroly shody musí být prováděny a ECB předávány v souladu s článkem 4. Má se za to, že kontrola shody není úspěšná, pokud rozdíl mezi statistickou hodnotu a účetní hodnotou je vyšší než 2 miliardy EUR (vyjádřeno v absolutní hodnotě). V těchto případech musí národní centrální banky objasnit důvody neúspěšnosti takové kontroly.

| Název centrální banky: ... | Kontroly shody ke konci měsíce: ... |
| --- | --- |

Název centrální banky: ...

Kontroly shody ke konci měsíce: ...

| Položky | Statistická hodnota (2) | Účetní hodnota (2) | Rozdíl (2) | Výsledek kontroly (3) | Vysvětlení (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 – | Emitované oběživo |

Položky

Statistická hodnota (2)

Účetní hodnota (2)

Rozdíl (2)

Výsledek kontroly (3)

Vysvětlení (4)

1 –

Emitované oběživo

| 2 – | Vklady rezidentů eurozóny |
| --- | --- |

2 –

Vklady rezidentů eurozóny

| 3 – | Vklady rezidentů eurozóny, z toho měnových finančních institucí |
| --- | --- |

3 –

Vklady rezidentů eurozóny, z toho měnových finančních institucí

| 4 – | Vklady rezidentů eurozóny, z toho institucí jiných než měnové finanční instituce |
| --- | --- |

4 –

Vklady rezidentů eurozóny, z toho institucí jiných než měnové finanční instituce

| 5 – | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

5 –

Emitované dluhové cenné papíry

| 6 – | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

6 –

Kapitál a rezervy

| 7 – | Zahraniční pasiva |
| --- | --- |

7 –

Zahraniční pasiva

| 8 – | Zbývající pasiva |
| --- | --- |

8 –

Zbývající pasiva

| 9 – | Úvěry rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

9 –

Úvěry rezidentům eurozóny

| 10 – | Úvěry rezidentům eurozóny, z toho měnovým finančním institucím |
| --- | --- |

10 –

Úvěry rezidentům eurozóny, z toho měnovým finančním institucím

| 11 – | Úvěry rezidentům eurozóny, z toho vládním institucím |
| --- | --- |

11 –

Úvěry rezidentům eurozóny, z toho vládním institucím

| 12 – | Držba dluhových cenných papírů emitovaných rezidenty eurozóny |
| --- | --- |

12 –

Držba dluhových cenných papírů emitovaných rezidenty eurozóny

| 13 – | Zbývající aktiva |
| --- | --- |

13 –

Zbývající aktiva

| 14 – | Zahraniční aktiva |
| --- | --- |

14 –

Zahraniční aktiva

---

(1)  Avšak z vnitrostátní perspektivy by tento účinek neměl nastat, protože oba soubory údajů jsou vykazovány v hrubé výši, zatímco pro účely týdenního finančního výkazu konsoliduje ECB pouze účetní údaje (pozice uvnitř Eurosystému jsou kompenzovány).

(2)  Hodnoty musí být vykázány v miliónech EUR.

(3)  Pokud je lineární vztah kontroly shody dodržen, zapište prosím „OK“. Není-li kontrola shody úspěšná, zapište prosím „Neúspěšná“.

(4)  V případě každé neúspěšné kontroly shody prosím klasifikujte neúspěšnost pomocí jedné z těchto čtyř kategorií: a) nesrovnalosti z důvodu jednorázové revize; b) nesrovnalosti z důvodu pravidelné revize; c) nesrovnalosti z důvodu rozdílné prezentace nebo pravidel klasifikace; a d) všechny jiné nesrovnalosti včetně chyb vykazování. Musí být poskytnuty podrobné vysvětlivky.

---

PŘÍLOHA II

SCHÉMATA VYKAZOVÁNÍ

ČÁST 1

Rozvahová statistika měnových finančních institucí

Všechna statistická hlášení musí obsahovat údaje uvedené v příslušných tabulkách obsažených v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) nebo v těchto obecných zásadách bez ohledu na skutečnou existenci základního jevu, a dokonce i tehdy, pokud jsou tyto údaje nulové či chybí. „NC“ se použije pro označení skutečnosti, že jev neexistuje. Nejsou-li však údaje v doplňkových (memo) položkách k dispozici, mohou národní centrální banky rozhodnout, že tyto údaje neposkytnou.

Pro měsíční série vyžadované na základě nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), které byly vykazovány se čtvrtletní periodicitou za období před lednem 2003 na základě nařízení (ES) č. 2819/98 (ECB/1998/16) (1), se musí historické revize týkající se období před lednem 2003 vykazovat na základě iniciativy Evropské centrální banky (ECB) nebo po dvoustranné dohodě na základě iniciativy příslušné národní centrální banky.

Pokud se týká rozvahových údajů za jiné měnové finanční instituce, očekává se, že národní centrální banky ECB budou vykazovat údaje o zůstatcích v souladu s tabulkami 1 až 4 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) a úpravy toků v souladu s tabulkami 1 a 2 níže. Národní centrální banky a ECB musí rovněž vykazovat údaje o svých vlastních rozvahách podle stejných požadavků s výjimkou položek, které se týkají emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu. Národní centrální banky a ECB musí kromě toho rovněž vykazovat údaje o své držbě zlata a pohledávek ve zlatě (pouze měnové zlato) a pohledávek od Mezinárodního měnového fondu (MMF) (např. práva čerpání a zvláštní práva čerpání), jakož i údaje o svých závazcích vůči MMF ve vztahu ke zvláštním právům čerpání.

Pokud se týká požadavků týkajících se sekuritizací úvěrů a jiných převodů úvěrů, očekává se, že národní centrální banky ECB budou vykazovat údaje v souladu s tabulkami 5a a 5b přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) a úpravy toků v souladu s tabulkami 3a a 3b níže. Dodatečné položky o sekuritizaci úvěrů a jiných převodech úvěrů by měly být vykazovány v tabulce 4, pokud tyto údaje nejsou vyžadovány v tabulkách 5a a 5b přílohy I nařízení (EU) No 1071/2013 (ECB/2013/33).

Tabulka 1

Položky, pro které se vyžadují měsíční úpravy toků
   (*)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

z toho: centrální banka (S1.122)

z toho: Instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

z toho: centrální banka (S1.122)

Instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

z toho: úvěrové instituce

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho: úvěrové instituce

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho: Centrální protistrany (2)

z toho: Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci

z toho: Centrální protistrany (2)

z toho: Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci

PASIVA

| 8 | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8

| 9 | Vklady |
| --- | --- |

9

do 1 roku

nad 1 rok

z toho: pozice v rámci skupiny

z toho: převoditelné vklady

z toho: do 2 let

z toho: syndikované úvěry

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1e

z toho: převoditelné vklady

| 9.2e | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2e

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 9.3e | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3e

do 3 měsíců

nad 3 měsíce

z toho: nad 2 roky

| 9.4e | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4e

| 9x | Cizí měny |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1x

| 9.2x | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2x

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 9.3x | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3x

do 3 měsíců

nad 3 měsíce

z toho: nad 2 roky

| 9.4x | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4x

| 10 | Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu
   (4) |
| --- | --- |

10

#

#

#

#

| 11 | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

do 1 roku

#

nad 1 rok a do 2 let

#

z toho: do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

#

nad 2 roky

#

| 11x | Cizí měny |
| --- | --- |

11x

Cizí měny

do 1 roku

#

nad 1 rok a do 2 let

#

z toho: do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

#

nad 2 roky

#

| 12 | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12

#

| 13 | Zbývající pasiva |
| --- | --- |

13

#

Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání
   (5)

#

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

z toho centrální banka (S.121)

z toho instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S.122)

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

z toho: centrální banka (S.121)

z toho: instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S.122)

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

e)

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

f)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

p)

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

f)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho: Centrální protistrany (2)

z toho: Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry poskytnuté na investování do bydlení

Ostatní úvěry

z toho: Centrální protistrany (2)

z toho: Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry poskytnuté na investování do bydlení

Ostatní úvěry

z toho: Podnikatelé (fyzické osoby) / společenství bez právní subjektivity (3)

z toho: Podnikatelé (fyzické osoby) / společenství bez právní subjektivity (3)

AKTIVA

| 1 | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1

| 1e | z toho: euro |
| --- | --- |

1e

z toho: euro

| 2 | Úvěry |
| --- | --- |

2

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

do 1 roku

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

nad 1 rok a do 5 let

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

nad 5 let

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

z toho: pozice v rámci skupiny

#

#

z toho: syndikované úvěry

#

#

#

#

#

#

#

#

z toho: reverzní repa

| 2e | z toho: euro |
| --- | --- |

2e

z toho: euro

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

z toho: revolvingové úvěry a přečerpání

#

#

#

#

z toho: bezúročný úvěr z kreditních karet

#

#

#

#

z toho: úročený úvěr z kreditních karet

#

#

#

#

| 3 | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3

#

#

#

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

#

#

#

#

do 1 roku

#

#

#

#

nad 1 rok a do 2 let

#

#

nad 2 roky

#

#

| 3x | Cizí měny |
| --- | --- |

3x

Cizí měny

#

#

#

#

do 1 roku

#

#

#

#

nad 1 rok a do 2 let

#

#

nad 2 roky

#

#

| 4 | Akcie a ostatní účasti |
| --- | --- |

4

#

#

#

#

#

| 5 | Akcie/podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5

Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu

#

#

#

Akcie/podílové listy investičních fondů jiných než fondů peněžního trhu

#

#

#

| 6 | Nefinanční aktiva (včetně fixních aktiv) |
| --- | --- |

6

#

| 7 | Zbývající aktiva |
| --- | --- |

7

#

Zlato & pohledávky ve zlatě (pouze měnové zlato)
   (5)

#

Pohledávky vůči MMF – práva čerpání, zvláštní práva čerpání, ostatní pohledávky
   (5)

#

Tabulka 2.

Položky, pro které se vyžadují čtvrtletní úpravy toků
   (**)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Banky

Nebankovní subjekty

Celkem

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Celkem

Národní vládní instituce (S.1312)

Místní vládní instituce (S.1313)

Fondy sociálního zabezpečení (S.1314)

Úvěry na spotřebu

Úvěry poskytnuté na investování do bydlení

Ostatní úvěry

Celkem

Národní vládní instituce (S.1312)

Místní vládní instituce (S.1313)

Fondy sociálního zabezpečení (S.1314)

Úvěry na spotřebu

Úvěry poskytnuté na investování do bydlení

Ostatní úvěry

Zajištění nemovitostmi

Celkem

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Celkem

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

PASIVA

| 8. | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1.

Jednodenní

| 9.2. | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2.

S dohodnutou splatností

| 9.3. | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3.

S výpovědní lhůtou

| 9.4. | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4.

Repo obchody

| 10. | Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

| 13. | Zbývající pasiva |
| --- | --- |

13.

z toho: finanční deriváty

#

#

#

#

#

z toho: naběhlé úroky z vkladů

AKTIVA

| 1. | Hotovost |
| --- | --- |

1.

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

do 1 roku

#

#

#

#

#

#

#

#

nad 1 rok a do 5 let

#

#

#

#

#

#

#

#

nad 5 let

#

#

#

#

#

#

#

#

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

#

#

#

#

#

#

#

#

| 3. | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3.

#

#

#

#

#

do 1 roku

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

nad 1 rok

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

| 4. | Akcie a ostatní účasti: |
| --- | --- |

4.

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

| 5. | Akcie / podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5.

Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu

Akcie/podílové listy investičních fondů jiných než fondy peněžního trhu

| 6. | Nefinanční aktiva (včetně fixních aktiv) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zbývající aktiva |
| --- | --- |

7.

z toho: finanční deriváty

#

#

#

#

#

z toho: naběhlé úroky z úvěrů

Tabulka 3a.

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: položky, pro které se vyžadují měsíční úpravy toků
   (***)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

| 1. | Zůstatky sekuritizovaných úvěrů, které nebyly odúčtovány z rozvahy |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Celkem |
| --- | --- |

1.1.

Celkem

| 1.1.1. | z toho sekuritizované prostřednictvím účelových finančních společností pro sekuritizaci z eurozóny |
| --- | --- |

1.1.1.

z toho sekuritizované prostřednictvím účelových finančních společností pro sekuritizaci z eurozóny

| 2. | Sekuritizované a odúčtované úvěry, které jsou spravovány MFI
   (****) |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Zůstatky |
| --- | --- |

2.1

Zůstatky

Tabulka 3b.

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: položky, pro které se vyžadují čtvrtletní úpravy toků
   (*****)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Úvěry na spotřebu

Úvěry poskytnuté na investování do bydlení

Ostatní úvěry

Úvěry na spotřebu

Úvěry poskytnuté na investování do bydlení

Ostatní úvěry

Podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity (7)

Podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity (7)

| 1. | Sekuritizované úvěry, snížení hodnoty k okamžiku převodu úvěru |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | protistrana při převodu |
| --- | --- |

1.1.

je účelová finanční společnost pro sekuritizaci

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 1.1.1. | z toho protistranou při převodu je účelová finanční společnost pro sekuritizaci z eurozóny |
| --- | --- |

1.1.1.

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 2. | Sekuritizované a odúčtované úvěry, které jsou spravovány MFI
   (6) |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Zůstatky |
| --- | --- |

2.1

Účel úvěru

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 3. | Zůstatky úvěrů spravovaných v rámci sekuritizace |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Spravované úvěry: všechny účelové finanční společnosti pro sekuritizaci |
| --- | --- |

3.1

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 3.1.1 | Spravované úvěry: z toho účelové finanční společnosti pro sekuritizaci z eurozóny |
| --- | --- |

3.1.1

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

Tabulka 4.

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: úvěry odúčtované z rozvahy MFI

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Úvěry na spotřebu

Úvěry poskytnuté na investování do bydlení

Ostatní úvěry

Úvěry na spotřebu

Úvěry poskytnuté na investování do bydlení

Ostatní úvěry

Podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity (9)

Podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity (9)

| 3. | Úvěry, které MFI odúčtovaly z rozvahy (8) |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Zůstatky |
| --- | --- |

3.1

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Účel úvěru

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

do 1 roku

Q

Q

nad 1 rok a do 5 let

Q

Q

nad 5 let

Q

Q

| 3.2 | Finanční transakce s výjimkou |
| --- | --- |

3.2

dopadu převodů úvěrů

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Účel úvěru

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

do 1 roku

Q

Q

nad 1 rok a do 5 let

Q

Q

nad 5 let

Q

Q

M

| M | Požadavky na měsíční údaje. |
| --- | --- |
| Q | Požadavky na čtvrtletní údaje. |

Požadavky na měsíční údaje.

Q

Požadavky na čtvrtletní údaje.

ČÁST 2

Statistika elektronických peněz

Tabulka 1

Měsíční statistická zpravodajská povinnost týkající se elektronických peněz vydaných měnovými finančními institucemi, kterým nebyla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

PASIVA

| 9 | Vklady (všechny měny) |
| --- | --- |

9

Vklady (všechny měny)

| 9e | Vklady (euro) |
| --- | --- |

9e

Vklady (euro)

| 9.1.e | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1.e

Jednodenní

z toho: elektronické peníze

| 9.1.1e | Elektronické peníze založené na technickém vybavení |
| --- | --- |

9.1.1e

Elektronické peníze založené na technickém vybavení

| 9.1.2e | Elektronické peníze založené na programovém vybavení |
| --- | --- |

9.1.2e

Elektronické peníze založené na programovém vybavení

| 9x | Vklady (cizí měny) |
| --- | --- |

9x

Vklady (cizí měny)

| 9.1x | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1x

Jednodenní

z toho: elektronické peníze

| 9.1.1x | Elektronické peníze založené na technickém vybavení |
| --- | --- |

9.1.1x

Elektronické peníze založené na technickém vybavení

| 9.1.2x | Elektronické peníze založené na programovém vybavení |
| --- | --- |

9.1.2x

Elektronické peníze založené na programovém vybavení

Tabulka 2

Roční statistická zpravodajská povinnost týkající se elektronických peněz vydaných všemi institucemi elektronických peněz, které nejsou úvěrovými institucemi, nebo malými měnovými finančními institucemi, kterým byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

AKTIVA CELKEM/PASIVA CELKEM

Aktiva/pasiva celkem (všechny měny)

z toho: instituce elektronických peněz

z toho: MFI jiné než úvěrové instituce

z toho: MFI, kterým byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)

z toho: instituce jiné než MFI, které emitují elektronické peníze

PASIVA

| 9 | Vklady (všechny měny) |
| --- | --- |

9

Vklady (všechny měny)

| 9.1 | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1

Jednodenní

z toho: elektronické peníze

z toho: emitované MFI jinými než úvěrové instituce

z toho: emitované MFI, kterým byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)

z toho: emitované institucemi jinými než MFI, které emitují elektronické peníze

ČÁST 3

Statistika o bankách poštovních úřadů a ústředních vládních institucích

Statistické požadavky na banky poštovních úřadů a ústřední vládní instituce pokrývají jejich měnové závazky vůči institucím jiným než MFI, které jsou rezidenty eurozóny, a jejich držbu hotovosti a cenných papírů emitovaných MFI eurozóny. Očekává se, že národní centrální banky ECB budou vykazovat údaje o zůstatcích v souladu se schématem vymezeným v příloze 1 nařízení (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39) a úpravy toků v souladu s tabulkou 1 níže.

Není-li zpravodajský sektor v určité zemi použitelný (např. neexistuje banka poštovního úřadu podle definice v nařízení (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39) a pozice ústředních vládních institucí jsou nevýznamné), mohou národní centrální banky rozhodnout, že tento soubor řad nebudou vykazovat.

Tabulka 1

Údaje o bankách poštovních úřadů a ústředních vládních institucích, položky, pro které se vyžadují měsíční úpravy toků
   (******)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | Eurozóna |
| --- | --- |
| MFI | A. | Tuzemsko |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

Eurozóna

MFI

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce (S. 1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce (S. 1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

AKTIVA

| 1 | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1

1e z toho: euro

| 2 | Úvěry |
| --- | --- |

2

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 3 | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

do 1 roku

#

#

nad 1 rok a do 2 let

#

#

| 3x | Cizí měny |
| --- | --- |

3x

Cizí měny

do 1 roku

#

#

nad 1 rok a do 2 let

#

#

| 4 | Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4

#

#

PASIVA

| 5 | Vklady |
| --- | --- |

5

| 5e | Euro |
| --- | --- |

5e

| 5.1.e | Jednodenní |
| --- | --- |

5.1.e

| 5.2.e | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

5.2.e

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

| 5.3.e | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

5.3.e

do 3 měsíců

| 5.4e | Repo obchody |
| --- | --- |

5.4e

| 5x | Cizí měny |
| --- | --- |

5x

| 5.1x | Jednodenní |
| --- | --- |

5.1x

| 5.2x | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

5.2x

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

| 5.3x | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

5.3x

do 3 měsíců

| 5.4x | Repo obchody |
| --- | --- |

5.4x

ČÁST 4

Doplňkové (memo) položky

Oddíl 1:   Měsíční doplňkové (memo) položky pro odvození a hodnocení měnových agregátů a protipoložek

Tabulka 1
   (*******)

Údaje týkající se ECB/národních centrálních bank

| | Tuzemsko | Eurozóna s výjimkou tuzemska | Zbytek světa | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PASIVA |
| 8 | Emitované oběživo |

Tuzemsko

Eurozóna s výjimkou tuzemska

Zbytek světa

Celkem

PASIVA

8

z toho: bankovky

| — | eurobankovky |
| --- | --- |

—

eurobankovky

#

| — | bankovky v národních denominacích |
| --- | --- |

—

bankovky v národních denominacích

#  (10)

z toho: mince

| — | mince v eurech |
| --- | --- |

—

mince v eurech

#

| — | mince v národních denominacích |
| --- | --- |

—

mince v národních denominacích

#  (10)

| 11 | Emitované dluhové cenné papíry (11) |
| --- | --- |

11

Do 1 roku

| 14 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

14

z toho: naběhlé úroky z vkladů

†

z toho: tranzitní závazky

†

z toho: přechodné závazky

†

z toho: finanční deriváty

†

z toho: závazky uvnitř Eurosystému související s rozdělením eurobankovek

(12)

AKTIVA

| 7 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7

z toho: naběhlé úroky z úvěrů

†

z toho: tranzitní pohledávky

†

z toho: přechodné pohledávky

†

z toho: finanční deriváty

†

z toho: pohledávky uvnitř Eurosystému související s rozdělením eurobankovek

(12)

Tabulka 2
   (********)

Údaje týkající se ostatních měnových finančních institucí

| | Tuzemsko | Eurozóna s výjimkou tuzemska | Zbytek světa | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PASIVA |
| 9 | Vklady |

Tuzemsko

Eurozóna s výjimkou tuzemska

Zbytek světa

Celkem

PASIVA

9

Protipoložka neodúčtovaných úvěrů v závazcích (13)

†

†

†

| 11 | Emitované dluhové cenné papíry (14) |
| --- | --- |

11

Do 1 roku

#

#

#

Euro

#

#

#

Cizí měny

#

#

#

nad 1 rok a do 2 let

#

#

#

Euro

#

#

#

Cizí měny

#

#

#

| 13 | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

13

z toho: rezervy

(15)

| 14 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

14

z toho: naběhlé úroky z vkladů

†

z toho: tranzitní závazky

†

z toho: přechodné závazky

†

z toho: finanční deriváty

†

z toho: rezervy

(15)

AKTIVA

| 7 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7

z toho: naběhlé úroky z úvěrů

†

z toho: tranzitní pohledávky

†

z toho: přechodné pohledávky

†

z toho: finanční deriváty

†

Oddíl 2:   Měsíční doplňkové (memo) položky pro odvození informací statistického vážení pro statistiku úrokových sazeb měnových finančních institucí

Údaje týkající se ostatních měnových finančních institucí (stavy)

| Úvěry v eurech poskytnuté ostatními měnovými finančními institucemi označeným dílčím kategoriím „ostatních rezidentů“ |
| --- |
| AKTIVA | Nefinanční podniky (S.11) | Domácnosti atd. (S.14+S.15) |
| Spotřebitelské úvěry | Úvěry na bydlení | Ostatní (zbytek) |
| A. | Tuzemsko |

Úvěry v eurech poskytnuté ostatními měnovými finančními institucemi označeným dílčím kategoriím „ostatních rezidentů“

AKTIVA

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti atd. (S.14+S.15)

Spotřebitelské úvěry

Úvěry na bydlení

Ostatní (zbytek)

A.

Úvěry

z toho euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky a do 5 let

nad 5 let

| B. | Ostatní členské státy eurozóny |
| --- | --- |

B.

Úvěry

z toho euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky a do 5 let

nad 5 let

Oddíl 3:   Čtvrtletní doplňkové (memo) položky k sestavování finančních účtů měnové unie

Údaje týkající se národních centrálních bank/ECB/ostatních měnových finančních institucí
   (*********)
  ,
   (**********)

| | Tuzemsko | Eurozóna s výjimkou tuzemska | Zbytek světa | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Měnové finanční instituce | Ústřední vládní instituce | Ostatní finanční zprostředkovatelé | Pojišťovací společnosti | Penzijní fondy | Nefinanční podniky | Měnové finanční instituce | Ústřední vládní instituce | Ostatní finanční zprostředkovatelé | Pojišťovací společnosti | Penzijní fondy | Nefinanční podniky |
| PASIVA | | | | | | | | | | | | | | |
| 11 | Emitované dluhové cenné papíry |

Tuzemsko

Eurozóna s výjimkou tuzemska

Zbytek světa

Celkem

Měnové finanční instituce

Ústřední vládní instituce

Ostatní finanční zprostředkovatelé

Pojišťovací společnosti

Penzijní fondy

Nefinanční podniky

Měnové finanční instituce

Ústřední vládní instituce

Ostatní finanční zprostředkovatelé

Pojišťovací společnosti

Penzijní fondy

Nefinanční podniky

PASIVA

11

z toho: naběhlé úroky

(16)

| 14 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

14

z toho: naběhlé úroky z emitovaných dluhových cenných papírů

(16)

z toho: čistý podíl domácností na rezervách penzijních fondů

#

   (17)

z toho: účty přecenění

(18)

z toho: závazky vůči pobočkám/úřadovnám, které nejsou rezidenty

(18)

z toho: účty pro úpravu pasiv

z toho: debetní zůstatek na účtech příjmů/výdajů; zisky/ztráty stávajících/předchozích let; půjčování cenných papírů; krátké pozice v cenných papírech; odpisy

(18)

AKTIVA

| 3 | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3

z toho: naběhlé úroky

(16)

do 1 roku

#

#

#

z toho: euro

#

#

#

nad 1 rok

#

#

#

z toho: euro

#

#

#

| 5 | Akcie a ostatní účasti |
| --- | --- |

5

kótované akcie

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

nekótované akcie

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

ostatní účasti

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

| 7 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7

z toho: naběhlé úroky z držených dluhových cenných papírů

(16)

z toho: předplacené pojistné a rezervy na nevyrovnané nároky

#

   (19)

z toho: účty přecenění

(18)

z toho: nároky/kapitálové injekce do poboček/úřadoven, které nejsou rezidenty

(18)

z toho: účty pro úpravu aktiv

z toho: kreditní zůstatek na účtech příjmů/výdajů; zisky/ztráty stávajících/předchozích let; vlastní akcie; půjčování cenných papírů

(18)

ČÁST 5

Statistika základu pro stanovení minimálních rezerv

Tabulka 1

Údaje o rozvahových položkách vyžadované k sestavování statistiky základu pro stanovení minimálních rezerv

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | Svět
  Ostatní MFI eurozóny bez povinnosti minimálních rezerv, instituce eurozóny jiné než MFI a zbytek světa | Celkem |
| --- | --- | --- |
| PASIVA | | |
| 9 | Vklady (všechny měny) |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

Svět

Ostatní MFI eurozóny bez povinnosti minimálních rezerv, instituce eurozóny jiné než MFI a zbytek světa

Celkem

PASIVA

9

| 9.1 | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1

Jednodenní

R1

| 9.2 | S dohodnutou splatností – do 2 let |
| --- | --- |

9.2

S dohodnutou splatností – do 2 let

| 9.3 | S výpovědní lhůtou – do 2 let |
| --- | --- |

9.3

S výpovědní lhůtou – do 2 let

| 9 | Vklady (všechny měny) |
| --- | --- |

9

| 9.2 | S dohodnutou splatností – nad 2 roky |
| --- | --- |

9.2

S dohodnutou splatností – nad 2 roky

R2

| 9.3 | S výpovědní lhůtou – nad 2 roky |
| --- | --- |

9.3

S výpovědní lhůtou – nad 2 roky

| 9.4 | Repo operace |
| --- | --- |

9.4

Repo operace

R3

| 11 | Emitované dluhové cenné papíry (všechny měny) |
| --- | --- |

11

do 2 let

R4

nad 2 roky (20)

R5

Tabulka 2

Údaje o rozvahových položkách požadované pro kontrolní účely

| | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

A.

Tuzemsko

Nezařazeno

Paušální odpočitatelná položka

R6

Výpočet paušálních odpočitatelných položek pro kontrolní účely (R6):

Paušální odpočitatelná položka: Položka se uplatní v případě každé úvěrové instituce. Každá úvěrová instituce odečte maximální paušální částku za účelem snížení administrativních nákladů spojených s nakládáním s velmi malými požadavky na rezervy. Je-li [základ pro stanovení minimálních rezerv × sazba rezerv] nižší než 100 000 EUR, rovná se paušální odpočitatelná položka částce ve výši [základ pro stanovení minimálních rezerv × sazba rezerv]. Je-li [základ pro stanovení minimálních rezerv × sazba rezerv] vyšší než 100 000 EUR nebo se této částce rovná, rovná se paušální odpočitatelná položka částce ve výši 100 000 EUR. Instituce, jež mohou statistické údaje týkající se jejich konsolidovaného základu pro stanovení minimálních rezerv vykazovat jako skupina (ve smyslu oddílu 1 části 2 přílohy III nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)), drží minimální rezervy prostřednictvím jedné instituce ve skupině, která jedná jako zprostředkovatel výhradně pro tyto instituce. Podle článku 11 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) je v posledně zmíněném případě oprávněna paušální odpočitatelnou položku odečíst pouze skupina jakožto celek.

Minimální (neboli „požadované“) rezervy se vypočtou takto:

Minimální (neboli „požadované“) rezervy = základ pro stanovení minimálních rezerv × sazba rezerv - paušální odpočitatelná položka

Základ pro stanovení minimálních rezerv se použije v souladu s nařízením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

ČÁST 6

Statistika makroukazatelů

Údaje o rozvahových položkách úvěrových institucí vyžadované k sestavování makroukazatelů

| ROZVAHA POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHA POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

PASIVA

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry (všechny měny) |
| --- | --- |

11.

Emitované dluhové cenné papíry (všechny měny)

do 2 let

MR1

AKTIVA

| 3. | Držené dluhové cenné papíry (všechny měny) |
| --- | --- |

3.

Držené dluhové cenné papíry (všechny měny)

do 2 let

MR2

MR3

ČÁST 7

Rozvahová statistika fondů peněžního trhu

Tabulka 1

Fondy peněžního trhu – stavy

Čtvrtletní řady

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce

Ostatní nerezidentské sektory

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce (S. 1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (s.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce (S. 1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

PASIVA

Vklady

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Kapitál a rezervy

Zbývající pasiva

AKTIVA

Úvěry

Akcie a ostatní účasti

Měny celkem

do 1 roku

nad 1 rok

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Cizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Akcie a ostatní účasti

Akcie/podílové listy investičních fondů

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Akcie/podílové listy investičních fondů jiných než fondy peněžního trhu

Zbývající aktiva

z toho: finanční deriváty

| | Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená MFI nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |
| | Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená investičním fondům nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), podle níž je třeba za fondy peněžního trhu vykazovat jako doplňkové (memo) položky, jsou-li u národních centrálních bank k dispozici. |

Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená MFI nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená investičním fondům nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), podle níž je třeba za fondy peněžního trhu vykazovat jako doplňkové (memo) položky, jsou-li u národních centrálních bank k dispozici.

Fondy peněžního trhu – stavy

Čtvrtletní řady

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce

Ostatní nerezidentské sektory

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce (S. 1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce (S. 1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

PASIVA

Vklady

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Kapitál a rezervy

Zbývající pasiva

AKTIVA

Úvěry

Držené dluhové cenné papíry

Měny celkem

do 1 roku

nad 1 rok

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Cizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Akcie a ostatní účasti

Akcie/podílové listy investičních fondů

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Akcie/podílové listy investičních fondů jiných než fondy peněžního trhu

Zbývající aktiva

z toho: finanční deriváty

| | Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená MFI nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |
| | Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená investičním fondům nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), podle níž je třeba za fondy peněžního trhu vykazovat jako doplňkové (memo) položky, jsou-li u národních centrálních bank k dispozici. |

Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená MFI nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená investičním fondům nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), podle níž je třeba za fondy peněžního trhu vykazovat jako doplňkové (memo) položky, jsou-li u národních centrálních bank k dispozici.

Fondy peněžního trhu – stavy

Čtvrtletní řady

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce

Ostatní nerezidentské sektory

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce (S. 1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce (S. 1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

PASIVA

Vklady

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Kapitál a rezervy

Zbývající pasiva

AKTIVA

Úvěry

Držené dluhové cenné papíry

Měny celkem

do 1 roku

nad 1 rok

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Cizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Akcie a ostatní účasti

Akcie/podílové listy investičních fondů

Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu

Akcie/podílové listy investičních fondů jiných než fondy peněžního trhu

Zbývající aktiva

z toho: finanční deriváty

| | Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená MFI nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |
| | Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená investičním fondům nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), podle níž je třeba za fondy peněžního trhu vykazovat jako doplňkové (memo) položky, jsou-li u národních centrálních bank k dispozici. |

Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená MFI nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená investičním fondům nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), podle níž je třeba za fondy peněžního trhu vykazovat jako doplňkové (memo) položky, jsou-li u národních centrálních bank k dispozici.

Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) mohou národní centrální banky fondům peněžního trhu udělit výjimku, pokud se týká vykazování úprav z přecenění.

Jsou-li však příslušné částky významné, měly by národní centrální banky údaje vykazovat při vynaložení nejvyššího úsilí.

Tabulka 2

Fondy peněžního trhu – Stavy

Čtvrtletní řady

| ROZVAHA POLOŽKY | Všechny měny | Euro | Ostatní měny |
| --- | --- | --- | --- |
| | GBP | USD | JPY | CHF |
| AKTIVA | | | | | | | |
| Úvěry | | | | | | | |
| Zbytek světa | | | | | | | |
| Držené dluhové cenné papíry | | | | | | | |
| Tuzemsko | | | | | | | |
| emitované MFI | | | | | | | |
| emitované institucemi jinými než MFI | | | | | | | |
| Eurozóna s výjimkou tuzemska | | | | | | | |
| emitované MFI | | | | | | | |
| emitované institucemi jinými než MFI | | | | | | | |
| Zbytek světa | | | | | | | |
| | Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená MFI nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |

ROZVAHA POLOŽKY

Všechny měny

Euro

Ostatní měny

GBP

USD

JPY

CHF

AKTIVA

Úvěry

Zbytek světa

Držené dluhové cenné papíry

Tuzemsko

emitované MFI

emitované institucemi jinými než MFI

Eurozóna s výjimkou tuzemska

emitované MFI

emitované institucemi jinými než MFI

Zbytek světa

Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená MFI nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

ČÁST 8

Strukturální finanční ukazatele

| 1. | Počet poboček úvěrových institucí ke konci referenčního období. Tento ukazatel musí zahrnovat pouze pobočky, které patří úvěrovým institucím. Úřadovny institucionálních jednotek, které nejsou samy úvěrovými institucemi, musí být vyloučeny, i když patří do stejné skupiny jako úvěrová instituce. |
| --- | --- |

1.

Počet poboček úvěrových institucí ke konci referenčního období. Tento ukazatel musí zahrnovat pouze pobočky, které patří úvěrovým institucím. Úřadovny institucionálních jednotek, které nejsou samy úvěrovými institucemi, musí být vyloučeny, i když patří do stejné skupiny jako úvěrová instituce.

| 2. | Počet zaměstnanců úvěrových institucí. Tento ukazatel se týká průměrného počtu zaměstnanců úvěrových institucí během referenčního roku. Zaměstnanci finančních institucí, které nejsou samy úvěrovými institucemi, musí být vyloučeni, i když tyto instituce patří do téže skupiny. |
| --- | --- |

2.

Počet zaměstnanců úvěrových institucí. Tento ukazatel se týká průměrného počtu zaměstnanců úvěrových institucí během referenčního roku. Zaměstnanci finančních institucí, které nejsou samy úvěrovými institucemi, musí být vyloučeni, i když tyto instituce patří do téže skupiny.

| 3. | Podíl pěti největších úvěrových institucí na celkových aktivech (CR5). Tento ukazatel se týká koncentrace bankovní činnosti. Národní centrální banky musí při odvozování tohoto ukazatele uplatňovat tento nekonsolidovaný agregovaný přístup: a) seřadit rozvahové úhrny všech vykazujících úvěrových institucí podle velikosti, b) vypočítat i) sumu pěti největších rozvahových úhrnů a ii) sumu všech rozvahových úhrnů a c) vypočítat, v jakém poměru je i) k ii). Údaje, které se vykazují ECB, musí být vyjádřeny jako procentní podíly, např. hodnota 72,4296 % musí být tedy vykázána jako 72,4296, a nikoli jako 0,7243. Ačkoli skladba pěti největších bank se může časem změnit, musí národní centrální banky předkládat pouze podíl pěti největších úvěrových institucí v určitém časovém okamžiku (konec prosince referenčního roku). |
| --- | --- |

3.

Podíl pěti největších úvěrových institucí na celkových aktivech (CR5). Tento ukazatel se týká koncentrace bankovní činnosti. Národní centrální banky musí při odvozování tohoto ukazatele uplatňovat tento nekonsolidovaný agregovaný přístup: a) seřadit rozvahové úhrny všech vykazujících úvěrových institucí podle velikosti, b) vypočítat i) sumu pěti největších rozvahových úhrnů a ii) sumu všech rozvahových úhrnů a c) vypočítat, v jakém poměru je i) k ii). Údaje, které se vykazují ECB, musí být vyjádřeny jako procentní podíly, např. hodnota 72,4296 % musí být tedy vykázána jako 72,4296, a nikoli jako 0,7243. Ačkoli skladba pěti největších bank se může časem změnit, musí národní centrální banky předkládat pouze podíl pěti největších úvěrových institucí v určitém časovém okamžiku (konec prosince referenčního roku).

| 4. | Herfindahlův index (HI) pro celková aktiva úvěrových institucí Podobně jako předchozí ukazatel se tento ukazatel týká koncentrace bankovní činnosti. Národní centrální banky se musí v nejvyšším možném rozsahu řídit agregovaným přístupem. V tomto případě musí výpočet HI zahrnovat agregovanou rozvahu každé úvěrové instituce zahrnuté do skupiny, případně s využitím účetních informací, které jsou obsaženy v roční účetní závěrce těchto institucí. Nejsou-li ve vykazovaných údajích zbytkové části zahrnuty všechny úvěrové instituce, musí se údaje navýšit na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí.
  HI se vypočte jako suma druhých mocnin tržních podílů všech úvěrových institucí v bankovním sektoru a ECB se musí vykázat podle tohoto vzorce:







  HI | = | , kde: |
| --- | --- | --- | --- |
| n | = | celkový počet úvěrových institucí v zemi |
| Xi | = | celková aktiva CIi |
| X | = | = celková aktiva všech úvěrových institucí v zemi. |

4.

Herfindahlův index (HI) pro celková aktiva úvěrových institucí Podobně jako předchozí ukazatel se tento ukazatel týká koncentrace bankovní činnosti. Národní centrální banky se musí v nejvyšším možném rozsahu řídit agregovaným přístupem. V tomto případě musí výpočet HI zahrnovat agregovanou rozvahu každé úvěrové instituce zahrnuté do skupiny, případně s využitím účetních informací, které jsou obsaženy v roční účetní závěrce těchto institucí. Nejsou-li ve vykazovaných údajích zbytkové části zahrnuty všechny úvěrové instituce, musí se údaje navýšit na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí.

HI se vypočte jako suma druhých mocnin tržních podílů všech úvěrových institucí v bankovním sektoru a ECB se musí vykázat podle tohoto vzorce:

HI

=

Formula, kde:

n

=

celkový počet úvěrových institucí v zemi

Xi

=

celková aktiva CIi

X

=

Formula= celková aktiva všech úvěrových institucí v zemi.

| 5. | Celkové investice pojišťovacích společností
   (21)
  . Tento ukazatel se týká celkových finančních aktiv těchto společností, která se získají odečtením nefinančních aktiv (jako jsou fixní aktiva) od celkové výše agregované rozvahy. V případě potřeby by se měly vypočítat hrubé ekvivalenty čistých částek, aby se zajistilo stoprocentní pokrytí. Jestliže nejsou k dispozici samostatné informace o pojišťovacích společnostech, je možné tento ukazatel spojit s ukazatelem „celková aktiva spravovaná penzijními fondy“, aby tvořily jediný ukazatel. Národní centrální banky musí označit řady, u nichž vykazují oba ukazatele dohromady. |
| --- | --- |

5.

Celkové investice pojišťovacích společností
   (21)
  . Tento ukazatel se týká celkových finančních aktiv těchto společností, která se získají odečtením nefinančních aktiv (jako jsou fixní aktiva) od celkové výše agregované rozvahy. V případě potřeby by se měly vypočítat hrubé ekvivalenty čistých částek, aby se zajistilo stoprocentní pokrytí. Jestliže nejsou k dispozici samostatné informace o pojišťovacích společnostech, je možné tento ukazatel spojit s ukazatelem „celková aktiva spravovaná penzijními fondy“, aby tvořily jediný ukazatel. Národní centrální banky musí označit řady, u nichž vykazují oba ukazatele dohromady.

| 6. | Celková aktiva spravovaná penzijními fondy
   (22)
  . Tento ukazatel se týká úhrnů agregovaných rozvah autonomních penzijních fondů. Jestliže nejsou k dispozici samostatné informace o penzijních fondech, je možné tento ukazatel spojit s ukazatelem „celkové investice pojišťovacích společností“, aby tvořily jediný ukazatel. V takovém případě se u ukazatele „celková aktiva spravovaná penzijními fondy“ musí vykázat nula. |
| --- | --- |

6.

Celková aktiva spravovaná penzijními fondy
   (22)
  . Tento ukazatel se týká úhrnů agregovaných rozvah autonomních penzijních fondů. Jestliže nejsou k dispozici samostatné informace o penzijních fondech, je možné tento ukazatel spojit s ukazatelem „celkové investice pojišťovacích společností“, aby tvořily jediný ukazatel. V takovém případě se u ukazatele „celková aktiva spravovaná penzijními fondy“ musí vykázat nula.

| 7. | Počet poboček úvěrových institucí z ostatních zemí EU. Tento ukazatel se týká počtu poboček, které se nacházejí ve zpravodajské zemi a které patří úvěrovým institucím, jež jsou rezidenty v ostatních zemích EU. Jestliže má úvěrová instituce v konkrétní zemi více než jednu pobočku, počítají se tyto pobočky jako jedna. Národní centrální banky musí zajistit, aby údaje od konce roku 1999 byly v souladu s údaji vykazovanými v rámci seznamu měnových finančních institucí. |
| --- | --- |

7.

Počet poboček úvěrových institucí z ostatních zemí EU. Tento ukazatel se týká počtu poboček, které se nacházejí ve zpravodajské zemi a které patří úvěrovým institucím, jež jsou rezidenty v ostatních zemích EU. Jestliže má úvěrová instituce v konkrétní zemi více než jednu pobočku, počítají se tyto pobočky jako jedna. Národní centrální banky musí zajistit, aby údaje od konce roku 1999 byly v souladu s údaji vykazovanými v rámci seznamu měnových finančních institucí.

| 8. | Celková aktiva poboček úvěrových institucí z ostatních zemí EU. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah poboček, které jsou zařazeny do ukazatele „počet poboček úvěrových institucí z ostatních zemí EU“. |
| --- | --- |

8.

Celková aktiva poboček úvěrových institucí z ostatních zemí EU. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah poboček, které jsou zařazeny do ukazatele „počet poboček úvěrových institucí z ostatních zemí EU“.

| 9. | Počet dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních zemí EU. Tento ukazatel se týká počtu dceřiných společností, které se nacházejí ve zpravodajské zemi a které podléhají kontrole ze strany úvěrových institucí, jež jsou rezidenty v ostatních zemích EU. Započítávají se pouze ty dceřiné společnosti, které jsou samy úvěrovými institucemi. |
| --- | --- |

9.

Počet dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních zemí EU. Tento ukazatel se týká počtu dceřiných společností, které se nacházejí ve zpravodajské zemi a které podléhají kontrole ze strany úvěrových institucí, jež jsou rezidenty v ostatních zemích EU. Započítávají se pouze ty dceřiné společnosti, které jsou samy úvěrovými institucemi.

| 10. | Celková aktiva dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních zemí EU. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah dceřiných společností, které jsou zařazeny do ukazatele „počet dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních zemí EU“. |
| --- | --- |

10.

Celková aktiva dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních zemí EU. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah dceřiných společností, které jsou zařazeny do ukazatele „počet dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních zemí EU“.

| 11. | Počet poboček úvěrových institucí ze zemí mimo EU. Tento ukazatel se týká počtu poboček, které jsou rezidenty zpravodajské země a které patří úvěrovým institucím, jež jsou rezidenty v zemích, které nejsou v EU. Jestliže má banka v konkrétní zemi více než jednu pobočku, počítají se tyto pobočky jako jedna. Národní centrální banky musí zajistit, aby údaje byly v souladu s údaji vykazovanými v rámci seznamu měnových finančních institucí. |
| --- | --- |

11.

Počet poboček úvěrových institucí ze zemí mimo EU. Tento ukazatel se týká počtu poboček, které jsou rezidenty zpravodajské země a které patří úvěrovým institucím, jež jsou rezidenty v zemích, které nejsou v EU. Jestliže má banka v konkrétní zemi více než jednu pobočku, počítají se tyto pobočky jako jedna. Národní centrální banky musí zajistit, aby údaje byly v souladu s údaji vykazovanými v rámci seznamu měnových finančních institucí.

| 12. | Celková aktiva poboček úvěrových institucí ze zemí mimo EU. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah poboček, které jsou zařazeny do ukazatele „počet poboček úvěrových institucí ze zemí mimo EU“. |
| --- | --- |

12.

Celková aktiva poboček úvěrových institucí ze zemí mimo EU. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah poboček, které jsou zařazeny do ukazatele „počet poboček úvěrových institucí ze zemí mimo EU“.

| 13. | Počet dceřiných společností úvěrových institucí ze zemí mimo EU. Tento ukazatel se týká počtu dceřiných společností, které jsou rezidenty zpravodajské země a které podléhají kontrole ze strany úvěrových institucí, jež jsou rezidenty v zemích, které nejsou členskými státy. |
| --- | --- |

13.

Počet dceřiných společností úvěrových institucí ze zemí mimo EU. Tento ukazatel se týká počtu dceřiných společností, které jsou rezidenty zpravodajské země a které podléhají kontrole ze strany úvěrových institucí, jež jsou rezidenty v zemích, které nejsou členskými státy.

| 14. | Celková aktiva dceřiných společností úvěrových institucí ze zemí mimo EU. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah dceřiných společností, které jsou zařazeny do ukazatele „počet dceřiných společností úvěrových institucí ze zemí mimo EU“. |
| --- | --- |

14.

Celková aktiva dceřiných společností úvěrových institucí ze zemí mimo EU. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah dceřiných společností, které jsou zařazeny do ukazatele „počet dceřiných společností úvěrových institucí ze zemí mimo EU“.

| 15. | Počet poboček úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny. Tento ukazatel se týká počtu poboček, které jsou rezidenty ve zpravodajské zemi a které patří úvěrovým institucím, jež jsou rezidenty v ostatních členských státech eurozóny. Jestliže má banka v konkrétní zemi více než jednu pobočku, počítají se tyto pobočky jako jedna. Národní centrální banky musí zajistit, aby údaje byly v souladu s údaji vykazovanými v rámci seznamu měnových finančních institucí. |
| --- | --- |

15.

Počet poboček úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny. Tento ukazatel se týká počtu poboček, které jsou rezidenty ve zpravodajské zemi a které patří úvěrovým institucím, jež jsou rezidenty v ostatních členských státech eurozóny. Jestliže má banka v konkrétní zemi více než jednu pobočku, počítají se tyto pobočky jako jedna. Národní centrální banky musí zajistit, aby údaje byly v souladu s údaji vykazovanými v rámci seznamu měnových finančních institucí.

| 16. | Celková aktiva poboček úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah poboček, které jsou zařazeny do ukazatele „počet poboček úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny“. |
| --- | --- |

16.

Celková aktiva poboček úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah poboček, které jsou zařazeny do ukazatele „počet poboček úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny“.

| 17. | Počet dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny. Tento ukazatel se týká počtu dceřiných společností, které jsou rezidenty ve zpravodajské zemi a které podléhají kontrole ze strany úvěrových institucí, jež jsou rezidenty v ostatních členských státech eurozóny. |
| --- | --- |

17.

Počet dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny. Tento ukazatel se týká počtu dceřiných společností, které jsou rezidenty ve zpravodajské zemi a které podléhají kontrole ze strany úvěrových institucí, jež jsou rezidenty v ostatních členských státech eurozóny.

| 18. | Celková aktiva dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah dceřiných společností, které jsou zařazeny do ukazatele „počet dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny“. |
| --- | --- |

18.

Celková aktiva dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny. Tento ukazatel se týká úhrnu agregovaných rozvah dceřiných společností, které jsou zařazeny do ukazatele „počet dceřiných společností úvěrových institucí z ostatních členských států eurozóny“.

Tabulka 1

Strukturální finanční ukazatele (stavy)

| Strukturální ukazatele | 1. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

Strukturální ukazatele

1.

Tuzemsko

| 2. | Ostatní země EU |
| --- | --- |

2.

Ostatní země EU

| 3. | Země mimo EU |
| --- | --- |

3.

Země mimo EU

| 4. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

4.

Ostatní zúčastněné členské státy

Úvěrové instituce

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

Úvěrové instituce

Úvěrové instituce

Úvěrové instituce

Celkem

Pojišťovací společnosti

Penzijní fondy

Počet zaměstnanců úvěrových institucí

S1

Počet poboček úvěrových institucí

S2

S3

S4

S5

Počet dceřiných společností úvěrových institucí

S6

S7

S8

Herfindahlův index pro celková aktiva úvěrových institucí

S9

Podíl pěti největších úvěrových institucí na celkových aktivech (CR5)

S10

Celková aktiva

S11

S12

S13

Celková aktiva poboček

S14

S15

S16

Celková aktiva dceřiných společností

S17

S18

S19

Tabulka 2

Strukturální finanční ukazatele (úpravy toků)

| Strukturální ukazatele | 1. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

Strukturální ukazatele

1.

Tuzemsko

| 2. | Ostatní země EU |
| --- | --- |

2.

Ostatní země EU

| 3. | Oblast mimo EU |
| --- | --- |

3.

Oblast mimo EU

| 4. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

4.

Ostatní zúčastněné členské státy

Úvěrové instituce

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

Úvěrové instituce

Úvěrové instituce

Úvěrové instituce

Celkem

Pojišťovací společnosti

Penzijní fondy

Reklasifikace a ostatní úpravy

Celková aktiva

S20

S21

S22

Celková aktiva poboček

S23

S24

S25

Celková aktiva dceřiných společností

S26

S27

S28

Ostatní úpravy z přecenění

Celková aktiva

S29

S30

S31

Celková aktiva poboček

S32

S33

S34

Celková aktiva dceřiných společností

S35

S36

S37

ČÁST 9

Konsolidované bankovní údaje

Tabulka 1.A

Roční konsolidované bankovní údaje – Zpravodajské subjekty

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 1. | Soubor zpravodajských jednotek |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 1.

Soubor zpravodajských jednotek

| A. | Velký |
| --- | --- |

A.

Velký

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malý |
| --- | --- |

C.

Malý

Počet samostatných úvěrových institucí

Počet úvěrových institucí konsolidovaných v bankovních skupinách

Počet bankovních skupin

Celkový počet úvěrových institucí *

Tabulka 1.B

Roční konsolidované bankovní údaje – Ziskovost a účinnost

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 2. | Konsolidovaná výsledovka |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 2.

Konsolidovaná výsledovka

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

POKRAČUJÍCÍ ČINNOSTI

Finanční & provozní zisk a výdaje

Úrokový výnos

Hotovost & zůstatky hotovosti u centrálních bank

Finanční aktiva držená k obchodování [je-li o nich účtováno samostatně] *

Finanční aktiva oceněná v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty [je-li o nich účtováno samostatně] *

Realizovatelná finanční aktiva *

Úvěry a pohledávky [včetně finančního leasingu] *

Investice držené do splatnosti*

Deriváty - Zajišťovací účetnictví, úrokové riziko*

Ostatní aktiva

(Úrokové náklady)

(Vklady od centrálních bank)

(Finanční pasiva držená k obchodování [je-li o nich účtováno samostatně])*

(Finanční pasiva oceněná v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty [je-li o nich účtováno samostatně]) *

(Finanční pasiva oceněná zůstatkovou hodnotou)*

(Deriváty - Zajišťovací účetnictví, úrokové riziko*)

(Ostatní pasiva)

(Náklady na akciový kapitál splatný na požádání)

Čistý úrokový výnos [úplný výběrový soubor]*

Čistý úrokový výnos [nikoli podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) a banky nevykazující portfolio podle IFRS]*

Výnos z dividend [úplný výběrový soubor]*

Finanční aktiva držená k obchodování [je-li o nich účtováno samostatně] *

Finanční aktiva oceněná v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty [je-li o nich účtováno samostatně] *

Realizovatelná finanční aktiva

Výnos z dividend [nikoli podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) a banky nevykazující portfolio podle IFRS]*

Výnos z poplatků a provizí

(Náklady na poplatky a provize)

Čistý výnos z poplatků a provizí [úplný výběrový soubor]*

Čistý výnos z poplatků a provizí [nikoli podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) a banky nevykazující portfolio podle IFRS]*

Realizované zisky (ztráty) z finančních aktiv & pasiv neoceněné v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, čisté*

Realizovatelná finanční aktiva

Úvěry a pohledávky [včetně finančního leasingu]

Investice držené do splatnosti

Finanční pasiva oceněná zůstatkovou hodnotou

Ostatní

Zisky (ztráty) z finančních aktiv a pasiv držených k obchodování, čisté*

Kapitálové nástroje a související deriváty

Úrokové nástroje a související deriváty

Obchodování na burze

Nástroje úrokového rizika a související deriváty

Komodity a související deriváty

Ostatní [včetně hybridních derivátů]

Zisky (ztráty) z finančních aktiv a pasiv oceněné v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, čisté*

Zisky (ztráty) ze zajišťovacího účetnictví, čisté

Kurzové rozdíly, čisté

Obchodování a devizové výsledky [úplný výběrový soubor]

Obchodování a devizové výsledky [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]*

Zisky (ztráty) z odúčtování aktiv jiných než držených k obchodování, čisté*

Jiné provozní výnosy [úplný výběrový soubor]

Jiné provozní výnosy [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]*

(Jiné provozní náklady)

Celkové provozní výnosy [úplný výběrový soubor]*

Celkové provozní výnosy [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

(Administrativní náklady)

(Náklady na zaměstnance)

(Obecné a administrativní náklady)

(Odpisy)

(Pozemky, budovy a zařízení)

(Investice do nemovitostí)

(Nehmotná aktiva [s výjimkou goodwillu])

Celkové provozní náklady [úplný výběrový soubor]*

Celkové provozní náklady [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

(Rezervy) [úplný výběrový soubor]

(Rezervy) [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]*

(Znehodnocení) [úplný výběrový soubor]

(Znehodnocení finančních aktiv neoceněných v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty)

(Finanční aktiva oceněná pořizovací cenou [nekótovaný kapitálový nástroj])

(Realizovatelná finanční aktiva) *

Úvěry a pohledávky [včetně finančního leasingu]*

(Investice držené do splatnosti) *

(Znehodnocení nefinančních aktiv)

(Pozemky, budovy a zařízení)

(Investice do nemovitostí)

(Goodwill)

(Nehmotná aktiva [s výjimkou goodwillu])

(Investice do přidružených a společných podniků zachycená ekvivalenční metodou)

(Ostatní)

(Znehodnocení) [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Úpravy/znehodnocení čisté hodnoty finančních aktiv [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Úpravy/znehodnocení čisté hodnoty nefinančních aktiv [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Záporný goodwill okamžitě zaúčtovaný do zisků či ztrát

Podíl přidružených a společných podniků na zisku (ztrátě) zachycený ekvivalenční metodou)

Zisk (ztráta) z dlouhodobých aktiv a vyřazovaných skupin klasifikovaných jako držené k prodeji, které se nekvalifikují jako ukončovaná činnost

CELKOVÝ ZISK (ZTRÁTA) Z POKRAČUJÍCÍ ČINNOSTI PŘED ZDANĚNÍM

Daňový (výdaj) výnos týkající se zisku či ztráty z pokračující činnosti

CELKOVÝ ZISK (ZTRÁTA) Z POKRAČUJÍCÍ ČINNOSTI PO ZDANĚNÍ [úplný výběrový soubor]

CELKOVÝ ZISK (ZTRÁTA) Z POKRAČUJÍCÍ ČINNOSTI PO ZDANĚNÍ [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Zisk (ztráta) z ukončované činnosti po zdanění

CELKOVÝ ZISK (ZTRÁTA) PO ZDANĚNÍ A POKRAČUJÍCÍ ČINNOST [úplný výběrový soubor]*

Zisk (ztráta) připadající na menšinový podíl

ZISK (ZTRÁTA) PŘIPADAJÍCÍ NA AKCIONÁŘE MATEŘSKÉ SPOLEČNOSTI

Počet institucí s RoE < 0

Počet institucí s RoE 0-5 %

Počet institucí s RoE 5-10 %

Počet institucí s RoE 10-15 %

Počet institucí s RoE 15-20 %

Počet institucí s RoE
  > 20 %

% celkových bankovních aktiv institucí s RoE < 0

% celkových bankovních aktiv institucí s RoE 0-5 %

% celkových bankovních aktiv institucí s RoE 5-10 %

% celkových bankovních aktiv institucí s RoE 10-15 %

% celkových bankovních aktiv institucí s RoE 15-20 %

% celkových bankovních aktiv institucí s RoE > 20 %

Tabulka 1.C

Roční konsolidované bankovní údaje – Kvalita aktiv

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 3. | Úvěry v selhání, rezervy na ztráty z úvěrů a znehodnocená aktiva |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 3.

Úvěry v selhání, rezervy na ztráty z úvěrů a znehodnocená aktiva

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Celkové pochybné úvěry a úvěry v selhání (úvěry a dluhové cenné papíry) (***********)

Celkové rezervy na ztráty z úvěrů (***********)

Celková znehodnocená aktiva (úvěry a dluhové cenné papíry)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 4. | Realizovatelná finanční aktiva.
  Reálná hodnota znehodnocených aktiv IAS 39.58-70 |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 4.

Realizovatelná finanční aktiva.

Reálná hodnota znehodnocených aktiv IAS 39.58-70

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Kapitálové nástroje

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Celkem

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 5. | Realizovatelná finanční aktiva.
  Celková čistá účetní hodnota |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 5.

Realizovatelná finanční aktiva.

Celková čistá účetní hodnota

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Kapitálové nástroje

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Celkem

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 6. | Úvěry a pohledávky (včetně finančního leasingu) a investice držené do splatnosti
  Znehodnocená aktiva (celková hrubá účetní hodnota) IFRS 7.37; IFRS 7 IG 29 (a) |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 6.

Úvěry a pohledávky (včetně finančního leasingu) a investice držené do splatnosti

Znehodnocená aktiva (celková hrubá účetní hodnota) IFRS 7.37; IFRS 7 IG 29 (a)

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Úvěry a pohledávky

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Investice držené do splatnosti

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 7. | Úvěry a pohledávky (včetně finančního leasingu) a investice držené do splatnosti
  (Opravné položky pro jednotlivě posuzovaná finanční aktiva) IAS 39 AG 84-86; IFRS 7.37 (b) |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 7.

Úvěry a pohledávky (včetně finančního leasingu) a investice držené do splatnosti

(Opravné položky pro jednotlivě posuzovaná finanční aktiva) IAS 39 AG 84-86; IFRS 7.37 (b)

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Úvěry a pohledávky

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Investice držené do splatnosti

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 8. | Úvěry a pohledávky (včetně finančního leasingu) a investice držené do splatnosti
  (Opravné položky pro společně posuzovaná finanční aktiva) (zahrnuje opravné položky pro vzniklé, ale nevykázané ztráty) IAS 39 AG 84-90 |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 8.

Úvěry a pohledávky (včetně finančního leasingu) a investice držené do splatnosti

(Opravné položky pro společně posuzovaná finanční aktiva) (zahrnuje opravné položky pro vzniklé, ale nevykázané ztráty) IAS 39 AG 84-90

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Úvěry a pohledávky

Dluhové nástroje

z toho: opravné položky pro vzniklé, ale nevykázané ztráty

Úvěry a zálohy

z toho: opravné položky pro vzniklé, ale nevykázané ztráty

Investice držené do splatnosti

Dluhové nástroje

z toho: opravné položky pro vzniklé, ale nevykázané ztráty

Úvěry a zálohy

z toho: opravné položky pro vzniklé, ale nevykázané ztráty

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 9. | Úvěry a pohledávky (včetně finančního leasingu) a investice držené do splatnosti
  Celková čistá účetní hodnota |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 9.

Úvěry a pohledávky (včetně finančního leasingu) a investice držené do splatnosti

Celková čistá účetní hodnota

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Úvěry a pohledávky

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Investice držené do splatnosti

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Tabulka 1.D

Roční konsolidované bankovní údaje – Rozvaha

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 10. | Aktiva |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 10.

Aktiva

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Hotovost a zůstatky hotovosti u centrálních bank (************)

Finanční aktiva držená k obchodování (************)

Deriváty držené k obchodování

Kapitálové nástroje

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Finanční aktiva oceněná v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty

Kapitálové nástroje

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Realizovatelná finanční aktiva

Kapitálové nástroje

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Úvěry a pohledávky včetně finančního leasingu

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Investice držené do splatnosti

Dluhové nástroje

Úvěry a zálohy

Deriváty - Zajišťovací účetnictví

Zajištění reálné hodnoty

Zajištění peněžních toků

Zajištění čistých investic do zahraniční jednotky

Zajištění reálné hodnoty úrokového rizika

Zajištění peněžních toků úrokového rizika

Změny reálné hodnoty zajišťovaných položek v portfoliu zajišťovacích nástrojů proti úrokovému riziku

Hmotná aktiva

Pozemky, budovy a zařízení

Investice do nemovitostí

Nehmotná aktiva

Goodwill

Jiná nehmotná aktiva

Investice do přidružených, dceřiných a společných podniků (zachycená ekvivalenční metodou - včetně goodwillu)

Daňové pohledávky

Splatné daňové pohledávky

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Odložené daňové pohledávky

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Ostatní aktiva

Dlouhodobá aktiva a vyřazované skupiny klasifikované jako držené k prodeji

Celkové úvěry a zálohy [úplný výběrový soubor] (************)

Celkové úvěry a zálohy [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Celkové dluhové nástroje [úplný výběrový soubor] (************)

Celkové dluhové nástroje [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Celkové kapitálové nástroje včetně akcií a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem [úplný výběrový soubor] (************)

Celkové kapitálové nástroje včetně akcií a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Zbývající aktiva [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

CELKOVÁ AKTIVA (úplný výběrový soubor) (************)

CELKOVÁ AKTIVA (nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS) (************)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 11. | Pasiva |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 11.

Pasiva

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Vklady od centrálních bank

Finanční aktiva držená k obchodování

Deriváty držené k obchodování

Krátké pozice

Vklady od úvěrových institucí

Vklady (jiné než od úvěrových institucí)

Dluhopisy (včetně obligací určených ke zpětnému odkupu v brzké době)

Ostatní finanční aktiva držená k obchodování

Finanční pasiva oceněná v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty

Vklady od úvěrových institucí

Vklady (jiné než od úvěrových institucí)

Dluhopisy (včetně obligací)

Podřízená pasiva

Ostatní finanční pasiva oceněná v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty

Finanční pasiva oceněná zůstatkovou hodnotou

Vklady od úvěrových institucí

Vklady (jiné než od úvěrových institucí)

Dluhopisy (včetně obligací)

Podřízená pasiva

Ostatní finanční pasiva oceněná zůstatkovou hodnotou

Finanční pasiva spojená s převáděnými finančními aktivy

Deriváty - Zajišťovací účetnictví

Zajištění reálné hodnoty

Zajištění peněžních toků

Zajištění čistých investic do zahraniční jednotky

Zajištění reálné hodnoty úrokového rizika

Zajištění peněžních toků úrokového rizika

Změny reálné hodnoty zajišťovaných položek v portfoliu zajišťovacích nástrojů proti úrokovému riziku

Rezervy

Restrukturalizace

Neuzavřené právní problémy a daňové spory

Závazky z penzijních a jiných definovaných požitků po skončení pracovního poměru

Úvěrové záruky a přísliby

Nevýhodné smlouvy

Další rezervy

Daňové závazky

Splatné daňové závazky

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Odložené daňové závazky

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Ostatní pasiva

Akciový kapitál splatný na požádání (např. družstevní akcie)

Pasiva zahrnutá ve vyřazovaných skupinách klasifikovaných jako držené k prodeji

Částky dlužné úvěrovým institucím [úplný výběrový soubor] (************)

Částky dlužné úvěrovým institucím [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Částky dlužné klientům (jiným než úvěrové instituce) [úplný výběrový soubor] (************)

Částky dlužné klientům (jiným než úvěrové instituce) [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Celkové dluhopisy [úplný výběrový soubor] (************)

Celkové dluhopisy [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Zbývající pasiva [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

CELKOVÁ PASIVA (úplný výběrový soubor)

CELKOVÁ PASIVA (nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 12. | Vlastní kapitál a menšinový podíl |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 12.

Vlastní kapitál a menšinový podíl

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Emitovaný kapitál

Splacený kapitál

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Kapitál nesplacený po výzvě

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Emisní ážio

Ostatní kapitál

Kapitálová složka složených finančních nástrojů

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Jiné kapitálové nástroje

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Rezervní fondy z přecenění a jiné rozdíly při oceňování těchto položek:

Hmotná aktiva

Nehmotná aktiva

Zajištění čistých investic do zahraničních jednotek (účinný podíl)

Převod cizích měn

Zajištění peněžních toků (účinný podíl)

Realizovatelná finanční aktiva

Dlouhodobá aktiva nebo vyřazované skupiny držené k prodeji

Ostatní položky

Rezervy (včetně nerozdělených zisků)

(Vlastní akcie)

Příjem běžného roku

(Zálohy na dividendy)

Menšinový podíl

Rezervní fondy z přecenění a jiné rozdíly při oceňování

Ostatní položky

VLASTNÍ KAPITÁL CELKEM [úplný výběrový soubor] (************)

VLASTNÍ KAPITÁL CELKEM [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

PASIVA A VLASTNÍ KAPITÁL CELKEM

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 13. | Úvěrové přísliby, finanční záruky a jiné poskytnuté přísliby |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 13.

Úvěrové přísliby, finanční záruky a jiné poskytnuté přísliby

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

ÚVĚROVÉ PŘÍSLIBY

| — | Poskytnuté: |
| --- | --- |

—

Poskytnuté:

| — | Přijaté: |
| --- | --- |

—

Přijaté:

FINANČNÍ ZÁRUKY

| — | Poskytnuté: |
| --- | --- |

—

Poskytnuté:

| — | Přijaté záruky: |
| --- | --- |

—

Přijaté záruky:

| — | Přijaté úvěrové deriváty: |
| --- | --- |

—

Přijaté úvěrové deriváty:

JINÉ POSKYTNUTÉ PŘÍSLIBY (např. dluhopisové programy, přísliby revolvingových úvěrů ...)

| — | Poskytnuté jiné protistraně: |
| --- | --- |

—

Poskytnuté jiné protistraně:

| — | Přijaté od jiné protistrany: |
| --- | --- |

—

Přijaté od jiné protistrany:

Tabulka 1.E

Roční konsolidované bankovní údaje – Kapitálová přiměřenost

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 14. | Kapitál |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 14.

Kapitál

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Celkový kapitál pro účely solventnosti

PŮVODNÍ KAPITÁL

Způsobilý kapitál

z toho: Neinovativní nástroje podléhající omezení

z toho: Inovativní nástroje podléhající omezení

Splacený kapitál

(Vlastní akcie)

Emisní ážio

Jiné nástroje způsobilé jako kapitál

Způsobilé rezervy

Menšinový podíl

z toho: Neinovativní nástroje podléhající omezení

z toho: Inovativní nástroje podléhající omezení

z toho: Hybridní nástroje

Rezervy na obecná bankovní rizika

Jiný původní kapitál specifický podle dané země

z toho: Neinovativní nástroje podléhající omezení

z toho: Inovativní nástroje podléhající omezení

z toho: Hybridní nástroje

(Jiné odpočty z původního kapitálu)

z toho: (Překročení omezení pro neinovativní nástroje)

z toho: (Překročení omezení pro inovativní nástroje)

z toho: (Překročení omezení pro hybridní nástroje)

DODATEČNÝ KAPITÁL

KMENOVÝ DODATEČNÝ KAPITÁL

z toho: Překročení omezení pro původní kapitál převedený do kmenového dodatečného kapitálu

Doplňkový dodatečný kapitál

(Odpočty z dodatečného kapitálu)

(ODPOČTY Z PŮVODNÍHO A DODATEČNÉHO KAPITÁLU)

CELKOVÝ PŮVODNÍ KAPITÁL PRO ÚČELY OBECNÉ SOLVENTNOSTI (*************)

CELKOVÝ DODATEČNÝ KAPITÁL PRO ÚČELY OBECNÉ SOLVENTNOSTI*

CELKOVÝ DODATEČNÝ KAPITÁL URČENÝ K POKRYTÍ TRŽNÍCH RIZIK

(ODPOČKY Z CELKOVÉHO KAPITÁLU)

DOPLŇKOVÉ (MEMO) POLOŽKY: Nadměrné (nedostatečné) poskytování IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 15. | Kapitálové požadavky |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 15.

Kapitálové požadavky

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

CELKOVÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY (*************)

CELKOVÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY NA ÚVĚROVÉ RIZIKO, ÚVĚROVÉ RIZIKO PROTISTRANY, RIZIKO ROZŘEDĚNÍ A VOLNÝCH DODÁVEK

Standardizovaný přístup (Standardised approach - SA)

Třídy expozice SA s výjimkou sekuritizačních pozic

Ústřední vládní instituce nebo centrální banky

Regionální vládní instituce nebo místní samospráva

Správní orgány a nekomerční podniky

Mezinárodní rozvojové banky

Mezinárodní organizace

Instituce

Podniky

Maloobchod

Zajištěné nemovitostmi

Položky po splatnosti

Položky, které patří do regulatorně vysoce rizikových kategorií

Kryté dluhopisy

Krátkodobé pohledávky vůči institucím a podnikům

Subjekty kolektivního investování

Ostatní položky

Třídy expozice IRB s výjimkou sekuritizovaných pozic

Ústřední vládní instituce a centrální banky

Instituce

Podniky

Maloobchod

Vlastní kapitál

Jiná aktiva nemající povahu úvěrového závazku

Sekuritizované pozice podle SA

Přístup založený na interním ratingu (Internal ratings based Approach (IRB))

Přístup založený na interním ratingu, pokud se nepoužívají vlastní odhady LGD, ani konverzní faktory

Ústřední vládní instituce a centrální banky

Instituce

Podniky

Přístup založený na interním ratingu, pokud se používají vlastní odhady LGD a/nebo konverzní faktory

Ústřední vládní instituce a centrální banky

Instituce

Podniky

Maloobchod

Vlastní kapitál podle IRB

Sekuritizované pozice podle SA

Jiná aktiva nemající povahu úvěrového závazku

VYPOŘÁDACÍ RIZIKO/RIZIKO DODÁNÍ

CELKOVÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY PRO POZIČNÍ, MĚNOVÉ A KOMODITNÍ RIZIKO

Poziční, měnové a komoditní riziko podle standardizovaných přístupů (SA)

Obchodované dluhové nástroje

Vlastní kapitál

Měna

Komodity

Poziční, měnové a komoditní riziko podle interních modelů (IM)

CELKOVÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY PRO OPERAČNÍ RIZIKO (OpR)

OpR podle přístupu základního ukazatele (BIA)

OpR podle standardizovaných přístupů (STA) / alternativních standardizovaných přístupů (ASA)

OpR podle přístupů pokročilého měření (AMA)

OSTATNÍ A PŘECHODNÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 16. | Úvěrové riziko - počet institucí podle přístupu |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU

Oddíl 16.

Úvěrové riziko - počet institucí podle přístupu

Velké banky

Střední banky

Malé banky

Standardizovaný přístup (Standardised approach - SA)

Základní IRB

Pokročilý IRB

Celkový počet institucí (za použití jednoho či více přístupů úvěrového rizika)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 17. | Tržní riziko - počet institucí podle přístupu |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU

Oddíl 17.

Tržní riziko - počet institucí podle přístupu

Velké banky

Střední banky

Malé banky

Standardizovaný přístup (Standardised approach - SA)

Interní modely

Celkový počet institucí (za použití jednoho či více přístupů tržního rizika)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 18. | Kapitálové požadavky Operační riziko - počet institucí podle přístupu |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU

Oddíl 18.

Kapitálové požadavky Operační riziko - počet institucí podle přístupu

Velké banky

Střední banky

Malé banky

Přístup základního ukazatele

Standardizovaný přístup / alternativní standardizovaný

Pokročilý přístup k měření

Celkový počet institucí (za použití jednoho či více přístupů operačního rizika)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky + dceřiné společnosti a pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (EU) a pobočky pod zahraniční kontrolou (EU) |
| --- | --- | --- |
| Oddíl 19. | Kapitálové požadavky Ukazatel kapitálové přiměřenosti (%) |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky + dceřiné společnosti a pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (EU) a pobočky pod zahraniční kontrolou (EU)

Oddíl 19.

Kapitálové požadavky Ukazatel kapitálové přiměřenosti (%)

Počet institucí

Kapitálové požadavky

Aktiva

Počet institucí

Kapitálové požadavky

Aktiva

< 8

8 - 10

10 - 12

12 - 14

> 14

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky + dceřiné společnosti a pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (EU) a pobočky pod zahraniční kontrolou (EU) |
| --- | --- | --- |
| Oddíl 20. | Kapitálové požadavky Poměr kapitálu tier 1 (%) |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky + dceřiné společnosti a pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (EU) a pobočky pod zahraniční kontrolou (EU)

Oddíl 20.

Kapitálové požadavky Poměr kapitálu tier 1 (%)

Počet institucí

Kapitálové požadavky

Aktiva

Počet institucí

Kapitálové požadavky

Aktiva

< 4

4 - 6

6 - 8

8 - 12

> 12

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 21. | Expozice |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU

Oddíl 21.

Expozice

Velké banky

Střední banky

Malé banky

CELKOVÁ RIZIKOVÁ EXPOZICE U ÚVĚROVÉHO RIZIKA (před úvěrovým konverzním faktorem (CCF), před snižováním úvěrového rizika (CRM))

Standardizovaný přístup (SA)

Třídy expozice SA s výjimkou sekuritizačních pozic

Ústřední vládní instituce nebo centrální banky

Regionální vládní instituce nebo místní samospráva

Správní orgány a nekomerční podniky

Mezinárodní rozvojové banky

Mezinárodní organizace

Instituce

Podniky

Maloobchod

Zajištěné nemovitostmi

Položky po splatnosti

Položky, které patří do regulatorně vysoce rizikových kategorií

Kryté dluhopisy

Krátkodobé pohledávky vůči institucím a podnikům

Subjekty kolektivního investování

Ostatní položky

Třídy expozice IRB s výjimkou sekuritizovaných pozic

Ústřední vládní instituce a centrální banky

Instituce

Podniky

Maloobchod

Vlastní kapitál

Jiná aktiva nemající povahu úvěrového závazku

Sekuritizované pozice podle SA

Přístup založený na interním ratingu (IRB)

Základní IRB

Ústřední vládní instituce a centrální banky

Instituce

Podniky

Maloobchod

Pokročilý IRB

Ústřední vládní instituce a centrální banky

Instituce

Podniky

Maloobchod

Vlastní kapitál podle IRB

Sekuritizované pozice podle SA

Jiná aktiva nemající povahu úvěrového závazku

ÚPRAVY OCENĚNÍ A REZERVY

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Standardizovaný přístup

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Standardizovaný přístup s výjimkou sekuritizovaných pozic

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Sekuritizované pozice podle SA

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Přístup založený na interním ratingu (IRB)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Základní IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Ústřední vládní instituce a centrální banky

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Instituce

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Podniky

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Maloobchod

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Pokročilý IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Ústřední vládní instituce a centrální banky

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Instituce

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Podniky

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Maloobchod

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Vlastní kapitál podle IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Sekuritizované pozice podle IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Jiná aktiva nemající povahu úvěrového závazku

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

IRB: OČEKÁVANÉ ZTRÁTY

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Základní IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Ústřední vládní instituce a centrální banky

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Instituce

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Podniky

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Maloobchod

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Pokročilý IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Ústřední vládní instituce a centrální banky

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Instituce

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Podniky

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Maloobchod

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Vlastní kapitál podle IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Tabulka 2.A

Pololetní konsolidované bankovní údaje – Zpravodajské subjekty

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 1. | Soubor zpravodajských jednotek |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 1.

Soubor zpravodajských jednotek

| A. | Velký |
| --- | --- |

A.

Velký

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malý |
| --- | --- |

C.

Malý

Počet samostatných úvěrových institucí

Počet úvěrových institucí konsolidovaných v bankovních skupinách

Počet bankovních skupin

Celkový počet úvěrových institucí

Tabulka 2.B

Pololetní konsolidované bankovní údaje – Ziskovost a účinnost

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 2. | Konsolidovaná výsledovka |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 2.

Konsolidovaná výsledovka

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

POKRAČUJÍCÍ ČINNOSTI

Finanční & provozní zisk a výdaje

Výnos z dividend [úplný výběrový soubor]

Finanční aktiva držená k obchodování [je-li o nich účtováno samostatně]

Finanční aktiva oceněná v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty [je-li o nich účtováno samostatně]

Realizovatelná finanční aktiva

Úvěry a pohledávky [včetně finančního leasingu]

Investice držené do splatnosti

Deriváty - Zajišťovací účetnictví, úrokové riziko

(Finanční pasiva držená k obchodování [je-li o nich účtováno samostatně])

(Finanční pasiva oceněná v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty [je-li o nich účtováno samostatně])

(Finanční pasiva oceněná zůstatkovou hodnotou)

(Deriváty - Zajišťovací účetnictví, úrokové riziko)

Čistý úrokový výnos [úplný výběrový soubor]

Čistý úrokový výnos [nikoli podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Výnos z dividend [úplný výběrový soubor]

Výnos z dividend [nikoli podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Čistý výnos z poplatků a provizí [úplný výběrový soubor]

Čistý výnos z poplatků a provizí [nikoli podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Realizované zisky (ztráty) z finančních aktiv & pasiv neoceněné v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, čisté

Zisky (ztráty) z finančních aktiv a pasiv držených k obchodování, čisté

Zisky (ztráty) z finančních aktiv a pasiv oceněné v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, čisté

Celkové provozní výnosy [úplný výběrový soubor]

Celkové provozní výnosy [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

(Celkové provozní náklady) [úplný výběrový soubor]

Celkové provozní náklady [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

(Rezervy) [úplný výběrový soubor]

(Rezervy) [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

(Znehodnocení) [úplný výběrový soubor]

(Znehodnocení) [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

(Znehodnocení finančních aktiv neoceněných v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty)

(Finanční aktiva oceněná pořizovací cenou [nekótovaný kapitálový nástroj])

(Realizovatelná finanční aktiva)

(Úvěry a pohledávky [včetně finančního leasingu])

(Investice držené do splatnosti)

CELKOVÝ ZISK (ZTRÁTA)PO ZDANĚNÍ A POKRAČUJÍCÍ ČINNOST [úplný výběrový soubor]

Tabulka 2.C

Pololetní konsolidované bankovní údaje – Kvalita aktiv

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 3. | Úvěry v selhání, rezervy na ztráty z úvěrů a znehodnocená aktiva |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 3.

Úvěry v selhání, rezervy na ztráty z úvěrů a znehodnocená aktiva

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Celkové pochybné úvěry a úvěry v selhání (úvěry a dluhové cenné papíry)

Celková znehodnocená aktiva (úvěry a dluhové cenné papíry)

Tabulka 2.D

Pololetní konsolidované bankovní údaje – Rozvaha

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 10. | Aktiva |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 10.

Aktiva

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Hotovost a zůstatky hotovosti u centrálních bank

Finanční aktiva držená k obchodování

Realizovatelná finanční aktiva

Nehmotná aktiva (úplný výběrový soubor)

Celkové úvěry a zálohy [úplný výběrový soubor]

Celkové úvěry a zálohy [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Celkové dluhové nástroje [úplný výběrový soubor]

Celkové dluhové nástroje [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Celkové kapitálové nástroje včetně akcií a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem [úplný výběrový soubor]

Celkové kapitálové nástroje včetně akcií a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

CELKOVÁ AKTIVA (úplný výběrový soubor)

CELKOVÁ AKTIVA (nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS)

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 11. | Pasiva |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 11.

Pasiva

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Částky dlužné úvěrovým institucím [úplný výběrový soubor]

Částky dlužné úvěrovým institucím [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Částky dlužné klientům (jiným než úvěrové instituce) [úplný výběrový soubor]

Částky dlužné klientům (jiným než úvěrové instituce) [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Celkové dluhopisy [úplný výběrový soubor]

Celkové dluhopisy [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 12. | Vlastní kapitál a menšinový podíl |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 12.

Vlastní kapitál a menšinový podíl

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

VLASTNÍ KAPITÁL CELKEM [úplný výběrový soubor]

VLASTNÍ KAPITÁL CELKEM [nikoli podle IFRS a banky nevykazující portfolio podle IFRS]

Tabulka 2.E

Pololetní konsolidované bankovní údaje – Kapitálová přiměřenost

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 14. | Kapitál |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 14.

Kapitál

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

Celkový kapitál pro účely solventnosti

CELKOVÝ PŮVODNÍ KAPITÁL PRO ÚČELY OBECNÉ SOLVENTNOSTI

| | Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné) | Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné) | Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oddíl 15. | Kapitálové požadavky |

Tuzemské bankovní skupiny (konsolidované) a samostatné banky

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou mimo EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou mimo EU (samostatné)

Dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou z EU (subkonsolidované nebo samostatné)

Pobočky pod zahraniční kontrolou z EU (samostatné)

Oddíl 15.

Kapitálové požadavky

| A. | Velké |
| --- | --- |

A.

Velké

| B. | Střední |
| --- | --- |

B.

Střední

| C. | Malé |
| --- | --- |

C.

Malé

CELKOVÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY

CELKOVÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY NA ÚVĚROVÉ RIZIKO, ÚVĚROVÉ RIZIKO PROTISTRANY, RIZIKO ROZŘEDĚNÍ A VOLNÝCH DODÁVEK

CELKOVÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY PRO POZIČNÍ, MĚNOVÉ A KOMODITNÍ RIZIKO

CELKOVÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY PRO OPERAČNÍ RIZIKO (OpR)

OSTATNÍ A PŘECHODNÉ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY

ČÁST 10

Údaje pro účely MMF

Tabulka 1.

Údaje týkající se národních centrálních bank (stavy)

| | Tuzemské národní centrální banky | Národní centrální banky, které jsou rezidenty v ostatních členských státech eurozóny | ECB | Zbytek světa | Nezařazeno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PASIVA |
| 9 | Vklady |

Tuzemské národní centrální banky

Národní centrální banky, které jsou rezidenty v ostatních členských státech eurozóny

ECB

Zbytek světa

Nezařazeno

PASIVA

9

AKTIVA

| 2 | Úvěry |
| --- | --- |

2

z toho: vklady v ECB související s devizovými rezervami (23)

| 3 | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3

| 5 | Akcie a ostatní účasti |
| --- | --- |

5

Tabulka 2.

Údaje týkající se ostatních měnových finančních institucí (stavy)

| | Tuzemské národní centrální banky | Národní centrální banky, které jsou rezidenty v ostatních členských státech eurozóny | ECB | Zbytek světa | Nezařazeno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PASIVA |
| 9 | Vklady |

Tuzemské národní centrální banky

Národní centrální banky, které jsou rezidenty v ostatních členských státech eurozóny

ECB

Zbytek světa

Nezařazeno

PASIVA

9

AKTIVA

| 2 | Úvěry |
| --- | --- |

2

| 3 | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3

| 5 | Akcie a ostatní účasti |
| --- | --- |

5

ČÁST 11

Statistika ostatních finančních zprostředkovatelů kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů (kromě účelových finančních společností pro sekuritizaci)

Oddíl 1:   Vykazovací tabulky

Údaje, které se mají vykazovat za obchodníky s cennými papíry a deriváty, finanční podniky poskytující úvěry a ostatní finanční zprostředkovatele kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů, jež nejsou obchodníky s cennými papíry a deriváty ani finančními podniky poskytujícími úvěry (jiní ostatní finanční zprostředkovatelé), jsou uvedeny v níže uvedené tabulce.

Údaje o obchodnících s cennými papíry a deriváty, finančních podnicích poskytujících úvěry a jiných ostatních finančních zprostředkovatelích. Klíčové ukazatele/doplňkové (memo) položky

| Název položky a členění podle splatnosti/geografické členění/sektorové členění | Obchodníci s cennými papíry a deriváty | Finanční podniky poskytující úvěry | Jiní ostatní finanční zprostředkovatelé |
| --- | --- | --- | --- |
| AKTIVA |
| Vklady/svět/celkem | Klíčový | | |
| Úvěry/svět/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/MFI | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/nefinanční podniky | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/domácnosti/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/domácnosti/spotřebitelský úvěr | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/domácnosti/úvěry na bydlení | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/domácnosti/ostatní účely (zbytek) | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/MFI | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/nefinanční podniky | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/domácnosti/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/domácnosti/spotřebitelský úvěr | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/domácnosti/úvěry na bydlení | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/domácnosti/ostatní účely (zbytek) | | Klíčový | |
| Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/MFI | | Klíčový | |
| Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/nefinanční podniky | | Klíčový | |
| Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/domácnosti/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/domácnosti/spotřebitelský úvěr | | Klíčový | |
| Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/domácnosti/úvěry na bydlení | | Klíčový | |
| Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/domácnosti/jiné účely (zbytková kategorie) | | Klíčový | |
| Držené dluhové cenné papíry/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Akcie a ostatní účasti/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Akcie/podílové listy investičních fondů/svět/celkem | Klíčový | | |
| Finanční deriváty/svět/celkem | Klíčový | | |
| Zbývající aktiva včetně „úvěrů“/svět/celkem | Klíčový | | |
| Zbývající aktiva včetně „vkladů“, „hotovosti“, „akcií/podílových listů investičních fondů“, „nefinančních aktiv“ a „finančních derivátů“/svět/celkem | | Klíčový | |
| CELKOVÁ AKTIVA/PASIVA/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | Doplňkový |
| PASIVA |
| Přijaté úvěry a vklady/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Emitované dluhové cenné papíry/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Kapitál a rezervy/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Finanční deriváty/svět/celkem | Klíčový | | |
| Zbývající pasiva/svět/celkem | Klíčový | | |
| Zbývající pasiva včetně „finančních derivátů“/svět/celkem | | Klíčový | |

Název položky a členění podle splatnosti/geografické členění/sektorové členění

Obchodníci s cennými papíry a deriváty

Finanční podniky poskytující úvěry

Jiní ostatní finanční zprostředkovatelé

AKTIVA

Vklady/svět/celkem

Klíčový

Úvěry/svět/celkem

Klíčový

Úvěry/svět/MFI

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/celkem

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/nefinanční podniky

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/domácnosti/celkem

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/domácnosti/spotřebitelský úvěr

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/domácnosti/úvěry na bydlení

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než MFI/domácnosti/ostatní účely (zbytek)

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/celkem

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/MFI

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/celkem

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/nefinanční podniky

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/domácnosti/celkem

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/domácnosti/spotřebitelský úvěr

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/domácnosti/úvěry na bydlení

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než MFI/domácnosti/ostatní účely (zbytek)

Klíčový

Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/celkem

Klíčový

Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/MFI

Klíčový

Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/celkem

Klíčový

Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/nefinanční podniky

Klíčový

Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/domácnosti/celkem

Klíčový

Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/domácnosti/spotřebitelský úvěr

Klíčový

Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/domácnosti/úvěry na bydlení

Klíčový

Úvěry/eurozóna s výjimkou tuzemska/instituce jiné než MFI/domácnosti/jiné účely (zbytková kategorie)

Klíčový

Držené dluhové cenné papíry/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Akcie a ostatní účasti/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Akcie/podílové listy investičních fondů/svět/celkem

Klíčový

Finanční deriváty/svět/celkem

Klíčový

Zbývající aktiva včetně „úvěrů“/svět/celkem

Klíčový

Zbývající aktiva včetně „vkladů“, „hotovosti“, „akcií/podílových listů investičních fondů“, „nefinančních aktiv“ a „finančních derivátů“/svět/celkem

Klíčový

CELKOVÁ AKTIVA/PASIVA/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Doplňkový

PASIVA

Přijaté úvěry a vklady/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Emitované dluhové cenné papíry/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Kapitál a rezervy/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Finanční deriváty/svět/celkem

Klíčový

Zbývající pasiva/svět/celkem

Klíčový

Zbývající pasiva včetně „finančních derivátů“/svět/celkem

Klíčový

Oddíl 2:   Kategorie nástrojů a pravidla oceňování

V souladu s ESA 2010 musí být aktiva a pasiva v zásadě oceňována v aktuálních tržních cenách v den, ke kterému se vztahuje rozvaha. Vklady a úvěry musí být vykazovány v nominální hodnotě bez naběhlých úroků.

Aktiva

Aktiva/pasiva celkem: aktiva celkem se musí rovnat součtu všech položek samostatně uvedených v rozvaze na straně aktiv a měla by se též rovnat částce pasiv celkem.

| 1. | Vklady: tato položka (24) sestává ze dvou hlavních dílčích kategorií: převoditelné vklady a ostatní vklady. Do této položky musí být zahrnuta i držba oběživa.
  Pravidla oceňování: V souladu s obecnou zásadou akruálního účetnictví musí být úrokové výnosy z vkladů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají, tj. na akruální bázi, a nikoli v okamžiku skutečného inkasa nebo splacení, tj. na bázi příjmů a výdajů. Naběhlé úroky z vkladů musí být klasifikovány v hrubé výši v kategorii „zbývající aktiva“.
  V případě finančních podniků poskytujících úvěry by tato položka měla být zařazena do položky „zbývající aktiva“. |
| --- | --- |

1.

Vklady: tato položka (24) sestává ze dvou hlavních dílčích kategorií: převoditelné vklady a ostatní vklady. Do této položky musí být zahrnuta i držba oběživa.

Pravidla oceňování: V souladu s obecnou zásadou akruálního účetnictví musí být úrokové výnosy z vkladů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají, tj. na akruální bázi, a nikoli v okamžiku skutečného inkasa nebo splacení, tj. na bázi příjmů a výdajů. Naběhlé úroky z vkladů musí být klasifikovány v hrubé výši v kategorii „zbývající aktiva“.

V případě finančních podniků poskytujících úvěry by tato položka měla být zařazena do položky „zbývající aktiva“.

| 2. | Úvěry: tato položka zahrnuje:






  — | úvěry poskytnuté domácnostem ve formě úvěru na spotřebu, tj. úvěry poskytnuté především pro osobní účely na spotřebu zboží a služeb; úvěry na bydlení, tj. úvěry poskytnuté k financování investic do bytových nemovitostí k vlastnímu bydlení nebo k pronájmu, včetně stavby a rekonstrukce těchto bytových nemovitostí; a jiné, tj. úvěry poskytnuté pro jiné účely, než je spotřeba a bydlení, například na podnikání, konsolidaci dluhu, vzdělání atd., |
| --- | --- | --- |

2.

Úvěry: tato položka zahrnuje:

—

úvěry poskytnuté domácnostem ve formě úvěru na spotřebu, tj. úvěry poskytnuté především pro osobní účely na spotřebu zboží a služeb; úvěry na bydlení, tj. úvěry poskytnuté k financování investic do bytových nemovitostí k vlastnímu bydlení nebo k pronájmu, včetně stavby a rekonstrukce těchto bytových nemovitostí; a jiné, tj. úvěry poskytnuté pro jiné účely, než je spotřeba a bydlení, například na podnikání, konsolidaci dluhu, vzdělání atd.,

| — | finanční leasing poskytnutý třetím osobám, |
| --- | --- |

—

finanční leasing poskytnutý třetím osobám,

| — | úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány, |
| --- | --- |

—

úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány,

| — | držba neobchodovatelných cenných papírů, |
| --- | --- |

—

držba neobchodovatelných cenných papírů,

| — | podřízený dluh ve formě úvěrů. |
| --- | --- |

—

podřízený dluh ve formě úvěrů.

Pro dílčí kategorii obchodníci s cennými papíry a deriváty musí být úvěry zařazeny pod položku „zbývající aktiva“.

Pravidla oceňování: úvěry poskytnuté ostatními finančními zprostředkovateli musí být evidovány v hrubé výši se všemi souvisejícími rezervami, jak obecnými, tak i specifickými (tj. ve formě opravných položek), dokud úvěry nejsou zpravodajskou institucí odepsány; v tomto okamžiku musí být úvěry z rozvahy odstraněny.

V souladu s obecnou zásadou akruálního účetnictví musí být úrokové výnosy z úvěrů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají, tj. na akruální bázi, a nikoli v okamžiku skutečného inkasa nebo splacení, tj. na bázi příjmů a výdajů. Naběhlé úroky z úvěrů musí být klasifikovány v hrubé výši v kategorii „zbývající aktiva“.

| 3. | Dluhové cenné papíry: tato položka zahrnuje držbu dluhových cenných papírů, které jsou obchodovatelnými finančními nástroji sloužícími jako důkaz dluhu, obvykle obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k instituci, která je vydala. Zahrnuje obchodované úvěry, které se staly převoditelnými na organizovaném trhu, a to za předpokladu, že existují důkazy o obchodování na sekundárním trhu, včetně existence tvůrců trhu a častých kotací finančního aktiva, představovaných například rozpětím nákup/prodej.
  Pravidla oceňování: v souladu s ESA 2010 musí být dluhové cenné papíry vykazovány v tržní hodnotě. |
| --- | --- |

3.

Dluhové cenné papíry: tato položka zahrnuje držbu dluhových cenných papírů, které jsou obchodovatelnými finančními nástroji sloužícími jako důkaz dluhu, obvykle obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k instituci, která je vydala. Zahrnuje obchodované úvěry, které se staly převoditelnými na organizovaném trhu, a to za předpokladu, že existují důkazy o obchodování na sekundárním trhu, včetně existence tvůrců trhu a častých kotací finančního aktiva, představovaných například rozpětím nákup/prodej.

Pravidla oceňování: v souladu s ESA 2010 musí být dluhové cenné papíry vykazovány v tržní hodnotě.

| 4. | Akcie a ostatní účasti: akcie a ostatní účasti představují vlastnická práva v korporacích nebo kvazikorporacích. Tato finanční aktiva obecně dávají držitelům právo na podíl ze zisků korporací nebo kvazikorporací a v případě likvidace na podíl z jejich čistých aktiv. Akcie a ostatní účasti nezahrnují akcie/podílové listy investičních fondů.
  Tato položka zahrnuje:






  — | kótované akcie: majetkové cenné papíry kótované na burze. Burzou přitom může být uznaná burza cenných papírů nebo jakákoli jiná forma sekundárního trhu. Kótované akcie se v anglickém jazyce označují jako „listed shares“ i jako „quoted shares“. Existence kótovaných cen akcií kótovaných na burze znamená, že běžné tržní ceny jsou obvykle snadno dostupné (ESA 2010, odstavec 5.146), |
| --- | --- | --- |

4.

Akcie a ostatní účasti: akcie a ostatní účasti představují vlastnická práva v korporacích nebo kvazikorporacích. Tato finanční aktiva obecně dávají držitelům právo na podíl ze zisků korporací nebo kvazikorporací a v případě likvidace na podíl z jejich čistých aktiv. Akcie a ostatní účasti nezahrnují akcie/podílové listy investičních fondů.

Tato položka zahrnuje:

—

kótované akcie: majetkové cenné papíry kótované na burze. Burzou přitom může být uznaná burza cenných papírů nebo jakákoli jiná forma sekundárního trhu. Kótované akcie se v anglickém jazyce označují jako „listed shares“ i jako „quoted shares“. Existence kótovaných cen akcií kótovaných na burze znamená, že běžné tržní ceny jsou obvykle snadno dostupné (ESA 2010, odstavec 5.146),

| — | nekótované akcie: majetkové cenné papíry nekótované na burze (ESA 2010, odstavec 5.147), |
| --- | --- |

—

nekótované akcie: majetkové cenné papíry nekótované na burze (ESA 2010, odstavec 5.147),

| — | ostatní účasti: všechny formy účastí, které nejsou kótovanými ani nekótovanými akciemi (ESA 2010, odstavce 5.153-5.154). |
| --- | --- |

—

ostatní účasti: všechny formy účastí, které nejsou kótovanými ani nekótovanými akciemi (ESA 2010, odstavce 5.153-5.154).

Pravidla oceňování: v souladu s ESA 2010 musí být ostatní účasti vykazovány v tržní hodnotě.

| 5. | Akcie/podílové listy investičních fondů: tato položka zahrnuje držbu akcií/podílových listů emitovaných fondy peněžního a trhu a investičními fondy, které nejsou fondy peněžního trhu.
  Pro dílčí kategorii finančních podniků poskytujících úvěry musí být akcie/podílové listy investičních fondů zařazeny pod „zbývající aktiva“.
  Pravidla oceňování: v souladu s ESA 2010 musí být akcie/podílové listy investičních fondů vykazovány v tržní hodnotě. |
| --- | --- |

5.

Akcie/podílové listy investičních fondů: tato položka zahrnuje držbu akcií/podílových listů emitovaných fondy peněžního a trhu a investičními fondy, které nejsou fondy peněžního trhu.

Pro dílčí kategorii finančních podniků poskytujících úvěry musí být akcie/podílové listy investičních fondů zařazeny pod „zbývající aktiva“.

Pravidla oceňování: v souladu s ESA 2010 musí být akcie/podílové listy investičních fondů vykazovány v tržní hodnotě.

| 6. | Finanční deriváty: tato položka zahrnuje:






  — | opce, |
| --- | --- | --- |

6.

Finanční deriváty: tato položka zahrnuje:

—

opce,

| — | opční listy („warrants“), |
| --- | --- |

—

opční listy („warrants“),

| — | futures, |
| --- | --- |

—

futures,

| — | forwardy, |
| --- | --- |

—

forwardy,

| — | swapy, |
| --- | --- |

—

swapy,

| — | úvěrové deriváty. |
| --- | --- |

—

úvěrové deriváty.

V případě finančních podniků poskytujících úvěry by tato položka měla být zařazena do položky „zbývající aktiva“.

Finanční deriváty se v rozvaze zaznamenávají v tržní hodnotě v hrubém vyjádření. Jednotlivé derivátové smlouvy s kladnými tržními hodnotami se v rozvaze zaznamenávají na straně aktiv a smlouvy se zápornými tržními hodnotami se zaznamenávají na straně pasiv. Hrubé budoucí závazky vyplývající z derivátových smluv nesmí být vykazovány jako rozvahové položky. Finanční deriváty lze vykazovat v čisté výši podle jiných oceňovacích metod. V případě, že jsou k dispozici pouze čisté pozice nebo jsou pozice zachyceny jinak než v tržní hodnotě, měly by být namísto toho vykazovány tyto pozice. Tato položka nezahrnuje finanční deriváty, které se v rozvaze neevidují podle vnitrostátních pravidel.

| 7. | Zbývající aktiva: toto je zbytková položka rozvahy na straně aktiv, která je vymezena jako „aktiva nezahrnutá jinde“. Tato položka zahrnuje aktiva, jako jsou např. pohledávky z titulu naběhlého úroku z úvěrů/vkladů a časově rozlišené nájemné z budov, pohledávky z dividend, částky pohledávek nesouvisejících s hlavní obchodní činností ostatních finančních zprostředkovatelů, brutto částky přechodných pohledávek, brutto částky tranzitních pohledávek, ostatní aktiva neurčená samostatně, např. nefinanční aktiva (včetně fixních aktiv), úvěry a vklady v závislosti na dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

7.

Zbývající aktiva: toto je zbytková položka rozvahy na straně aktiv, která je vymezena jako „aktiva nezahrnutá jinde“. Tato položka zahrnuje aktiva, jako jsou např. pohledávky z titulu naběhlého úroku z úvěrů/vkladů a časově rozlišené nájemné z budov, pohledávky z dividend, částky pohledávek nesouvisejících s hlavní obchodní činností ostatních finančních zprostředkovatelů, brutto částky přechodných pohledávek, brutto částky tranzitních pohledávek, ostatní aktiva neurčená samostatně, např. nefinanční aktiva (včetně fixních aktiv), úvěry a vklady v závislosti na dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů.

Pasiva

Aktiva/pasiva celkem: pasiva celkem se musí rovnat součtu všech položek samostatně uvedených v rozvaze na straně pasiv a musí se rovnat i částce aktiv celkem (viz také položka aktiv „aktiva/pasiva celkem“).

| 1. | Přijaté úvěry a vklady: tato položka zahrnuje:






  — | vklady: převoditelné vklady a ostatní vklady (viz aktiva) uložené u ostatních finančních zprostředkovatelů. Tyto vklady obvykle ukládají měnové finanční instituce, |
| --- | --- | --- |

1.

Přijaté úvěry a vklady: tato položka zahrnuje:

—

vklady: převoditelné vklady a ostatní vklady (viz aktiva) uložené u ostatních finančních zprostředkovatelů. Tyto vklady obvykle ukládají měnové finanční instituce,

| — | úvěry: úvěry poskytnuté ostatním finančním zprostředkovatelům, které jsou buď podloženy neobchodovatelnými dokumenty, nebo nejsou podloženy žádnými dokumenty. |
| --- | --- |

—

úvěry: úvěry poskytnuté ostatním finančním zprostředkovatelům, které jsou buď podloženy neobchodovatelnými dokumenty, nebo nejsou podloženy žádnými dokumenty.

| 2. | Emitované dluhové cenné papíry: cenné papíry emitované ostatními finančními zprostředkovateli, které nejsou akciemi a ostatními účastmi a které jsou nástroji obvykle obchodovatelnými a obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva vůči vydávající instituci. |
| --- | --- |

2.

Emitované dluhové cenné papíry: cenné papíry emitované ostatními finančními zprostředkovateli, které nejsou akciemi a ostatními účastmi a které jsou nástroji obvykle obchodovatelnými a obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva vůči vydávající instituci.

| 3. | Kapitál a rezervy: tato položka obsahuje částky vznikající z emisí základního kapitálu ostatním finančním zprostředkovatelem akcionářům nebo jiným vlastníkům, které pro držitele představují vlastnická práva k ostatnímu finančnímu zprostředkovateli a obecně i právo podílet se na jejich zisku a na jejich likvidačním zůstatku. Patří sem i prostředky z nerozdělených zisků nebo prostředky přesunuté ostatním finančním zprostředkovatelem do rezerv v očekávání pravděpodobných budoucích plateb a závazků. Položka zahrnuje:






  — | základní kapitál, |
| --- | --- | --- |

3.

Kapitál a rezervy: tato položka obsahuje částky vznikající z emisí základního kapitálu ostatním finančním zprostředkovatelem akcionářům nebo jiným vlastníkům, které pro držitele představují vlastnická práva k ostatnímu finančnímu zprostředkovateli a obecně i právo podílet se na jejich zisku a na jejich likvidačním zůstatku. Patří sem i prostředky z nerozdělených zisků nebo prostředky přesunuté ostatním finančním zprostředkovatelem do rezerv v očekávání pravděpodobných budoucích plateb a závazků. Položka zahrnuje:

—

základní kapitál,

| — | nerozdělené zisky nebo prostředky, |
| --- | --- |

—

nerozdělené zisky nebo prostředky,

| — | opravné položky k úvěrům, cenným papírům a jiným druhům aktiv, |
| --- | --- |

—

opravné položky k úvěrům, cenným papírům a jiným druhům aktiv,

| — | provozní zisk/ztrátu. |
| --- | --- |

—

provozní zisk/ztrátu.

| 4. | Finanční deriváty: viz položka aktiv „finanční deriváty“. |
| --- | --- |

4.

Finanční deriváty: viz položka aktiv „finanční deriváty“.

| 5. | Zbývající pasiva: toto je zbytková položka rozvahy na straně pasiv, která je definována jako „pasiva nezahrnutá jinde“. Tato položka zahrnuje pasiva jako například přechodné závazky v hrubé výši, tranzitní závazky v hrubé výši, naběhlý úrok z vkladů, závazky z dividend, závazky nesouvisející s hlavní obchodní činností ostatních finančních zprostředkovatelů, rezervy představující závazky vůči třetím osobám, marže v rámci derivátových smluv představující hotovostní zajištění proti úvěrovému riziku, které však zůstává ve vlastnictví vkladatele a které se vkladateli vyplácí po splnění smlouvy, čisté pozice vyplývající z půjček cenných papírů bez hotovostního zajištění, čisté závazky v souvislosti s budoucím vypořádáním transakcí s cennými papíry; ostatní pasiva samostatně neoznačená, např. dluhové cenné papíry, finanční deriváty v závislosti na dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

5.

Zbývající pasiva: toto je zbytková položka rozvahy na straně pasiv, která je definována jako „pasiva nezahrnutá jinde“. Tato položka zahrnuje pasiva jako například přechodné závazky v hrubé výši, tranzitní závazky v hrubé výši, naběhlý úrok z vkladů, závazky z dividend, závazky nesouvisející s hlavní obchodní činností ostatních finančních zprostředkovatelů, rezervy představující závazky vůči třetím osobám, marže v rámci derivátových smluv představující hotovostní zajištění proti úvěrovému riziku, které však zůstává ve vlastnictví vkladatele a které se vkladateli vyplácí po splnění smlouvy, čisté pozice vyplývající z půjček cenných papírů bez hotovostního zajištění, čisté závazky v souvislosti s budoucím vypořádáním transakcí s cennými papíry; ostatní pasiva samostatně neoznačená, např. dluhové cenné papíry, finanční deriváty v závislosti na dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů.

Oddíl 3:   Národní vysvětlivky

| 1. | Zdroje údajů/systém sběru dat: tato část musí zahrnovat:






  — | zdroje údajů používané k sestavování statistiky ostatních finančních zprostředkovatelů, např. statistické úřady, přímé výkaznictví ze strany ostatních finančních zprostředkovatelů a/nebo správců fondů, |
| --- | --- | --- |

1.

Zdroje údajů/systém sběru dat: tato část musí zahrnovat:

—

zdroje údajů používané k sestavování statistiky ostatních finančních zprostředkovatelů, např. statistické úřady, přímé výkaznictví ze strany ostatních finančních zprostředkovatelů a/nebo správců fondů,

| — | podrobnosti o systémech sběru dat, např. dobrovolné vykazování, obchodní šetření, výběrový soubor, výkaznictví, při kterém se uplatňují prahové hodnoty a přepočty na 100 % pokrytí. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o systémech sběru dat, např. dobrovolné vykazování, obchodní šetření, výběrový soubor, výkaznictví, při kterém se uplatňují prahové hodnoty a přepočty na 100 % pokrytí.

| 2. | Postupy sestavování statistiky: musí být popsána metoda použitá pro sestavení údajů, např. podrobný popis provedených odhadů/předpokladů a jak jsou agregovány řady v případě, kdy dvě řady mají různou periodicitu. |
| --- | --- |

2.

Postupy sestavování statistiky: musí být popsána metoda použitá pro sestavení údajů, např. podrobný popis provedených odhadů/předpokladů a jak jsou agregovány řady v případě, kdy dvě řady mají různou periodicitu.

| 3. | Právní rámec: musí být poskytnuty zevrubné informace o vnitrostátním právním rámci platném pro příslušné instituce. Zvlášť musí být vyznačeny vazby na právní předpisy Unie. Je-li do stejné kategorie zařazeno několik druhů institucí, musí být poskytnuty informace za všechny druhy institucí. |
| --- | --- |

3.

Právní rámec: musí být poskytnuty zevrubné informace o vnitrostátním právním rámci platném pro příslušné instituce. Zvlášť musí být vyznačeny vazby na právní předpisy Unie. Je-li do stejné kategorie zařazeno několik druhů institucí, musí být poskytnuty informace za všechny druhy institucí.

| 4. | Odchylky od zpravodajských pokynů ECB: Národní centrální banky musí poskytnout informace o odchylkách od zpravodajských pokynů.
  Odchylky od zpravodajských pokynů mohou vznikat u:






  — | členění nástrojů: pokrytí nástrojů se může lišit od zpravodajských pokynů ECB, např. dva různé nástroje nelze zachytit samostatně, |
| --- | --- | --- |

4.

Odchylky od zpravodajských pokynů ECB: Národní centrální banky musí poskytnout informace o odchylkách od zpravodajských pokynů.

Odchylky od zpravodajských pokynů mohou vznikat u:

—

členění nástrojů: pokrytí nástrojů se může lišit od zpravodajských pokynů ECB, např. dva různé nástroje nelze zachytit samostatně,

| — | geografického členění, |
| --- | --- |

—

geografického členění,

| — | sektorového členění, |
| --- | --- |

—

sektorového členění,

| — | oceňovacích metod. |
| --- | --- |

—

oceňovacích metod.

| 5. | Soubor zpravodajských jednotek: Národní centrální banky mohou ve zvláštní dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů klasifikovat všechny instituce, které splňují definici ostatních finančních zprostředkovatelů. Musí popsat všechny instituce, které jsou zahrnuty do každé dílčí kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů nebo které jsou z každé takové kategorie vyloučeny. Je-li to možné, musí národní centrální banky poskytovat odhady pokrytí údajů z hlediska celkových aktiv souboru zpravodajských jednotek. |
| --- | --- |

5.

Soubor zpravodajských jednotek: Národní centrální banky mohou ve zvláštní dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů klasifikovat všechny instituce, které splňují definici ostatních finančních zprostředkovatelů. Musí popsat všechny instituce, které jsou zahrnuty do každé dílčí kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů nebo které jsou z každé takové kategorie vyloučeny. Je-li to možné, musí národní centrální banky poskytovat odhady pokrytí údajů z hlediska celkových aktiv souboru zpravodajských jednotek.

| 6. | Přerušení historických řad: musí být popsány přerušení a podstatné změny, ke kterým dojde v průběhu času ve shromažďování, zpravodajském pokrytí, schématech vykazování a sestavování historických řad. V případě přerušení je třeba uvést rozsah, ve kterém lze staré a nové údaje považovat za srovnatelné. |
| --- | --- |

6.

Přerušení historických řad: musí být popsány přerušení a podstatné změny, ke kterým dojde v průběhu času ve shromažďování, zpravodajském pokrytí, schématech vykazování a sestavování historických řad. V případě přerušení je třeba uvést rozsah, ve kterém lze staré a nové údaje považovat za srovnatelné.

| 7. | Další poznámky: jakékoli jiné relevantní poznámky nebo údaje. |
| --- | --- |

7.

Další poznámky: jakékoli jiné relevantní poznámky nebo údaje.

ČÁST 12

Statistika emisí cenných papírů

Oddíl 1:   Úvod

Statistika emisí cenných papírů za eurozónu poskytuje dva hlavní agregáty:

| — | všechny emise rezidentů eurozóny v kterékoli měně a |
| --- | --- |

—

všechny emise rezidentů eurozóny v kterékoli měně a

| — | všechny emise na celém světě v eurech, tuzemské i mezinárodní. |
| --- | --- |

—

všechny emise na celém světě v eurech, tuzemské i mezinárodní.

Základní rozlišení musí vycházet z rezidentské příslušnosti emitenta, přičemž národní centrální banky Eurosystému společně pokrývají veškeré emise rezidentů eurozóny. Banka pro mezinárodní platby (BIS) vykazuje emise „zbytku světa“, což zahrnuje všechny nerezidenty eurozóny (včetně mezinárodních organizací).

Níže uvedená tabulka shrnuje zpravodajské požadavky.

| | Emise cenných papírů |
| --- | --- |
| ze strany rezidentů eurozóny
  (každá národní centrální banka vykazuje údaje o svých tuzemských rezidentech) | ze strany rezidentů zbytku světa
  (BIS/národní centrální banka) |
| Členské státy mimo eurozónu | Ostatní země |
| v eurech/národních denominacích | Blok A | Blok B |
| v jiných měnách (**************) | Blok C | Blok D
  nevyžaduje se |

Emise cenných papírů

ze strany rezidentů eurozóny

(každá národní centrální banka vykazuje údaje o svých tuzemských rezidentech)

ze strany rezidentů zbytku světa

(BIS/národní centrální banka)

Členské státy mimo eurozónu

Ostatní země

v eurech/národních denominacích

Blok A

Blok B

v jiných měnách (**************)

Blok C

Blok D

nevyžaduje se

Oddíl 2:   Zpravodajská povinnost

Tabulka 1.

Blok A Formulář výkazu pro národní centrální banky (***************)

| | EMITENTI – TUZEMŠTÍ REZIDENTI//EURO/NÁRODNÍ DENOMINACE |
| --- | --- |
| Zůstatky emisí | Brutto emise | Splácení či zpětné odkupy | Netto emise |
| | A1 | A2 | A3 | A4 |
| 1.   KRÁTKODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY |
| Celkem | S1 | S51 | S101 | S151 |
| ECB/národní centrální banka | S2 | S52 | S102 | S152 |
| MFI jiné než centrální banky | S3 | S53 | S103 | S153 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S4 | S54 | S104 | S154 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S5 | S55 | S105 | S155 |
| Nefinanční podniky | S6 | S56 | S106 | S156 |
| Ústřední vládní instituce | S7 | S57 | S107 | S157 |
| Národní a místní vládní instituce | S8 | S58 | S108 | S158 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S9 | S59 | S109 | S159 |
| | | | | |
| 2.   DLOUHODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY |
| Celkem | S10 | S60 | S110 | S160 |
| ECB/národní centrální banka | S11 | S61 | S111 | S161 |
| MFI jiné než centrální banky | S12 | S62 | S112 | S162 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S13 | S63 | S113 | S163 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S14 | S64 | S114 | S164 |
| Nefinanční podniky | S15 | S65 | S115 | S165 |
| Ústřední vládní instituce | S16 | S66 | S116 | S166 |
| Národní a místní vládní instituce | S17 | S67 | S117 | S167 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S18 | S68 | S118 | S168 |
| | | | | |
| 2.1   z toho emise s pevnou sazbou: |
| Celkem | S19 | S69 | S119 | S169 |
| ECB/národní centrální banka | S20 | S70 | S120 | S170 |
| MFI jiné než centrální banky | S21 | S71 | S121 | S171 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S22 | S72 | S122 | S172 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S23 | S73 | S123 | S173 |
| Nefinanční podniky | S24 | S74 | S124 | S174 |
| Ústřední vládní instituce | S25 | S75 | S125 | S175 |
| Národní a místní vládní instituce | S26 | S76 | S126 | S176 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S27 | S77 | S127 | S177 |
| | | | | |
| 2.2   z toho emise s proměnlivou sazbou: |
| Celkem | S28 | S78 | S128 | S178 |
| ECB/národní centrální banka | S29 | S79 | S129 | S179 |
| MFI jiné než centrální banky | S30 | S80 | S130 | S180 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S31 | S81 | S131 | S181 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S32 | S82 | S132 | S182 |
| Nefinanční podniky | S33 | S83 | S133 | S183 |
| Ústřední vládní instituce | S34 | S84 | S134 | S184 |
| Národní a místní vládní instituce | S35 | S85 | S135 | S185 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S36 | S86 | S136 | S186 |
| | | | | |
| 2.3   z toho bezkupónové dluhopisy: |
| Celkem | S37 | S87 | S137 | S187 |
| ECB/národní centrální banka | S38 | S88 | S138 | S188 |
| MFI jiné než centrální banky | S39 | S89 | S139 | S189 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S40 | S90 | S140 | S190 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S41 | S91 | S141 | S191 |
| Nefinanční podniky | S42 | S92 | S142 | S192 |
| Ústřední vládní instituce | S43 | S93 | S143 | S193 |
| Národní a místní vládní instituce | S44 | S94 | S144 | S194 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S45 | S95 | S145 | S195 |
| | | | | |
| 3.   KÓTOVANÉ AKCIE
   (****************) |
| Celkem | S46 | S96 | S146 | S196 |
| MFI jiné než centrální banky | S47 | S97 | S147 | S197 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S48 | S98 | S148 | S198 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S49 | S99 | S149 | S199 |
| Nefinanční podniky | S50 | S100 | S150 | S200 |
| | | | | |

EMITENTI – TUZEMŠTÍ REZIDENTI//EURO/NÁRODNÍ DENOMINACE

Zůstatky emisí

Brutto emise

Splácení či zpětné odkupy

Netto emise

A1

A2

A3

A4

1.   KRÁTKODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY

Celkem

S1

S51

S101

S151

ECB/národní centrální banka

S2

S52

S102

S152

MFI jiné než centrální banky

S3

S53

S103

S153

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S4

S54

S104

S154

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S5

S55

S105

S155

Nefinanční podniky

S6

S56

S106

S156

Ústřední vládní instituce

S7

S57

S107

S157

Národní a místní vládní instituce

S8

S58

S108

S158

Fondy sociálního zabezpečení

S9

S59

S109

S159

2.   DLOUHODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY

Celkem

S10

S60

S110

S160

ECB/národní centrální banka

S11

S61

S111

S161

MFI jiné než centrální banky

S12

S62

S112

S162

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S13

S63

S113

S163

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S14

S64

S114

S164

Nefinanční podniky

S15

S65

S115

S165

Ústřední vládní instituce

S16

S66

S116

S166

Národní a místní vládní instituce

S17

S67

S117

S167

Fondy sociálního zabezpečení

S18

S68

S118

S168

2.1   z toho emise s pevnou sazbou:

Celkem

S19

S69

S119

S169

ECB/národní centrální banka

S20

S70

S120

S170

MFI jiné než centrální banky

S21

S71

S121

S171

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S22

S72

S122

S172

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S23

S73

S123

S173

Nefinanční podniky

S24

S74

S124

S174

Ústřední vládní instituce

S25

S75

S125

S175

Národní a místní vládní instituce

S26

S76

S126

S176

Fondy sociálního zabezpečení

S27

S77

S127

S177

2.2   z toho emise s proměnlivou sazbou:

Celkem

S28

S78

S128

S178

ECB/národní centrální banka

S29

S79

S129

S179

MFI jiné než centrální banky

S30

S80

S130

S180

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S31

S81

S131

S181

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S32

S82

S132

S182

Nefinanční podniky

S33

S83

S133

S183

Ústřední vládní instituce

S34

S84

S134

S184

Národní a místní vládní instituce

S35

S85

S135

S185

Fondy sociálního zabezpečení

S36

S86

S136

S186

2.3   z toho bezkupónové dluhopisy:

Celkem

S37

S87

S137

S187

ECB/národní centrální banka

S38

S88

S138

S188

MFI jiné než centrální banky

S39

S89

S139

S189

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S40

S90

S140

S190

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S41

S91

S141

S191

Nefinanční podniky

S42

S92

S142

S192

Ústřední vládní instituce

S43

S93

S143

S193

Národní a místní vládní instituce

S44

S94

S144

S194

Fondy sociálního zabezpečení

S45

S95

S145

S195

3.   KÓTOVANÉ AKCIE
   (****************)

Celkem

S46

S96

S146

S196

MFI jiné než centrální banky

S47

S97

S147

S197

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S48

S98

S148

S198

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S49

S99

S149

S199

Nefinanční podniky

S50

S100

S150

S200

Tabulka 2.

Blok C Formulář výkazu pro národní centrální banky

| | EMITENTI – TUZEMŠTÍ REZIDENTI//JINÉ MĚNY |
| --- | --- |
| Zůstatky emisí | Brutto emise | Splácení či zpětné odkupy | Netto emise |
| | C1 | C2 | C3 | C4 |
| 4.   KRÁTKODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY |
| Celkem | S201 | S241 | S281 | S321 |
| MFI jiné než centrální banky | S202 | S242 | S282 | S322 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S203 | S243 | S283 | S323 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S204 | S244 | S284 | S324 |
| Nefinanční podniky | S205 | S245 | S285 | S325 |
| Ústřední vládní instituce | S206 | S246 | S286 | S326 |
| Národní a místní vládní instituce | S207 | S247 | S287 | S327 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S208 | S248 | S288 | S328 |
| | | | | |
| 5.   DLOUHODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY |
| Celkem | S209 | S249 | S289 | S329 |
| MFI jiné než centrální banky | S210 | S250 | S290 | S330 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S211 | S251 | S291 | S331 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S212 | S252 | S292 | S332 |
| Nefinanční podniky | S213 | S253 | S293 | S333 |
| Ústřední vládní instituce | S214 | S254 | S294 | S334 |
| Národní a místní vládní instituce | S215 | S255 | S295 | S335 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S216 | S256 | S296 | S336 |
| | | | | |
| 5.1   z toho emise s pevnou sazbou: |
| Celkem | S217 | S257 | S297 | S337 |
| MFI jiné než centrální banky | S218 | S258 | S298 | S338 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S219 | S259 | S299 | S339 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S220 | S260 | S300 | S340 |
| Nefinanční podniky | S221 | S261 | S301 | S341 |
| Ústřední vládní instituce | S222 | S262 | S302 | S342 |
| Národní a místní vládní instituce | S223 | S263 | S303 | S343 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S224 | S264 | S304 | S344 |
| | | | | |
| 5.2   z toho emise s proměnlivou sazbou: |
| Celkem | S225 | S265 | S305 | S345 |
| MFI jiné než centrální banky | S226 | S266 | S306 | S346 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S227 | S267 | S307 | S347 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S228 | S268 | S308 | S348 |
| Nefinanční podniky | S229 | S269 | S309 | S349 |
| Ústřední vládní instituce | S230 | S270 | S310 | S350 |
| Národní a místní vládní instituce | S231 | S271 | S311 | S351 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S232 | S272 | S312 | S352 |
| | | | | |
| 5.3   z toho bezkupónové dluhopisy: |
| Celkem | S233 | S273 | S313 | S353 |
| MFI jiné než centrální banky | S234 | S274 | S314 | S354 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S235 | S275 | S315 | S355 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S236 | S276 | S316 | S356 |
| Nefinanční podniky | S237 | S277 | S317 | S357 |
| Ústřední vládní instituce | S238 | S278 | S318 | S358 |
| Národní a místní vládní instituce | S239 | S279 | S319 | S359 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S240 | S280 | S320 | S360 |

EMITENTI – TUZEMŠTÍ REZIDENTI//JINÉ MĚNY

Zůstatky emisí

Brutto emise

Splácení či zpětné odkupy

Netto emise

C1

C2

C3

C4

4.   KRÁTKODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY

Celkem

S201

S241

S281

S321

MFI jiné než centrální banky

S202

S242

S282

S322

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S203

S243

S283

S323

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S204

S244

S284

S324

Nefinanční podniky

S205

S245

S285

S325

Ústřední vládní instituce

S206

S246

S286

S326

Národní a místní vládní instituce

S207

S247

S287

S327

Fondy sociálního zabezpečení

S208

S248

S288

S328

5.   DLOUHODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY

Celkem

S209

S249

S289

S329

MFI jiné než centrální banky

S210

S250

S290

S330

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S211

S251

S291

S331

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S212

S252

S292

S332

Nefinanční podniky

S213

S253

S293

S333

Ústřední vládní instituce

S214

S254

S294

S334

Národní a místní vládní instituce

S215

S255

S295

S335

Fondy sociálního zabezpečení

S216

S256

S296

S336

5.1   z toho emise s pevnou sazbou:

Celkem

S217

S257

S297

S337

MFI jiné než centrální banky

S218

S258

S298

S338

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S219

S259

S299

S339

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S220

S260

S300

S340

Nefinanční podniky

S221

S261

S301

S341

Ústřední vládní instituce

S222

S262

S302

S342

Národní a místní vládní instituce

S223

S263

S303

S343

Fondy sociálního zabezpečení

S224

S264

S304

S344

5.2   z toho emise s proměnlivou sazbou:

Celkem

S225

S265

S305

S345

MFI jiné než centrální banky

S226

S266

S306

S346

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S227

S267

S307

S347

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S228

S268

S308

S348

Nefinanční podniky

S229

S269

S309

S349

Ústřední vládní instituce

S230

S270

S310

S350

Národní a místní vládní instituce

S231

S271

S311

S351

Fondy sociálního zabezpečení

S232

S272

S312

S352

5.3   z toho bezkupónové dluhopisy:

Celkem

S233

S273

S313

S353

MFI jiné než centrální banky

S234

S274

S314

S354

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S235

S275

S315

S355

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S236

S276

S316

S356

Nefinanční podniky

S237

S277

S317

S357

Ústřední vládní instituce

S238

S278

S318

S358

Národní a místní vládní instituce

S239

S279

S319

S359

Fondy sociálního zabezpečení

S240

S280

S320

S360

Tabulka 3.

Blok B Formulář výkazu pro Banku pro mezinárodní platby

| | EMITENTI – REZIDENTI ZBYTKU SVĚTA//EURO/NÁRODNÍ DENOMINACE |
| --- | --- |
| Zůstatky emisí | Brutto emise | Splácení či zpětné odkupy |
| | B1 | B2 | B3 |
| 6.   KRÁTKODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY |
| Celkem | S361 | S411 | S461 |
| Národní centrální banka | S362 | S412 | S462 |
| MFI jiné než centrální banky | S363 | S413 | S463 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S364 | S414 | S464 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S365 | S415 | S465 |
| Nefinanční podniky | S366 | S416 | S466 |
| Ústřední vládní instituce | S367 | S417 | S467 |
| Národní a místní vládní instituce | S368 | S418 | S468 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S369 | S419 | S469 |
| Mezinárodní organizace | S370 | S420 | S470 |
| | | | |
| 7.   DLOUHODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY |
| Celkem | S371 | S421 | S471 |
| Národní centrální banka | S372 | S422 | S472 |
| MFI jiné než centrální banky | S373 | S423 | S473 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S374 | S424 | S474 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S375 | S425 | S475 |
| Nefinanční podniky | S376 | S426 | S476 |
| Ústřední vládní instituce | S377 | S427 | S477 |
| Národní a místní vládní instituce | S378 | S428 | S478 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S379 | S429 | S479 |
| Mezinárodní organizace | S380 | S430 | S480 |
| | | | |
| 7.1   z toho emise s pevnou sazbou: |
| Celkem | S381 | S431 | S481 |
| Národní centrální banka | S382 | S432 | S482 |
| MFI jiné než centrální banky | S383 | S433 | S483 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S384 | S434 | S484 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S385 | S435 | S485 |
| Nefinanční podniky | S386 | S436 | S486 |
| Ústřední vládní instituce | S387 | S437 | S487 |
| Národní a místní vládní instituce | S388 | S438 | S488 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S389 | S439 | S489 |
| Mezinárodní organizace | S390 | S440 | S490 |
| | | | |
| 7.2   z toho emise s proměnlivou sazbou: |
| Celkem | S391 | S441 | S491 |
| Národní centrální banka | S392 | S442 | S492 |
| MFI jiné než centrální banky | S393 | S443 | S493 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S394 | S444 | S494 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S395 | S445 | S495 |
| Nefinanční podniky | S396 | S446 | S496 |
| Ústřední vládní instituce | S397 | S447 | S497 |
| Národní a místní vládní instituce | S398 | S448 | S498 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S399 | S449 | S499 |
| Mezinárodní organizace | S400 | S450 | S500 |
| | | | |
| 7.3   z toho bezkupónové dluhopisy: |
| Celkem | S401 | S451 | S501 |
| Národní centrální banka | S402 | S452 | S502 |
| MFI jiné než centrální banky | S403 | S453 | S503 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S404 | S454 | S504 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S405 | S455 | S505 |
| Nefinanční podniky | S406 | S456 | S506 |
| Ústřední vládní instituce | S407 | S457 | S507 |
| Národní a místní vládní instituce | S408 | S458 | S508 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S409 | S459 | S509 |
| Mezinárodní organizace | S410 | S460 | S510 |
| | | | |

EMITENTI – REZIDENTI ZBYTKU SVĚTA//EURO/NÁRODNÍ DENOMINACE

Zůstatky emisí

Brutto emise

Splácení či zpětné odkupy

B1

B2

B3

6.   KRÁTKODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY

Celkem

S361

S411

S461

Národní centrální banka

S362

S412

S462

MFI jiné než centrální banky

S363

S413

S463

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S364

S414

S464

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S365

S415

S465

Nefinanční podniky

S366

S416

S466

Ústřední vládní instituce

S367

S417

S467

Národní a místní vládní instituce

S368

S418

S468

Fondy sociálního zabezpečení

S369

S419

S469

Mezinárodní organizace

S370

S420

S470

7.   DLOUHODOBÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY

Celkem

S371

S421

S471

Národní centrální banka

S372

S422

S472

MFI jiné než centrální banky

S373

S423

S473

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S374

S424

S474

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S375

S425

S475

Nefinanční podniky

S376

S426

S476

Ústřední vládní instituce

S377

S427

S477

Národní a místní vládní instituce

S378

S428

S478

Fondy sociálního zabezpečení

S379

S429

S479

Mezinárodní organizace

S380

S430

S480

7.1   z toho emise s pevnou sazbou:

Celkem

S381

S431

S481

Národní centrální banka

S382

S432

S482

MFI jiné než centrální banky

S383

S433

S483

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S384

S434

S484

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S385

S435

S485

Nefinanční podniky

S386

S436

S486

Ústřední vládní instituce

S387

S437

S487

Národní a místní vládní instituce

S388

S438

S488

Fondy sociálního zabezpečení

S389

S439

S489

Mezinárodní organizace

S390

S440

S490

7.2   z toho emise s proměnlivou sazbou:

Celkem

S391

S441

S491

Národní centrální banka

S392

S442

S492

MFI jiné než centrální banky

S393

S443

S493

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S394

S444

S494

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S395

S445

S495

Nefinanční podniky

S396

S446

S496

Ústřední vládní instituce

S397

S447

S497

Národní a místní vládní instituce

S398

S448

S498

Fondy sociálního zabezpečení

S399

S449

S499

Mezinárodní organizace

S400

S450

S500

7.3   z toho bezkupónové dluhopisy:

Celkem

S401

S451

S501

Národní centrální banka

S402

S452

S502

MFI jiné než centrální banky

S403

S453

S503

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S404

S454

S504

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S405

S455

S505

Nefinanční podniky

S406

S456

S506

Ústřední vládní instituce

S407

S457

S507

Národní a místní vládní instituce

S408

S458

S508

Fondy sociálního zabezpečení

S409

S459

S509

Mezinárodní organizace

S410

S460

S510

Tabulka 4.

Blok A Doplňkové (memo) položky Formulář výkazu pro národní centrální banky

| | EMITENTI – TUZEMŠTÍ REZIDENTI//EURO/NÁRODNÍ DENOMINACE |
| --- | --- |
| Zůstatky emisí | Brutto emise | Splácení či zpětné odkupy | Netto emise |
| | A1 | A2 | A3 | A4 |
| 8.   NEKÓTOVANÉ AKCIE |
| Celkem | S511 | S521 | S531 | S541 |
| MFI jiné než centrální banky | S512 | S522 | S532 | S542 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S513 | S523 | S533 | S543 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S514 | S524 | S534 | S544 |
| Nefinanční podniky | S515 | S525 | S535 | S545 |
| | | | | |
| 9.   OSTATNÍ ÚČASTI |
| Celkem | S516 | S526 | S536 | S546 |
| MFI jiné než centrální banky | S517 | S526 | S536 | S546 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | S518 | S526 | S536 | S546 |
| Pojišťovací společnosti a penzijní fondy | S519 | S526 | S536 | S546 |
| Nefinanční podniky | S520 | S526 | S536 | S546 |

EMITENTI – TUZEMŠTÍ REZIDENTI//EURO/NÁRODNÍ DENOMINACE

Zůstatky emisí

Brutto emise

Splácení či zpětné odkupy

Netto emise

A1

A2

A3

A4

8.   NEKÓTOVANÉ AKCIE

Celkem

S511

S521

S531

S541

MFI jiné než centrální banky

S512

S522

S532

S542

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S513

S523

S533

S543

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S514

S524

S534

S544

Nefinanční podniky

S515

S525

S535

S545

9.   OSTATNÍ ÚČASTI

Celkem

S516

S526

S536

S546

MFI jiné než centrální banky

S517

S526

S536

S546

Ostatní finanční zprostředkovatelé

S518

S526

S536

S546

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

S519

S526

S536

S546

Nefinanční podniky

S520

S526

S536

S546

1.   Rezidentská příslušnost emitenta

Emise dceřiných společností, které vlastní nerezidenti zpravodajské země a které působí na hospodářském území zpravodajské země, musí být klasifikovány jako emise rezidentských jednotek zpravodajské země.

Emise ústředí nacházejících se na hospodářském území zpravodajské země, které působí mezinárodně, se musí také považovat za emise rezidentských jednotek. Emise ústředí nebo dceřiných společností, které se nacházejí mimo hospodářské území zpravodajské země, které však vlastní rezidenti zpravodajské země, musí být považovány za emise nerezidentů. Například emise společnosti Volkswagen Brazílie se považují za emise provedené jednotkami, jež jsou rezidenty v Brazílii, a nikoli na území zpravodajské země.

Aby se předešlo dvojímu započtení nebo mezerám, musí být výkaznictví o emisích účelových finančních společností pro sekuritizaci řešeno dvoustranně a zahrnovat jak Banku pro mezinárodní platby, tak i dotčené národní centrální banky. Emise účelových finančních společností pro sekuritizaci, které splňují kritéria rezidentské příslušnosti podle ESA 95 a které jsou klasifikovány jako rezidenti eurozóny, musí vykazovat národní centrální banky a nikoli Banka pro mezinárodní platby.

2.   Sektorové členění emitentů

Emise musí být klasifikovány podle sektoru, kterému vzniká závazek z emitovaných cenných papírů. V případě cenných papírů emitovaných prostřednictvím účelových finančních společností pro sekuritizaci, kde závazek z emise má nikoli tato účelová finanční společnost, ale mateřská organizace, musí být emise připsány mateřské organizaci a nikoli účelové finanční společnosti pro sekuritizaci. Například emise vydané účelovou finanční společností pro sekuritizaci firmou Philips musí být přiřazeny sektoru nefinančních podniků a vykázány Nizozemskem. Avšak účelová finanční společnost pro sekuritizaci a její mateřská společnost se musí nacházet v téže zemi. Pokud tedy mateřská společnost není rezidentem zpravodajské země, musí být účelová finanční společnost pro sekuritizaci hodnocena jako fiktivní rezident zpravodajské země a emitujícím sektorem musí být ostatní finanční zprostředkovatelé. Například emise vydané společností Toyota Motor Finance Netherlands BV musí být přičteny ostatním finančním zprostředkovatelům Nizozemska, protože mateřská společnost „Toyota“ není rezidentem v Nizozemsku.

Sektorová klasifikace zahrnuje těchto devět druhů emitentů:

| — | ECB/národní centrální banky, |
| --- | --- |

—

ECB/národní centrální banky,

| — | MFI, |
| --- | --- |

—

MFI,

| — | ostatní finanční zprostředkovatelé, |
| --- | --- |

—

ostatní finanční zprostředkovatelé,

| — | pojišťovací společnosti a penzijní fondy, |
| --- | --- |

—

pojišťovací společnosti a penzijní fondy,

| — | nefinanční podniky, |
| --- | --- |

—

nefinanční podniky,

| — | ústřední vládní instituce, |
| --- | --- |

—

ústřední vládní instituce,

| — | národní a místní vládní instituce, |
| --- | --- |

—

národní a místní vládní instituce,

| — | fondy sociálního zabezpečení, |
| --- | --- |

—

fondy sociálního zabezpečení,

| — | mezinárodní instituce. |
| --- | --- |

—

mezinárodní instituce.

Pokud se veřejná společnost privatizuje pomocí emise kótovaných akcií, musí být emitující sektor klasifikován jako „nefinanční podniky“. Pokud se obdobně privatizuje veřejná úvěrová instituce, musí být emitující sektor klasifikován jako „MFI jiné než centrální banky“. Emise ze strany domácností nebo neziskových institucí sloužících domácnostem musí být klasifikovány jako emise „nefinančních podniků“.

Banka pro mezinárodní platby se řídí systémem přiřazení mezi sektorovým členěním emitentů, které je k dispozici v databázi Banky pro mezinárodní platby, a členěním požadovaným ve formulářích výkazů tak, jak je uveden v následující tabulce.

| Sektorové členění v databázi Banky pro mezinárodní platby | | Klasifikace ve formulářích výkazů |
| --- | --- | --- |
| Centrální banka | → | Národní centrální banky a ECB |
| Obchodní banky | → | MFI |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé | → | Ostatní finanční zprostředkovatelé |
| Ústřední vládní instituce | → | Ústřední vládní instituce |
| Ostatní vládní instituce Národní orgány | → | Národní a místní vládní instituce |
| Korporace | → | Nefinanční podniky |
| Mezinárodní instituce | → | Mezinárodní instituce (zbytek světa) |

Sektorové členění v databázi Banky pro mezinárodní platby

Klasifikace ve formulářích výkazů

Centrální banka

→

Národní centrální banky a ECB

Obchodní banky

→

MFI

Ostatní finanční zprostředkovatelé

→

Ostatní finanční zprostředkovatelé

Ústřední vládní instituce

→

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce Národní orgány

→

Národní a místní vládní instituce

Korporace

→

Nefinanční podniky

Mezinárodní instituce

→

Mezinárodní instituce (zbytek světa)

3.   Splatnost emisí

Krátkodobé dluhové cenné papíry zahrnují cenné papíry, které mají původní splatnost jeden rok či kratší, i pokud jsou emitovány na základě dlouhodobějších programů.

Dlouhodobé dluhové cenné papíry zahrnují cenné papíry, které mají původní splatnost delší než jeden rok. Emise s volitelnými daty splatnosti, z nichž nejzazší nastane déle než za rok, a emise s neurčitými daty splatnosti jsou klasifikovány jako dlouhodobé. V souladu s odstavcem 5.22 ESA 95 může být členění splatnosti flexibilní, tj. ve výjimečných případech mohou mít krátkodobé cenné papíry původní splatnost dva roky.

Metodika, kterou v současné době používá Banka pro mezinárodní platby, se liší. Banka pro mezinárodní platby považuje všechny euro obchodní cenné papíry (ECP) a jiné euro cenné papíry emitované na základě krátkodobého programu za krátkodobé nástroje a všechny nástroje emitované na základě dlouhodobých programů za dlouhodobé nástroje, bez ohledu na jejich původní splatnost.

Členění podle splatnosti v délce dvou let jako v rozvahové statistice MFI se nepovažuje za nutné.

4.   Klasifikace emisí

Emise jsou analyzovány ve dvou širších skupinách: a) dluhové cenné papíry, tj. cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (25), a b) kótované akcie kromě akcií/podílových listů investičních fondů (26). Soukromé nabídky jsou zahrnuty v nejvyšší možné míře. Papíry peněžního trhu jsou zahrnuty jako součást dluhových cenných papírů. Nekótované akcie a jiné účasti lze vykazovat nepovinně jako dvě samostatné doplňkové (memo) položky.

Následující nástroje obsažené v databázi Banky pro mezinárodní platby jsou v rámci statistiky emisí cenných papírů klasifikovány jako dluhové cenné papíry:

| — | vkladové listy, |
| --- | --- |

—

vkladové listy,

| — | obchodní cenné papíry, |
| --- | --- |

—

obchodní cenné papíry,

| — | pokladniční poukázky, |
| --- | --- |

—

pokladniční poukázky,

| — | dluhopisy, |
| --- | --- |

—

dluhopisy,

| — | euro obchodní cenné papíry, |
| --- | --- |

—

euro obchodní cenné papíry,

| — | střednědobé směnky, |
| --- | --- |

—

střednědobé směnky,

| — | ostatní krátkodobé cenné papíry. |
| --- | --- |

—

ostatní krátkodobé cenné papíry.

Neúplné pokrytí nástrojů v rámci statistiky emisí cenných papírů:

| a) | Dluhové cenné papíry






  i) | Krátkodobé dluhové cenné papíry
  Zahrnuty jsou alespoň tyto nástroje:






  — | pokladniční poukázky a ostatní krátkodobé cenné papíry emitované vládními institucemi, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Dluhové cenné papíry

i)

Krátkodobé dluhové cenné papíry

Zahrnuty jsou alespoň tyto nástroje:

—

pokladniční poukázky a ostatní krátkodobé cenné papíry emitované vládními institucemi,

| — | obchodovatelné krátkodobé cenné papíry emitované finančními a nefinančními podniky. Pro tyto cenné papíry se užívá řada označení včetně označení obchodní cenné papíry, obchodní směnky, a to vlastní i cizí („commercial bills“, „bills of trade“, „promissory notes“, „bills of exchange“) a vkladové listy, |
| --- | --- |

—

obchodovatelné krátkodobé cenné papíry emitované finančními a nefinančními podniky. Pro tyto cenné papíry se užívá řada označení včetně označení obchodní cenné papíry, obchodní směnky, a to vlastní i cizí („commercial bills“, „bills of trade“, „promissory notes“, „bills of exchange“) a vkladové listy,

| — | krátkodobé cenné papíry emitované na základě upsaných dlouhodobých dluhopisových programů, |
| --- | --- |

—

krátkodobé cenné papíry emitované na základě upsaných dlouhodobých dluhopisových programů,

| — | bankovní akcepty. |
| --- | --- |

—

bankovní akcepty.

| ii) | Dlouhodobé dluhové cenné papíry
  Zahrnuty jsou alespoň tyto nástroje (ilustrativní výčet):






  — | dluhopisy na doručitele, |
| --- | --- | --- |

ii)

Dlouhodobé dluhové cenné papíry

Zahrnuty jsou alespoň tyto nástroje (ilustrativní výčet):

—

dluhopisy na doručitele,

| — | podřízené dluhopisy, |
| --- | --- |

—

podřízené dluhopisy,

| — | dluhopisy s volitelnými lhůtami splatnosti, z nichž poslední je déle než za 1 rok, |
| --- | --- |

—

dluhopisy s volitelnými lhůtami splatnosti, z nichž poslední je déle než za 1 rok,

| — | časově neomezené dluhopisy („undated bonds“) či věčné dluhopisy („perpetual bonds“), |
| --- | --- |

—

časově neomezené dluhopisy („undated bonds“) či věčné dluhopisy („perpetual bonds“),

| — | dluhopisy s proměnlivým úročením („variable rate notes“), |
| --- | --- |

—

dluhopisy s proměnlivým úročením („variable rate notes“),

| — | konvertibilní dluhopisy, |
| --- | --- |

—

konvertibilní dluhopisy,

| — | kryté dluhopisy, |
| --- | --- |

—

kryté dluhopisy,

| — | cenné papíry s indexovanou sazbou, u kterých se hodnota jistiny váže na cenový index, cenu zboží nebo na index směnného kurzu, |
| --- | --- |

—

cenné papíry s indexovanou sazbou, u kterých se hodnota jistiny váže na cenový index, cenu zboží nebo na index směnného kurzu,

| — | dluhopisy s hlubokým emisním disážiem („deep-discounted bonds“), |
| --- | --- |

—

dluhopisy s hlubokým emisním disážiem („deep-discounted bonds“),

| — | bezkupónové dluhopisy, |
| --- | --- |

—

bezkupónové dluhopisy,

| — | eurodluhopisy, |
| --- | --- |

—

eurodluhopisy,

| — | globální dluhopisy, |
| --- | --- |

—

globální dluhopisy,

| — | soukromě emitované dluhopisy, |
| --- | --- |

—

soukromě emitované dluhopisy,

| — | cenné papíry, které vznikly na základě konverze úvěrů, |
| --- | --- |

—

cenné papíry, které vznikly na základě konverze úvěrů,

| — | úvěry, které se staly de facto obchodovatelnými, |
| --- | --- |

—

úvěry, které se staly de facto obchodovatelnými,

| — | vyměnitelné dluhopisy a „loan stock“ vyměnitelné za akcie vydávající společnosti či za akcie jiné společnosti, dokud nedojde k výměně. V případech, kdy je možné od základního dluhopisu oddělit opci zakládající právo k výměně za akcie (která se považuje za finanční derivát), je tato opce vyloučena, |
| --- | --- |

—

vyměnitelné dluhopisy a „loan stock“ vyměnitelné za akcie vydávající společnosti či za akcie jiné společnosti, dokud nedojde k výměně. V případech, kdy je možné od základního dluhopisu oddělit opci zakládající právo k výměně za akcie (která se považuje za finanční derivát), je tato opce vyloučena,

| — | akcie nebo cenné papíry, které poskytují pevný výnos, ale které nezajišťují účast na rozdělení zůstatkové hodnoty při zrušení společnosti, včetně neúčastnických preferenčních akcií, |
| --- | --- |

—

akcie nebo cenné papíry, které poskytují pevný výnos, ale které nezajišťují účast na rozdělení zůstatkové hodnoty při zrušení společnosti, včetně neúčastnických preferenčních akcií,

| — | finanční aktiva emitovaná v rámci sekuritizace úvěrů, hypoték, závazků z kreditních karet, pohledávek a ostatních aktiv. |
| --- | --- |

—

finanční aktiva emitovaná v rámci sekuritizace úvěrů, hypoték, závazků z kreditních karet, pohledávek a ostatních aktiv.

Vyloučeny jsou tyto nástroje:

| — | transakce s cennými papíry, které jsou součástí repo obchodů, |
| --- | --- |

—

transakce s cennými papíry, které jsou součástí repo obchodů,

| — | emise neobchodovatelných cenných papírů, |
| --- | --- |

—

emise neobchodovatelných cenných papírů,

| — | neobchodovatelné úvěry. |
| --- | --- |

—

neobchodovatelné úvěry.

Emise dlouhodobých dluhových cenných papírů se dělí na:

| — | emise s pevnou sazbou, tj. dluhopisy, u nichž se jmenovitá hodnota kupónového výnosu v době životnosti emise nemění, |
| --- | --- |

—

emise s pevnou sazbou, tj. dluhopisy, u nichž se jmenovitá hodnota kupónového výnosu v době životnosti emise nemění,

| — | emise s proměnlivou sazbou, tj. dluhopisy, u nichž se kupón nebo jistina váže na úrokovou sazbu nebo nějaký jiný index, v důsledku čehož má kupónový výnos během životnosti emise proměnlivou jmenovitou hodnotu, |
| --- | --- |

—

emise s proměnlivou sazbou, tj. dluhopisy, u nichž se kupón nebo jistina váže na úrokovou sazbu nebo nějaký jiný index, v důsledku čehož má kupónový výnos během životnosti emise proměnlivou jmenovitou hodnotu,

| — | bezkupónové dluhopisy, tj. nástroje, které nejsou spojeny s periodickými kupónovými výnosy. Obvykle jsou takové dluhopisy vydávány s emisním disážiem a jsou spláceny za jmenovitou hodnotu. Většina disážia představuje ekvivalent úroku naběhlého po dobu životnosti dluhopisu. |
| --- | --- |

—

bezkupónové dluhopisy, tj. nástroje, které nejsou spojeny s periodickými kupónovými výnosy. Obvykle jsou takové dluhopisy vydávány s emisním disážiem a jsou spláceny za jmenovitou hodnotu. Většina disážia představuje ekvivalent úroku naběhlého po dobu životnosti dluhopisu.

| b) | Kótované akcie
  Kótované akcie zahrnují:






  — | akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena, |
| --- | --- | --- |

b)

Kótované akcie

Kótované akcie zahrnují:

—

akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena,

| — | zpětně odkoupené akcie v kapitálových společnostech, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena, |
| --- | --- |

—

zpětně odkoupené akcie v kapitálových společnostech, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena,

| — | dividendové akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena, |
| --- | --- |

—

dividendové akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena,

| — | prioritní nebo preferenční akcie nebo akcie, které zajišťují účast na rozdělení zůstatkové hodnoty při zrušení společnosti. Tyto akcie mohou být kótované nebo nekótované na uznávané burze, |
| --- | --- |

—

prioritní nebo preferenční akcie nebo akcie, které zajišťují účast na rozdělení zůstatkové hodnoty při zrušení společnosti. Tyto akcie mohou být kótované nebo nekótované na uznávané burze,

| — | připadá-li to v úvahu, soukromé nabídky. |
| --- | --- |

—

připadá-li to v úvahu, soukromé nabídky.

Pokud je společnost privatizována a stát si ponechá část akcií, ale druhá část je kótována na regulovaném trhu, eviduje se celá částka kapitálu společnosti v rámci zůstatků kótovaných akcií, protože všechny akcie by potenciálně mohly být kdykoli obchodovány za tržní hodnotu. To platí i v případě, že je část akcií prodána velkým investorům a pouze zbývající část, tj. „free float“, je obchodována na burze cenných papírů.

Kótované akcie nezahrnují:

| — | akcie nabídnuté k prodeji, ale při emisi nepřevzaté, |
| --- | --- |

—

akcie nabídnuté k prodeji, ale při emisi nepřevzaté,

| — | dluhopisy a „loan stock“ vyměnitelné za akcie. Zahrnují se až poté, co jsou za akcie vyměněny, |
| --- | --- |

—

dluhopisy a „loan stock“ vyměnitelné za akcie. Zahrnují se až poté, co jsou za akcie vyměněny,

| — | podíly společníků s neomezeným ručením v osobních společnostech, |
| --- | --- |

—

podíly společníků s neomezeným ručením v osobních společnostech,

| — | investice vládních institucí do kapitálu mezinárodních organizací, které jsou založeny v právní formě obchodních kapitálových společností, |
| --- | --- |

—

investice vládních institucí do kapitálu mezinárodních organizací, které jsou založeny v právní formě obchodních kapitálových společností,

| — | emise prémiových akcií v okamžiku emise a emise akcií při štěpení akcií; prémiové akcie a štěpené akcie jsou však zahrnuty nerozlišené do celkového stavu kótovaných akcií. |
| --- | --- |

—

emise prémiových akcií v okamžiku emise a emise akcií při štěpení akcií; prémiové akcie a štěpené akcie jsou však zahrnuty nerozlišené do celkového stavu kótovaných akcií.

5.   Měna emise

Dluhopisy s dvojí měnou, u kterých je dluhopis splácen nebo kupón placen v měně odlišné od denominace dluhopisu, musí být klasifikovány podle denominace dluhopisu. Pokud je globální dluhopis emitován ve více než jedné měně, musí být každá část vykázána jako samostatná emise podle měny emise. Pokud jsou emise denominovány ve dvou měnách, například 70 % v eurech a 30 % v amerických dolarech, musí být příslušné složky emise, je-li to možné, vykázány samostatně podle jejich měnové denominace. Tedy 70 % emise musí být vykázáno jako emise v eurech/národních denominacích (27) a 30 % jako emise v jiných měnách. V případě, že není možné samostatně určit měnové složky emise, musí být skutečné členění provedené zpravodajskou zemí uvedeno v národních vysvětlivkách.

Kótované akcie musí být považovány za emitované v měně země, ve které je společnost rezidentem; emise akcií v jiných měnách jsou zanedbatelné nebo neexistují. Údaje o kótovaných akciích se tedy týkají všech emisí rezidentů eurozóny.

6.   Doba zaznamenání emise

Emise se považuje za uskutečněnou v okamžiku, kdy emitent obdrží platbu, a nikoli v okamžiku, kdy syndikát převezme závazek.

7.   Sladění stavů a toků

Národní centrální banky musí předkládat informace o zůstatcích, brutto emisích, splácení či zpětných odkupech a netto emisích krátkodobých a dlouhodobých dluhových cenných papírů a o kótovaných akciích.

Níže uvedené schéma znázorňuje vazbu mezi stavy (tj. zůstatky emisí) a toky (tj. brutto emise, splácení či zpětné odkupy a netto emise). V praxi je vazba složitější z důvodu změn ocenění z titulu cen a směnných kurzů, reinvestovaného (tj. naběhlého) úroku, reklasifikací, revizí a ostatních úprav (28).

| a) | Zůstatky emisí na konci vykazovaného období | ≈ | Zůstatky emisí na konci předchozího vykazovaného období | + | Brutto emise v průběhu vykazovaného období | – | Splácení či zpětné odkupy v průběhu vykazovaného období |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | Zůstatky emisí na konci vykazovaného období | ≈ | Zůstatky emisí na konci předchozího vykazovaného období | + | Netto emise v průběhu vykazovaného období | | |

a)

Zůstatky emisí na konci vykazovaného období

≈

Zůstatky emisí na konci předchozího vykazovaného období

+

Brutto emise v průběhu vykazovaného období

–

Splácení či zpětné odkupy v průběhu vykazovaného období

b)

Zůstatky emisí na konci vykazovaného období

≈

Zůstatky emisí na konci předchozího vykazovaného období

+

Netto emise v průběhu vykazovaného období

a)   Brutto emise

Brutto emise v průběhu vykazovaného období musí zahrnovat všechny emise dluhových cenných papírů a kótovaných akcií, při kterých emitent prodává nově vytvořené cenné papíry za hotovost. Týkají se běžné tvorby nových nástrojů. Okamžik, kdy byly emise dokončeny, se definuje jako okamžik, kdy je provedena platba; zaznamenání emisí musí tedy co nejpřesněji odrážet dobu platby za příslušnou emisi.

Brutto emise zahrnují nově vytvořené akcie, které jsou vydány za hotovost společnostmi, jež jsou na burze cenných papírů kótovány poprvé, včetně nově vzniklých společností nebo soukromých společností, které se staly veřejnými společnostmi. Brutto emise zahrnují rovněž nově vytvořené akcie, které jsou vydány za hotovost během privatizace veřejných společností, kdy akcie společnosti začínají být kótovány na burze. Emise prémiových akcií musí být vyloučena (29). Brutto emise se nesmějí vykazovat v případě výhradního kótování společnosti na burze, jestliže není získáván nový kapitál.

Výměna nebo převod již existujících cenných papírů během převzetí nebo fúze nejsou ve vykazovaných brutto emisích nebo splácení či zpětných odkupech zahrnuty (30) s výjimkou nových nástrojů vytvořených a vydaných za hotovost rezidenty eurozóny.

Emise cenných papírů, které lze později vyměnit za jiné nástroje, musí být evidovány jako emise v původní kategorii nástrojů; při výměně jsou v této kategorii nástrojů splaceny za tutéž částku a poté se považují za brutto emise v nové kategorii (31).

b)   Splácení či zpětné odkupy

Splácení či zpětné odkupy v průběhu vykazovaného období zahrnují všechny zpětné odkupy dluhových cenných papírů a kótovaných akcií emitentem, kdy investor obdrží za cenné papíry hotovost. Splácení či zpětné odkupy se týkají řádného zániku nástrojů. Zahrnují všechny dluhové cenné papíry, které dosáhly svého data splatnosti, jakož i předčasná splácení. Zpětné odkupy akcií společnostmi se zahrnují, pokud společnost odkoupí všechny akcie za hotovost před změnou své právní formy nebo odkoupí část svých akcií, jež jsou zrušeny, za hotovost, což vede ke snížení kapitálu. Zpětné odkupy akcií nejsou zahrnuty, pokud jsou investicemi do vlastních akcií společností (32).

Splácení či zpětné odkupy se nesmějí vykazovat v případě vyřazení cenných papírů z obchodování na burze.

c)   Netto emise

Netto emise jsou zůstatkem všech vydaných emisí po odečtení všech splácení či zpětných odkupů, ke kterým došlo v průběhu vykazovaného období.

Zůstatky kótovaných akcií musí zahrnovat tržní hodnotu všech kótovaných akcií rezidentů. Zůstatky kótovaných akcií vykazované zemí eurozóny se proto mohou snižovat nebo zvyšovat v důsledku přesídlení kótovaného subjektu. To platí i u převzetí nebo fúze v případě, že nedochází k vytvoření ani emisi nových nástrojů za hotovost a/nebo k jejich splacení či zpětnému odkupu a zrušení. Aby se u dluhových cenných papírů a kótovaných akcií předešlo dvojímu započtení nebo mezerám v případě přesídlení emitenta do jiné rezidentské země, musí příslušné národní centrální banky na dvoustranném základě koordinovat dobu zachycení takové události.

8.   Ocenění

Hodnota emisí cenných papírů obsahuje cenovou složku a složku směnného kurzu, pokud jsou emise denominovány v měnách jiných než měna vykazovaná.

Národní centrální banky musí vykazovat dluhové cenné papíry ve jmenovité hodnotě a kótované akcie v tržní hodnotě (tj. transakční hodnota). Pro dlouhodobé dluhové cenné papíry mohou být druhy emisí (dluhopisy s pevnou sazbou, proměnlivou sazbou a nulovými kupóny) oceňovány pomocí různých metod, které vedou ke smíšenému ocenění celku. Například emise s pevnou a proměnlivou sazbou se obvykle oceňují jmenovitou hodnotou a bezkupónové dluhopisy skutečně zaplacenou částkou. Obecně je relativní hodnota bezkupónových dluhopisů malá, a proto nebyla v seznamu kódů stanovena položka pro smíšené ocenění; celková částka dlouhodobých dluhových cenných papírů se vykazuje ve jmenovité hodnotě (N). V případech, kdy je závažnost jevu značná, se používá hodnota „Z“ pro „nespecifikováno“. Obecně vždy, kdy dochází ke smíšenému ocenění, poskytnou národní centrální banky podrobné informace na úrovni atributu v souladu s atributy v příloze III.

a)   Ocenění pomocí cen

Stavy a toky kótovaných akcií musí být vykazovány v tržní hodnotě, stavy a toky dluhových cenných papírů ve jmenovité hodnotě. Výjimka z vykazování stavů a toků dluhových cenných papírů ve jmenovité hodnotě se týká dluhopisů s hlubokým emisním disážiem a bezkupónových dluhopisů, u kterých se emise evidují ve skutečně zaplacené částce, tj. ceně s emisním disážiem v okamžiku nákupu, a splácení v době splatnosti ve jmenovité hodnotě. Zůstatky dluhopisů s hlubokým emisním disážiem a bezkupónových dluhopisů jsou skutečně zaplacené částky plus naběhlý úrok, jak je uvedeno níže.

Formula

kde

| A | = | skutečně zaplacená částka a naběhlý úrok |
| --- | --- | --- |
| E | = | skutečná hodnota (částka zaplacená v okamžiku emise nebo splacení) |
| P | = | jmenovitá hodnota (splacená v okamžiku, kdy končí doba splatnosti) |
| T | = | čas od data emise do doby splatnosti (ve dnech) |
| t | = | čas, který uplynul od data emise (ve dnech) |

A

=

skutečně zaplacená částka a naběhlý úrok

E

=

skutečná hodnota (částka zaplacená v okamžiku emise nebo splacení)

P

=

jmenovitá hodnota (splacená v okamžiku, kdy končí doba splatnosti)

T

=

čas od data emise do doby splatnosti (ve dnech)

t

=

čas, který uplynul od data emise (ve dnech)

Mohou existovat určité rozdíly v postupech ocenění pomocí cen, které se používají v jednotlivých zemích.

Ocenění pomocí cen podle ESA 95, které u dluhových cenných papírů a akcií vyžaduje, aby byly toky evidovány v hodnotě transakce a stavy v tržní hodnotě, se v tomto kontextu nepoužívá.

Stávajícími pravidly oceňování u Banky pro mezinárodní platby jsou nominální hodnota pro dluhové cenné papíry a emisní hodnota pro kótované akcie. U dluhopisů s hlubokým disážiem a bezkupónových dluhopisů musí vykazující národní centrální banka vypočítat naběhlý úrok, je-li to možné.

b)   Vykazovaná měna a ocenění pomocí směnného kurzu

Národní centrální banky musí vykazovat veškeré údaje ECB vyjádřené v eurech, včetně historických řad. U přepočtů cenných papírů emitovaných tuzemskými rezidenty v jiných měnách (blok C) na euro (33) musí národní centrální banky co možná nejpřesněji dodržovat zásady kurzového oceňování na základě ESA 95 (34):

| i) | zůstatky emise musí být přepočteny na euro/národní denominace příslušným tržním směnným kurzem střed převládajícím na konci vykazovaného období, tj. na konci pracovní doby posledního pracovního dne vykazovaného období; |
| --- | --- |

i)

zůstatky emise musí být přepočteny na euro/národní denominace příslušným tržním směnným kurzem střed převládajícím na konci vykazovaného období, tj. na konci pracovní doby posledního pracovního dne vykazovaného období;

| ii) | brutto emise a splácení či zpětné odkupy musí být přepočteny na euro/národní denominace příslušným tržním směnným kurzem střed převládajícím v okamžiku platby. Pokud není možné určit přesný směnný kurz platný pro přepočet, lze použít směnný kurz, který je co nejblíže tržnímu kurzu střed v době platby. |
| --- | --- |

ii)

brutto emise a splácení či zpětné odkupy musí být přepočteny na euro/národní denominace příslušným tržním směnným kurzem střed převládajícím v okamžiku platby. Pokud není možné určit přesný směnný kurz platný pro přepočet, lze použít směnný kurz, který je co nejblíže tržnímu kurzu střed v době platby.

U období do 1. ledna 1999 musí národní centrální banky co nejpřesněji dodržovat tyto standardy ESA 95 u přepočtů všech emisí, splácení či zpětných odkupů a zůstatků emisí v netuzemských měnách na euro/národní denominace zpravodajských zemí. Pro účely zasílání údajů do ECB pak musí být celé časové řady přepočítány na euro pomocí neodvolatelných přepočítacích koeficientů k 31. prosinci 1998.

Banka pro mezinárodní platby vykazuje do ECB všechny emise rezidentů zbytku světa v eurech/národních denominacích (blok B) v amerických dolarech pomocí směnného kurzu ke konci období pro zůstatky emisí a pomocí průměrného směnného kurzu období pro emise a splácení či zpětné odkupy. ECB přepočítává všechny údaje na euro pomocí stejné zásady, jakou původně používala Banka pro mezinárodní platby. Pro období před 1. lednem 1999 se musí jako zástupný kurz používat směnný kurz mezi ECU a americkým dolarem.

9.   Koncepční shoda

Statistika emisí cenných papírů a rozvahová statistika měnových finančních institucí jsou pro účely emisí obchodovatelných nástrojů měnovými finančními institucemi propojeny. Pokrytí nástrojů a měnových finančních institucí, které je emitují, se pojmově shodují, jakož i zařazení nástrojů do pásem splatnosti a členění podle měn. Rozdíly mezi statistikou emisí cenných papírů a rozvahovou statistikou měnových finančních institucí existují v zásadách oceňování (tj. jmenovitá hodnota u statistiky cenných papírů a tržní hodnota u rozvahové statistiky měnových finančních institucí). S výjimkou oceňovacích rozdílů odpovídá pro každou zemi zůstatek emise cenných papírů emitovaných měnovými finančními institucemi, který je vykazován pro statistiku emisí cenných papírů, položkám 11 („emitované dluhové cenné papíry“) a 12 („papíry peněžního trhu“) na straně pasiv rozvahy měnových finančních institucí. Krátkodobé cenné papíry v pojetí definovaném pro statistiku emisí cenných papírů odpovídají součtu papírů peněžního trhu a emitovaných dluhových cenných papírů se splatností do jednoho roku. Dlouhodobé cenné papíry v pojetí definovaném pro statistiku emisí cenných papírů se rovnají součtu emitovaných dluhových cenných papírů se splatností nad jeden rok až do dvou let a emitovaných dluhových cenných papírů se splatností nad dva roky.

Národní centrální banky musí přezkoumávat pokrytí statistiky emisí cenných papírů a rozvahové statistiky měnových finančních institucí a informovat ECB o všech koncepčních rozdílech. Provádějí se tři druhy kontrol shody pro emise vydané: a) národními centrálními bankami v eurech/národních denominacích; b) měnovými finančními institucemi jinými než centrální banky v eurech/národních denominacích a c) měnovými finančními institucemi jinými než centrální banky v jiných měnách. Menší rozdíly jsou možné, protože statistika emisí cenných papírů a rozvahová statistika měnových finančních institucí jsou odvozeny ze systémů vykazování na národní úrovni, které slouží jiným účelům.

10.   Požadavky na údaje

Statistické výkazy se očekávají od každé země pro každou časovou řadu, která se uplatňuje. Pokud se některá položka v určité zemi neuplatňuje, musí o tom národní centrální banky neprodleně písemně informovat ECB a poskytnout vysvětlení. Pokud základní jev neexistuje, nemusí národní centrální banky časové řady dočasně vykazovat. Tuto skutečnost musí národní centrální banky rovněž oznámit, stejně jako jakékoli jiné odchylky od systému vykazování, který je popsán v příloze III. Kromě toho musí ECB informovat v případě, kdy se revize zasílají společně s vysvětlením povahy těchto revizí.

Oddíl 3:   Národní vysvětlivky

Každá národní centrální banka musí předložit zprávu popisující údaje poskytované v rámci tohoto úkolu. Zpráva musí zahrnovat níže popsaná témata a co nejvíce dodržovat navrženou strukturu. Národní centrální banky musí poskytnout doplňující informace, jestliže vykazované údaje nejsou v souladu s těmito obecnými zásadami nebo pokud údaje neposkytly, a to s uvedením důvodů. Zprávu musí zaslat ECB jako dokument ve formátu Word prostřednictvím Cebamail. Zpráva se předkládá nejpozději spolu s údaji.

| 1. | Zdroje údajů/systém sběru dat: musí být uvedeny podrobnosti o zdrojích údajů použitých k sestavení statistiky emisí cenných papírů: správní zdroje pro emise vládních institucí, přímé výkaznictví měnových finančních institucí a jiných institucí, denní tisk a poskytovatelé údajů, např. International Financial Review atd. Národní centrální banky musí uvést, zda jsou údaje shromažďovány a uchovávány podle jednotlivých emisí, a jejich kritéria. Případně musí národní centrální banky uvést, zda jsou údaje shromažďovány a uchovávány bez rozlišení jako částky emitované jednotlivými emitenty ve vykazovaném období, např. v případě systémů přímého shromažďování údajů. Národní centrální banky musí poskytovat informace o kritériích, která se v rámci přímého výkaznictví používají k určení zpravodajských jednotek a informací, jež se mají poskytovat. |
| --- | --- |

1.

Zdroje údajů/systém sběru dat: musí být uvedeny podrobnosti o zdrojích údajů použitých k sestavení statistiky emisí cenných papírů: správní zdroje pro emise vládních institucí, přímé výkaznictví měnových finančních institucí a jiných institucí, denní tisk a poskytovatelé údajů, např. International Financial Review atd. Národní centrální banky musí uvést, zda jsou údaje shromažďovány a uchovávány podle jednotlivých emisí, a jejich kritéria. Případně musí národní centrální banky uvést, zda jsou údaje shromažďovány a uchovávány bez rozlišení jako částky emitované jednotlivými emitenty ve vykazovaném období, např. v případě systémů přímého shromažďování údajů. Národní centrální banky musí poskytovat informace o kritériích, která se v rámci přímého výkaznictví používají k určení zpravodajských jednotek a informací, jež se mají poskytovat.

| 2. | Postupy sestavování statistiky: musí být stručně popsána metoda používaná k sestavování údajů v rámci této statistiky, například agregování údajů o jednotlivých emisích cenných papírů, opatření u existujících časových řad, a zda jsou zveřejňovány či nikoli. |
| --- | --- |

2.

Postupy sestavování statistiky: musí být stručně popsána metoda používaná k sestavování údajů v rámci této statistiky, například agregování údajů o jednotlivých emisích cenných papírů, opatření u existujících časových řad, a zda jsou zveřejňovány či nikoli.

| 3. | Rezidentská příslušnost emitenta: národní centrální banky musí uvést, zda je při klasifikaci emisí možné v plném rozsahu uplatnit definici rezidentské příslušnosti podle ESA 95 (a MMF). Pokud to možné není nebo je to možné pouze částečně, musí národní centrální banky poskytnout úplné vysvětlení skutečně používaných kritérií. |
| --- | --- |

3.

Rezidentská příslušnost emitenta: národní centrální banky musí uvést, zda je při klasifikaci emisí možné v plném rozsahu uplatnit definici rezidentské příslušnosti podle ESA 95 (a MMF). Pokud to možné není nebo je to možné pouze částečně, musí národní centrální banky poskytnout úplné vysvětlení skutečně používaných kritérií.

| 4. | Sektorové členění emitentů: národní centrální banky musí uvést odchylky od klasifikace emitentů podle sektorového členění vymezeného v oddíle 2 bodu 2. V poznámkách musí být zjištěné odchylky a případné nejasnosti vysvětleny. |
| --- | --- |

4.

Sektorové členění emitentů: národní centrální banky musí uvést odchylky od klasifikace emitentů podle sektorového členění vymezeného v oddíle 2 bodu 2. V poznámkách musí být zjištěné odchylky a případné nejasnosti vysvětleny.

| 5. | Měna emise: není-li možné samostatně určit měnové složky emise, musí národní centrální banky vysvětlit odchylky od pravidel. Národní centrální banky, které nemohou u všech cenných papírů rozlišit mezi emisemi v místních denominacích, v jiných euro/národních denominacích a v jiných měnách, musí popsat, kde byly tyto emise klasifikovány a uvést celkovou částku emisí, které nebyly řádně zařazeny, aby ilustrovaly rozsah zkreslení. |
| --- | --- |

5.

Měna emise: není-li možné samostatně určit měnové složky emise, musí národní centrální banky vysvětlit odchylky od pravidel. Národní centrální banky, které nemohou u všech cenných papírů rozlišit mezi emisemi v místních denominacích, v jiných euro/národních denominacích a v jiných měnách, musí popsat, kde byly tyto emise klasifikovány a uvést celkovou částku emisí, které nebyly řádně zařazeny, aby ilustrovaly rozsah zkreslení.

| 6. | Klasifikace emisí: národní centrální banky musí poskytnout komplexní informace o druhu cenných papírů zahrnutých v národních údajích, včetně náležitostí těchto cenných papírů podle vnitrostátních právních předpisů. Pokud je známo, že pokrytí je částečné, musí národní centrální banky vysvětlit existující mezery.






  — | soukromé nabídky: národní centrální banky musí uvést, zda jsou nebo nejsou zahrnuty do vykazovaných údajů, |
| --- | --- | --- |

6.

Klasifikace emisí: národní centrální banky musí poskytnout komplexní informace o druhu cenných papírů zahrnutých v národních údajích, včetně náležitostí těchto cenných papírů podle vnitrostátních právních předpisů. Pokud je známo, že pokrytí je částečné, musí národní centrální banky vysvětlit existující mezery.

—

soukromé nabídky: národní centrální banky musí uvést, zda jsou nebo nejsou zahrnuty do vykazovaných údajů,

| — | bankovní akcepty: pokud jsou obchodovatelné a jsou zařazeny do vykazovaných údajů za krátkodobé dluhové cenné papíry, musí vykazující národní centrální banka v národních vysvětlivkách vysvětlit vnitrostátní postupy evidence těchto nástrojů a povahu těchto nástrojů, |
| --- | --- |

—

bankovní akcepty: pokud jsou obchodovatelné a jsou zařazeny do vykazovaných údajů za krátkodobé dluhové cenné papíry, musí vykazující národní centrální banka v národních vysvětlivkách vysvětlit vnitrostátní postupy evidence těchto nástrojů a povahu těchto nástrojů,

| — | kótované akcie: národní centrální banky musí uvést, zda jsou nekótované akcie nebo jiné účasti zahrnuty do vykazovaných údajů; pro ilustraci rozsahu zkreslení uvedou odhad částky nekótovaných akcií a/nebo jiných účastí. Národní centrální banky musí uvést v národních vysvětlivkách veškeré známé mezery v pokrytí kótovaných akcií. |
| --- | --- |

—

kótované akcie: národní centrální banky musí uvést, zda jsou nekótované akcie nebo jiné účasti zahrnuty do vykazovaných údajů; pro ilustraci rozsahu zkreslení uvedou odhad částky nekótovaných akcií a/nebo jiných účastí. Národní centrální banky musí uvést v národních vysvětlivkách veškeré známé mezery v pokrytí kótovaných akcií.

| 7. | Analýza dlouhodobých cenných papírů z hlediska nástrojů: pokud se součet dluhopisů s pevnou sazbou, proměnlivou sazbou a bezkupónových dluhopisů nerovná celkové částce dlouhodobých dluhových cenných papírů, musí národní centrální banky uvést druh a částku dlouhodobých cenných papírů, pro které toto členění není k dispozici. |
| --- | --- |

7.

Analýza dlouhodobých cenných papírů z hlediska nástrojů: pokud se součet dluhopisů s pevnou sazbou, proměnlivou sazbou a bezkupónových dluhopisů nerovná celkové částce dlouhodobých dluhových cenných papírů, musí národní centrální banky uvést druh a částku dlouhodobých cenných papírů, pro které toto členění není k dispozici.

| 8. | Splatnost emisí: nelze-li dodržet přísné uplatnění definic krátkodobosti a dlouhodobosti, musí národní centrální banky v národních vysvětlivkách uvést, kde se vykazované údaje odchylují. |
| --- | --- |

8.

Splatnost emisí: nelze-li dodržet přísné uplatnění definic krátkodobosti a dlouhodobosti, musí národní centrální banky v národních vysvětlivkách uvést, kde se vykazované údaje odchylují.

| 9. | Splácení či zpětné odkupy: Národní centrální banky musí uvést, jak odvozují údaje o splácení či zpětných odkupech a zda jsou tyto údaje shromažďovány přímým výkaznictvím nebo vypočteny ze zůstatkové hodnoty. |
| --- | --- |

9.

Splácení či zpětné odkupy: Národní centrální banky musí uvést, jak odvozují údaje o splácení či zpětných odkupech a zda jsou tyto údaje shromažďovány přímým výkaznictvím nebo vypočteny ze zůstatkové hodnoty.

| 10. | Ocenění pomocí ceny: národní centrální banky musí v národních vysvětlivkách podrobně specifikovat metodu použitou k ocenění a) krátkodobých dluhových cenných papírů; b) dlouhodobých dluhových cenných papírů; c) dluhopisů s emisním disážiem a d) kótovaných akcií. Jakýkoli rozdíl v ocenění stavů a toků musí být vysvětlen. |
| --- | --- |

10.

Ocenění pomocí ceny: národní centrální banky musí v národních vysvětlivkách podrobně specifikovat metodu použitou k ocenění a) krátkodobých dluhových cenných papírů; b) dlouhodobých dluhových cenných papírů; c) dluhopisů s emisním disážiem a d) kótovaných akcií. Jakýkoli rozdíl v ocenění stavů a toků musí být vysvětlen.

| 11. | Periodicita vykazování, lhůty a časový rozsah: rozsah, v jakém byly údaje sestavené pro tento úkol poskytnuty v souladu s požadavky uživatele, tj. pro měsíční údaje ve lhůtě pěti týdnů. Je třeba uvést také délku poskytnutých časových řad. Vykazují se veškerá přerušení řad, např. rozdíly ve zpravodajském pokrytí cenných papírů v čase. |
| --- | --- |

11.

Periodicita vykazování, lhůty a časový rozsah: rozsah, v jakém byly údaje sestavené pro tento úkol poskytnuty v souladu s požadavky uživatele, tj. pro měsíční údaje ve lhůtě pěti týdnů. Je třeba uvést také délku poskytnutých časových řad. Vykazují se veškerá přerušení řad, např. rozdíly ve zpravodajském pokrytí cenných papírů v čase.

| 12. | Revize: v případě revizí musí být ve stručných vysvětlivkách vyjasněn jejich důvod a rozsah. |
| --- | --- |

12.

Revize: v případě revizí musí být ve stručných vysvětlivkách vyjasněn jejich důvod a rozsah.

| 13. | Odhadované pokrytí nástroje emitovaného tuzemskými rezidenty: Národní centrální banky musí uvést národní odhady pokrytí cenných papírů pro každou kategorii emisí tuzemských rezidentů, tj. emise krátkodobých cenných papírů, dlouhodobých cenných papírů a kótovaných akcií v místní měně, ostatních euro/národních denominacích včetně ECU a jiných měnách podle níže uvedené tabulky. Odhady „pokrytí v %“ musí uvést podíl cenných papírů pokrytých v každé kategorii nástrojů jako procenta celkové emise, který musí být vykázán pod příslušnou položkou podle pravidel vykazování. V „poznámkách“ lze uvést stručný popis. Národní centrální banky musí rovněž uvést veškeré změny pokrytí v důsledku vstupu do měnové unie. | Pokrytí v %: | Poznámky: |
| --- | --- | --- | --- |
| Emise v eurech/národních denominacích | místní denominace | STS | | |
| LTS | | |
| QUS | | |
| denominace v eurech/národních měnách jiných než místní měna, včetně ECU | STS | | |
| LTS | | |
| v jiných měnách | | STS | | |
| | LTS | | |
| STS= krátkodobé dluhové cenné papíry.
  LTS= dlouhodobé dluhové cenné papíry.
  QUS= kótované akcie. |

13.

Odhadované pokrytí nástroje emitovaného tuzemskými rezidenty: Národní centrální banky musí uvést národní odhady pokrytí cenných papírů pro každou kategorii emisí tuzemských rezidentů, tj. emise krátkodobých cenných papírů, dlouhodobých cenných papírů a kótovaných akcií v místní měně, ostatních euro/národních denominacích včetně ECU a jiných měnách podle níže uvedené tabulky. Odhady „pokrytí v %“ musí uvést podíl cenných papírů pokrytých v každé kategorii nástrojů jako procenta celkové emise, který musí být vykázán pod příslušnou položkou podle pravidel vykazování. V „poznámkách“ lze uvést stručný popis. Národní centrální banky musí rovněž uvést veškeré změny pokrytí v důsledku vstupu do měnové unie.

Pokrytí v %:

Poznámky:

Emise v eurech/národních denominacích

místní denominace

STS

LTS

QUS

denominace v eurech/národních měnách jiných než místní měna, včetně ECU

STS

LTS

v jiných měnách

STS

LTS

STS= krátkodobé dluhové cenné papíry.

LTS= dlouhodobé dluhové cenné papíry.

QUS= kótované akcie.

ČÁST 13

Dodatečná měsíční statistika úrokových sazeb měnových finančních institucí (do ECB se předává do konce pracovní doby 19. pracovního dne po skončení referenčního měsíce)

Tabulka 1.

Nové úvěry nefinančním podnikům

| | Sektor | Druh nástroje | Počáteční doba fixace úrokové sazby | Ukazatel pro nové obchody | Zpravodajská povinnost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| úvěry v EUR | nefinančním podnikům | úvěry do výše 1 mil. EUR | pohyblivá sazba a počáteční fixace úrokové sazby do 1 roku | 24 | AAR/NDER, objem |
| počáteční fixace úrokové sazby nad 1 rok a do 5 let | 25 | AAR/NDER, objem |
| počáteční fixace úrokové sazby nad 5 let | 26 | AAR/NDER, objem |
| úvěry nad 1 mil. EUR | pohyblivá sazba a počáteční fixace úrokové sazby do 1 roku | 27 | AAR/NDER, objem |
| počáteční fixace úrokové sazby nad 1 rok a do 5 let | 28 | AAR/NDER, objem |
| počáteční fixace úrokové sazby nad 5 let | 29 | AAR/NDER, objem |

Sektor

Druh nástroje

Počáteční doba fixace úrokové sazby

Ukazatel pro nové obchody

Zpravodajská povinnost

úvěry v EUR

nefinančním podnikům

úvěry do výše 1 mil. EUR

pohyblivá sazba a počáteční fixace úrokové sazby do 1 roku

24

AAR/NDER, objem

počáteční fixace úrokové sazby nad 1 rok a do 5 let

25

AAR/NDER, objem

počáteční fixace úrokové sazby nad 5 let

26

AAR/NDER, objem

úvěry nad 1 mil. EUR

pohyblivá sazba a počáteční fixace úrokové sazby do 1 roku

27

AAR/NDER, objem

počáteční fixace úrokové sazby nad 1 rok a do 5 let

28

AAR/NDER, objem

počáteční fixace úrokové sazby nad 5 let

29

AAR/NDER, objem

| 1. | Pro účely statistiky úrokových sazeb MFI zahrnují nové úvěry nefinančním podnikům všechny úvěry jiné než pohledávky z kreditních karet a revolvingové úvěry a přečerpání podniků ve smyslu přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Pro všechny kategorie uvedené v tabulce 1 se vykazuje dohodnutá průměrná roční sazba (AAR) nebo úzce definovaná efektivní úroková sazba (NDER). Vykazování AAR/NDER je spojeno se souvisejícími objemy nových obchodů. Ukazatele 24 až 29 se vypočtou na základě položek 37 až 54 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Úrokové sazby se vypočítávají jako vážené průměry odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), zatímco objemy nových obchodů by měly být součtem odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). |
| --- | --- |

1.

Pro účely statistiky úrokových sazeb MFI zahrnují nové úvěry nefinančním podnikům všechny úvěry jiné než pohledávky z kreditních karet a revolvingové úvěry a přečerpání podniků ve smyslu přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Pro všechny kategorie uvedené v tabulce 1 se vykazuje dohodnutá průměrná roční sazba (AAR) nebo úzce definovaná efektivní úroková sazba (NDER). Vykazování AAR/NDER je spojeno se souvisejícími objemy nových obchodů. Ukazatele 24 až 29 se vypočtou na základě položek 37 až 54 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Úrokové sazby se vypočítávají jako vážené průměry odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), zatímco objemy nových obchodů by měly být součtem odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34).

Tabulka 2.

Revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet

| | Sektor | Druh nástroje | Ukazatel pro nové obchody | Zpravodajská povinnost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| úvěry v EUR | domácnostem | revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet | 86 | AAR/NDER, objem |
| nefinančním podnikům | revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet | 87 | AAR/NDER, objem |

Sektor

Druh nástroje

Ukazatel pro nové obchody

Zpravodajská povinnost

úvěry v EUR

domácnostem

revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet

86

AAR/NDER, objem

nefinančním podnikům

revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet

87

AAR/NDER, objem

| 2. | Revolvingové úvěry a přečerpání a bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet mají pro účely statistiky úrokových sazeb MFI stejný význam jako v příloze II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) bez ohledu na počáteční dobu fixace úrokové sazby. Sankce při přečerpání uplatňované jako část ostatních nákladů, např. ve formě zvláštních poplatků, se nezahrnují do sazby AAR, jak je definována v příloze I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Sazby AAR nebo NDER se vykazují pro kategorie uvedené v tabulce 2. Vykazování AAR/NDER je spojeno se souvisejícími objemy nových obchodů. |
| --- | --- |

2.

Revolvingové úvěry a přečerpání a bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet mají pro účely statistiky úrokových sazeb MFI stejný význam jako v příloze II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) bez ohledu na počáteční dobu fixace úrokové sazby. Sankce při přečerpání uplatňované jako část ostatních nákladů, např. ve formě zvláštních poplatků, se nezahrnují do sazby AAR, jak je definována v příloze I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Sazby AAR nebo NDER se vykazují pro kategorie uvedené v tabulce 2. Vykazování AAR/NDER je spojeno se souvisejícími objemy nových obchodů.

| 3. | V případě revolvingových úvěrů a přečerpání a bezúročného a úročeného úvěru z kreditních karet je pojem „objemy nových obchodů“ ekvivalentem zůstatků. Ukazatele 86 a 87 se vypočtou na základě položek 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) a zůstatky vykazované v případě bezúročných a úročených úvěrů z kreditních karet a revolvingových úvěrů a přečerpání se vypočtou v souladu s přílohou I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Úrokové sazby se vypočítávají jako vážené průměry odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), přičemž pro bezúročný úvěr z kreditních karet se použije nulová úroková sazba. Ukazatele 86 a 87 slouží k zajištění kontinuity s ukazateli 12 a 23 („přečerpání“), tak jak byly vymezeny v nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) (35), tj. před jejich změnou nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 290/2009 (ECB/2009/7) (36). |
| --- | --- |

3.

V případě revolvingových úvěrů a přečerpání a bezúročného a úročeného úvěru z kreditních karet je pojem „objemy nových obchodů“ ekvivalentem zůstatků. Ukazatele 86 a 87 se vypočtou na základě položek 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) a zůstatky vykazované v případě bezúročných a úročených úvěrů z kreditních karet a revolvingových úvěrů a přečerpání se vypočtou v souladu s přílohou I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Úrokové sazby se vypočítávají jako vážené průměry odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), přičemž pro bezúročný úvěr z kreditních karet se použije nulová úroková sazba. Ukazatele 86 a 87 slouží k zajištění kontinuity s ukazateli 12 a 23 („přečerpání“), tak jak byly vymezeny v nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) (35), tj. před jejich změnou nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 290/2009 (ECB/2009/7) (36).

Tabulka 3.

Úrokové sazby opětovně sjednaných úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům

| | Sektor | Druh nástroje | Původní splatnost, výpovědní lhůta, počáteční doba fixace úrokové sazby | Ukazatel pro nové obchody | Zpravodajská povinnost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| opětovně sjednané úvěry v EUR | domácnostem | na spotřebu | celkem | 88 | AAR/NDER |
| na investování do bydlení | celkem | 89 | AAR/NDER |
| pro jiné účely | celkem | 90 | AAR/NDER |
| nefinančním podnikům | celkem | 91 | AAR/NDER |

Sektor

Druh nástroje

Původní splatnost, výpovědní lhůta, počáteční doba fixace úrokové sazby

Ukazatel pro nové obchody

Zpravodajská povinnost

opětovně sjednané úvěry v EUR

domácnostem

na spotřebu

celkem

88

AAR/NDER

na investování do bydlení

celkem

89

AAR/NDER

pro jiné účely

celkem

90

AAR/NDER

nefinančním podnikům

celkem

91

AAR/NDER

| 4. | Pro účely statistiky úrokových sazeb MFI zahrnují opětovně sjednané úvěry poskytnuté domácnostem a nefinančním korporacím všechny úvěry představující nové obchody kromě revolvingových úvěrů a přečerpání a pohledávek z kreditních karet, které byly poskytnuty, avšak v době opětovného sjednání nebyly splaceny. Pokud se týká úvěrů převedených od jiné instituce, týká se opětovné sjednání nových úvěrů, které poskytla instituce, která prodává nebo předává úvěr. Navíc k objemům vyžadovaným podle nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) se pro kategorie obsažené v tabulce 3 při vynaložení nejvyššího úsilí vykazují jen AAR nebo NDER. |
| --- | --- |

4.

Pro účely statistiky úrokových sazeb MFI zahrnují opětovně sjednané úvěry poskytnuté domácnostem a nefinančním korporacím všechny úvěry představující nové obchody kromě revolvingových úvěrů a přečerpání a pohledávek z kreditních karet, které byly poskytnuty, avšak v době opětovného sjednání nebyly splaceny. Pokud se týká úvěrů převedených od jiné instituce, týká se opětovné sjednání nových úvěrů, které poskytla instituce, která prodává nebo předává úvěr. Navíc k objemům vyžadovaným podle nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) se pro kategorie obsažené v tabulce 3 při vynaložení nejvyššího úsilí vykazují jen AAR nebo NDER.

ČÁST 14

Výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek a udržování výběrového souboru pro statistiku úrokových sazeb MFI

Oddíl 1:   Výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek

1.   Celkový postup výběru

| 1. | Národní centrální banky uplatňují postup zobrazený ve schématu níže za účelem výběru zpravodajských jednotek pro shromažďování statistiky úrokových sazeb MFI v souladu s nařízením (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Tento postup je definován takto: |
| --- | --- |

1.

Národní centrální banky uplatňují postup zobrazený ve schématu níže za účelem výběru zpravodajských jednotek pro shromažďování statistiky úrokových sazeb MFI v souladu s nařízením (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Tento postup je definován takto:

Image

2.   Úplné zjišťování nebo výběrové šetření

| 2. | Každá národní centrální banka vybere své zpravodajské jednotky z řad MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu v referenčním souboru zpravodajských jednotek, které jsou rezidenty v tomtéž členském státě eurozóny, v němž se nachází národní centrální banka. |
| --- | --- |

2.

Každá národní centrální banka vybere své zpravodajské jednotky z řad MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu v referenčním souboru zpravodajských jednotek, které jsou rezidenty v tomtéž členském státě eurozóny, v němž se nachází národní centrální banka.

| 3. | Za účelem výběru zpravodajských jednotek musí národní centrální banky buď uplatnit postup úplného zjišťování, nebo provést výběrové šetření v souladu s kritérii uvedenými v níže uvedených odstavcích. |
| --- | --- |

3.

Za účelem výběru zpravodajských jednotek musí národní centrální banky buď uplatnit postup úplného zjišťování, nebo provést výběrové šetření v souladu s kritérii uvedenými v níže uvedených odstavcích.

| 4. | V případě úplného zjišťování národní centrální banka každou rezidentskou MFI v referenčním souboru zpravodajských jednotek požádá, aby vykazovala statistiku úrokových sazeb MFI. Proměnné, které se prostřednictvím úplného zjišťování shromažďují, jsou úrokové sazby a objem nových obchodů a úrokové sazby ze stavů obchodů. |
| --- | --- |

4.

V případě úplného zjišťování národní centrální banka každou rezidentskou MFI v referenčním souboru zpravodajských jednotek požádá, aby vykazovala statistiku úrokových sazeb MFI. Proměnné, které se prostřednictvím úplného zjišťování shromažďují, jsou úrokové sazby a objem nových obchodů a úrokové sazby ze stavů obchodů.

| 5. | V případě výběrového šetření je o vykazování požádán jen výběr MFI z referenčního souboru zpravodajských jednotek. Proměnné, které se prostřednictvím výběrového šetření odhadují, jsou úrokové sazby a objem nových obchodů a úrokové sazby ze stavů obchodů. Nazývají se výběrové proměnné. S cílem minimalizovat riziko, že se výsledky výběrového šetření budou odlišovat od skutečných (neznámých) hodnot v referenčním souboru zpravodajských jednotek, by měl být výběrový soubor nastaven tak, aby byl pro referenční soubor zpravodajských jednotek reprezentativní. Pro účely statistiky úrokových sazeb MFI se výběrový soubor považuje za reprezentativní, pokud se ve výběrovém souboru odrážejí všechny charakteristiky, které jsou relevantní pro statistiku úrokových sazeb MFI a které jsou spjaty s referenčním souborem zpravodajských jednotek. Za účelem výběru úvodního výběrového souboru mohou národní centrální banky k vytvoření schématu výběrového šetření použít vhodné aproximované hodnoty a modely, i když se podkladové údaje, které se odvozují ze stávajících zdrojů, úplně neshodují s definicemi v nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). |
| --- | --- |

5.

V případě výběrového šetření je o vykazování požádán jen výběr MFI z referenčního souboru zpravodajských jednotek. Proměnné, které se prostřednictvím výběrového šetření odhadují, jsou úrokové sazby a objem nových obchodů a úrokové sazby ze stavů obchodů. Nazývají se výběrové proměnné. S cílem minimalizovat riziko, že se výsledky výběrového šetření budou odlišovat od skutečných (neznámých) hodnot v referenčním souboru zpravodajských jednotek, by měl být výběrový soubor nastaven tak, aby byl pro referenční soubor zpravodajských jednotek reprezentativní. Pro účely statistiky úrokových sazeb MFI se výběrový soubor považuje za reprezentativní, pokud se ve výběrovém souboru odrážejí všechny charakteristiky, které jsou relevantní pro statistiku úrokových sazeb MFI a které jsou spjaty s referenčním souborem zpravodajských jednotek. Za účelem výběru úvodního výběrového souboru mohou národní centrální banky k vytvoření schématu výběrového šetření použít vhodné aproximované hodnoty a modely, i když se podkladové údaje, které se odvozují ze stávajících zdrojů, úplně neshodují s definicemi v nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34).

3.   Stratifikace referenčního souboru zpravodajských jednotek

| 6. | S cílem zajistit, aby byl výběrový soubor reprezentativní, by měla každá národní centrální banka, která pro statistiku úrokových sazeb MFI zvolí výběrové šetření, před výběrem zpravodajských jednotek vhodným způsobem stratifikovat referenční soubor zpravodajských jednotek. Stratifikace znamená, že referenční soubor zpravodajských jednotek N je rozdělen do dvou dílčích souborů nebo vrstev N1, N2, N3... NL. Toto rozdělení do dílčích souborů nebo vrstev se nesmí překrývat a dohromady musí zahrnovat referenční soubor zpravodajských jednotek:
  N1 + N2 + N3 + ... + NL = N |
| --- | --- |

6.

S cílem zajistit, aby byl výběrový soubor reprezentativní, by měla každá národní centrální banka, která pro statistiku úrokových sazeb MFI zvolí výběrové šetření, před výběrem zpravodajských jednotek vhodným způsobem stratifikovat referenční soubor zpravodajských jednotek. Stratifikace znamená, že referenční soubor zpravodajských jednotek N je rozdělen do dvou dílčích souborů nebo vrstev N1, N2, N3... NL. Toto rozdělení do dílčích souborů nebo vrstev se nesmí překrývat a dohromady musí zahrnovat referenční soubor zpravodajských jednotek:

N1 + N2 + N3 + ... + NL = N

| 7. | Národní centrální banky vymezí stratifikační kritéria, která umožní rozdělení referenčního souboru zpravodajských jednotek do homogenních vrstev. Vrstvy se považují za homogenní, pokud součet rozptylů výběrových proměnných uvnitř vrstvy je podstatně nižší než celkový rozptyl celého skutečného souboru zpravodajských jednotek (37). Stratifikační kritéria jsou vázána na statistiku úrokových sazeb MFI, tj. existuje vztah mezi stratifikačními kritérii a úrokovými sazbami a částkami, jež mají být odhadnuty z výběrového souboru. |
| --- | --- |

7.

Národní centrální banky vymezí stratifikační kritéria, která umožní rozdělení referenčního souboru zpravodajských jednotek do homogenních vrstev. Vrstvy se považují za homogenní, pokud součet rozptylů výběrových proměnných uvnitř vrstvy je podstatně nižší než celkový rozptyl celého skutečného souboru zpravodajských jednotek (37). Stratifikační kritéria jsou vázána na statistiku úrokových sazeb MFI, tj. existuje vztah mezi stratifikačními kritérii a úrokovými sazbami a částkami, jež mají být odhadnuty z výběrového souboru.

| 8. | Každá národní centrální banka, která zvolí výběrové šetření, musí určit alespoň jedno stratifikační kritérium s cílem zajistit, aby výběrový soubor MFI byl pro členský stát eurozóny reprezentativní a aby chyba výběru byla malá. Národní centrální banky v ideálním případě definují hierarchickou strukturu stratifikačních kritérií. Tato kritéria musí zohlednit vnitrostátní okolnosti, a být tedy specifická pro každý členský stát eurozóny. |
| --- | --- |

8.

Každá národní centrální banka, která zvolí výběrové šetření, musí určit alespoň jedno stratifikační kritérium s cílem zajistit, aby výběrový soubor MFI byl pro členský stát eurozóny reprezentativní a aby chyba výběru byla malá. Národní centrální banky v ideálním případě definují hierarchickou strukturu stratifikačních kritérií. Tato kritéria musí zohlednit vnitrostátní okolnosti, a být tedy specifická pro každý členský stát eurozóny.

| 9. | Po vymezení všech vrstev dochází k výběru zpravodajských jednotek formou jednostupňového výběru výběrového souboru. Jen v této fázi dochází k výběru zpravodajských jednotek z referenčního souboru zpravodajských jednotek. Nemělo by docházet k žádnému mezivýběru. |
| --- | --- |

9.

Po vymezení všech vrstev dochází k výběru zpravodajských jednotek formou jednostupňového výběru výběrového souboru. Jen v této fázi dochází k výběru zpravodajských jednotek z referenčního souboru zpravodajských jednotek. Nemělo by docházet k žádnému mezivýběru.

4.   Rozdělení výběrového souboru do vrstev a výběr zpravodajských jednotek

| 10. | Po vymezení vnitrostátních vrstev v souladu s odstavci 6 a 7 národní centrální banky, které zvolí výběrové šetření, vyberou výběrový soubor tak, že z každé vrstvy zvolí skutečné zpravodajské jednotky. Celková velikost vnitrostátního výběrového souboru n je součtem velikostí výběrových souborů n1, n2, n3, ..., nL pro každou vrstvu:
  n1 + n2 + n3 + ... + nL = n. |
| --- | --- |

10.

Po vymezení vnitrostátních vrstev v souladu s odstavci 6 a 7 národní centrální banky, které zvolí výběrové šetření, vyberou výběrový soubor tak, že z každé vrstvy zvolí skutečné zpravodajské jednotky. Celková velikost vnitrostátního výběrového souboru n je součtem velikostí výběrových souborů n1, n2, n3, ..., nL pro každou vrstvu:

n1 + n2 + n3 + ... + nL = n.

| 11. | Každá národní centrální banka zvolí nejvhodnější přiřazení velikosti vnitrostátního výběrového souboru n do jednotlivých vrstev. Pro každou vrstvu tedy národní centrální banky definují, kolik zpravodajských jednotek nh je vybráno z celkových MFI Nh. Poměr výběru nh/Nh za každou vrstvu h umožňuje učinit odhad rozptylu příslušné vrstvy. To znamená, že z každé vrstvy jsou vybrány alespoň dvě zpravodajské jednotky. |
| --- | --- |

11.

Každá národní centrální banka zvolí nejvhodnější přiřazení velikosti vnitrostátního výběrového souboru n do jednotlivých vrstev. Pro každou vrstvu tedy národní centrální banky definují, kolik zpravodajských jednotek nh je vybráno z celkových MFI Nh. Poměr výběru nh/Nh za každou vrstvu h umožňuje učinit odhad rozptylu příslušné vrstvy. To znamená, že z každé vrstvy jsou vybrány alespoň dvě zpravodajské jednotky.

| 12. | Za účelem výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci každé vrstvy národní centrální banky buď do vrstvy zahrnou všechny instituce, provedou náhodný výběr nebo v rámci jednotlivých vrstev vyberou největší instituce. V případě náhodného výběrového souboru dochází k náhodnému výběru institucí v rámci každé vrstvy buď se stejnou pravděpodobností pro všechny instituce, nebo s pravděpodobností, která je úměrná velikosti instituce. Národní centrální banky, které používají náhodný výběrový soubor nebo výběr největších institucí, mohou rozhodnout, že v některé vrstvě zahrnou všechny instituce. |
| --- | --- |

12.

Za účelem výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci každé vrstvy národní centrální banky buď do vrstvy zahrnou všechny instituce, provedou náhodný výběr nebo v rámci jednotlivých vrstev vyberou největší instituce. V případě náhodného výběrového souboru dochází k náhodnému výběru institucí v rámci každé vrstvy buď se stejnou pravděpodobností pro všechny instituce, nebo s pravděpodobností, která je úměrná velikosti instituce. Národní centrální banky, které používají náhodný výběrový soubor nebo výběr největších institucí, mohou rozhodnout, že v některé vrstvě zahrnou všechny instituce.

| 13. | Informace o velikosti jednotlivých úvěrových institucí a jiných institucí v referenčním souboru zpravodajských jednotek je na vnitrostátní úrovni k dispozici z rozvahové statistiky MFI, která je shromažďována podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Národní centrální banky musí používat celkové vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním korporacím, které jsou rezidenty členských států eurozóny, v eurech, což je ta část rozvahy, která je pro statistiku úrokových sazeb MFI relevantní, nebo jim hodnotově aproximačně blízké údaje. |
| --- | --- |

13.

Informace o velikosti jednotlivých úvěrových institucí a jiných institucí v referenčním souboru zpravodajských jednotek je na vnitrostátní úrovni k dispozici z rozvahové statistiky MFI, která je shromažďována podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Národní centrální banky musí používat celkové vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním korporacím, které jsou rezidenty členských států eurozóny, v eurech, což je ta část rozvahy, která je pro statistiku úrokových sazeb MFI relevantní, nebo jim hodnotově aproximačně blízké údaje.

| 14. | Statistika úrokových sazeb MFI musí být založena na výběru bez náhrady, tj. každá MFI v referenčním souboru zpravodajských jednotek může být vybrána jen jednou. |
| --- | --- |

14.

Statistika úrokových sazeb MFI musí být založena na výběru bez náhrady, tj. každá MFI v referenčním souboru zpravodajských jednotek může být vybrána jen jednou.

| 15. | Pokud národní centrální banka rozhodne, že ve vztahu ke všem MFI ve vrstvě provede úplné zjišťování, může národní centrální banka v této vrstvě provést výběrové šetření na úrovni poboček. Podmínkou je, že národní centrální banka má úplný seznam poboček, který pokrývá veškerou činnost úvěrových a jiných institucí ve vrstvě, a má vhodné údaje, z nichž může posoudit rozptyl úrokových sazeb z nových obchodů vůči domácnostem a nefinančním podnikům v rámci všech poboček. Pro výběr a vedení poboček platí všechny požadavky vymezené v těchto obecných zásadách. Vybrané pobočky se stávají fiktivními zpravodajskými jednotkami s veškerou zpravodajskou povinností vymezenou v příloze I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Tímto postupem není dotčena povinnost všech MFI, k nimž patří pobočky, být zpravodajskými jednotkami. |
| --- | --- |

15.

Pokud národní centrální banka rozhodne, že ve vztahu ke všem MFI ve vrstvě provede úplné zjišťování, může národní centrální banka v této vrstvě provést výběrové šetření na úrovni poboček. Podmínkou je, že národní centrální banka má úplný seznam poboček, který pokrývá veškerou činnost úvěrových a jiných institucí ve vrstvě, a má vhodné údaje, z nichž může posoudit rozptyl úrokových sazeb z nových obchodů vůči domácnostem a nefinančním podnikům v rámci všech poboček. Pro výběr a vedení poboček platí všechny požadavky vymezené v těchto obecných zásadách. Vybrané pobočky se stávají fiktivními zpravodajskými jednotkami s veškerou zpravodajskou povinností vymezenou v příloze I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Tímto postupem není dotčena povinnost všech MFI, k nimž patří pobočky, být zpravodajskými jednotkami.

5.   Minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru

| 16. | Minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru je definována různě podle toho, zda národní centrální banka uplatňuje náhodný výběr nebo zda vybírá největší instituce v každé vrstvě. |
| --- | --- |

16.

Minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru je definována různě podle toho, zda národní centrální banka uplatňuje náhodný výběr nebo zda vybírá největší instituce v každé vrstvě.

| 17. | Pokud národní centrální banka při výběru skutečného souboru zpravodajských institucí uplatňuje náhodný výběr, měla by být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba pro úrokové sazby nových obchodních smluv v průměru všech kategorií nástrojů nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 základních bodů (38). |
| --- | --- |

17.

Pokud národní centrální banka při výběru skutečného souboru zpravodajských institucí uplatňuje náhodný výběr, měla by být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba pro úrokové sazby nových obchodních smluv v průměru všech kategorií nástrojů nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 základních bodů (38).

| 18. | Maximální náhodná chyba je definována jako

  , kde D je maximální náhodná chyba, zα/2 je faktor vypočtený z normální distribuce nebo jakékoli distribuce vhodné pro strukturu údajů (např. distribuce t), přičemž se předpokládá úroveň spolehlivosti 1-α, kde var(

  ) je směrodatná odchylka odhadu parametru θ, a vâr(

  ) je odhadovaná odchylka odhadu parametru θ. |
| --- | --- |

18.

Image

Image

Image

| 19. | Pokud národní centrální banka vybere největší instituci v každé vrstvě, měla by se kvalita výběrového souboru opírat o opatření syntetické střední absolutní chyby (mean absolute error - MAE). Skutečná syntetická MAE by neměla být vyšší než prahová hodnota MAE, která se mění v průběhu času, přičemž se v každé vrstvě a pro každý ukazatel předpokládá rozdíl v chybě ve výši 10 bazických bodů. |
| --- | --- |

19.

Pokud národní centrální banka vybere největší instituci v každé vrstvě, měla by se kvalita výběrového souboru opírat o opatření syntetické střední absolutní chyby (mean absolute error - MAE). Skutečná syntetická MAE by neměla být vyšší než prahová hodnota MAE, která se mění v průběhu času, přičemž se v každé vrstvě a pro každý ukazatel předpokládá rozdíl v chybě ve výši 10 bazických bodů.

| 20. | Syntetická MAES za daný odhad

  v určitém období by měla být definována takto:


  kde:





  MAES (

  ) | je syntetická MAE |
| --- | --- | --- |
| Bc, Bk | je objem konkrétní kategorie úrokové sazby MFI |
| ic1 | je průměrná úroková sazba odhadnutá v kategorii c


  je MAE pro danou kategorii úrokové sazby MFI na základě odhadu

  j |
| Bj0 | je objem odpovídající skutečnému nevykazování v určité vrstvě j |
| Bj1 | je objem odpovídající skutečnému vykazování v určité vrstvě j. Pokud se uplatňuje výběrové šetření, Bj

  1 se týká objemů, které jsou přepočteny na 100 % pokrytí. Postup pro přepočet na 100 % pokrytí je dále popsán v oddílu 4. |
| B | je celkový objem za všechny vrstvy, tj. součet Bj

  0 a Bj

  1 v rámci všech vrstev

  je odhad celkové chyby v rámci vrstvy j |
| ij1 | je vážená průměrná úroková sazba odpovídající skutečnému vykazování v určité vrstvě j |
| j
  0 | je hodnota odhadu

  pro nevybrané dílčí vrstvy dané vrstvy j. |

20.

Image

Image

kde:

Image

je syntetická MAE

Bc, Bk

je objem konkrétní kategorie úrokové sazby MFI

ic1

je průměrná úroková sazba odhadnutá v kategorii c

Image je MAE pro danou kategorii úrokové sazby MFI na základě odhadu Image

  j

Bj0

je objem odpovídající skutečnému nevykazování v určité vrstvě j

Bj1

je objem odpovídající skutečnému vykazování v určité vrstvě j. Pokud se uplatňuje výběrové šetření, Bj

  1 se týká objemů, které jsou přepočteny na 100 % pokrytí. Postup pro přepočet na 100 % pokrytí je dále popsán v oddílu 4.

B

je celkový objem za všechny vrstvy, tj. součet Bj

  0 a Bj

  1 v rámci všech vrstev

Image je odhad celkové chyby v rámci vrstvy j

ij1

je vážená průměrná úroková sazba odpovídající skutečnému vykazování v určité vrstvě j

Image

Image

V případě, že pokrytí objemu v jedné z vykazovaných vrstev je rovno nule, měl by být použit průměr Image jiné vrstvy s cílem zamezit tomu, aby se MAE rovnala nule.

Image je průměr prvního a třetího kvartilu v rámci vrstvy, které jsou definovány jako úroková sazba vykazovaná za kategorii úrokových sazeb MFI, pro kterou 25 % (případně 75 %) vykazovaných úrokových sazeb je nižší než toto číslo. První a třetí kvartil se vypočítávají tak, že se podle institucí ve vrstvě předem zváží objem v této kategorii. Průměr mezi dvěma MAE odhady - prvním a třetím kvartilem - se používá jako odhad pro parametr Image
   (39).

| 21. | Maximální náhodná chyba a syntetická MAE se vypočítávají odděleně pro nové obchody a stavy obchodů. Pro nové obchody by se maximální náhodná chyba a syntetická MAE měly počítat na základě ukazatelů 1 až 11, 13 až 22 a 24 až 29 ve smyslu dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Pro stavy obchodů by se maximální náhodná chyba a syntetická MAE měly počítat na základě ukazatelů 1 až 14 ve smyslu dodatku 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). |
| --- | --- |

21.

Maximální náhodná chyba a syntetická MAE se vypočítávají odděleně pro nové obchody a stavy obchodů. Pro nové obchody by se maximální náhodná chyba a syntetická MAE měly počítat na základě ukazatelů 1 až 11, 13 až 22 a 24 až 29 ve smyslu dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Pro stavy obchodů by se maximální náhodná chyba a syntetická MAE měly počítat na základě ukazatelů 1 až 14 ve smyslu dodatku 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34).

| 22. | Minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru se týká jak minimálního úvodního výběrového souboru, tak minimálního výběrového souboru po provedení aktualizace ve smyslu dalšího oddílu o aktualizaci výběrového souboru ze skutečného souboru zpravodajských jednotek. Z důvodů fúzí a opuštění dané kategorie se velikost výběrového souboru může v průběhu času do příštího období aktualizace zmenšit. |
| --- | --- |

22.

Minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru se týká jak minimálního úvodního výběrového souboru, tak minimálního výběrového souboru po provedení aktualizace ve smyslu dalšího oddílu o aktualizaci výběrového souboru ze skutečného souboru zpravodajských jednotek. Z důvodů fúzí a opuštění dané kategorie se velikost výběrového souboru může v průběhu času do příštího období aktualizace zmenšit.

| 23. | Národní centrální banky mohou vybrat více zpravodajských jednotek, než je definováno jako minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru, zejména je-li to nezbytné s cílem zvýšit reprezentativnost vnitrostátního výběrového souboru s ohledem na strukturu vnitrostátního finančního systému. |
| --- | --- |

23.

Národní centrální banky mohou vybrat více zpravodajských jednotek, než je definováno jako minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru, zejména je-li to nezbytné s cílem zvýšit reprezentativnost vnitrostátního výběrového souboru s ohledem na strukturu vnitrostátního finančního systému.

| 24. | Počet MFI v referenčním souboru zpravodajských jednotek musí být v souladu s minimální velikostí výběrového souboru. Národní centrální banky mohou MFI, které jsou rezidenty v jednom členském státě eurozóny a které jsou samostatně zahrnuty v seznamu MFI jako subjekty zřízené a aktualizované v souladu se zásadami klasifikace vymezenými v oddílu 1 části 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), umožnit, aby statistiku úrokových sazeb MFI vykazovaly společně jako skupina. Skupina se stává fiktivní zpravodajskou jednotkou. To znamená, že skupina vykazuje statistiku úrokových sazeb MFI, jako kdyby se jednalo o jedinou MFI, tj. vykazuje jednu průměrnou úrokovou sazbu za kategorii nástrojů za celou skupinu, a nikoli jednu sazbu za každou MFI zahrnutou do seznamu MFI. MFI ve skupině se současně stále počítají jako jednotlivé instituce v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a ve výběrovém souboru. |
| --- | --- |

24.

Počet MFI v referenčním souboru zpravodajských jednotek musí být v souladu s minimální velikostí výběrového souboru. Národní centrální banky mohou MFI, které jsou rezidenty v jednom členském státě eurozóny a které jsou samostatně zahrnuty v seznamu MFI jako subjekty zřízené a aktualizované v souladu se zásadami klasifikace vymezenými v oddílu 1 části 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), umožnit, aby statistiku úrokových sazeb MFI vykazovaly společně jako skupina. Skupina se stává fiktivní zpravodajskou jednotkou. To znamená, že skupina vykazuje statistiku úrokových sazeb MFI, jako kdyby se jednalo o jedinou MFI, tj. vykazuje jednu průměrnou úrokovou sazbu za kategorii nástrojů za celou skupinu, a nikoli jednu sazbu za každou MFI zahrnutou do seznamu MFI. MFI ve skupině se současně stále počítají jako jednotlivé instituce v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a ve výběrovém souboru.

Oddíl 2:   Aktualizace výběrového souboru ze skutečného souboru zpravodajských jednotek

6.   Průběžná aktualizace výběrového souboru

| 25. | Národní centrální banky, které zvolí výběrové šetření, musí zajistit, že výběrový soubor zůstane v průběhu času reprezentativní. |
| --- | --- |

25.

Národní centrální banky, které zvolí výběrové šetření, musí zajistit, že výběrový soubor zůstane v průběhu času reprezentativní.

| 26. | Národní centrální banky by proto měly kontrolovat reprezentativnost svého výběrového souboru alespoň jednou ročně. Dojde-li k významným změnám referenčního souboru zpravodajských jednotek, musí se tyto změny v návaznosti na tuto roční kontrolu odrazit ve výběrovém souboru. |
| --- | --- |

26.

Národní centrální banky by proto měly kontrolovat reprezentativnost svého výběrového souboru alespoň jednou ročně. Dojde-li k významným změnám referenčního souboru zpravodajských jednotek, musí se tyto změny v návaznosti na tuto roční kontrolu odrazit ve výběrovém souboru.

| 27. | V intervalech nejvýše tří let musí národní centrální banky výběrový soubor pravidelně přezkoumávat, přičemž zohlední subjekty, které do referenčního souboru zpravodajských jednotek vstupují, subjekty, které z referenčního a skutečného souboru zpravodajských jednotek vystupují, a jiné změny charakteristik zpravodajských jednotek, a na minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru musí uplatnit ustanovení oddílu 5. Pravidelný přezkum výběrového souboru probíhá na základě hodnocení souladu s ustanoveními o výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek ve smyslu oddílu 1 a opírá se o měsíční údaje, které odpovídají konci každého čtvrtletí v roce, v němž dochází k přezkumu. Národní centrální banky však mohou svůj výběrový soubor kontrolovat a aktualizovat častěji. |
| --- | --- |

27.

V intervalech nejvýše tří let musí národní centrální banky výběrový soubor pravidelně přezkoumávat, přičemž zohlední subjekty, které do referenčního souboru zpravodajských jednotek vstupují, subjekty, které z referenčního a skutečného souboru zpravodajských jednotek vystupují, a jiné změny charakteristik zpravodajských jednotek, a na minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru musí uplatnit ustanovení oddílu 5. Pravidelný přezkum výběrového souboru probíhá na základě hodnocení souladu s ustanoveními o výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek ve smyslu oddílu 1 a opírá se o měsíční údaje, které odpovídají konci každého čtvrtletí v roce, v němž dochází k přezkumu. Národní centrální banky však mohou svůj výběrový soubor kontrolovat a aktualizovat častěji.

| 28. | S cílem zachovat reprezentativnost referenčního souboru zpravodajských jednotek bude výběrový soubor průběžně upravován tak, aby zohlednil subjekty, které do referenčního souboru zpravodajských jednotek vstoupily. Národní centrální banky proto musí výběrový soubor nb vybrat ze souboru všech subjektů, které do referenčního souboru zpravodajských jednotek vstoupily, Nb. Doplňkový výběr nových institucí nb z celkového počtu všech subjektů, které do souboru vstoupily, Nb se označuje jako průběžný přírůstkový výběr výběrového souboru. |
| --- | --- |

28.

S cílem zachovat reprezentativnost referenčního souboru zpravodajských jednotek bude výběrový soubor průběžně upravován tak, aby zohlednil subjekty, které do referenčního souboru zpravodajských jednotek vstoupily. Národní centrální banky proto musí výběrový soubor nb vybrat ze souboru všech subjektů, které do referenčního souboru zpravodajských jednotek vstoupily, Nb. Doplňkový výběr nových institucí nb z celkového počtu všech subjektů, které do souboru vstoupily, Nb se označuje jako průběžný přírůstkový výběr výběrového souboru.

| 29. | V průběhu času se výběrový soubor upraví, aby zohlednil subjekty, které z referenčního a skutečného souboru zpravodajských jednotek vystoupily. Žádné přizpůsobení není nutné, existuje-li proporcionalita mezi počtem subjektů, které z referenčního souboru zpravodajských jednotek Nd vystoupily, a počtem subjektů, které vystoupily z výběrového souboru nd (případ 1). Pokud instituce opouštějí referenční soubor zpravodajských jednotek a nejsou ve výběrovém souboru, výběrový soubor vzhledem k velikosti referenčního souboru zpravodajských jednotek zvětšuje (případ 2). Pokud výběrový soubor opouští více institucí než referenční soubor zpravodajských jednotek, výběrový soubor se v průběhu času stává příliš malý a mohl by přestat být reprezentativní (případ 3). V případech 2 a 3, kdy je skutečný soubor zpravodajských jednotek vybírán náhodně, je třeba upravit váhy přiřazené každé instituci ve výběrovém souboru pomocí zavedené statistické metody odvozené z teorie výběru. Váha přiřazená každé zpravodajské jednotce je nepřímo úměrná pravděpodobnosti výběru, a tudíž nepřímo úměrná přepočítacímu koeficientu. V případě 2, kdy je výběrový soubor ve vztahu k souboru zpravodajských jednotek relativně větší, se z něj žádná zpravodajská jednotka nevyjme. V případě 3, kdy jsou vybrány největší instituce, se výběrový soubor upraví tak, že se vyberou další instituce podle jejich velikosti. |
| --- | --- |

29.

V průběhu času se výběrový soubor upraví, aby zohlednil subjekty, které z referenčního a skutečného souboru zpravodajských jednotek vystoupily. Žádné přizpůsobení není nutné, existuje-li proporcionalita mezi počtem subjektů, které z referenčního souboru zpravodajských jednotek Nd vystoupily, a počtem subjektů, které vystoupily z výběrového souboru nd (případ 1). Pokud instituce opouštějí referenční soubor zpravodajských jednotek a nejsou ve výběrovém souboru, výběrový soubor vzhledem k velikosti referenčního souboru zpravodajských jednotek zvětšuje (případ 2). Pokud výběrový soubor opouští více institucí než referenční soubor zpravodajských jednotek, výběrový soubor se v průběhu času stává příliš malý a mohl by přestat být reprezentativní (případ 3). V případech 2 a 3, kdy je skutečný soubor zpravodajských jednotek vybírán náhodně, je třeba upravit váhy přiřazené každé instituci ve výběrovém souboru pomocí zavedené statistické metody odvozené z teorie výběru. Váha přiřazená každé zpravodajské jednotce je nepřímo úměrná pravděpodobnosti výběru, a tudíž nepřímo úměrná přepočítacímu koeficientu. V případě 2, kdy je výběrový soubor ve vztahu k souboru zpravodajských jednotek relativně větší, se z něj žádná zpravodajská jednotka nevyjme. V případě 3, kdy jsou vybrány největší instituce, se výběrový soubor upraví tak, že se vyberou další instituce podle jejich velikosti.

| 30. | V průběhu času se výběrový soubor musí přizpůsobit s ohledem na změny v charakteristikách zpravodajských jednotek. Tyto změny mohou nastat z důvodů fúzí, dělení nebo růstu institucí apod. Některé zpravodajské jednotky by mohly změnit vrstvu. Stejně jako v případech 2 a 3 u souborů, které ze souboru vystoupily, se výběrový soubor musí upravit pomocí zavedené statistické metody odvozené z teorie výběru. Pokud národní centrální banky uplatňují náhodný výběr, vzniknou nové pravděpodobnosti výběru, a proto je třeba přiřadit nové váhy. |
| --- | --- |

30.

V průběhu času se výběrový soubor musí přizpůsobit s ohledem na změny v charakteristikách zpravodajských jednotek. Tyto změny mohou nastat z důvodů fúzí, dělení nebo růstu institucí apod. Některé zpravodajské jednotky by mohly změnit vrstvu. Stejně jako v případech 2 a 3 u souborů, které ze souboru vystoupily, se výběrový soubor musí upravit pomocí zavedené statistické metody odvozené z teorie výběru. Pokud národní centrální banky uplatňují náhodný výběr, vzniknou nové pravděpodobnosti výběru, a proto je třeba přiřadit nové váhy.

Oddíl 3:   Další aspekty výběrového šetření

7.   Konzistence

| 31. | Aby se dosáhlo konsistence mezi statistikou úrokových sazeb MFI pro stavy vkladů a úvěrů a pro nové vklady a úvěry, národní centrální banky, které zvolí výběrové šetření, musí pro shromažďování této statistiky použít stejné zpravodajské jednotky. Národní centrální banky mohou také použít výběrové šetření pro určitou podmnožinu statistických údajů o úrokových sazbách MFI a úplné zjišťování pro zbytek. Nesmí ovšem použít dva nebo více různých výběrových souborů. |
| --- | --- |

31.

Aby se dosáhlo konsistence mezi statistikou úrokových sazeb MFI pro stavy vkladů a úvěrů a pro nové vklady a úvěry, národní centrální banky, které zvolí výběrové šetření, musí pro shromažďování této statistiky použít stejné zpravodajské jednotky. Národní centrální banky mohou také použít výběrové šetření pro určitou podmnožinu statistických údajů o úrokových sazbách MFI a úplné zjišťování pro zbytek. Nesmí ovšem použít dva nebo více různých výběrových souborů.

8.   Inovace finančních produktů

| 32. | Národní centrální banky nemusí zahrnout do výběrového šetření každý produkt, existující na vnitrostátní úrovni. Nesmějí však vyloučit celou kategorii nástrojů na základě toho, že příslušné částky jsou velmi malé. Pokud je tedy kategorie nástrojů nabízena pouze jednou institucí, pak by tato instituce měla být ve výběrovém souboru zastoupena. Pokud kategorie nástrojů v okamžiku původního vytvoření výběrového souboru v členském státě eurozóny neexistovala, ale je později zavedena jednou institucí, tato instituce by měla být do výběrového souboru zahrnuta při příští kontrole reprezentativnosti. Pokud je vytvořen nový produkt, instituce ve výběrovém souboru by měly tento produkt zahrnout do příštího hlášení, protože všechny zpravodajské jednotky jsou povinny podávat zprávy o všech svých produktech. |
| --- | --- |

32.

Národní centrální banky nemusí zahrnout do výběrového šetření každý produkt, existující na vnitrostátní úrovni. Nesmějí však vyloučit celou kategorii nástrojů na základě toho, že příslušné částky jsou velmi malé. Pokud je tedy kategorie nástrojů nabízena pouze jednou institucí, pak by tato instituce měla být ve výběrovém souboru zastoupena. Pokud kategorie nástrojů v okamžiku původního vytvoření výběrového souboru v členském státě eurozóny neexistovala, ale je později zavedena jednou institucí, tato instituce by měla být do výběrového souboru zahrnuta při příští kontrole reprezentativnosti. Pokud je vytvořen nový produkt, instituce ve výběrovém souboru by měly tento produkt zahrnout do příštího hlášení, protože všechny zpravodajské jednotky jsou povinny podávat zprávy o všech svých produktech.

Oddíl 4:   Národní vážené průměrné úrokové sazby a národní celkové objemy obchodů

| 33. | Národní centrální banky získávají vážené průměrné úrokové sazby a související částky obchodů od všech svých skutečných rezidentských zpravodajských jednotek a pro každou kategorii nástrojů vypočítávají národní vážené průměrné úrokové sazby na základě objemů obchodů, přepočtených na 100 % pokrytí, za každou vrstvu. Údaje se vykazují ECB. |
| --- | --- |

33.

Národní centrální banky získávají vážené průměrné úrokové sazby a související částky obchodů od všech svých skutečných rezidentských zpravodajských jednotek a pro každou kategorii nástrojů vypočítávají národní vážené průměrné úrokové sazby na základě objemů obchodů, přepočtených na 100 % pokrytí, za každou vrstvu. Údaje se vykazují ECB.

| 34. | Pokud se používá náhodný výběr, musí být odhad úrokové míry ve vrstvě a na národních úrovních v souladu s výběrovým šetřením, prostým náhodným výběrovým souborem nebo s pravděpodobností úměrnou použité velikosti, přičemž částky přepočtené na 100 % pokrytí se používají k vážení úrokových sazeb. |
| --- | --- |

34.

Pokud se používá náhodný výběr, musí být odhad úrokové míry ve vrstvě a na národních úrovních v souladu s výběrovým šetřením, prostým náhodným výběrovým souborem nebo s pravděpodobností úměrnou použité velikosti, přičemž částky přepočtené na 100 % pokrytí se používají k vážení úrokových sazeb.

| 35. | Dochází-li k výběru největších institucí, měl by odhad sazeb agregovat sazby v rámci institucí v téže vrstvě vážením vykázaných částek a agregáty v rámci vrstev by měly být sestaveny za použití objemů přepočtů na 100 % pokrytí v každé vrstvě. |
| --- | --- |

35.

Dochází-li k výběru největších institucí, měl by odhad sazeb agregovat sazby v rámci institucí v téže vrstvě vážením vykázaných částek a agregáty v rámci vrstev by měly být sestaveny za použití objemů přepočtů na 100 % pokrytí v každé vrstvě.

| 36. | Pro každou kategorii nástrojů týkajících se stavů obchodů, tj. ukazatele 1 až 26 v dodatku 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), poskytují národní centrální banky národní váženou průměrnou úrokovou sazbu. |
| --- | --- |

36.

Pro každou kategorii nástrojů týkajících se stavů obchodů, tj. ukazatele 1 až 26 v dodatku 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), poskytují národní centrální banky národní váženou průměrnou úrokovou sazbu.

| 37. | Pro každou kategorii nástrojů týkajících se nových obchodů, tj. ukazatele 1 až 23 a 30 až 85 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), poskytují národní centrální banky národní váženou průměrnou úrokovou sazbu. Za každý z ukazatelů 2 až 4, 8 až 11, 13 až 22, 33 až 35 a 37 až 85 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) národní centrální banky poskytují částku nových obchodů, k nimž došlo na vnitrostátní úrovni v každé kategorii nástrojů v průběhu referenčního měsíce. Pro kategorie nástrojů týkající se opětovně sjednaných úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům (ukazatele 88 až 91 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) jsou vyžadovány pouze informace o objemech, přičemž informace o úrokových sazbách se shromažďují při vynaložení nejvyššího úsilí. Tyto částky nových obchodů se týkají souboru celkem, tj. celkového referenčního souboru zpravodajských jednotek, a obdobně jako v případě jiných objemů nových obchodů je tento údaj odhadován za pomoci postupu pro přepočet na 100 % pokrytí, který je popsán v odstavcích 38 až 40. |
| --- | --- |

37.

Pro každou kategorii nástrojů týkajících se nových obchodů, tj. ukazatele 1 až 23 a 30 až 85 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), poskytují národní centrální banky národní váženou průměrnou úrokovou sazbu. Za každý z ukazatelů 2 až 4, 8 až 11, 13 až 22, 33 až 35 a 37 až 85 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) národní centrální banky poskytují částku nových obchodů, k nimž došlo na vnitrostátní úrovni v každé kategorii nástrojů v průběhu referenčního měsíce. Pro kategorie nástrojů týkající se opětovně sjednaných úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům (ukazatele 88 až 91 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) jsou vyžadovány pouze informace o objemech, přičemž informace o úrokových sazbách se shromažďují při vynaložení nejvyššího úsilí. Tyto částky nových obchodů se týkají souboru celkem, tj. celkového referenčního souboru zpravodajských jednotek, a obdobně jako v případě jiných objemů nových obchodů je tento údaj odhadován za pomoci postupu pro přepočet na 100 % pokrytí, který je popsán v odstavcích 38 až 40.

| 38. | Pokud je k výběru zpravodajských jednotek používán náhodný výběr nebo výběr největších institucí, používají se pro přepočet objemů obchodů na 100 % pokrytí přepočítací koeficienty. Přepočet na 100 % pokrytí se používá na úrovni vrstvy. |
| --- | --- |

38.

Pokud je k výběru zpravodajských jednotek používán náhodný výběr nebo výběr největších institucí, používají se pro přepočet objemů obchodů na 100 % pokrytí přepočítací koeficienty. Přepočet na 100 % pokrytí se používá na úrovni vrstvy.

| 39. | Pokud se používá metoda náhodného výběru, jsou přepočítací koeficienty vymezeny jako nepřímá úměra pravděpodobnosti výběru πi
  , tj. 1/πi
  . Odhadovaná částka nových obchodů za celkový soubor B se pak vypočítá pomocí tohoto obecného vzorce:



  kde:






  B | je celkový objem obchodů |
| --- | --- | --- |
| Bi | je částka nových obchodů instituce i |
| πi | je pravděpodobnost výběru instituce i |

39.

Pokud se používá metoda náhodného výběru, jsou přepočítací koeficienty vymezeny jako nepřímá úměra pravděpodobnosti výběru πi
  , tj. 1/πi
  . Odhadovaná částka nových obchodů za celkový soubor B se pak vypočítá pomocí tohoto obecného vzorce:

Image

kde:

B

je celkový objem obchodů

Bi

je částka nových obchodů instituce i

πi

je pravděpodobnost výběru instituce i

| 40. | Pokud se používá metoda výběru největší instituce, jsou přepočítací koeficienty pro každou vrstvu j vymezeny jako nepřímá úměra poměru pokrytí vrstvy pomocí tohoto vzorce:



  kde:









  j | je celkový objem v rámci vrstvy j |
| --- | --- | --- |
| ij | je objem v každé vrstvě j pro instituci i |
| Nj0 | je počet úvěrových institucí, které nejsou zahrnuty ve výběrovém souboru ve vrstvě j |
| Nj1 | je počet úvěrových institucí, které jsou zahrnuty ve výběrovém souboru ve vrstvě j. |

40.

Pokud se používá metoda výběru největší instituce, jsou přepočítací koeficienty pro každou vrstvu j vymezeny jako nepřímá úměra poměru pokrytí vrstvy pomocí tohoto vzorce:

Image

kde:

Image

je celkový objem v rámci vrstvy j

Image

je objem v každé vrstvě j pro instituci i

Nj0

je počet úvěrových institucí, které nejsou zahrnuty ve výběrovém souboru ve vrstvě j

Nj1

je počet úvěrových institucí, které jsou zahrnuty ve výběrovém souboru ve vrstvě j.

| 41. | Přepočítací faktory definované v odstavci 40 pro nové obchody se vypočtou tak, že se objemy nových obchodů nahradí souvisejícími stavy obchodů. Objem přepočtený na 100 % pokrytí ve vrstvě j se poté vypočítá jako přepočítací faktor pro vrstvu j vynásobený objemem vykázaným za vrstvu j. |
| --- | --- |

41.

Přepočítací faktory definované v odstavci 40 pro nové obchody se vypočtou tak, že se objemy nových obchodů nahradí souvisejícími stavy obchodů. Objem přepočtený na 100 % pokrytí ve vrstvě j se poté vypočítá jako přepočítací faktor pro vrstvu j vynásobený objemem vykázaným za vrstvu j.

| 42. | Národní centrální banky ECB poskytují úrokové sazby MFI pro stav obchodů a pro nové obchody s přesností na čtyři desetinná místa. Tím není dotčeno rozhodnutí národních centrálních bank o požadované přesnosti při sběru údajů. Zveřejněné výsledky neobsahují více než dvě desetinná místa. |
| --- | --- |

42.

Národní centrální banky ECB poskytují úrokové sazby MFI pro stav obchodů a pro nové obchody s přesností na čtyři desetinná místa. Tím není dotčeno rozhodnutí národních centrálních bank o požadované přesnosti při sběru údajů. Zveřejněné výsledky neobsahují více než dvě desetinná místa.

| 43. | Národní centrální banky dokumentují všechna regulační opatření (a jejich změny) ovlivňující statistiku úrokových sazeb MFI v metodických poznámkách, které poskytují společně s údaji na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

43.

Národní centrální banky dokumentují všechna regulační opatření (a jejich změny) ovlivňující statistiku úrokových sazeb MFI v metodických poznámkách, které poskytují společně s údaji na vnitrostátní úrovni.

| 44. | Národní centrální banky, které zvolí pro výběr zpravodajských jednotek výběrové šetření, provedou odhad výběrové chyby pro původní výběrový soubor. Po každé aktualizaci výběrového souboru se provede nový odhad. |
| --- | --- |

44.

Národní centrální banky, které zvolí pro výběr zpravodajských jednotek výběrové šetření, provedou odhad výběrové chyby pro původní výběrový soubor. Po každé aktualizaci výběrového souboru se provede nový odhad.

ČÁST 15

Zacházení se specifickými produkty pro účely statistiky úrokových sazeb MFI

| 1. | Zacházení s produkty stanovené v níže uvedených odstavcích se použije jako reference pro produkty s podobnými charakteristikami. |
| --- | --- |

1.

Zacházení s produkty stanovené v níže uvedených odstavcích se použije jako reference pro produkty s podobnými charakteristikami.

| 2. | Vklad nebo úvěr s postupně stoupající (klesající) úrokovou sazbou je vklad nebo úvěr s pevnou dobou splatnosti, pro které se použije úroková sazba, která se zvyšuje (snižuje) z roku na rok o předem stanovený počet procentních bodů. Vklady a úvěry s postupně stoupající (klesající) úrokovou sazbou jsou nástroje s pevnými úrokovými sazbami po celou dobu splatnosti. Úroková sazba pro celou dobu splatnosti vkladu nebo úvěru a ostatní podmínky se dohodnou předem v čase t0 při podpisu smlouvy. Příkladem vkladu s postupně stoupající úrokovou sazbou je vklad s dohodnutou splatností čtyři roky, který získá 5 % úroku v prvním roce, 7 % v druhém, 9 % ve třetím a 13 % ve čtvrtém roce. Dohodnutá průměrná roční sazba pro nový obchod, která je zahrnuta v čase t0 do statistiky úrokových sazeb MFI, je geometrickým průměrem koeficientů „1 + úroková sazba“. Podle přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) mohou národní centrální banky požadovat, aby zpravodajské jednotky pro tento druh produktu použily úzce definovanou efektivní úrokovou sazbu. Dohodnutá průměrná roční úroková sazba pro stávající obchody, která bude zahrnuta od času t0 do času t3, je sazba uplatněná zpravodajskou jednotkou v okamžiku výpočtu úrokové sazby MFI, tj. v případě vkladu s dohodnutou splatností čtyři roky 5 % v čase t0, 7 % v čase t1, 9 % v čase t2 a 13 % v čase t3. |
| --- | --- |

2.

Vklad nebo úvěr s postupně stoupající (klesající) úrokovou sazbou je vklad nebo úvěr s pevnou dobou splatnosti, pro které se použije úroková sazba, která se zvyšuje (snižuje) z roku na rok o předem stanovený počet procentních bodů. Vklady a úvěry s postupně stoupající (klesající) úrokovou sazbou jsou nástroje s pevnými úrokovými sazbami po celou dobu splatnosti. Úroková sazba pro celou dobu splatnosti vkladu nebo úvěru a ostatní podmínky se dohodnou předem v čase t0 při podpisu smlouvy. Příkladem vkladu s postupně stoupající úrokovou sazbou je vklad s dohodnutou splatností čtyři roky, který získá 5 % úroku v prvním roce, 7 % v druhém, 9 % ve třetím a 13 % ve čtvrtém roce. Dohodnutá průměrná roční sazba pro nový obchod, která je zahrnuta v čase t0 do statistiky úrokových sazeb MFI, je geometrickým průměrem koeficientů „1 + úroková sazba“. Podle přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) mohou národní centrální banky požadovat, aby zpravodajské jednotky pro tento druh produktu použily úzce definovanou efektivní úrokovou sazbu. Dohodnutá průměrná roční úroková sazba pro stávající obchody, která bude zahrnuta od času t0 do času t3, je sazba uplatněná zpravodajskou jednotkou v okamžiku výpočtu úrokové sazby MFI, tj. v případě vkladu s dohodnutou splatností čtyři roky 5 % v čase t0, 7 % v čase t1, 9 % v čase t2 a 13 % v čase t3.

| 3. | Úvěry přijaté jako součást úvěrových linek mají pro účely statistiky úrokových sazeb MFI stejný význam jako v definici a klasifikaci v části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Ve statistice úrokových sazeb MFI jsou v souladu s odstavcem 16 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) jako nové obchody zahrnuty a zohledněny pouze zůstatky, tedy částky vyčerpané, avšak dosud nesplacené v kontextu úvěrové linky. Částky, které jsou prostřednictvím úvěrové linky k dispozici a které nebyly vyčerpány nebo byly již splaceny, se neberou v úvahu ani jako nové obchody, ani stavy obchodů. |
| --- | --- |

3.

Úvěry přijaté jako součást úvěrových linek mají pro účely statistiky úrokových sazeb MFI stejný význam jako v definici a klasifikaci v části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Ve statistice úrokových sazeb MFI jsou v souladu s odstavcem 16 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) jako nové obchody zahrnuty a zohledněny pouze zůstatky, tedy částky vyčerpané, avšak dosud nesplacené v kontextu úvěrové linky. Částky, které jsou prostřednictvím úvěrové linky k dispozici a které nebyly vyčerpány nebo byly již splaceny, se neberou v úvahu ani jako nové obchody, ani stavy obchodů.

| 4. | Rámcová smlouva klientovi umožňuje čerpat úvěry z více druhů úvěrových účtů do určité maximální výše, která platí pro všechny úvěrové účty společně. V době dohody o uzavření takové rámcové smlouvy se nestanovuje forma úvěru nebo doba, ve které bude úvěr vyčerpán, nebo úroková sazba, ale může se dohodnout rozsah možností. Takové rámcové smlouvy se nezahrnují do statistiky úrokových sazeb MFI. Jakmile se však vyčerpá úvěr dohodnutý podle rámcové smlouvy, zahrne se pod odpovídající položku statistiky úrokových sazeb MFI a promítne se do nových obchodů a stavu obchodů. |
| --- | --- |

4.

Rámcová smlouva klientovi umožňuje čerpat úvěry z více druhů úvěrových účtů do určité maximální výše, která platí pro všechny úvěrové účty společně. V době dohody o uzavření takové rámcové smlouvy se nestanovuje forma úvěru nebo doba, ve které bude úvěr vyčerpán, nebo úroková sazba, ale může se dohodnout rozsah možností. Takové rámcové smlouvy se nezahrnují do statistiky úrokových sazeb MFI. Jakmile se však vyčerpá úvěr dohodnutý podle rámcové smlouvy, zahrne se pod odpovídající položku statistiky úrokových sazeb MFI a promítne se do nových obchodů a stavu obchodů.

| 5. | Mohou existovat spořicí vklady se základní úrokovou sazbou plus věrnostní nebo růstová prémie. V době uložení vkladu není jisté, zda se prémie vyplatí nebo ne. Tato platba závisí na neznámém budoucím postoji domácnosti nebo nefinančního podniku k úsporám. Podle dohody se tyto věrnostní nebo růstové prémie nezahrnují mezi dohodnuté průměrné roční sazby pro nové obchody. Dohodnutá průměrná roční sazba pro stavy obchodů vždy zahrne sazby uplatňované zpravodajskou jednotkou v době výpočtu úrokových sazeb MFI. Proto v případě, že zpravodajská jednotka poskytne věrnostní nebo růstovou prémii, promítne se to do statistiky stavů obchodů. |
| --- | --- |

5.

Mohou existovat spořicí vklady se základní úrokovou sazbou plus věrnostní nebo růstová prémie. V době uložení vkladu není jisté, zda se prémie vyplatí nebo ne. Tato platba závisí na neznámém budoucím postoji domácnosti nebo nefinančního podniku k úsporám. Podle dohody se tyto věrnostní nebo růstové prémie nezahrnují mezi dohodnuté průměrné roční sazby pro nové obchody. Dohodnutá průměrná roční sazba pro stavy obchodů vždy zahrne sazby uplatňované zpravodajskou jednotkou v době výpočtu úrokových sazeb MFI. Proto v případě, že zpravodajská jednotka poskytne věrnostní nebo růstovou prémii, promítne se to do statistiky stavů obchodů.

| 6. | Úvěry se mohou domácnostem nebo nefinančním podnikům nabízet společně s derivátovými smlouvami, tj. společně s úrokovými swapy/horními a spodními limity úroků atd. Podle dohody se takové související derivátové smlouvy nezahrnují do dohodnuté průměrné roční sazby pro nový obchod. Dohodnutá průměrná roční sazba pro stavy obchodů vždy zahrne sazby uplatňované zpravodajskou jednotkou v době výpočtu úrokových sazeb MFI. Proto v případě, že se taková derivátová smlouva uskuteční a zpravodajská jednotka upraví úrokovou sazbu účtovanou domácnosti nebo nefinančnímu podniku, promítne se to do statistiky stavů obchodů. |
| --- | --- |

6.

Úvěry se mohou domácnostem nebo nefinančním podnikům nabízet společně s derivátovými smlouvami, tj. společně s úrokovými swapy/horními a spodními limity úroků atd. Podle dohody se takové související derivátové smlouvy nezahrnují do dohodnuté průměrné roční sazby pro nový obchod. Dohodnutá průměrná roční sazba pro stavy obchodů vždy zahrne sazby uplatňované zpravodajskou jednotkou v době výpočtu úrokových sazeb MFI. Proto v případě, že se taková derivátová smlouva uskuteční a zpravodajská jednotka upraví úrokovou sazbu účtovanou domácnosti nebo nefinančnímu podniku, promítne se to do statistiky stavů obchodů.

| 7. | Mohou být nabízeny vklady zahrnující dvě složky: vklad s dohodnutou splatností, pro který se použije pevná úroková sazba, a integrovaný derivát s výnosem, spojeným s vývojem předem daného burzovního indexu nebo bilaterálního směnného kursu, s minimálním zaručeným výnosem 0 %. Splatnost může být u obou složek stejná, nebo se může lišit. Dohodnutá průměrná roční sazba pro nový obchod zachycuje úrokovou sazbu vkladu s dohodnutou splatností, protože odráží dohodu mezi vkladatelem a zpravodajskou jednotkou a je známa v okamžiku uložení peněz. Výnos druhé složky vkladu spojené s vývojem burzovního indexu nebo bilaterálního směnného kursu je znám až dodatečně, když je výnos z produktu splatný, a proto nemůže být zahrnut do sazeb nových obchodů. Tudíž by měl být zahrnut pouze zaručený minimální výnos (obvykle 0 %). Dohodnutá průměrná roční sazba pro stavy obchodů je vždy zahrnuta mezi úrokové sazby uplatňované zpravodajskou jednotkou v okamžiku výpočtu úrokových sazeb MFI. Úroková sazba z vkladu s dohodnutou splatností, stejně jako minimální zaručený výnos z vkladu s integrovaným derivátem, se zaznamenávají až do dne splatnosti. Úrokové sazby MFI pro stavy obchodů odrážejí dohodnutou průměrnou roční úrokovou sazbu, kterou platí zpravodajská jednotka, až v okamžiku splatnosti. |
| --- | --- |

7.

Mohou být nabízeny vklady zahrnující dvě složky: vklad s dohodnutou splatností, pro který se použije pevná úroková sazba, a integrovaný derivát s výnosem, spojeným s vývojem předem daného burzovního indexu nebo bilaterálního směnného kursu, s minimálním zaručeným výnosem 0 %. Splatnost může být u obou složek stejná, nebo se může lišit. Dohodnutá průměrná roční sazba pro nový obchod zachycuje úrokovou sazbu vkladu s dohodnutou splatností, protože odráží dohodu mezi vkladatelem a zpravodajskou jednotkou a je známa v okamžiku uložení peněz. Výnos druhé složky vkladu spojené s vývojem burzovního indexu nebo bilaterálního směnného kursu je znám až dodatečně, když je výnos z produktu splatný, a proto nemůže být zahrnut do sazeb nových obchodů. Tudíž by měl být zahrnut pouze zaručený minimální výnos (obvykle 0 %). Dohodnutá průměrná roční sazba pro stavy obchodů je vždy zahrnuta mezi úrokové sazby uplatňované zpravodajskou jednotkou v okamžiku výpočtu úrokových sazeb MFI. Úroková sazba z vkladu s dohodnutou splatností, stejně jako minimální zaručený výnos z vkladu s integrovaným derivátem, se zaznamenávají až do dne splatnosti. Úrokové sazby MFI pro stavy obchodů odrážejí dohodnutou průměrnou roční úrokovou sazbu, kterou platí zpravodajská jednotka, až v okamžiku splatnosti.

| 8. | Vklady se splatností nad dva roky, jak jsou vymezeny v části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), mohou zahrnovat účty penzijního spoření. Hlavní část účtů penzijního spoření může být uložena v cenných papírech, a proto úroková sazba na těchto účtech závisí na výnosech cenných papírů, do kterých bylo investováno. Zbývající část účtů penzijního spoření může být vedena v hotovosti a úrokovou sazbu určuje úvěrová nebo jiná instituce stejným způsobem jako pro ostatní vklady. V okamžiku uložení vkladu není celkový výnos domácnosti z účtu penzijního spoření znám a může mít také zápornou hodnotu. Kromě toho je v okamžiku uložení vkladu úroková sazba mezi domácností a úvěrovou nebo jinou institucí dohodnuta pouze pro část vkladu; to neplatí pro část investovanou do cenných papírů. Tudíž pouze část vkladu, která není investována do cenných papírů, je zahrnuta do statistiky úrokových sazeb MFI. Dohodnutá průměrná roční sazba pro nové obchody, která je vykazována, je sazba dohodnutá pro část vkladu mezi domácností a zpravodajskou jednotkou v době uložení vkladu. Dohodnutá průměrná roční sazba pro stavy obchodů je sazba uplatněná zpravodajskou jednotkou pro část vkladu na účtech penzijního spoření v době výpočtu úrokové sazby MFI. |
| --- | --- |

8.

Vklady se splatností nad dva roky, jak jsou vymezeny v části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), mohou zahrnovat účty penzijního spoření. Hlavní část účtů penzijního spoření může být uložena v cenných papírech, a proto úroková sazba na těchto účtech závisí na výnosech cenných papírů, do kterých bylo investováno. Zbývající část účtů penzijního spoření může být vedena v hotovosti a úrokovou sazbu určuje úvěrová nebo jiná instituce stejným způsobem jako pro ostatní vklady. V okamžiku uložení vkladu není celkový výnos domácnosti z účtu penzijního spoření znám a může mít také zápornou hodnotu. Kromě toho je v okamžiku uložení vkladu úroková sazba mezi domácností a úvěrovou nebo jinou institucí dohodnuta pouze pro část vkladu; to neplatí pro část investovanou do cenných papírů. Tudíž pouze část vkladu, která není investována do cenných papírů, je zahrnuta do statistiky úrokových sazeb MFI. Dohodnutá průměrná roční sazba pro nové obchody, která je vykazována, je sazba dohodnutá pro část vkladu mezi domácností a zpravodajskou jednotkou v době uložení vkladu. Dohodnutá průměrná roční sazba pro stavy obchodů je sazba uplatněná zpravodajskou jednotkou pro část vkladu na účtech penzijního spoření v době výpočtu úrokové sazby MFI.

| 9. | Smlouvy o stavebním spoření jsou dlouhodobé nízko úročené programy spoření, které po určité době spoření dávají domácnosti nebo nefinančnímu podniku právo na úvěr za účelem investování do bydlení se zvýhodněnou úrokovou sazbou. Podle části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) jsou programy spoření klasifikovány jako vklady s dohodnutou splatností nad dva roky, pokud jsou používány jako vklad. Jakmile jsou transformovány na úvěr, jsou klasifikovány jako úvěry poskytnuté domácnostem za účelem investování do bydlení. Zpravodajské jednotky vykazují úrokovou sazbu, která je sjednána v době uložení počátečního vkladu, jako nový vklad. Částka nového obchodu odpovídá uložené částce. Zvyšování této částky na vkladu v průběhu doby se vykazuje pouze ve stavech obchodů. V okamžiku, kdy je vklad transformován na úvěr, se tento nový úvěr zaznamená jako nový úvěrový obchod. Úrokovou sazbou je zvýhodněná sazba, nabízená zpravodajskou jednotkou. Vahou je celková částka úvěru poskytovaná domácnosti nebo nefinančnímu podniku. |
| --- | --- |

9.

Smlouvy o stavebním spoření jsou dlouhodobé nízko úročené programy spoření, které po určité době spoření dávají domácnosti nebo nefinančnímu podniku právo na úvěr za účelem investování do bydlení se zvýhodněnou úrokovou sazbou. Podle části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) jsou programy spoření klasifikovány jako vklady s dohodnutou splatností nad dva roky, pokud jsou používány jako vklad. Jakmile jsou transformovány na úvěr, jsou klasifikovány jako úvěry poskytnuté domácnostem za účelem investování do bydlení. Zpravodajské jednotky vykazují úrokovou sazbu, která je sjednána v době uložení počátečního vkladu, jako nový vklad. Částka nového obchodu odpovídá uložené částce. Zvyšování této částky na vkladu v průběhu doby se vykazuje pouze ve stavech obchodů. V okamžiku, kdy je vklad transformován na úvěr, se tento nový úvěr zaznamená jako nový úvěrový obchod. Úrokovou sazbou je zvýhodněná sazba, nabízená zpravodajskou jednotkou. Vahou je celková částka úvěru poskytovaná domácnosti nebo nefinančnímu podniku.

| 10. | V souladu s částí 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) je francouzský regulovaný program stavebního spoření „plan d’épargne-logement“ (PEL) klasifikován jako vklad s dohodnutou splatností nad dva roky. Vláda reguluje podmínky pro tyto plány PEL a stanoví úrokovou sazbu, která zůstává nezměněna po celou dobu splatnosti vkladu, tj. každá „generace“ PEL je spojena se stejnou úrokovou sazbou. Plány PEL by měly trvat nejméně čtyři roky, a klient by měl každý rok uložit minimální předepsanou částku, avšak může kdykoliv v průběhu spoření ukládané částky zvýšit. Zpravodajské jednotky jako nový obchod vykazují počáteční vklad při otevření nového účtu PEL. Peněžní částka, která se na počátku uloží na účet plánu PEL, může být velmi nízká, což znamená, že váha přiřazená úrokové sazbě pro nový obchod bude také poměrně nízká. Tento přístup zajišťuje, že úroková sazba pro nový obchod vždy odráží podmínky pro současnou generaci programu PEL. Změny úrokové sazby použité pro nové plány PEL se promítnou do úrokových sazeb pro nové obchody. Reakce spotřebitelů projevující se posunem portfolia od jiných dlouhodobých vkladů k existujícím programům PEL se nepromítne do úrokových sazeb z nových obchodů, ale pouze do sazeb ze stavů obchodů. Na konci čtyřletého období může klient požádat o úvěr se zvýhodněnou úrokovou sazbou nebo může obnovit smlouvu. Jelikož toto obnovení smlouvy se v rámci programu PEL provádí automaticky bez aktivního zapojení klienta a nelze znovu dohodnout podmínky smlouvy včetně úrokové sazby, nepovažuje se toto obnovení smlouvy v souladu s částí 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) za nový obchod. Při obnovení smlouvy může klient provést dodatečné vklady, pokud zůstatek nepřekročí stanovený horní limit a smlouva nepřekročí stanovenou maximální splatnost. Je-li dosaženo horního limitu nebo maximální splatnosti, smlouva se pozastaví. Domácnost nebo nefinanční podnik má jako vkladatel nárok na další poskytování úroku za podmínek platných při otevření programu PEL, dokud je účet veden v bance. Vláda poskytuje pro programy PEL úrokové subvence zvyšující úrokovou sazbu nabízenou úvěrovou nebo jinou institucí. V souladu s částí 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) je do statistiky úrokových sazeb MFI zahrnuta pouze část úrokové platby nabízená úvěrovou nebo jinou institucí. Státní subvence, placená prostřednictvím úvěrové nebo jiné instituce, ale nikoliv z jejích prostředků, se nezohlední. |
| --- | --- |

10.

V souladu s částí 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) je francouzský regulovaný program stavebního spoření „plan d’épargne-logement“ (PEL) klasifikován jako vklad s dohodnutou splatností nad dva roky. Vláda reguluje podmínky pro tyto plány PEL a stanoví úrokovou sazbu, která zůstává nezměněna po celou dobu splatnosti vkladu, tj. každá „generace“ PEL je spojena se stejnou úrokovou sazbou. Plány PEL by měly trvat nejméně čtyři roky, a klient by měl každý rok uložit minimální předepsanou částku, avšak může kdykoliv v průběhu spoření ukládané částky zvýšit. Zpravodajské jednotky jako nový obchod vykazují počáteční vklad při otevření nového účtu PEL. Peněžní částka, která se na počátku uloží na účet plánu PEL, může být velmi nízká, což znamená, že váha přiřazená úrokové sazbě pro nový obchod bude také poměrně nízká. Tento přístup zajišťuje, že úroková sazba pro nový obchod vždy odráží podmínky pro současnou generaci programu PEL. Změny úrokové sazby použité pro nové plány PEL se promítnou do úrokových sazeb pro nové obchody. Reakce spotřebitelů projevující se posunem portfolia od jiných dlouhodobých vkladů k existujícím programům PEL se nepromítne do úrokových sazeb z nových obchodů, ale pouze do sazeb ze stavů obchodů. Na konci čtyřletého období může klient požádat o úvěr se zvýhodněnou úrokovou sazbou nebo může obnovit smlouvu. Jelikož toto obnovení smlouvy se v rámci programu PEL provádí automaticky bez aktivního zapojení klienta a nelze znovu dohodnout podmínky smlouvy včetně úrokové sazby, nepovažuje se toto obnovení smlouvy v souladu s částí 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) za nový obchod. Při obnovení smlouvy může klient provést dodatečné vklady, pokud zůstatek nepřekročí stanovený horní limit a smlouva nepřekročí stanovenou maximální splatnost. Je-li dosaženo horního limitu nebo maximální splatnosti, smlouva se pozastaví. Domácnost nebo nefinanční podnik má jako vkladatel nárok na další poskytování úroku za podmínek platných při otevření programu PEL, dokud je účet veden v bance. Vláda poskytuje pro programy PEL úrokové subvence zvyšující úrokovou sazbu nabízenou úvěrovou nebo jinou institucí. V souladu s částí 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) je do statistiky úrokových sazeb MFI zahrnuta pouze část úrokové platby nabízená úvěrovou nebo jinou institucí. Státní subvence, placená prostřednictvím úvěrové nebo jiné instituce, ale nikoliv z jejích prostředků, se nezohlední.

| 11. | Záporné úrokové sazby z vkladů by měly být do úrokových sazeb MFI zahrnuty, pokud nejsou s ohledem na tržní podmínky výjimečné. |
| --- | --- |

11.

Záporné úrokové sazby z vkladů by měly být do úrokových sazeb MFI zahrnuty, pokud nejsou s ohledem na tržní podmínky výjimečné.

ČÁST 16

Statistika platebního styku

Oddíl 1.   Zpravodajská povinnost

Kromě ukazatelů uvedených v nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43), a jak je uvedeno v čl. 18 odst. 1 těchto obecných zásad, národní centrální banky vykazují dodatečné informace vyžadované podle tabulek 1 až 7. Tyto informace se vykazují ve stejných lhůtách jako ukazatele podle uvedeného nařízení. Pro ukazatele, pro něž není v nařízení uvedena definice, je definice uvedena v příslušné tabulce.

Informace vyžadované na základě tabulek v nařízení a v těchto obecných zásadách by měly být vykazovány bez ohledu na skutečnou existenci základního jevu, a dokonce i tehdy, pokud jsou tyto údaje nulové. „NC“ se statusem sledování M se použije pro označení skutečnosti, že jev neexistuje. Nelze-li skutečné údaje, odhady nebo prozatímní údaje poskytnout, vykazují národní centrální banky v případě doplňkových (memo) položek „NC“ se statusem sledování L.

Tabulka 1.

Zúčtovací prostředky

Není-li uvedeno jinak, konec období; hodnota v miliónech EUR

| | Hodnota | Periodicita |
| --- | --- | --- |
| Zúčtovací prostředky, které používají instituce jiné než MFI |
| Závazky národních centrálních bank |
| Jednodenní vklady v eurech |
| tuzemských ústředních vládních institucí | Geo 0 | M |
| ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny | Geo 0 | M |
| zbytku světa kromě bank | Geo 0 | M |
| Jednodenní vklady v ostatních měnách |
| tuzemských ústředních vládních institucí | Geo 0 | M |
| ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny | Geo 0 | M |
| zbytku světa kromě bank | Geo 0 | M |
| Závazky ostatních MFI |
| Jednodenní vklady v eurech |
| tuzemských ústředních vládních institucí | Geo 0 | M |
| ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny | Geo 0 | M |
| zbytku světa kromě bank | Geo 0 | M |
| Jednodenní vklady v ostatních měnách |
| tuzemských ústředních vládních institucí | Geo 0 | M |
| ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny | Geo 0 | M |
| zbytku světa kromě bank | Geo 0 | M |
| Zúčtovací prostředky, které používají úvěrové instituce |
| Jednodenní vklady v eurech v držení ostatních úvěrových institucí | Geo 0 | Q |
| Vnitrodenní úvěr od centrální banky v eurech (průměr za poslední udržovací období) | Geo 0 | A |

Hodnota

Periodicita

Zúčtovací prostředky, které používají instituce jiné než MFI

Závazky národních centrálních bank

Jednodenní vklady v eurech

tuzemských ústředních vládních institucí

Geo 0

M

ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny

Geo 0

M

zbytku světa kromě bank

Geo 0

M

Jednodenní vklady v ostatních měnách

tuzemských ústředních vládních institucí

Geo 0

M

ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny

Geo 0

M

zbytku světa kromě bank

Geo 0

M

Závazky ostatních MFI

Jednodenní vklady v eurech

tuzemských ústředních vládních institucí

Geo 0

M

ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny

Geo 0

M

zbytku světa kromě bank

Geo 0

M

Jednodenní vklady v ostatních měnách

tuzemských ústředních vládních institucí

Geo 0

M

ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny

Geo 0

M

zbytku světa kromě bank

Geo 0

M

Zúčtovací prostředky, které používají úvěrové instituce

Jednodenní vklady v eurech v držení ostatních úvěrových institucí

Geo 0

Q

Vnitrodenní úvěr od centrální banky v eurech (průměr za poslední udržovací období)

Geo 0

A

Zúčtovací prostředky, které používají instituce jiné než MFI - aktiva nebo pohledávky, které mohou instituce jiné než MFI používat k provádění plateb.

Jednodenní vklady - jak jsou definovány v „kategoriích nástrojů“ v části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Zahrnuty jsou všechny účty bez ohledu na měnu, v níž jsou denominovány; „jednodenní vklady v jiných měnách“ jsou proto dílčí kategorií „jednodenních vkladů“.

Jednodenní vklady v jiných měnách - hodnota jednodenních vkladů u institucí jiných než MFI v jiných měnách.

Zúčtovací prostředky, které používají úvěrové instituce - aktiva nebo pohledávky, které mohou úvěrové instituce používat k provádění plateb.

Vnitrodenní úvěr od centrální banky v eurech (průměr za poslední udržovací období) - celková hodnota úvěrů poskytnutých centrální bankou úvěrovým institucím a splacených během období kratšího než jeden obchodní den. Jedná se o průměr denní maximální hodnoty souběžných a skutečných pozic vnitrodenního přečerpání nebo čerpání vnitrodenního úvěru během dne za všechny úvěrové instituce dohromady. Do průměru se započítávají všechny dny udržovacího období, včetně víkendů a dnů pracovního klidu.

Tabulka 2.

Instituce, které nabízejí platební služby institucím jiným než měnovým finančním institucím

Konec období; původní jednotky, není-li uvedeno jinak; hodnota v miliónech EUR

| | Počet | Hodnota | Periodicita |
| --- | --- | --- | --- |
| Centrální banka |
| Počet úřadoven | Geo 0 | — | A |
| Počet jednodenních vkladů (v tisících) | Geo 0 | — | A |
| Úvěrové instituce |
| z toho: | | | |
| Úvěrové instituce zapsané do obchodního rejstříku ve vykazující zemi |
| Počet úřadoven | Geo 0 | — | A |
| Počet institucí | Geo 0 | | A |
| Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI | — | Geo 0 | Q |
| Pobočky úvěrových institucí se sídlem v eurozóně |
| Počet úřadoven | Geo 0 | — | A |
| Počet institucí | Geo 0 | | A |
| Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI | — | Geo 0 | Q |
| Pobočky úvěrových institucí se sídlem v EHP mimo eurozónu |
| Počet úřadoven | Geo 0 | — | A |
| Počet institucí | Geo 0 | | A |
| Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI | — | Geo 0 | Q |
| Pobočky úvěrových institucí se sídlem mimo EHP |
| Počet úřadoven | Geo 0 | — | A |
| Počet institucí | Geo 0 | | A |
| Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI | — | Geo 0 | Q |
| Instituce elektronických peněz |
| Počet institucí | Geo 0 | — | A |
| Ostatní poskytovatelé platebních služeb |
| Počet institucí | Geo 0 | — | A |
| Počet úřadoven | Geo 0 | — | A |
| Počet jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI (v tisících) | Geo 0 | — | A |
| Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI | | Geo 0 | Q |
| Doplňkové (memo) položky: | | | |
| Celkový počet platebních institucí, které v zemi působí na přeshraničním základě | Geo 0 | | A |
| z toho: | | | |
|  | počet platebních institucí poskytujících služby prostřednictvím zřízené pobočky |

Počet

Hodnota

Periodicita

Centrální banka

Počet úřadoven

Geo 0

—

A

Počet jednodenních vkladů (v tisících)

Geo 0

—

A

Úvěrové instituce

z toho:

Úvěrové instituce zapsané do obchodního rejstříku ve vykazující zemi

Počet úřadoven

Geo 0

—

A

Počet institucí

Geo 0

A

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI

—

Geo 0

Q

Pobočky úvěrových institucí se sídlem v eurozóně

Počet úřadoven

Geo 0

—

A

Počet institucí

Geo 0

A

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI

—

Geo 0

Q

Pobočky úvěrových institucí se sídlem v EHP mimo eurozónu

Počet úřadoven

Geo 0

—

A

Počet institucí

Geo 0

A

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI

—

Geo 0

Q

Pobočky úvěrových institucí se sídlem mimo EHP

Počet úřadoven

Geo 0

—

A

Počet institucí

Geo 0

A

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI

—

Geo 0

Q

Instituce elektronických peněz

Počet institucí

Geo 0

—

A

Ostatní poskytovatelé platebních služeb

Počet institucí

Geo 0

—

A

Počet úřadoven

Geo 0

—

A

Počet jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI (v tisících)

Geo 0

—

A

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než MFI

Geo 0

Q

Doplňkové (memo) položky:

Celkový počet platebních institucí, které v zemi působí na přeshraničním základě

Geo 0

A

z toho:



počet platebních institucí poskytujících služby prostřednictvím zřízené pobočky

Geo 0

A

|  | počet platebních institucí poskytujících služby prostřednictvím zástupce |
| --- | --- |



počet platebních institucí poskytujících služby prostřednictvím zástupce

Geo 0

A

|  | počet platebních institucí neposkytujících služby ani prostřednictvím zřízené pobočky, ani prostřednictvím zástupce |
| --- | --- |



počet platebních institucí neposkytujících služby ani prostřednictvím zřízené pobočky, ani prostřednictvím zástupce

Geo 0

A

Tabulka 2 doplňuje tabulku 1 nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43).

Počet institucí - zahrnuje právně nezávislé instituce, jež působí ve vykazující zemi. Každá instituce se počítá jen jednou bez ohledu na počet úřadoven, které v dané zemi má.

Počet úřadoven - počet provozoven ve vykazující zemi. Každá provozovna zřízená v téže vykazující zemi se počítá zvlášť. Zahrnuty jsou jen úřadovny (bez ohledu na jejich velikost a provozní dobu), které poskytují platební služby s bezhotovostním vzájemným zúčtováním a vypořádáním, zatímco mobilní úřadovny nejsou zahrnuty. Jako úřadovna se počítá ústředí instituce, nabízí-li platební služby s bezhotovostním vzájemným zúčtováním a vypořádáním.

Pobočka - provozovna (jiná než ústředí), která se nachází ve vykazující zemi a která byla zřízena úvěrovou institucí registrovanou v jiné zemi. Nemá právní subjektivitu a přímo vykonává některé nebo všechny operace tvořící podstatu činnosti úvěrových institucí. Všechny provozovny zřízené ve vykazující zemi toutéž institucí, která je registrována v jiné zemi, tvoří jednu pobočku. Každá z těchto provozoven se počítá jako samostatná úřadovna.

Pobočka úvěrové instituce se sídlem v eurozóně - pobočka (která se nachází ve vykazující zemi) úvěrové instituce registrované mimo vykazující zemi, avšak v eurozóně.

Pobočka úvěrové instituce se sídlem mimo EHP - pobočka (která se nachází ve vykazující zemi) banky se sídlem mimo EHP.

Pobočka úvěrové instituce se sídlem v EHP (mimo eurozónu) - pobočka (která se nachází ve vykazující zemi) úvěrové instituce registrované v zemi EHP mimo vykazující zemi a mimo eurozónu.

Platební instituce, které v zemi působí na přeshraničním základě - platební instituce, které se nacházejí mimo vykazující zemi, které však ve vykazující zemi působí prostřednictvím zřízené pobočky, zástupce nebo dálkového přístupu.

Tabulka 3.

Platební transakce, které zahrnují instituce jiné než MFI

Celkem za období; počet transakcí v miliónech; hodnota transakcí v miliónech EUR; roční periodicita

| | Zaslané | Přijaté |
| --- | --- | --- |
| Doplňkové (memo) položky | Počet transakcí | Hodnota transakcí | Počet transakcí | Hodnota transakcí |
| Transakce podle druhu platebního nástroje |
| Úhrady | | | | |
| iniciované elektronicky | | | | |
| z toho: | | | | |
| iniciované jako jednotlivá platba | | | | |
| z toho: | | | | |
| Elektronické platby prostřednictvím internetového bankovnictví | Geo 1 | Geo 1 | — | — |
| Připsání částky na účet prostým účetním zápisem | Geo 0 | Geo 0 | — | — |
| Odepsání částky z účtu prostým účetním zápisem | Geo 0 | Geo 0 | — | — |
| | | | — | — |
| Poukazování peněz | Geo 3 | Geo 3 | Geo 2 | Geo 2 |
| Transakce prováděné prostřednictvím, telekomunikačního, digitálního nebo informačně technologického zařízení | Geo 1 | Geo 1 | Geo 2 | Geo 2 |

Zaslané

Přijaté

Doplňkové (memo) položky

Počet transakcí

Hodnota transakcí

Počet transakcí

Hodnota transakcí

Transakce podle druhu platebního nástroje

Úhrady

iniciované elektronicky

z toho:

iniciované jako jednotlivá platba

z toho:

Elektronické platby prostřednictvím internetového bankovnictví

Geo 1

Geo 1

—

—

Připsání částky na účet prostým účetním zápisem

Geo 0

Geo 0

—

—

Odepsání částky z účtu prostým účetním zápisem

Geo 0

Geo 0

—

—

—

—

Poukazování peněz

Geo 3

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Transakce prováděné prostřednictvím, telekomunikačního, digitálního nebo informačně technologického zařízení

Geo 1

Geo 1

Geo 2

Geo 2

Tabulka 3 doplňuje tabulku 4 nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43).

Elektronické platby prostřednictvím internetového bankovnictví - transakce iniciované prostřednictvím systémů internetového bankovnictví a služeb iniciování platby. Položka „elektronické platby prostřednictvím internetového bankovnictví“ nezahrnuje platby, které plátce prostřednictvím internetového bankovnictví pouze iniciuje, avšak které nezahrnují souběžnou transakci nákupu po internetu. Tato položka rovněž nezahrnuje faktury předkládané online, pokud nedochází k souběžné transakci nákupu po internetu.

Připsání částky na účet prostým účetním zápisem - je kreditní transakce iniciovaná poskytovatelem platebních služeb (včetně vydavatele elektronických peněz) bez zvláštního příkazu a provedená prostým účetním zápisem, tj. připsáním prostředků, na účet klienta, tj. bez použití běžného platebního nástroje. V rámci této položky jsou vykazovány tyto transakce: a) platba úroků bankou; b) platba dividend bankou; c) vyplacení částky úvěru na běžný účet klienta a d) připsání jiných částek na účet prostým účetním zápisem. Tyto údaje se nezahrnují do úhrad.

Odepsání částky z účtu prostým účetním zápisem - je debetní transakce iniciovaná poskytovatelem platebních služeb (včetně vydavatele elektronických peněz) bez zvláštního příkazu a provedená prostým účetním zápisem, tj. odepsáním prostředků, na účet klienta, tj. bez použití běžného platebního nástroje. V rámci této položky jsou vykazovány tyto transakce: a) naúčtování úroku bankou; b) odečtení bankovních poplatků; c) platba daní spojených s finančními aktivy, pokud představují samostatnou transakci, avšak klient je samostatně neautorizoval; d) splátky částky úvěru a e) odepsání jiných částek z účtu prostým účetním zápisem. Tyto údaje se nezahrnují do inkas.

Poukazování peněz - ve smyslu článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES (40).

Transakce prováděné prostřednictvím telekomunikačního, digitálního nebo informačně technologického zařízení - ve smyslu definice v bodu 7 přílohy směrnice 2007/64/ES.

Tabulka 4.

Platební transakce, které zahrnují instituce jiné než MFI, členěné podle druhu terminálu

Celkem za období; počet transakcí v miliónech; hodnota transakcí v miliónech EUR; roční periodicita

| Doplňkové (memo) položky | Počet transakcí | Hodnota transakcí |
| --- | --- | --- |
| Výplaty hotovosti na POS terminálech | Geo 1 | Geo 1 |
| Výběry hotovosti na přepážce | Geo 1 | Geo 1 |
| Vklady hotovosti na přepážce | Geo 1 | Geo 1 |

Doplňkové (memo) položky

Počet transakcí

Hodnota transakcí

Výplaty hotovosti na POS terminálech

Geo 1

Geo 1

Výběry hotovosti na přepážce

Geo 1

Geo 1

Vklady hotovosti na přepážce

Geo 1

Geo 1

Tabulka 4 doplňuje tabulku 5 nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43).

Výplata hotovosti na POS terminálech - je transakce, při které dostává držitel karty hotovost u POS terminálu v kombinaci s platební transakcí za zboží nebo služby v prodejním místě. Nelze-li rozlišit údaje o výplatě hotovosti na POS terminálech, vykazují se jako „POS transakce“.

Vklad hotovosti na přepážce - vklad hotovosti na účet u poskytovatele platebních služeb s použitím formuláře, včetně případu, kdy je karta použita pouze za účelem identifikace plátce. Zahrnuje hotovost uloženou do denní či noční bezpečnostní schránky poskytovatele platebních služeb za účelem připsání na účet u poskytovatele platebních služeb. Tyto transakce nejsou platbami v pravém slova smyslu, neboť sestávají pouze z přeměny hotovosti na peníze na účtu.

Výběr hotovosti na přepážce - výběr hotovosti z účtu u poskytovatele platebních služeb s použitím formuláře, včetně případu, kdy je karta použita pouze za účelem identifikace příjemce. Tyto transakce nejsou platbami v pravém slova smyslu, neboť sestávají pouze z přeměny peněz na účtu na hotovost.

Tabulka 5.

Účast ve vybraných platebních systémech: TARGET2

Konec období; původní jednotky; roční periodicita

| | Počet |
| --- | --- |
| Systémy, které jsou součástí TARGET2 |
| Počet účastníků | Geo 1 |
| Přímí účastníci | Geo 1 |
| Úvěrové instituce | Geo 1 |
| Centrální banka | Geo 1 |
| Ostatní přímí účastníci | Geo 1 |
| Veřejná správa | Geo 1 |
| Organizace zajišťující vzájemné zúčtování a vypořádání | Geo 1 |
| Ostatní finanční instituce | Geo 1 |
| Ostatní | Geo 1 |
| Nepřímí účastníci | Geo 1 |

Počet

Systémy, které jsou součástí TARGET2

Počet účastníků

Geo 1

Přímí účastníci

Geo 1

Úvěrové instituce

Geo 1

Centrální banka

Geo 1

Ostatní přímí účastníci

Geo 1

Veřejná správa

Geo 1

Organizace zajišťující vzájemné zúčtování a vypořádání

Geo 1

Ostatní finanční instituce

Geo 1

Ostatní

Geo 1

Nepřímí účastníci

Geo 1

Tabulka 6.

Platby zpracovávané ve vybraných platebních systémech: TARGET2

Celkem za období; počet transakcí v miliónech; hodnota transakcí v miliónech EUR; roční periodicita

| | Zaslané |
| --- | --- |
| Počet transakcí | Hodnota transakcí |
| Systémy, které jsou součástí TARGET2 |
| Úhrady a inkasa | Geo 1 | Geo 1 |
| V rámci téhož systému, který je součástí TARGET2 | Geo 0 | Geo 0 |
| Do jiného systému, který je součástí TARGET2 | Geo 2 | Geo 2 |
| Do systému, který je součástí TARGET2 a nachází se v eurozóně | Geo 2 | Geo 2 |
| Do systému, který je součástí TARGET2 a nenachází se v eurozóně | Geo 2 | Geo 2 |
| Míra koncentrace | Geo 1 | Geo 1 |

Zaslané

Počet transakcí

Hodnota transakcí

Systémy, které jsou součástí TARGET2

Úhrady a inkasa

Geo 1

Geo 1

V rámci téhož systému, který je součástí TARGET2

Geo 0

Geo 0

Do jiného systému, který je součástí TARGET2

Geo 2

Geo 2

Do systému, který je součástí TARGET2 a nachází se v eurozóně

Geo 2

Geo 2

Do systému, který je součástí TARGET2 a nenachází se v eurozóně

Geo 2

Geo 2

Míra koncentrace

Geo 1

Geo 1

Systém, který je součástí TARGET2 - ve smyslu definice v článku 2 obecných zásad ECB/2012/27 (41).

V případě TARGET2 je definice pojmu „přeshraniční“ založena na umístění systému, který je součástí TARGET2, a nikoli účastníka, jako je tomu v případě jiných platebních systémů.

Tabulky 6 a 7 nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) by měly být vykazovány pro všechny platební systémy kromě TARGET2. Národní centrální banky by měly rozlišovat platební systémy pro velké platby a platební systémy malých plateb:

Platební systémy pro velké platby - ve smyslu definice v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 260/2012 (42).

Platební systém malých plateb - ve smyslu definice v článku 2 nařízení (EU) č. 260/2012.

Tabulka 7.

Činnost poskytovatelů platebních služeb členěná podle druhu platební služby

Celkem za období; počet odeslaných transakcí v miliónech; hodnota odeslaných transakcí v miliónech EUR; roční periodicita

| | Doplňková (memo) položka
  Vklady hotovosti na přepážce | Doplňková (memo) položka
  Výběry hotovosti na přepážce | Inkasa | Platby kartami | Úhrady | Doplňková (memo) položka
  Poukazování peněz | Doplňková (memo) položka Transakce prováděné prostřednictvím, telekomunikačního, digitálního nebo informačně technologického zařízení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet | Hodnota | Počet | Hodnota | Počet | Hodnota | Počet | Hodnota | Počet | Hodnota | Počet | Hodnota | Počet | Hodnota |
| Úvěrové instituce | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |
| Instituce elektronických peněz | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |
| Banky poštovních úřadů | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |
| Platební instituce | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |
| Veřejné orgány: a) ECB a národní centrální banky a b) členské státy nebo místní orgány | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |

Doplňková (memo) položka

Vklady hotovosti na přepážce

Doplňková (memo) položka

Výběry hotovosti na přepážce

Inkasa

Platby kartami

Úhrady

Doplňková (memo) položka

Poukazování peněz

Doplňková (memo) položka Transakce prováděné prostřednictvím, telekomunikačního, digitálního nebo informačně technologického zařízení

Počet

Hodnota

Počet

Hodnota

Počet

Hodnota

Počet

Hodnota

Počet

Hodnota

Počet

Hodnota

Počet

Hodnota

Úvěrové instituce

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Instituce elektronických peněz

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Banky poštovních úřadů

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Platební instituce

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Veřejné orgány: a) ECB a národní centrální banky a b) členské státy nebo místní orgány

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Inkasa - ve smyslu definice v příloze II nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43).

Platby kartou - platební transakce ve smyslu druhé odrážky v bodech 3 a 4 přílohy směrnice 2007/64/ES.

Úhrady - ve smyslu definice v příloze II nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43).

Požadované geografické členění vychází z názvosloví obsaženého v nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43), a to:

Tabulka 8.

Geografické členění

| Geo 0 | Geo 1 | Geo 2 | Geo 3 | Geo 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuzemsko | Tuzemsko a přeshraniční dohromady | Přeshraniční | Tuzemsko | Tuzemsko |
| Členění podle jednotlivých zemí za všechny země Unie |
| Zbytek světa | Přeshraniční |

Geo 0

Geo 1

Geo 2

Geo 3

Geo 4

Tuzemsko

Tuzemsko a přeshraniční dohromady

Přeshraniční

Tuzemsko

Tuzemsko

Členění podle jednotlivých zemí za všechny země Unie

Zbytek světa

Přeshraniční

Oddíl 2:   Výjimky

Článek 4 nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) stanoví podmínky, za kterých mohou národní centrální banky zpravodajským jednotkách udělovat výjimky. Odstavec 2 uvedeného článku konkrétně stanoví, že národní centrální banky mohou zpravodajským jednotkám udělit výjimky, pouze pokud tyto zpravodajské jednotky na vnitrostátní úrovni nepřispívají k statisticky významnému pokrytí platebních transakcí určitého druhu platební služby.

Statisticky významné pokrytí je definováno jako 95 % hodnoty platebních transakcí určitého druhu platební služby.

Jsou-li výjimky uděleny, musí národní centrální banky údaje, které mají být vykázány ECB, extrapolovat.

Oddíl 3:   Přechodná ustanovení

Historické údaje

S cílem zvýšit srovnatelnost údajů by národní centrální banky měly při vynaložení nejvyššího úsilí vykazovat historické informace o všech položkách v nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) a v těchto obecných zásadách za referenční období roku 2013. O tom, jak nejlépe splnit tento požadavek (pokud možno pomocí odhadů), rozhodují národní centrální banky. Pokud se týká sérií, které nebyly poskytnuty v souvislosti s předchozími obecnými zásadami ECB/2007/9 a za něž nejsou k dispozici žádné skutečné údaje, mohou národní centrální banky vykazovat, že informace nejsou k dispozici (série „NC“ se statusem sledování „L“) (43).

Údaje s referenčním obdobím roku 2014 – tabulky v těchto obecných zásadách

Pokud se týká požadavků vymezených v tabulkách těchto obecných zásad, mohou národní centrální banky údaje za referenční období roku 2014 vykazovat při vynaložení nejvyššího úsilí a podle stejných pravidel, která platí pro historické údaje (viz výše).

Údaje s referenčním obdobím roku 2014 – tabulky v nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43)

Jelikož požadavky uvedené v nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) mají roční periodicitu, musí národní centrální banky zajistit, aby za každou řadu údajů byl poskytován jediný údaj, který se vykáže s odkazem na celý rok (případnou agregací 2014 H1 a 2014 H2). Pokud se týká údajů za 2014 H1, rozhodují o tom, jak nejlépe splnit tento požadavek, národní centrální banky. Nejsou-li k dispozici skutečné údaje, mohou národní centrální banky poskytovat odhady.

Pokud jsou v souladu s přechodnými ustanoveními poskytovány odhady, vymezí příslušnou metodiku v závislosti na zvláštnostech dané země dotyčná národní centrální banka. Národní centrální banky by měly poskytovat vysvětlivky za účelem objasnění použitého přístupu.

ČÁST 17

Statistika aktiv a pasiv investičních fondů

Statistická hlášení by měla obsahovat údaje týkající se všech polí příslušných tabulek v těchto obecných zásadách, i když jsou hodnoty nulové, chybějí nebo jev neexistuje.

Tabulka 1

Údaje poskytované čtvrtletně: stavy a úpravy toků

| | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI – celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI – celkem

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Nezúčastněné členské státy

USA

Japonsko

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy (S.128+S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy (S.128+S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

AKTIVA

| 1 | Pohledávky z vkladů a úvěrů |
| --- | --- |

1

do 1 roku

nad 1 rok

| 2 | Dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

2

z toho naběhlý úrok

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 2x. | Cizí měny |
| --- | --- |

2x.

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 2t. | Měny celkem |
| --- | --- |

2t.

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 3 | Akcie a ostatní účasti |
| --- | --- |

3

z toho kótované akcie

| 4 | Akcie/podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

4

(2+3+4)a z toho cenné papíry zapůjčené nebo prodané v rámci repo obchodů

| 5 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

5

| 6 | Nefinanční aktiva (včetně fixních aktiv) |
| --- | --- |

6

| 7 | Zbývající aktiva |
| --- | --- |

7

z toho naběhlý úrok z pohledávek z vkladů a úvěrů

PASIVA

| 8 | Přijaté úvěry a vklady |
| --- | --- |

8

do 1 roku

nad 1 rok

| 9 | Akcie/podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

9

| 10. | Finanční deriváty |
| --- | --- |

10.

| 11 | Zbývající pasiva |
| --- | --- |

11

z toho naběhlý úrok z přijatých úvěrů a vkladů

Tabulka 2

Údaje poskytované měsíčně: stavy, úpravy toků a transakce

| | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

Celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

AKTIVA

| 1 | Pohledávky z vkladů a úvěrů |
| --- | --- |

1

| 2 | Dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

2

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 2x. | Cizí měny |
| --- | --- |

2x.

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 3 | Akcie a ostatní účasti |
| --- | --- |

3

| 4 | Akcie/podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

4

| 5 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

5

| 6 | Nefinanční aktiva (včetně fixních aktiv) |
| --- | --- |

6

| 7 | Zbývající aktiva |
| --- | --- |

7

PASIVA

| 8 | Přijaté úvěry a vklady |
| --- | --- |

8

| 9 | Akcie/podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

9

#

| 9.1 | Prodej akcií/podílových listů investičních fondů |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Zpětný odkup akcií/podílových listů investičních fondů |
| --- | --- |

9.2

| 10 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

10

| 11 | Zbývající pasiva |
| --- | --- |

11

#

| # | Minimální údaje, které mají zpravodajské jednotky měsíčně poskytovat národním centrálním bankám. |
| --- | --- |

Minimální údaje, které mají zpravodajské jednotky měsíčně poskytovat národním centrálním bankám.

ČÁST 18

Statistika aktiv a pasiv účelových finančních společností pro sekuritizaci

Tabulka 1

Zůstatky a finanční transakce

Údaje požadované čtvrtletně

| | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI – celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI – celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy (S.128+S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy (S.128+S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho účelové finanční společnosti pro sekuritizaci

z toho účelové finanční společnosti pro sekuritizaci

AKTIVA

| 1 | Pohledávky z vkladů a úvěrů |
| --- | --- |

1

do 1 roku

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

nad 1 rok

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2 | Sekuritizované úvěry |
| --- | --- |

2

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2a | MFI eurozóny jako původce |
| --- | --- |

2a

MFI eurozóny jako původce

ANC

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

do 1 roku

ANC/MFI

ANC/MFI

nad 1 rok a do 5 let

ANC/MFI

ANC/MFI

nad 5 let

ANC/MFI

ANC/MFI

| 2b | Vládní instituce eurozóny jako původce |
| --- | --- |

2b

Vládní instituce eurozóny jako původce

ANC

| 2c | Ostatní finanční zprostředkovatelé eurozóny, investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu a pomocné finanční instituce eurozóny jako původci |
| --- | --- |

2c

Ostatní finanční zprostředkovatelé eurozóny, investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu a pomocné finanční instituce eurozóny jako původci

ANC

| 2d | Nefinanční podnik eurozóny jako původce |
| --- | --- |

2d

Nefinanční podnik eurozóny jako původce

ANC

| 2e | Původce mimo eurozónu |
| --- | --- |

2e

Původce mimo eurozónu

ANC

| 3 | Dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3

do 1 roku

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

nad 1 rok a do 2 let

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

nad 2 roky

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 4 | Ostatní sekuritizovaná aktiva |
| --- | --- |

4

ANC

| 4a | z toho vládní instituce eurozóny jako původce |
| --- | --- |

4a

z toho vládní instituce eurozóny jako původce

ANC

| 4b | z toho nefinanční podnik eurozóny jako původce |
| --- | --- |

4b

z toho nefinanční podnik eurozóny jako původce

ANC

| 5 | Účasti a akcie/podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 6 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

6

ANC

| 7 | Nefinanční aktiva (včetně fixních aktiv) |
| --- | --- |

7

NON-ANC

| 8 | Zbývající aktiva |
| --- | --- |

8

NON-ANC

PASIVA

| 9 | Přijaté úvěry a vklady |
| --- | --- |

9

do 1 roku

ANC

ANC

ANC

nad 1 rok

ANC

ANC

ANC

| 10 | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

10

do 1 roku

ANC

nad 1 rok a do 2 let

ANC

nad 2 roky

ANC

| 11 | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

11

ANC

| 12 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

12

ANC

| 13 | Zbývající pasiva |
| --- | --- |

13

NON-ANC

| 13a | z toho naběhlé úroky z emitovaných dluhových cenných papírů |
| --- | --- |

13a

z toho naběhlé úroky z emitovaných dluhových cenných papírů

NON-ANC

ANC: Referenční řady

NON-ANC: nereferenční řady

ANC/MFI: Referenční řady, které mohou být zčásti odvozeny z údajů shromažďovaných přímo od MFI podle nařízení ECB/2013/33 v případě, že jsou MFI eurozóny původci a správci úvěrů

Tabulka 2

Odpisy/snížení hodnoty

Údaje požadované čtvrtletně

| | D. | Celkem |
| --- | --- | --- |

D.

Celkem

AKTIVA

| 2 | Sekuritizované úvěry |
| --- | --- |

2

NON-ANC

Tabulka 3

Úvěry, které jako původci poskytly a které spravují MFI eurozóny: Údaje předávané mezi národními centrálními bankami
   (*****************)

Údaje požadované čtvrtletně

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY
  Aktiva | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

Aktiva

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

Vládní instituce (S. 13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S. 13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy (S.128+S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti+ neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti a penzijní fondy (S.128+S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti+ neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Sekuritizované úvěry

FVC nacházející se v zemi eurozóny A

FVC nacházející se v zemi eurozóny B

FVC nacházející se v zemi eurozóny C

atd.

do 1 roku

FVC nacházející se v zemi eurozóny A

FVC nacházející se v zemi eurozóny B

FVC nacházející se v zemi eurozóny C

atd.

nad 1 rok a do 5 let

FVC nacházející se v zemi eurozóny A

FVC nacházející se v zemi eurozóny B

FVC nacházející se v zemi eurozóny C

atd.

nad 5 let

FVC nacházející se v zemi eurozóny A

FVC nacházející se v zemi eurozóny B

FVC nacházející se v zemi eurozóny C

atd.

ČÁST 19

Úvěry nefinančním podnikům podle odvětví činnosti

Národní centrální banky vykazují údaje za jednotlivé sekce podle vzoru I nebo, nejsou-li údaje za jednotlivé sekce k dispozici, podle vzoru II.

Národní centrální banky vykazují zůstatky týkající se úvěrů tuzemským nefinančním podnikům a úvěrů nefinančním podnikům jiných členských států eurozóny (jsou-k dispozici) odděleně. Veškeré údaje se vykazují v milionech EUR.

| Vzor I | Vzor II |
| --- | --- |
| 1 | A. | Zemědělství, lesnictví a rybářství |

Vzor I

Vzor II

1

A.

Zemědělství, lesnictví a rybářství

1

| A. | Zemědělství, lesnictví a rybářství |
| --- | --- |

A.

Zemědělství, lesnictví a rybářství

2

| B. | Těžba a dobývání |
| --- | --- |

B.

Těžba a dobývání

2

| B. | Těžba a dobývání |
| --- | --- |

B.

Těžba a dobývání

3

| C. | Zpracovatelský průmysl |
| --- | --- |

C.

Zpracovatelský průmysl

3

| C. | Zpracovatelský průmysl |
| --- | --- |

C.

Zpracovatelský průmysl

4

| D. | Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu |
| --- | --- |

D.

Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu

4

| D. | Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu |
| --- | --- |

D.

Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu

+

| E. | Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi |
| --- | --- |

E.

Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi

5

| E. | Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi |
| --- | --- |

E.

Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi

6

| F. | Stavebnictví |
| --- | --- |

F.

Stavebnictví

5

| F. | Stavebnictví |
| --- | --- |

F.

Stavebnictví

7

| G. | Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel |
| --- | --- |

G.

Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel

6

| G. | Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel |
| --- | --- |

G.

Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel

8

| I. | Ubytování, stravování a pohostinství |
| --- | --- |

I.

Ubytování, stravování a pohostinství

7

| I. | Ubytování, stravování a pohostinství |
| --- | --- |

I.

Ubytování, stravování a pohostinství

9

| H. | Doprava a skladování |
| --- | --- |

H.

Doprava a skladování

8

| H. | Doprava a skladování |
| --- | --- |

H.

Doprava a skladování

+

| J. | Informační a komunikační činnosti |
| --- | --- |

J.

Informační a komunikační činnosti

10

| J. | Informační a komunikační činnosti |
| --- | --- |

J.

Informační a komunikační činnosti

11

| L. | Činnosti v oblasti nemovitostí |
| --- | --- |

L.

Činnosti v oblasti nemovitostí

9

| L. | Činnosti v oblasti nemovitostí |
| --- | --- |

L.

Činnosti v oblasti nemovitostí

+

| M. | Odborné, vědecké a technické činnosti |
| --- | --- |

M.

Odborné, vědecké a technické činnosti

+

| N. | Administrativní a podpůrné činnosti |
| --- | --- |

N.

Administrativní a podpůrné činnosti

12

| M. | Odborné, vědecké a technické činnosti |
| --- | --- |

M.

Odborné, vědecké a technické činnosti

13

| N. | Administrativní a podpůrné činnosti |
| --- | --- |

N.

Administrativní a podpůrné činnosti

14

Všechny ostatní sekce relevantní pro nefinanční podniky

10

Všechny ostatní sekce relevantní pro nefinanční podniky

Poznámka: Písmena odkazují na odpovídající klasifikaci NACE Rev. 2.

ČÁST 20

Statistika o úvěrových linkách měnových finančních institucí

Tabulka

Statistika o úvěrových linkách MFI (stavy a úpravy z reklasifikací)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127) f)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15) Celkem

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127) f)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15) Celkem

z toho: CENTRÁLNÍ PROTISTRANY (4)

z toho: CENTRÁLNÍ PROTISTRANY (4)

AKTIVA

| 1 | Podrozvahové položky |
| --- | --- |

1

Úvěrové linky

| 2. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

2.

ČÁST 21

Statistika aktiv a pasiv centrálních protistran

Tabulka

Statistika aktiv a pasiv centrálních protistran (stavy a úpravy z reklasifikací)

Čtvrtletní údaje

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Rezidenti eurozóny |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Rezidenti eurozóny

| B. | Zbytek světa |
| --- | --- |

B.

Zbytek světa

| C. | Celkem |
| --- | --- |

C.

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127) f)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15) Celkem

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce

z toho: CENTRÁLNÍ PROTISTRANY (4)

AKTIVA

| 1 | Úvěry |
| --- | --- |

1

z toho: reverzní repo obchody vyplývající z trojstranných repo obchodů, kde věřitelem je MFI eurozóny

R

R

R

R

R

z toho: jiné než reverzní repo obchody vyplývající z trojstranných repo obchodů

NR

| 2 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

2

PASIVA

| 3 | Vklady |
| --- | --- |

3

z toho: repo obchody vyplývající z trojstranných repo obchodů, kde dlužníkem je MFI eurozóny

R

R

R

R

R

z toho: jiné než repo obchody vyplývající z trojstranných repo obchodů

NR

| 4 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

4

ČÁST 22

Statistika penzijních fondů

Tabulka

Statistika penzijních fondů (stavy a transakce)

Aktiva Penzijní fondy

| | Celkem |
| --- | --- |
| Celkem | Tuzemsko | Nerezidenti |
| Tuzemsko celkem | MFI (S.121+S.122+ S.123) | Instituce jiné než MFI | Nerezidenti celkem | Ostatní MUMS | Zbytek světa |
| Instituce jiné než MFI celkem | Vládní instituce (S.13) | Ostatní rezidenti | Ostatní MUMS celkem | MFI (S.121+S.122+ S.123) | Instituce jiné než MFI |
| Celkem | Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124) | Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125+S.126+S.127) | Pojišťovací společnosti (S.128) | Penzijní fondy (S.129) | Nefinanční podniky (S.11) | Domácnosti (S.14) | Instituce jiné než MFI celkem | Vládní instituce (S.13) | Ostatní rezidenti |
| Celkem | Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124) | Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125+S.126+S.127) | Pojišťovací společnosti (S.128) | Penzijní fondy (S.129) | Nefinanční podniky (S.11) | Domácnosti (S.14) |
| Finanční aktiva celkem | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Měna | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vklady | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| do 1 roku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 1 rok a do 2 let | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 2 roky | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Cenné papíry | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| do 1 roku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 1 rok a do 2 let | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 2 roky | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Finanční deriváty | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Úvěry | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| do 1 roku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 1 rok a do 5 let | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 5 let | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Akcie a ostatní účasti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kótované akcie | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nekótované akcie a ostatní účasti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Akcie/podílové listy investičních fondů | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| z toho: akcie fondů peněžního trhu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| z toho: akcie/podílové listy investičních fondů jiných než fondů peněžního trhu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Technické rezervy neživotního pojištění (AF.61) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ostatní pohledávky/závazky | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nefinanční aktiva celkem | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Vykazované řady |

Celkem

Celkem

Tuzemsko

Nerezidenti

Tuzemsko celkem

MFI (S.121+S.122+ S.123)

Instituce jiné než MFI

Nerezidenti celkem

Ostatní MUMS

Zbytek světa

Instituce jiné než MFI celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Ostatní MUMS celkem

MFI (S.121+S.122+ S.123)

Instituce jiné než MFI

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti (S.14)

Instituce jiné než MFI celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti (S.14)

Finanční aktiva celkem

Měna

Vklady

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Cenné papíry

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Finanční deriváty

Úvěry

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

Akcie a ostatní účasti

Kótované akcie

Nekótované akcie a ostatní účasti

Akcie/podílové listy investičních fondů

z toho: akcie fondů peněžního trhu

z toho: akcie/podílové listy investičních fondů jiných než fondů peněžního trhu

Technické rezervy neživotního pojištění (AF.61)

Ostatní pohledávky/závazky

Nefinanční aktiva celkem

Vykazované řady

Pasiva Penzijní fondy

| | Celkem |
| --- | --- |
| Celkem | Tuzemsko | Nerezidenti |
| Tuzemsko celkem | MFI (S.121+S.122+ S.123) | Instituce jiné než MFI | Nerezidenti celkem | Ostatní MUMS | Zbytek světa |
| Instituce jiné než MFI celkem | Vládní instituce (S.13) | Ostatní rezidenti | Ostatní MUMS celkem | MFI (S.121+S.122+ S.123) | Instituce jiné než MFI |
| Celkem | Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124) | Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125+S.126+S.127) | Pojišťovací společnosti (S.128) | Penzijní fondy (S.129) | Nefinanční podniky (S.11) | Domácnosti (S.14) | Instituce jiné než MFI celkem | Vládní instituce (S.13) | Ostatní rezidenti |
| Celkem | Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124) | Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125+S.126+S.127) | Pojišťovací společnosti (S.128) | Penzijní fondy (S.129) | Nefinanční podniky (S.11) | Domácnosti (S.14) |
| Pasiva celkem | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Finanční deriváty | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Přijaté úvěry | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| do 1 roku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 1 rok a do 5 let | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 5 let | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Akcie a ostatní účasti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kótované akcie | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nekótované akcie a ostatní účasti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pojistné, penzijní a standardizované záruční programy | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Penzijní nároky (AF.63), nároky penzijních fondů na penzijní správce (AF.64) a nároky na dávky jiné než penzijní (AF.65) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| z toho: Definované příspěvky | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| z toho: Definované dávky | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| z toho: Hybridní programy | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Technické rezervy neživotního pojištění (AF.61) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ostatní pohledávky/závazky | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Vykazované řady |

Celkem

Celkem

Tuzemsko

Nerezidenti

Tuzemsko celkem

MFI (S.121+S.122+ S.123)

Instituce jiné než MFI

Nerezidenti celkem

Ostatní MUMS

Zbytek světa

Instituce jiné než MFI celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Ostatní MUMS celkem

MFI (S.121+S.122+ S.123)

Instituce jiné než MFI

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti (S.14)

Instituce jiné než MFI celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Fondy kolektivního investování jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti (S.14)

Pasiva celkem

Cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů

Finanční deriváty

Přijaté úvěry

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

Akcie a ostatní účasti

Kótované akcie

Nekótované akcie a ostatní účasti

Pojistné, penzijní a standardizované záruční programy

Penzijní nároky (AF.63), nároky penzijních fondů na penzijní správce (AF.64) a nároky na dávky jiné než penzijní (AF.65)

z toho: Definované příspěvky

z toho: Definované dávky

z toho: Hybridní programy

Technické rezervy neživotního pojištění (AF.61)

Ostatní pohledávky/závazky

Vykazované řady

---

(1)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2819/98 ze dne 1. prosince 1998 o konsolidované rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/1998/16) (Úř. věst. L 356, 30.12.1998, s. 7).

(*)  Úpravy z reklasifikací se ECB předávají za všechny buňky: úpravy z přecenění se předávají jen za buňky označené znakem #.

(2)  Ústřední protistrany.

(3)  Podnikatelé (fyzické osoby) / společenství bez právní subjektivity.

(4)  Položka neplatí pro rozvahu národní centrální banky.

(5)  Položka relevantní jen pro rozvahu národní centrální banky.

(**)  Úpravy z reklasifikací se ECB předávají za všechny buňky: úpravy z přecenění se předávají jen za buňky označené znakem #.

(***)  Úpravy pro odpisy/snížení hodnoty se uplatňujíí jen ve vztahu k části 2; úpravy z reklasifikací se uplatňují ve všech částech.

(****)  Národní centrální banky mohou rozšířit pokrytí této položky na úvěry jinak převedené a odúčtované z rozvahy MFI, které jsou spravovány MFI, v souladu s postupem uplatňovaným v tabulce 5 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 ECB/2013/33.

(*****)  Úpravy z reklasifikací se uplatňují jen ve vztahu k částem 2 a 3; úpravy pro odpisy/snížení hodnoty se uplatňují ve všech částech.

(6)  Národní centrální banky mohou rozšířit pokrytí této položky na úvěry jinak převedené a odúčtované z rozvahy MFI, které jsou spravovány MFI, v souladu s postupem uplatňovaným v tabulce 5 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 ECB/2013/33.

(7)  Podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity.

(8)  Národní centrální banky vykazují dostupné údaje o úvěrech, které MFI odúčtovaly z rozvahy, jež nejsou obsaženy ve vykázaných údajích v tabulce 5 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 ECB/2013/33.

(9)  Podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity.

(******)  Úpravy z reklasifikací se ECB musí předávat za všechny buňky; úpravy z přecenění, jsou-li významné, jen za buňky označené znakem #.

(*******)  Stavy se ECB předávají za všechna pole; úpravy z reklasifikací jen za pole označená znakem #. Pole označená křížkem (†) označují doplňkové (memo) položky s nízkou prioritou.

(10)  Bankovky a mince denominované v bývalých národních měnách, které zůstávají nesplaceny po přijetí eura. Údaje by měly být vykázány za období alespoň 12 měsíců po rozšíření.

(11)  Dluhové cenné papíry emitované národní centrální bankou se vykazují, pouze pokud je tento jev použitelný.

(12)  Netto pozice vůči Eurosystému vzniklé v důsledku: a) rozdělení eurobankovek emitovaných ECB (8 % celkové emise) a 2) uplatňování mechanismu kapitálového podílu. Jednotlivé netto kreditní nebo debetní pozice národní centrální banky a ECB se musí přidělit buď na stranu aktiv, nebo na stranu pasiv rozvahy podle znaménka, tj. kladná netto pozice vůči Eurosystému se musí vykazovat na straně aktiv, záporná netto pozice na straně pasiv.

(********)  Stavy se ECB předávají za všechna pole: úpravy z reklasifikací a přecenění se předávají jen za pole označená znakem #. Pole označená křížkem (†) označují doplňkové (memo) položky s nízkou prioritou.

(13)  Tyto položky v závazcích představují protipoložku sekuritizovaných, ale neodúčtovaných úvěrů z rozvahy MFI podle platných účetních standardů.

(14)  Dojde-li k dohodě mezi ECB a národní centrální bankou, nemusí národní centrální banky tento soubor informací vykazovat, pokud ECB využívá alternativní zdroje údajů.

(15)  Tyto položky se týkají opravných položek a obecných rezerv na úvěry, cenné papíry a jiné druhy aktiv (např. opravné položky ke ztrátám z úvěrů), které jsou podle účetních pravidel zařazeny do kategorie „kapitál a rezervy“ a/nebo „ostatní pasiva“. Tyto opravné položky a rezervy by měla být zohledněny jen v rozsahu, v němž nejsou kompenzovány v kategorii aktiv, jíž se ve statistické rozvaze týkají.

(*********)  Některé požadavky v této tabulce se nemusí uplatňovat v případě rozvah národních centrálních bank/ECB, a měly by být proto vykazovány jen pro ostatní MFI. Stavy se ECB předávají za všechna pole: úpravy z reklasifikací a přecenění se předávají jen za pole označená znakem #.

(**********)  Ostatní finanční zprostředkovatelé: Ostatní finanční zprostředkovatelé v této tabulce jsou ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127); pojišťovací společnosti (S.128); penzijní fondy (S.129); nefinanční podniky (S.11).

(16)  Rámec pro sestavování rozvahové statistiky MFI nespecifikuje pravidlo pro zachycování úroků naběhlých z emitovaných a držených dluhových cenných papírů. Národní centrální banky by měly tyto naběhlé úroky vykazovat podle vnitrostátních postupů v odpovídající kategorii nástrojů nebo ve zbývajících aktivech/zbývajících pasivech.

(17)  Závazky měnových finančních institucí vůči domácnostem v podobě technických rezerv vytvořených na poskytování důchodů zaměstnancům. Typicky se zde jedná o zaměstnanecké penzijní fondy, které nebyly svěřeny externí nezávislé instituci.

(18)  Tato pole se použijí jen v případě, že tyto položky nejsou vykazovány v příslušných kategoriích v souladu s požadavky nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (např. půjčování cenných papírů, krátké pozice v cenných papírech, vlastní akcie), ale v rámci zbývajících aktiv nebo zbývajících pasiv. Tyto dodatečné dílčí položky umožňují ECB dle potřeby opravovat údaje o finančních účtech měnové unie. Jsou-li dostupné, měly by být ECB poskytnuty vysvětlivky, které by objasnily obsah těchto smíšených položek.

(19)  Část hrubého pojistného, kterou platí měnové finanční instituce a která má být zařazena do následujícího účetního období, plus nároky měnových finančních institucí, které nebyly dosud vypořádány.

(20)  Emitované dluhové cenné papíry s dohodnutou splatností nad dva roky zahrnují rovněž objemy cenných papírů v držení ostatních úvěrových institucí s povinností minimálních rezerv, ECB nebo národních centrálních bank zúčastněných členských států.

(21)  Pro tento ukazatel je odpovídajícím sektorem podle ESA 2010 S. 128.

(22)  Pro tento ukazatel je odpovídajícím sektorem podle Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“) S. 129.

(***********)  Nepovinné položky, které mají být vykazovány, nejsou-li údaje k dispozici.

(************)  Nepovinné položky, které mají být vykazovány, jsou-li údaje k dispozici.

(*************)  Nepovinné položky, které mají být vykazovány, nejsou-li údaje k dispozici.

(23)  Tato položka zahrnuje pohledávky národních centrálních bank v eurech odpovídající převodu rezerv v cizích měnách z národních centrálních bank do ECB.

(24)  V rozvaze měnových finančních institucí se nerozlišuje mezi vklady a úvěry na straně aktiv a pasiv. Namísto toho se všechny neobchodovatelné prostředky uložené u měnových finančních institucí/půjčené měnovým finančním institucím (= pasiva) považují za „vklady“ a všechny prostředky umístěné/půjčené měnovými finančními institucemi (= aktiva) se považují za „úvěry“. Podle ESA 2010 je však rozlišovacím kritériem iniciátor transakce. V případech, kdy je iniciativa na straně dlužníka, musí být finanční transakce klasifikována jako úvěr. V případech, kdy je iniciativa na straně věřitele, musí být transakce klasifikována jako vklad.

(**************)  „Jiné měny“ jsou všechny ostatní měny včetně národních měn členských států mimo eurozónu.

(***************)  Dluhovými cennými papíry jinými než akcie se rozumí „cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů“.

(****************)  Kótovanými akciemi se rozumí „kótované akcie kromě akcií/podílových listů investičních fondů a fondů peněžního trhu“.

(25)  Kategorie F.33 v rámci ESA 95.

(26)  Kategorie F.511 v rámci ESA 95.

(27)  Blok A pro národní centrální banky a Blok B pro Banku pro mezinárodní platby.

(28)  Kategorie F.511 v rámci ESA 95.

(29)  Není definováno jako finanční transakce; viz ESA 95, odstavce 5.93 a 6.56, a oddíl 4 písm. b) této části.

(30)  Transakce na sekundárním trhu zahrnující změnu držitele; v této statistice nejsou zahrnuty.

(31)  Považují se za dvě finanční transakce; viz ESA 95, odstavce 5.62 a 6.54, a oddíl 4 písm. a) bod ii) této části.

(32)  Transakce na sekundárním trhu zahrnující změnu držitele nejsou v této statistice zahrnuty.

(33)  Od 1. ledna 1999 se pro cenné papíry emitované tuzemskými rezidenty v eurech (část bloku A) nevyžaduje kurzové ocenění a cenné papíry emitované tuzemskými rezidenty v eurech/národních denominacích (zbývající část bloku A) se přepočítávají na euro pomocí neodvolatelných přepočítacích koeficientů k 31. prosinci 1998.

(34)  ESA 95, odstavec 6.58.

(35)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (Úř. věst. L 10, 12.1.2002, s. 24).

(36)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 290/2009 ze dne 31. března 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2009/7) (Úř. věst. L 94, 8.4.2009, s. 75).

(37)  tj. součet rozptylů v rámci vrstvy definovaný jako Image musí být podstatně nižší než celkový rozptyl souboru zpravodajských jednotek, který je definován jako Formula, kde h označuje každou vrstvu, xi je úroková sazba pro instituci i, Formula je prostá průměrná úroková sazba vrstvy h, n je celkový počet institucí ve výběrovém souboru a Formula je prostý průměr úrokových sazeb všech institucí ve výběrovém souboru.

(38)  Národní centrální banky mohou přímo převést absolutní míru 10 bazických bodů na úrovni spolehlivosti 90 % na relativní míru vyjádřenou jako přijatelný maximální variační koeficient odhadu.

(39)  Všimněte se, že tabulky 1 a 2 dokumentu ECB v oblasti statistiky s názvem „Quality measures in non- random sampling“, který je k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu, zdůrazňují výsledky použití syntetické MAE na odhady prvního a třetího kvartilu v každé zemi.

(40)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje směrnice 97/5/ES (Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1).

(41)  Obecné zásady ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (Úř. věst. L 30, 30.1.2013, s. 1).

(42)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 260/2012 ze dne 14. března 2012, kterým se stanoví technické a obchodní požadavky pro úhrady a inkasa v eurech a kterým se mění nařízení (ES) č. 924/2009 (Úř. věst. L 94, 30.3.2012, s. 22).

(43)  Pokud se týká povinných položek v těchto obecných zásadách, byly všechny požadavky vymezeny již v obecných zásadách ECB/2007/9 s výjimkou požadavků týkajících se „vnitrodenního úvěru od centrální banky v eurech“ v tabulce 1 a „institucí elektronických peněz“ v tabulce 2 (což byly doplňkové (memo) položky v obecných zásadách ECB/2007/9) a povinných požadavků v tabulce 7.

(*****************)  Zůstatky a jsou-li ve vykazovaném období použitelné, rovněž úpravy z reklasifikací a odpisy/snížení hodnoty.

---

PŘÍLOHA III

ELEKTRONICKÝ PŘENOS

ČÁST 1

Úvod

Evropská centrální banka (ECB) uzavřela s národními centrálními bankami Evropského systému centrálních bank (ESCB), národními centrálními bankami přistupujících zemí a s některými národními statistickými úřady v Unii zvláštní ujednání o výměně údajů. Při výměně údajů se používají nezávislé zprávy v rámci standardizované platformy (SDMX (1)) včetně údajů (numerické hodnoty) nebo atributů (metadata, která vysvětlují zasílané údaje).

Pro výměnu statistických zpráv musí být údaje strukturovány podle přesných definic struktury údajů (2), jimž jsou přiřazeny statistické veličiny a seznamy kódů, které umožňují, aby jejich obsah byl popsán přesně a jednoznačně. Soubor definic struktury údajů, příslušných veličin a seznamů kódů se nazývá „strukturální definice“.

Strukturální definice ECB vymezují seznam definic struktury údajů, souvisejících veličin a seznamů kódů, které navrhla ECB a které používá při statistické výměně údajů v rámci SDMX. Strukturální definice ECB jsou uloženy na internetových stránkách Evropské komise CIRCABC (3), přičemž přístup k nim mají členové Výměny elektronických dat (Electronic Data Interchange – EDI) a Statistické zájmové skupiny (včetně členů Pracovní skupiny pro správu statistických informací – WGSIM). U každé národní centrální banky je obvykle uložena místní kopie. Pokud tomu tak není, měl by příslušný úsek národní centrální banky kontaktovat svého člena Pracovní skupiny pro správu statistických informací.

V této příloze jsou podrobně popsány specifické znaky každé výměny údajů mezi národními centrálními bankami eurozóny a ECB v kontextu měnové a finanční statistiky. V části 2 níže jsou uvedeny definice struktury údajů ECB a související soubory údajů, které používá ESCB. V části 3 jsou dále popsány definice struktury údajů včetně jednotlivých dimenzí klíčů řad, jejich formát a seznamy kódů, od nichž odvozují své kódové hodnoty. V části 4 je vysvětlen vztah mezi klíči řad a jejich atributy a je zde uvedeno, kteří partneři odpovídají za jejich udržování.

ČÁST 2

Definice struktury údajů a soubory údajů

| 1. | V zasílaných zprávách SDMX mohou být statistické veličiny používány buď jako dimenze (při sestavování „klíčů“ označujících časové řady), nebo jako atributy (které poskytují informace o údajích). Kódované dimenze a atributy odvozují své hodnoty z předem definovaných seznamů kódů. Definice struktury údajů vymezují strukturu zasílaných klíčů řad, pokud jde o veličiny a příslušné seznamy kódů. Kromě toho vymezují jejich vztah s příslušnými atributy. Stejnou strukturu lze použít pro několik toků údajů, které jsou odlišeny informací o souboru údajů. |
| --- | --- |

1.

V zasílaných zprávách SDMX mohou být statistické veličiny používány buď jako dimenze (při sestavování „klíčů“ označujících časové řady), nebo jako atributy (které poskytují informace o údajích). Kódované dimenze a atributy odvozují své hodnoty z předem definovaných seznamů kódů. Definice struktury údajů vymezují strukturu zasílaných klíčů řad, pokud jde o veličiny a příslušné seznamy kódů. Kromě toho vymezují jejich vztah s příslušnými atributy. Stejnou strukturu lze použít pro několik toků údajů, které jsou odlišeny informací o souboru údajů.

| 2. | V kontextu měnové a finanční statistiky ECB definovala devět definic struktury údajů, které se v současné době používají pro výměnu statistických údajů s ESCB a dalšími mezinárodními organizacemi. V případě většiny těchto definic struktury údajů dochází k výměně jednoho souboru údajů s použitím této struktury, v důsledku čehož jsou identifikátor definice struktury údajů a související identifikátor souboru údajů, jež se používají v datových zprávách SDMX, stejné. Pro účely nakládání s údaji a pro účely lhůt a odpovědnosti byly v návaznosti na definici struktury údajů „ECB_BSI1“ definovány dva různé soubory údajů, které jsou rozlišeny na úrovni identifikátoru souboru údajů. Vytvářejí se tyto znaky toků údajů:






  — | rozvahové položky, identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_BSI1“, |
| --- | --- | --- |

2.

V kontextu měnové a finanční statistiky ECB definovala devět definic struktury údajů, které se v současné době používají pro výměnu statistických údajů s ESCB a dalšími mezinárodními organizacemi. V případě většiny těchto definic struktury údajů dochází k výměně jednoho souboru údajů s použitím této struktury, v důsledku čehož jsou identifikátor definice struktury údajů a související identifikátor souboru údajů, jež se používají v datových zprávách SDMX, stejné. Pro účely nakládání s údaji a pro účely lhůt a odpovědnosti byly v návaznosti na definici struktury údajů „ECB_BSI1“ definovány dva různé soubory údajů, které jsou rozlišeny na úrovni identifikátoru souboru údajů. Vytvářejí se tyto znaky toků údajů:

—

rozvahové položky, identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_BSI1“,

| — | rozvahové položky v souvislosti s Modrou knihou (Blue Book) (BSP), identifikátor definice struktury údajů „ECB_BSI1“ a identifikátor souboru údajů „ECB_BSP“, |
| --- | --- |

—

rozvahové položky v souvislosti s Modrou knihou (Blue Book) (BSP), identifikátor definice struktury údajů „ECB_BSI1“ a identifikátor souboru údajů „ECB_BSP“,

| — | bankovní strukturální finanční ukazatele (SSI), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_SSI1“, |
| --- | --- |

—

bankovní strukturální finanční ukazatele (SSI), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_SSI1“,

| — | bankovní strukturální finanční ukazatele v souvislosti s Modrou knihou (SSP), identifikátor definice struktury údajů „ECB_SSI1“ a identifikátor souboru údajů „ECB_SSP“, |
| --- | --- |

—

bankovní strukturální finanční ukazatele v souvislosti s Modrou knihou (SSP), identifikátor definice struktury údajů „ECB_SSI1“ a identifikátor souboru údajů „ECB_SSP“,

| — | úrokové sazby MFI (MIR), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_MIR1“, |
| --- | --- |

—

úrokové sazby MFI (MIR), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_MIR1“,

| — | ostatní finanční zprostředkovatelé (OFI), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_OFI1“, |
| --- | --- |

—

ostatní finanční zprostředkovatelé (OFI), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_OFI1“,

| — | emise cenných papírů (SEC), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_SEC1“, |
| --- | --- |

—

emise cenných papírů (SEC), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_SEC1“,

| — | platební a vypořádací systémy (PSS), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_PSS1“, |
| --- | --- |

—

platební a vypořádací systémy (PSS), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_PSS1“,

| — | investiční fondy (IVF), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_IVF1“, |
| --- | --- |

—

investiční fondy (IVF), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_IVF1“,

| — | účelové finanční společnosti pro sekuritizaci (FVC), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_FVC1“, |
| --- | --- |

—

účelové finanční společnosti pro sekuritizaci (FVC), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_FVC1“,

| — | konsolidované bankovní údaje (CBD), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_CBD1“, |
| --- | --- |

—

konsolidované bankovní údaje (CBD), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „ECB_CBD1“,

| — | mezinárodní konsolidovaná bankovní statistika (CBS), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „BIS_CBS“, |
| --- | --- |

—

mezinárodní konsolidovaná bankovní statistika (CBS), identifikátor definice struktury údajů a identifikátor souboru údajů „BIS_CBS“,

| 3. | Identifikátor souboru údajů „ECB_BSI1“ se používá k vymezení klíčů řad pro údaje týkající se:






  — | rozvahové statistiky MFI, |
| --- | --- | --- |

3.

Identifikátor souboru údajů „ECB_BSI1“ se používá k vymezení klíčů řad pro údaje týkající se:

—

rozvahové statistiky MFI,

| — | elektronických peněz, |
| --- | --- |

—

elektronických peněz,

| — | rozvahové statistiky úvěrových institucí, |
| --- | --- |

—

rozvahové statistiky úvěrových institucí,

| — | rozvahové statistiky fondů peněžního trhu, |
| --- | --- |

—

rozvahové statistiky fondů peněžního trhu,

| — | závazků ústředních vládních institucí z vkladů a hotovosti a cenných papírů v držbě ústředních vládních institucí, |
| --- | --- |

—

závazků ústředních vládních institucí z vkladů a hotovosti a cenných papírů v držbě ústředních vládních institucí,

| — | doplňkových (memo) položek, |
| --- | --- |

—

doplňkových (memo) položek,

| — | doplňujících údajů o rozvahových položkách, které národní centrální banky vykazují Mezinárodnímu měnovému fondu prostřednictvím služeb ECB, |
| --- | --- |

—

doplňujících údajů o rozvahových položkách, které národní centrální banky vykazují Mezinárodnímu měnovému fondu prostřednictvím služeb ECB,

| — | úvěrů měnových finančních institucí, které byly sekuritizovány a prodány třetím osobám, |
| --- | --- |

—

úvěrů měnových finančních institucí, které byly sekuritizovány a prodány třetím osobám,

| — | statistiky základu pro stanovení minimálních rezerv, |
| --- | --- |

—

statistiky základu pro stanovení minimálních rezerv,

| — | makroukazatele, |
| --- | --- |

—

makroukazatele,

| — | úvěrů poskytnutých nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti, |
| --- | --- |

—

úvěrů poskytnutých nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti,

| — | úvěrových linek. |
| --- | --- |

—

úvěrových linek.

ČÁST 3

Dimenze

Níže uvedená tabulka stanoví dimenze, z nichž se skládají klíče řad jednotlivých měnových a finančních statistik uvedených v části 2, jejich formát a seznamy kódů, od nichž odvozují své kódové hodnoty.

| | | Definice struktury údajů | Veličina
  (identifikátor) | Název veličiny | Hodnota
  formát (5) | Seznam kódů | Název seznamu kódů |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS (4) |
| POŘADÍ DIMENZE V KLÍČI | DIMENZE |
| 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | FREQ | Periodicita | AN1 | CL_FREQ | Seznam kódů periodicity |
| 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | | REF_AREA | Referenční oblast | AN2 | CL_AREA_EE | Seznam kódů oblastí |
| 3 | | | 3 | | | 3 | 3 | | | ADJUSTMENT | Ukazatel úprav | AN1 | CL_ADJUSTMENT | Seznam kódů ukazatelů úprav |
| 4 | | 3 | | | | | | | | BS_REP_SECTOR | Členění referenčního sektoru rozvahy | AN..2 | CL_BS_REP_SECTOR | Seznam kódů členění referenčního sektoru rozvahy |
| | 3 | | | | | | | | | REF_SECTOR | Členění referenčního sektoru | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | Seznam kódů členění referenčního sektoru podle ESA 95 |
| | | | | 3 | | | | | | SEC_ISSUING SECTOR | Sektor emitující cenné papíry | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | Seznam kódů členění referenčního sektoru podle ESA 95 |
| | | | | | 3 | | | | | PSS_INFO_TYPE | Druh informace o platebním a vypořádacím systému | AN4 | CL_PSS_INFO_TYPE | Seznam kódů druhu informací o platebním a vypořádacím systému |
| | | | | | 4 | | | | | PSS_INSTRUMENT | Nástroj platebního a vypořádacího systému | AN4 | CL_PSS_INSTRUMENT | Seznam kódů nástrojů platebního a vypořádacího systému |
| | | | | | 5 | | | | | PSS_SYSTEM | Vstupní bod platebního a vypořádacího systému | AN4 | CL_PSS_SYSTEM | Seznam kódů vstupních bodů platebního a vypořádacího systému |
| | | | | | 6 | | | | | DATA_TYPE_PSS | Druh údaje o platebním a vypořádacím systému | AN2 | CL_DATA_TYPE_PSS | Seznam kódů druhu údajů o platebním a vypořádacím systému |
| | | | 4 | | | | | | | OFI_REP_SECTOR | Zpravodajský sektor ostatních finančních zprostředkovatelů | AN2 | CL_OFI_REP_SECTOR | Seznam kódů členění referenčního sektoru ostatních finančních zprostředkovatelů |
| | | | | | | 4 | | | | IVF_REP_SECTOR | Zpravodajský sektor investičních fondů | AN2 | CL_IVF_REP_SECTOR | Seznam kódů členění referenčního sektoru investičních fondů |
| | | | | | | | 4 | | | FVC_REP_SECTOR | Zpravodajský sektor účelových finančních společností pro sekuritizaci | AN1 | CL_FVC_REP_SECTOR | Seznam kódů členění referenčního sektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci |
| | | | | | | | | 3 | | CB_REP_SECTOR | Členění referenčního sektoru konsolidovaných bankovních údajů | AN2 | CL_CB_REP_SECTOR | Seznam kódů členění referenčního sektoru konsolidovaných bankovních údajů |
| | | | | | | | | 4 | | CB_SECTOR_SIZE | Velikost referenčního sektoru konsolidovaných bankovních údajů | AN1 | CL_CB_SECTOR_SIZE | Seznam kódů velikosti referenčního sektoru konsolidovaných bankovních údajů |
| | 4 | | | | | | | | | SSI_INDICATOR | Strukturální finanční ukazatel | AN3 | CL_SSI_INDICATOR | Seznam kódů strukturálního finančního ukazatele |
| 5 | | 4 | | | | | | | | BS_ITEM | Rozvahová položka | AN..7 | CL_BS_ITEM | Seznam kódů rozvahových položek |
| | | | 5 | | | | | | | OFI_ITEM | Rozvahová položka ostatních finančních zprostředkovatelů | AN3 | CL_OFI_ITEM | Seznam kódů rozvahových položek ostatních finančních zprostředkovatelů |
| | | | | 4 | | | | | | SEC_ITEM | Položka cenných papírů | AN6 | CL_ESA95_ACCOUNT | Seznam kódů účtů ESA 95 |
| | | | | | | 5 | | | | IF_ITEM | Aktiva a pasiva investičních fondů | AN3 | CL_IF_ITEM | Seznam kódů rozvahových položek investičních fondů |
| | | | | | | | 5 | | | FVC_ITEM | Aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci | AN3 | CL_FVC_ITEM | Seznam kódů rozvahových položek účelových finančních společností pro sekuritizaci |
| | | | | | | | | 5 | | CB_ITEM | Položka konsolidovaných bankovních údajů | AN5 | CL_CB_ITEM | Seznam kódů položky konsolidovaných bankovních údajů |
| 6 | | 5 | 6 | | | 6 | 6 | 6 | | MATURITY_ORIG | Původní splatnost | AN..3 | CL_MATURITY_ORIG | Seznam kódů původní splatnosti |
| | | | | 5 | | | | | | SEC_VALUATION | Ocenění cenných papírů | AN1 | CL_MUFA_VALUATION | Seznam kódů ocenění v kontextu MUFA |
| 7 | 5 | | 7 | | | 7 | 7 | 7 | | DATA_TYPE | Druh údajů | AN1 | CL_DATA_TYPE | Měnový a bankovní druh údaje, toku a pozice |
| | | 6 | | | | | | | | DATA_TYPE_MIR | Druh údajů o úrokových sazbách měnových finančních institucí | AN1 | CL_DATA_TYPE_MIR | Seznam kódů druhu údajů o úrokových sazbách měnových finančních institucí |
| | | | | 6 | | | | | | DATA_TYPE_SEC | Druh údajů o cenných papírech | AN1 | CL_DATA_TYPE_SEC | Seznam kódů druhu údajů o cenných papírech |
| | | | | | | | | | 2 | L_MEASURE | Stav, tok | AN1 | CL_STOCK_FLOW | Stav, tok |
| | | | | | | | | | 3 | L_REP_CTY | Kód referenční oblasti pro účely mezinárodní finanční statistiky Banky pro mezinárodní platby (BIS-IFS) | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Kód referenční oblasti pro BIS-IFS |
| | | | | | | | | | 4 | CBS_BANK_TYPE | Typ banky pro účely konsolidované bankovní statistiky | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Typ banky pro účely konsolidované bankovní statistiky |
| | | | | | | | | | 5 | CBS_BASIS | Základ pro vykazování konsolidované bankovní statistiky | AN1 | CL_CBS_BASIS | Základ pro vykazování konsolidované bankovní statistiky |
| | | | | | | | | | 6 | L_POSITION | Druh pozice pro účely konsolidované bankovní statistiky | AN1 | CL_L_POSITION | Druh pozice |
| | | | | | | | | | 7 | L_INSTR | Druh nástroje pro účely konsolidované bankovní statistiky | AN1 | CL_L_INSTR | Druh nástroje |
| | | | | | | | | | 8 | REM_MATURITY | Zbývající doby splatnosti pro účely konsolidované bankovní statistiky | AN1 | CL_ISSUE_MAT | Seznam kódů splatnosti emise |
| | | | | | | | | | 9 | CURR_TYPE_BOOK | Druh měny zachycení konsolidované bankovní statistiky | AN3 | CL_CURRENCY_3POS | Druh měny zachycení |
| | | | | | | | | | 10 | L_CP_SECTOR | Sektor protistrany konsolidované bankovní statistiky | AN1 | CL_L_SECTOR | Sektor protistrany konsolidované bankovní statistiky |
| | | | | | | | | | 11 | L_CP_COUNTRY | Oblast protistrany konsolidované bankovní statistiky | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Kód referenční oblasti pro BIS-IFS |
| 8 | 6 | | 8 | | 7 | 8 | 8 | 8 | | COUNT_AREA | Oblast protistrany | AN2 | CL_AREA_EE | Seznam kódů oblastí |
| | | 7 | | | | | | | | AMOUNT_CAT | Kategorie částky | AN1 | CL_AMOUNT_CAT | Seznam kódů kategorií částky |
| 9 | | 8 | 9 | | | 9 | 9 | 9 | | BS_COUNT_SECTOR | Sektor rozvahové protistrany | AN..7 | CL_BS_COUNT_SECTOR | Seznam kódů sektoru rozvahové protistrany |
| | | | | | 8 | | | | | COUNT_SECTOR | Sektor protistrany | AN2 | CL_PS_COUNT_SECTOR | Sektor příjemce/nabyvatele v platebním a vypořádacím systému |
| | | | | | | | 10 | | | FVC_ORI_SECTOR | Sektor původce účelových finančních společností pro sekuritizaci | AN2 | CL_FVC_ORI_SECTOR | Seznam kódů sektoru původce účelových finančních společností pro sekuritizaci |
| 10 | 7 | 9 | 10 | 7 | 9 | 10 | 11 | 10 | | CURRENCY_TRANS | Měna transakce | AN3 | CL_CURRENCY | Seznam kódů měn |
| | 8 | | 11 | 8 | 10 | 11 | | 11 | | SERIES_DENOM | Denominace řady nebo speciální výpočet | AN1 | CL_SERIES_DENOM | Seznam kódů denominace řady nebo speciálního výpočtu |
| 11 | | | | | | | 12 | | | BS_SUFFIX | Sufix rozvahy | AN..3 | CL_BS_SUFFIX | Seznam kódů sufixů rozvahy |
| | | | | 9 | | | | | | SEC_SUFFIX | Sufix řady v kontextu cenných papírů | AN1 | CL_SEC_SUFFIX | Seznam kódů sufixu cenných papírů |
| | | 10 | | | | | | | | IR_BUS_COV | Pokrytí obchodů s úrokovými sazbami | AN1 | CL_IR_BUS_COV | Seznam kódů pokrytí obchodů s úrokovými sazbami |

Definice struktury údajů

Veličina

(identifikátor)

Název veličiny

Hodnota

formát (5)

Seznam kódů

Název seznamu kódů

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS (4)

POŘADÍ DIMENZE V KLÍČI

DIMENZE

1

1

1

1

1

1

1

1

1

1

FREQ

Periodicita

AN1

CL_FREQ

Seznam kódů periodicity

2

2

2

2

2

2

2

2

2

REF_AREA

Referenční oblast

AN2

CL_AREA_EE

Seznam kódů oblastí

3

3

3

3

ADJUSTMENT

Ukazatel úprav

AN1

CL_ADJUSTMENT

Seznam kódů ukazatelů úprav

4

3

BS_REP_SECTOR

Členění referenčního sektoru rozvahy

AN..2

CL_BS_REP_SECTOR

Seznam kódů členění referenčního sektoru rozvahy

3

REF_SECTOR

Členění referenčního sektoru

AN4

CL_ESA95_SECTOR

Seznam kódů členění referenčního sektoru podle ESA 95

3

SEC_ISSUING SECTOR

Sektor emitující cenné papíry

AN4

CL_ESA95_SECTOR

Seznam kódů členění referenčního sektoru podle ESA 95

3

PSS_INFO_TYPE

Druh informace o platebním a vypořádacím systému

AN4

CL_PSS_INFO_TYPE

Seznam kódů druhu informací o platebním a vypořádacím systému

4

PSS_INSTRUMENT

Nástroj platebního a vypořádacího systému

AN4

CL_PSS_INSTRUMENT

Seznam kódů nástrojů platebního a vypořádacího systému

5

PSS_SYSTEM

Vstupní bod platebního a vypořádacího systému

AN4

CL_PSS_SYSTEM

Seznam kódů vstupních bodů platebního a vypořádacího systému

6

DATA_TYPE_PSS

Druh údaje o platebním a vypořádacím systému

AN2

CL_DATA_TYPE_PSS

Seznam kódů druhu údajů o platebním a vypořádacím systému

4

OFI_REP_SECTOR

Zpravodajský sektor ostatních finančních zprostředkovatelů

AN2

CL_OFI_REP_SECTOR

Seznam kódů členění referenčního sektoru ostatních finančních zprostředkovatelů

4

IVF_REP_SECTOR

Zpravodajský sektor investičních fondů

AN2

CL_IVF_REP_SECTOR

Seznam kódů členění referenčního sektoru investičních fondů

4

FVC_REP_SECTOR

Zpravodajský sektor účelových finančních společností pro sekuritizaci

AN1

CL_FVC_REP_SECTOR

Seznam kódů členění referenčního sektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci

3

CB_REP_SECTOR

Členění referenčního sektoru konsolidovaných bankovních údajů

AN2

CL_CB_REP_SECTOR

Seznam kódů členění referenčního sektoru konsolidovaných bankovních údajů

4

CB_SECTOR_SIZE

Velikost referenčního sektoru konsolidovaných bankovních údajů

AN1

CL_CB_SECTOR_SIZE

Seznam kódů velikosti referenčního sektoru konsolidovaných bankovních údajů

4

SSI_INDICATOR

Strukturální finanční ukazatel

AN3

CL_SSI_INDICATOR

Seznam kódů strukturálního finančního ukazatele

5

4

BS_ITEM

Rozvahová položka

AN..7

CL_BS_ITEM

Seznam kódů rozvahových položek

5

OFI_ITEM

Rozvahová položka ostatních finančních zprostředkovatelů

AN3

CL_OFI_ITEM

Seznam kódů rozvahových položek ostatních finančních zprostředkovatelů

4

SEC_ITEM

Položka cenných papírů

AN6

CL_ESA95_ACCOUNT

Seznam kódů účtů ESA 95

5

IF_ITEM

Aktiva a pasiva investičních fondů

AN3

CL_IF_ITEM

Seznam kódů rozvahových položek investičních fondů

5

FVC_ITEM

Aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci

AN3

CL_FVC_ITEM

Seznam kódů rozvahových položek účelových finančních společností pro sekuritizaci

5

CB_ITEM

Položka konsolidovaných bankovních údajů

AN5

CL_CB_ITEM

Seznam kódů položky konsolidovaných bankovních údajů

6

5

6

6

6

6

MATURITY_ORIG

Původní splatnost

AN..3

CL_MATURITY_ORIG

Seznam kódů původní splatnosti

5

SEC_VALUATION

Ocenění cenných papírů

AN1

CL_MUFA_VALUATION

Seznam kódů ocenění v kontextu MUFA

7

5

7

7

7

7

DATA_TYPE

Druh údajů

AN1

CL_DATA_TYPE

Měnový a bankovní druh údaje, toku a pozice

6

DATA_TYPE_MIR

Druh údajů o úrokových sazbách měnových finančních institucí

AN1

CL_DATA_TYPE_MIR

Seznam kódů druhu údajů o úrokových sazbách měnových finančních institucí

6

DATA_TYPE_SEC

Druh údajů o cenných papírech

AN1

CL_DATA_TYPE_SEC

Seznam kódů druhu údajů o cenných papírech

2

L_MEASURE

Stav, tok

AN1

CL_STOCK_FLOW

Stav, tok

3

L_REP_CTY

Kód referenční oblasti pro účely mezinárodní finanční statistiky Banky pro mezinárodní platby (BIS-IFS)

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Kód referenční oblasti pro BIS-IFS

4

CBS_BANK_TYPE

Typ banky pro účely konsolidované bankovní statistiky

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Typ banky pro účely konsolidované bankovní statistiky

5

CBS_BASIS

Základ pro vykazování konsolidované bankovní statistiky

AN1

CL_CBS_BASIS

Základ pro vykazování konsolidované bankovní statistiky

6

L_POSITION

Druh pozice pro účely konsolidované bankovní statistiky

AN1

CL_L_POSITION

Druh pozice

7

L_INSTR

Druh nástroje pro účely konsolidované bankovní statistiky

AN1

CL_L_INSTR

Druh nástroje

8

REM_MATURITY

Zbývající doby splatnosti pro účely konsolidované bankovní statistiky

AN1

CL_ISSUE_MAT

Seznam kódů splatnosti emise

9

CURR_TYPE_BOOK

Druh měny zachycení konsolidované bankovní statistiky

AN3

CL_CURRENCY_3POS

Druh měny zachycení

10

L_CP_SECTOR

Sektor protistrany konsolidované bankovní statistiky

AN1

CL_L_SECTOR

Sektor protistrany konsolidované bankovní statistiky

11

L_CP_COUNTRY

Oblast protistrany konsolidované bankovní statistiky

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Kód referenční oblasti pro BIS-IFS

8

6

8

7

8

8

8

COUNT_AREA

Oblast protistrany

AN2

CL_AREA_EE

Seznam kódů oblastí

7

AMOUNT_CAT

Kategorie částky

AN1

CL_AMOUNT_CAT

Seznam kódů kategorií částky

9

8

9

9

9

9

BS_COUNT_SECTOR

Sektor rozvahové protistrany

AN..7

CL_BS_COUNT_SECTOR

Seznam kódů sektoru rozvahové protistrany

8

COUNT_SECTOR

Sektor protistrany

AN2

CL_PS_COUNT_SECTOR

Sektor příjemce/nabyvatele v platebním a vypořádacím systému

10

FVC_ORI_SECTOR

Sektor původce účelových finančních společností pro sekuritizaci

AN2

CL_FVC_ORI_SECTOR

Seznam kódů sektoru původce účelových finančních společností pro sekuritizaci

10

7

9

10

7

9

10

11

10

CURRENCY_TRANS

Měna transakce

AN3

CL_CURRENCY

Seznam kódů měn

8

11

8

10

11

11

SERIES_DENOM

Denominace řady nebo speciální výpočet

AN1

CL_SERIES_DENOM

Seznam kódů denominace řady nebo speciálního výpočtu

11

12

BS_SUFFIX

Sufix rozvahy

AN..3

CL_BS_SUFFIX

Seznam kódů sufixů rozvahy

9

SEC_SUFFIX

Sufix řady v kontextu cenných papírů

AN1

CL_SEC_SUFFIX

Seznam kódů sufixu cenných papírů

10

IR_BUS_COV

Pokrytí obchodů s úrokovými sazbami

AN1

CL_IR_BUS_COV

Seznam kódů pokrytí obchodů s úrokovými sazbami

Periodicita. Tato dimenze uvádí periodicitu vykazovaných časových řad. Konkrétní požadavky na výměnu údajů jsou tyto.

| — | pro definici struktury údajů „ECB_OFI1“: jsou-li k dispozici pouze vnitrostátní údaje s nižší periodicitou, tj. pololetní nebo roční, národní centrální banky čtvrtletní údaje odhadnou. Není-li možné čtvrtletní odhady provést, poskytnou se údaje přesto jako čtvrtletní časová řada, tj. roční údaje se poskytnou jako yyyyQ4 a pololetní údaje se poskytnou jako yyyyQ2 a yyyyQ4 s tím, že zbylá čtvrtletí buď nejsou vykazována, nebo jsou vykazována jako chybějící se statusem sledování „L“, |
| --- | --- |

—

pro definici struktury údajů „ECB_OFI1“: jsou-li k dispozici pouze vnitrostátní údaje s nižší periodicitou, tj. pololetní nebo roční, národní centrální banky čtvrtletní údaje odhadnou. Není-li možné čtvrtletní odhady provést, poskytnou se údaje přesto jako čtvrtletní časová řada, tj. roční údaje se poskytnou jako yyyyQ4 a pololetní údaje se poskytnou jako yyyyQ2 a yyyyQ4 s tím, že zbylá čtvrtletí buď nejsou vykazována, nebo jsou vykazována jako chybějící se statusem sledování „L“,

| — | pro definici struktury údajů „ECB_SEC1“: nejsou-li požadované měsíční údaje k dispozici a nelze-li provést odhady, lze zaslat čtvrtletní nebo roční údaje. |
| --- | --- |

—

pro definici struktury údajů „ECB_SEC1“: nejsou-li požadované měsíční údaje k dispozici a nelze-li provést odhady, lze zaslat čtvrtletní nebo roční údaje.

Referenční oblast. Tato dimenze představuje zemi, ve které je zpravodajská instituce rezidentem. V definici struktury údajů „ECB_SEC1“ označuje zemi, ve které je rezidentem sektor emitenta (6).

Ukazatel úprav. Tato dimenze uvádí, zda byla provedena úprava sezónního vlivu nebo úprava pracovního dne.

Členění referenčního sektoru rozvahy. Tato dimenze uvádí zpravodajský sektor podle členění vymezeného v příslušném seznamu kódů.

Členění referenčního sektoru. Tato dimenze uvádí referenční sektor pro strukturální finanční ukazatele (v definici struktury údajů „ECB_SSI1“).

Sektor emitující cenné papíry. Tato dimenze uvádí sektor emitentů cenných papírů (v definici struktury údajů „ECB_SEC1“).

Druh informace o platebním a vypořádacím systému. Tato dimenze představuje obecný druh informace, jež se poskytuje v rámci definice struktury údajů „ECB_PSS1“.

Nástroj platebního a vypořádacího systému. Tato dimenze, která se používá v definici struktury údajů „ECB_PSS1“, označuje určitý druh nástroje/zařízení používaného při platebních transakcích, např. karty s hotovostní funkcí nebo úhrady atd.

Vstupní bod platebního a vypořádacího systému. Tato dimenze je spojena s druhem terminálu nebo systému, jehož prostřednictvím byla uskutečněna průvodní platební transakce. O souvislosti platebních systémů a kódových hodnot vstupního bodu platebního a vypořádacího systému viz část 16 přílohy II.

Druh údaje o platebním a vypořádacím systému. V kontextu platebních a vypořádacích systémů udává tato dimenze měrnou jednotku pro sledování, tj. zda číslo či hodnota by měly být vykazovány za položku (tj. počet transakcí na určitou kartu, hodnota transakcí na určitou kartu atd.).

Zpravodajský sektor ostatních finančních zprostředkovatelů. Tato dimenze označuje sektor zpravodajské instituce v rámci sektoru ostatních finančních zprostředkovatelů.

Zpravodajský sektor investičních fondů. Tato dimenze označuje sektor zpravodajské instituce v rámci sektoru investičních fondů.

Zpravodajský sektor účelových finančních společností pro sekuritizaci. Tato dimenze označuje sektor zpravodajské instituce v rámci sektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci.

Členění referenčního sektoru konsolidovaných bankovních údajů. Tato dimenze označuje vlastnictví a druh zpravodajské instituce (tuzemské úvěrové instituce oproti dceřiným společnostem nebo pobočkám pod zahraniční kontrolou.

Velikost sektoru konsolidovaných bankovních údajů. Tato dimenze označuje velikost zpravodajské instituce s ohledem na její celková aktiva. Vztahuje se jen na tuzemské úvěrové instituce.

Strukturální finanční ukazatel. Tato dimenze je specifická pro definici struktury údajů „ECB_SSI1“ a představuje druh strukturálního finančního ukazatele.

Rozvahová položka. Tato dimenze označuje položku rozvahy MFI ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Rozvahová položka ostatních finančních zprostředkovatelů. Tato dimenze označuje položku rozvahy ostatních finančních zprostředkovatelů. Ostatní finanční zprostředkovatelé se podle toho, o jakou instituci se jedná, zaměřují na různé finanční činnosti, přičemž všechny rozvahové položky neplatí pro všechny druhy zprostředkovatelů. Ačkoli je tedy většina rozvahových položek pro všechny druhy ostatních finančních zprostředkovatelů stejná, mohou být „ostatní aktiva“ a „ostatní pasiva“ pro různé druhy zprostředkovatelů různě definována. Na straně aktiv byly pro položku „ostatní aktiva“ vymezeny dvě různé definice: a) pro obchodníky s cennými papíry a deriváty tato položka zahrnuje úvěry a b) pro finanční podniky poskytující úvěry tato položka zahrnuje vklady, hotovost, akcie investičních fondů, fixní aktiva a finanční deriváty. Pokud se týká položky „ostatní pasiva“: a) pro obchodníky s cennými papíry a deriváty tato položka nezahrnuje dluhové cenné papíry, kapitál a rezervy a finanční deriváty a b) pro finanční podniky poskytující úvěry tato položka zahrnuje finanční deriváty.

Položka cenných papírů. Tato dimenze se týká položek, které pocházejí ze seznamu položek vypracovaných pro účely finančních účtů měnové unie (MUFA) v souladu s pojmy Evropského systému účtů. Používá se pouze v rámci definice struktury údajů „ECB_SEC1“.

Aktiva a pasiva investičních fondů. Tato dimenze se týká položky aktiv a pasiv investičních fondů ve smyslu nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38).

Aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci. Tato dimenze se týká položky aktiv a pasiv účelových finančních společností pro sekuritizaci ve smyslu nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Položka konsolidovaných bankovních údajů. Tato dimenze označuje položku schématu vykazování konsolidovaných bankovních údajů, jež má být vykazována (z výsledovky, rozvahy a zprávy o kapitálové přiměřenosti bank).

Původní splatnost. Pro definice struktury údajů „ECB_BSI1“, „ECB_FVC1“, „ECB_IVF1“, „ECB_CBD1“ a „ECB_OFI1“ tato dimenze označuje původní splatnost rozvahových položek. Pro definice struktury údajů „ECB_MIR1“ tato dimenze pro položky stavů obchodů označuje členění podle původní splatnosti nebo výpovědní lhůty vkladů nebo úvěrů; pro položky nových obchodů tato dimenze označuje členění podle původní splatnosti nebo výpovědní lhůty vkladů a počáteční doby fixace v případě úvěrů.

Ocenění cenných papírů. V rámci definice struktury údajů „ECB_SEC1“ označuje tato dimenze metodu, která je použita při oceňování v rámci statistiky emisí cenných papírů.

Druh údajů. Tato dimenze popisuje druh údajů, které jsou vykazovány v definici struktury údajů „ECB_BSI1“, „ECB_SSI1“, „ECB_OFI1“, „ECB_IVF1“, „ECB_FVC1“ a „ECB_CBD1“.

Druh údajů o úrokových sazbách MFI. V definici struktury údajů „ECB_MIR1“ tato dimenze odlišuje statistiku úrokových sazeb MFI od statistik týkajících se objemu nových obchodů nebo stavů obchodů.

Druh údajů o cenných papírech. Tato dimenze označuje druh údajů, které jsou obsaženy ve statistice emisí cenných papírů v rámci definice struktury údajů „ECB_SEC1“. Netto emise se poskytují pouze tehdy, pokud nelze samostatně určit emise a splácení či zpětné odkupy.

Stav, tok. Tato dimenze, která je specifická pro „BIS_CBS“, označuje druh údajů stav nebo tok údaje, který je vykazován.

Kód referenční oblasti pro BIS-IFS Tato dimenze, která je specifická pro „BIS_CBS“, představuje oblast, v níž jsou zpravodajské instituce rezidenty.

Typ banky pro účely konsolidované bankovní statistiky. Tato dimenze, která je specifická pro „BIS_CBS“, se týká skupiny odpovídajícího zpravodajského sektoru. Pro přenos do ECB by se měl používat kód „4P“, údaje by se měly s odkazem na velké bankovní skupiny konsolidovaných bankovních údajů konkrétně vykazovat jen za úřadovny tuzemských bank.

Základ pro vykazování konsolidované bankovní statistiky. Tato dimenze, která je specifická pro „BIS_CBS“, představuje základ pro zachycení nároku či expozice.

Druh pozice pro účely konsolidované bankovní statistiky. Tato dimenze, která je specifická pro „BIS_CBS“, představuje druh finanční pozice zaznamenané údaji.

Zbývající doba splatnosti pro účely konsolidované bankovní statistiky Tato dimenze, která je specifická pro „BIS_CBS“, představuje zbývající dobu splatnosti zaznamenaných nároků nebo expozic.

Druh měny zachycení konsolidované bankovní statistiky. Tato dimenze, která je specifická pro „BIS_CBS“, představuje druh měny zaznamenaných nároků.

Sektor protistrany konsolidované bankovní statistiky. Tato dimenze, která je specifická pro „BIS_CBS“, je spojena se sektorovým členěním protistrany pro zaznamenané nároky nebo expozice.

Oblast protistrany konsolidované bankovní statistiky. Tato dimenze, která je specifická pro „BIS_CBS“, udává zemi, v níž je protistrana příslušné položky rezidentem.

Oblast protistrany. Tato dimenze udává rezidentskou oblast protistrany příslušné položky.

Kategorie částky. Tato dimenze udává kategorii částky nových úvěrů poskytnutých nefinančním podnikům; nové úvěry se vykazují rovněž podle jejich velikosti. Tato dimenze je relevantní pouze pro definici struktury údajů „ECB_MIR1“.

Sektor rozvahové protistrany. Tato dimenze je spojena se sektorovým členěním protistrany rozvahových položek.

Sektor protistrany. Tato dimenze, která je definována pro definici struktury údajů „ECB_PSS1“, představuje sektorové členění druhu příjemce (protistrany) platební transakce.

Sektor původce účelových finančních společností pro sekuritizaci. Tato dimenze, která je definována pro definici struktury údajů „ECB_FVC1“, představuje sektor převodce (původce), který převádí aktivum či soubor aktiv nebo úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv do sekuritizační struktury.

Měna transakce. Tato dimenze popisuje měnu, v níž jsou emitovány cenné papíry (pro definici struktury údajů „ECB_SEC1“) nebo v níž je denominováno následující: a) rozvahové položky MFI (pro definici struktury údajů „ECB_BSI1“); b) strukturální finanční ukazatele (pro definici struktury údajů „ECB_SSI1“); c) vklady a úvěry (pro definici struktury údajů „ECB_MIR1“); d) aktiva a pasiva investičních fondů (pro definici struktury údajů „ECB_IVF1“); e) platební transakce (pro definici struktury údajů „ECB_PSS1“); f) aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci (pro definici struktury údajů „ECB_FVC1“); g) rozvahové položky ostatních finančních zprostředkovatelů (pro definici struktury údajů „ECB_OFI1“) a h) položky konsolidovaných bankovních údajů (pro definici struktury údajů „ECB_CBD1“).

Denominace řady nebo speciální výpočet. Tato dimenze označuje měnu, v níž jsou denominována sledování v rámci časové řady, nebo specifikuje související výpočet.

Sufix rozvahy. Tato dimenze, která je dána v definici struktury údajů „ECB_BSI1“, udává měnu, v níž jsou denominována sledování v rámci časové řady, nebo specifikuje související výpočet.

Sufix řady v kontextu cenných papírů. Tato dimenze obsahuje doplňkové druhy údajů pro odvozené řady. Používá se pouze v rámci definice struktury údajů „ECB_SEC1“.

Pokrytí obchodů s úrokovými sazbami. Tato dimenze, která je specifická pro definici struktury údajů „ECB_MIR1“, označuje, zda se statistika úrokových sazeb MFI týká stavů obchodů nebo nových obchodů.

ČÁST 4

Atributy

Další oddíly podrobně vysvětlují atributy spojené se zasílanými údaji. Oddíl 1 vymezuje atributy pro jednotlivé definice struktury údajů včetně jejich formátu a úrovně přiřazení. Oddíl 2 vymezuje odpovědnost, kterou mají partneři ESCB pro výměnu údajů při vytváření atributů a jejich aktualizaci, jakož i status těchto atributů. Oddíly 3, 4 a 5 se potom soustředí na obsah atributů utříděných podle úrovně přiřazení, a to na úroveň podskupiny, časové řady a sledování.

Oddíl 1:   Kódované a nekódované atributy definované pro definice struktury údajů ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_PSS1, ECB_IVF1, ECB_FVC1, ECB_CBD1 a BIS_CBS

Kromě dimenzí definujících klíče řad je vymezen soubor atributů. Atributy se přiřazují na různých úrovních zasílaných informací: na úrovni podskupiny, na úrovni časové řady nebo na úrovni sledování. Jak je popsáno níže, odvozují svou hodnotu z předem definovaného seznamu kódů nebo nejsou kódovány a používají se k podání textových vysvětlení k příslušným aspektům údajů.

Hodnoty atributů se zasílají pouze tehdy, když jsou stanoveny poprvé a kdykoli se změní, s výjimkou povinných atributů přiřazených na úrovni sledování, které jsou přiřazeny ke každému sledování a vykazují se při každém přenosu údajů.

Níže uvedená tabulka poskytuje informaci o atributech vymezených pro každou dotčenou definici struktury údajů, o úrovni jejich přiřazení, o jejich formátu a o názvech seznamů kódů, z něhož kódované atributy odvozují své hodnoty.

| | Definice struktury údajů | Statistická veličina | Formát (7) | Seznam kódů |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS | ATRIBUTY NA ÚROVNI PODSKUPINY | | (zasíláno pomocí skupiny FNS) |
| √ | √ | | √ | √ | | | √ | √ | | TITLE | Název | AN..70 | nekódováno | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT | Jednotka | AN..12 | CL_UNIT | Seznam kódů jednotek |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT_MULT | Násobitel jednotky | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Seznam kódů násobitelů jednotky |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | DECIMALS | Desetinná místa | N1 | CL_DECIMALS | Seznam kódů desetinných míst |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | TITLE_COMPL | Doplnění názvu | AN..1050 | nekódováno | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | | NAT_TITLE | Název v národním jazyce | AN..350 | nekódováno | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COMPILATION | Sestavení | AN..1050 | nekódováno | |
| | √ | √ | √ | √ | | | | √ | √ | COVERAGE | Pokrytí | AN..350 | nekódováno | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | SOURCE_AGENCY | Organizace, která je zdrojem | AN3 | CL_ORGANISATION | Seznam kódů organizací |
| | | | | | √ | | | | | METHOD_REF | Metodický odkaz | AN..1050 | nekódováno | |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS | ATRIBUTY NA ÚROVNI ČASOVÉ ŘADY | (zasíláno pomocí skupiny FNS) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COLLECTION | Ukazatel sběru | AN1 | CL_COLLECTION | Seznam kódů ukazatelů sběru |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | DOM_SER_IDS | Identifikátor tuzemské řady | AN..70 | nekódováno | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | √ | BREAKS | Přerušení | AN..350 | nekódováno | |
| √ | | √ | | √ | | √ | √ | | | UNIT_INDEX_BASE | Základ indexu jednotky | AN..35 | nekódováno | |
| | | | | | | | | | √ | AVAILABILITY | Dostupnost | AN1 | CL_AVAILABILITY | Seznam kódů dostupnosti |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | PUBL_PUBLIC | Zdroj zveřejnění | AN..1050 | nekódováno | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | PUBL_MU | Zdroj zveřejnění (pouze eurozóna) | AN..1050 | nekódováno | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | | PUBL_ECB | Zdroj zveřejnění (pouze ECB) | AN..1050 | nekódováno | |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS | ATRIBUTY NA ÚROVNI SLEDOVÁNÍ | (zasíláno společně s údaji v hlavním segmentu ARR s výjimkou OBS_COM, který je zasílán v rámci skupiny FNS) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_STATUS | Status sledování | AN1 | CL_OBS_STATUS | Seznam kódů statusu sledování |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_CONF | Důvěrnost sledování | AN1 | CL_OBS_CONF | Seznam kódů důvěrnosti sledování |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_PRE_BREAK | Hodnota sledování před přerušením | AN..15 | nekódováno | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_COM | Poznámka ke sledování | AN..1050 | nekódováno | |

Definice struktury údajů

Statistická veličina

Formát (7)

Seznam kódů

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS

ATRIBUTY NA ÚROVNI PODSKUPINY

(zasíláno pomocí skupiny FNS)

√

√

√

√

√

√

TITLE

Název

AN..70

nekódováno

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT

Jednotka

AN..12

CL_UNIT

Seznam kódů jednotek

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT_MULT

Násobitel jednotky

AN..2

CL_UNIT_MULT

Seznam kódů násobitelů jednotky

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DECIMALS

Desetinná místa

N1

CL_DECIMALS

Seznam kódů desetinných míst

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

TITLE_COMPL

Doplnění názvu

AN..1050

nekódováno

√

√

√

√

√

√

√

NAT_TITLE

Název v národním jazyce

AN..350

nekódováno

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COMPILATION

Sestavení

AN..1050

nekódováno

√

√

√

√

√

√

COVERAGE

Pokrytí

AN..350

nekódováno

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

SOURCE_AGENCY

Organizace, která je zdrojem

AN3

CL_ORGANISATION

Seznam kódů organizací

√

METHOD_REF

Metodický odkaz

AN..1050

nekódováno

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS

ATRIBUTY NA ÚROVNI ČASOVÉ ŘADY

(zasíláno pomocí skupiny FNS)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COLLECTION

Ukazatel sběru

AN1

CL_COLLECTION

Seznam kódů ukazatelů sběru

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DOM_SER_IDS

Identifikátor tuzemské řady

AN..70

nekódováno

√

√

√

√

√

√

√

√

BREAKS

Přerušení

AN..350

nekódováno

√

√

√

√

√

UNIT_INDEX_BASE

Základ indexu jednotky

AN..35

nekódováno

√

AVAILABILITY

Dostupnost

AN1

CL_AVAILABILITY

Seznam kódů dostupnosti

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_PUBLIC

Zdroj zveřejnění

AN..1050

nekódováno

√

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_MU

Zdroj zveřejnění (pouze eurozóna)

AN..1050

nekódováno

√

√

√

√

√

√

PUBL_ECB

Zdroj zveřejnění (pouze ECB)

AN..1050

nekódováno

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS

ATRIBUTY NA ÚROVNI SLEDOVÁNÍ

(zasíláno společně s údaji v hlavním segmentu ARR s výjimkou OBS_COM, který je zasílán v rámci skupiny FNS)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_STATUS

Status sledování

AN1

CL_OBS_STATUS

Seznam kódů statusu sledování

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_CONF

Důvěrnost sledování

AN1

CL_OBS_CONF

Seznam kódů důvěrnosti sledování

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_PRE_BREAK

Hodnota sledování před přerušením

AN..15

nekódováno

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_COM

Poznámka ke sledování

AN..1050

nekódováno

Oddíl 2:   Společné vlastnosti atributů pro definice struktury údajů ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_PSS1, ECB_IVF1, ECB_FVC1, ECB_CBD1 a BIS_CBS: národní centrální banky vykazující do ECB (3)

Každý atribut je charakterizován určitými technickými vlastnostmi, které jsou uvedeny v níže uvedené tabulce.

| | Status | První hodnota stanovená, uchovávaná a šířená ... (8) | Upravitelná národními centrálními bankami |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | ECB | Ne (*) |
| NAT_TITLE | C | Národní centrální banka | Ano |
| COMPILATION | C | Národní centrální banka | Ano (**) |
| COVERAGE | C | Národní centrální banka | Ano (**) |
| METHOD_REF | M | Národní centrální banka | Ano |
| DOM_SER_IDS (9) | C | Národní centrální banka | Ano |
| BREAKS | C | Národní centrální banka | Ano |
| OBS_STATUS | M | Národní centrální banka | Ano |
| OBS_CONF | C | Národní centrální banka | Ano |
| OBS_PRE_BREAK | C | Národní centrální banka | Ano |
| OBS_COM | C | Národní centrální banka | Ano |

Status

První hodnota stanovená, uchovávaná a šířená ... (8)

Upravitelná národními centrálními bankami

TITLE_COMPL

M

ECB

Ne (*)

NAT_TITLE

C

Národní centrální banka

Ano

COMPILATION

C

Národní centrální banka

Ano (**)

COVERAGE

C

Národní centrální banka

Ano (**)

METHOD_REF

M

Národní centrální banka

Ano

DOM_SER_IDS (9)

C

Národní centrální banka

Ano

BREAKS

C

Národní centrální banka

Ano

OBS_STATUS

M

Národní centrální banka

Ano

OBS_CONF

C

Národní centrální banka

Ano

OBS_PRE_BREAK

C

Národní centrální banka

Ano

OBS_COM

C

Národní centrální banka

Ano

Definice souboru atributů, které jsou zasílány spolu s údaji, umožňuje, aby byly poskytovány dodatečné informace o zasílaných časových řadách. Podrobnosti o informacích, které o dotčených statistických souborech údajů ECB poskytují atributy, jsou uvedeny níže.

Oddíl 3:   Atributy na úrovni podskupiny

Povinné

TITLE_COMPL (Doplnění názvu). Tento atribut umožňuje zadání většího počtu znaků než atribut TITLE, a proto nahrazuje TITLE jako povinný atribut k uložení názvu řady.

UNIT (Jednotka)

| BSI | Pro členské státy eurozóny: EUR |
| --- | --- |
| SSI | Pro členské státy eurozóny: EUR
  Pro řady vykazované jako absolutní hodnoty a pro indexy: PURE_NUMB
  Pro řady vykazované jako procenta: PCT |
| OFI | Pro členské státy eurozóny: EUR |
| MIR | Pro objemy obchodů: EUR
  Pro úrokové sazby: PCPA |
| SEC | Pro členské státy eurozóny: EUR |
| PSS | Pro řady původních jednotek (tabulka 5 v části 16 přílohy II), počet transakcí (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II) a řady měr koncentrace (tabulka 6 v části 16 přílohy II): PURE_NUMB
  Pro řady hodnoty transakcí (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II): EUR |
| IVF | Pro členské státy eurozóny: EUR |
| FVC | Pro členské státy eurozóny: EUR |
| CBD | Pro členské státy eurozóny: EUR nebo PURE_NUMB (není-li měna významná) |
| CBS | Pro údaje vykazované všemi zeměmi v amerických dolarech: USD; pro údaje, pro které není měna významná: PURE_NUMB |

BSI

Pro členské státy eurozóny: EUR

SSI

Pro členské státy eurozóny: EUR

Pro řady vykazované jako absolutní hodnoty a pro indexy: PURE_NUMB

Pro řady vykazované jako procenta: PCT

OFI

Pro členské státy eurozóny: EUR

MIR

Pro objemy obchodů: EUR

Pro úrokové sazby: PCPA

SEC

Pro členské státy eurozóny: EUR

PSS

Pro řady původních jednotek (tabulka 5 v části 16 přílohy II), počet transakcí (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II) a řady měr koncentrace (tabulka 6 v části 16 přílohy II): PURE_NUMB

Pro řady hodnoty transakcí (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II): EUR

IVF

Pro členské státy eurozóny: EUR

FVC

Pro členské státy eurozóny: EUR

CBD

Pro členské státy eurozóny: EUR nebo PURE_NUMB (není-li měna významná)

CBS

Pro údaje vykazované všemi zeměmi v amerických dolarech: USD; pro údaje, pro které není měna významná: PURE_NUMB

UNIT_MULT (Násobitel jednotky)

| BSI | 6 |
| --- | --- |
| SSI | 0 |
| OFI | 6 |
| MIR (10) | Pro objemy obchodů: 6
  Pro úrokové sazby: 0 |
| SEC | 6 |
| PSS | Pro řady původních jednotek kromě sérií transakcí (tabulka 5 v části 16 přílohy II): 0
  Pro řady transakcí (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II kromě měr koncentrace): 6
  Pro řady měr koncentrace (tabulka 6 v části 16 přílohy II): 0 |
| IVF | 6 |
| FVC | 6 |
| CBD | 3 |
| CBS | 6 |

BSI

6

SSI

0

OFI

6

MIR (10)

Pro objemy obchodů: 6

Pro úrokové sazby: 0

SEC

6

PSS

Pro řady původních jednotek kromě sérií transakcí (tabulka 5 v části 16 přílohy II): 0

Pro řady transakcí (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II kromě měr koncentrace): 6

Pro řady měr koncentrace (tabulka 6 v části 16 přílohy II): 0

IVF

6

FVC

6

CBD

3

CBS

6

DECIMALS (Desetinná místa)

| BSI | 0 |
| --- | --- |
| SSI | Pro absolutní hodnoty: 0
  Pro řady indexů a procenta: 4 |
| OFI | 0 |
| MIR | Pro objemy obchodů: 0
  Pro úrokové sazby: 4 |
| SEC | 0 |
| PSS | Pro řady původních jednotek kromě transakcí a měr koncentrace (tabulka 5 v části 16 přílohy II): 0
  Pro řady transakcí a měr koncentrace (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II): 3 |
| IVF | 0 |
| FVC | 0 |
| CBD | 0 |
| CBS | 0 |

BSI

0

SSI

Pro absolutní hodnoty: 0

Pro řady indexů a procenta: 4

OFI

0

MIR

Pro objemy obchodů: 0

Pro úrokové sazby: 4

SEC

0

PSS

Pro řady původních jednotek kromě transakcí a měr koncentrace (tabulka 5 v části 16 přílohy II): 0

Pro řady transakcí a měr koncentrace (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II): 3

IVF

0

FVC

0

CBD

0

CBS

0

METHOD_REF (Metodický odkaz). Tento atribut je používán pouze pro soubor údajů PSS a označuje, zda je pro jednotlivou časovou řadu nebo její část použita „zlepšená“ definice z roku 2005 nebo zda je použita definice předchozí. Jsou definovány dvě hodnoty:

| PSS | Jsou použity „zlepšené“ definice přijaté v roce 2005: „2005“.
  Jsou použity definice z předchozích let (2004 nebo dříve): „Previous“ (Předchozí). |
| --- | --- |

PSS

Jsou použity „zlepšené“ definice přijaté v roce 2005: „2005“.

Jsou použity definice z předchozích let (2004 nebo dříve): „Previous“ (Předchozí).

Tento atribut by měl rovněž uvádět období, pro které se jednotlivá definice uplatňuje. Například „definice z roku 2005 pro celou řadu“, „definice z roku 2005 počínaje údaji týkajícími se roku 2003, předchozí definice pro zbytek“ nebo „předchozí definice konče údaji týkajícími se roku 2004“.

Podmíněný

TITLE (Název). Národní centrální banky mohou atribut TITLE použít k vytvoření krátkých názvů.

NAT_TITLE (Název v národním jazyce). Národní centrální banky mohou atribut NAT_TITLE použít k podání přesného popisu a k poskytnutí dalších dodatečných nebo odlišujících specifikací ve svém národním jazyce. Ačkoli používání velkých a malých písmen nezpůsobuje problémy, jsou národní centrální banky žádány, aby se omezily na soubor znaků Latin-1. Obecně je třeba výměnu znaků s diakritikou a rozšířených alfanumerických symbolů před pravidelným používáním vyzkoušet.

COMPILATION (Sestavení). Pro soubory údajů BSI, IVF, FVC a MIR lze tento atribut použít pro další textová vysvětlení kompilačních metod, metod vážení a statistických postupů používaných při sestavování příslušných řad, zejména pokud se odchylují od pravidel a standardů ECB. Obvykle je struktura požadovaných národních vysvětlivek tato:

| — | zdroje údajů/systém sběru dat, |
| --- | --- |

—

zdroje údajů/systém sběru dat,

| — | postupy pro sestavování (včetně popisu provedených odhadů/předpokladů), |
| --- | --- |

—

postupy pro sestavování (včetně popisu provedených odhadů/předpokladů),

| — | odchylky od pokynů ECB pro vykazování (geografická/sektorová klasifikace nebo metody oceňování), |
| --- | --- |

—

odchylky od pokynů ECB pro vykazování (geografická/sektorová klasifikace nebo metody oceňování),

| — | informace o vnitrostátním právním rámci. |
| --- | --- |

—

informace o vnitrostátním právním rámci.

Pro soubor údajů SSI obsahuje atribut „sestavení“ informace o odkazech na regulační rámec Unie pro zprostředkovatele, kteří nejsou úvěrovými institucemi.

Pro soubor údajů OFI je podrobný popis informací, které mají být v tomto atributu obsaženy, uveden v bodech 1–5 národních vysvětlivek (viz část 11 přílohy II).

Pro soubor údajů SEC je podrobný popis informací, které mají být obsaženy v tomto atributu, obdobně uveden v bodech 1, 2, 4, 5, 8, 9 a 10 národních vysvětlivek (viz část 12 přílohy II).

COVERAGE (Pokrytí)

| Informace o | Poznámky |
| --- | --- |
| SSI | — | pokrytí různých kategorií zprostředkovatelů |

Informace o

Poznámky

SSI

—

pokrytí různých kategorií zprostředkovatelů

| — | druhu zprostředkovatele pro různé ukazatele |
| --- | --- |

—

druhu zprostředkovatele pro různé ukazatele

| — | zda byly v případě částečného pokrytí použity odhady |
| --- | --- |

—

zda byly v případě částečného pokrytí použity odhady

| — | uvedení případného přepočtu na 100 % pokrytí |
| --- | --- |

—

uvedení případného přepočtu na 100 % pokrytí

OFI

| — | pokrytí řad celkových aktiv/pasiv |
| --- | --- |

—

pokrytí řad celkových aktiv/pasiv

| — | druhu ostatních finančních zprostředkovatelů pokrytých v hlavních kategoriích |
| --- | --- |

—

druhu ostatních finančních zprostředkovatelů pokrytých v hlavních kategoriích

| — | zda byly v případě částečného pokrytí použity odhady |
| --- | --- |

—

zda byly v případě částečného pokrytí použity odhady

| — | uvedení případného přepočtu na 100 % pokrytí |
| --- | --- |

—

uvedení případného přepočtu na 100 % pokrytí

| — | viz rovněž část 11 přílohy II (bod 6 národních vysvětlivek) |
| --- | --- |

—

viz rovněž část 11 přílohy II (bod 6 národních vysvětlivek)

MIR

| — | stratifikačních kritériích, postupu při výběru (stejná pravděpodobnost/pravděpodobnost úměrná velikosti/výběr největších institucí) v případě výběrového šetření |
| --- | --- |

—

stratifikačních kritériích, postupu při výběru (stejná pravděpodobnost/pravděpodobnost úměrná velikosti/výběr největších institucí) v případě výběrového šetření

SEC

| — | klasifikaci emisí |
| --- | --- |

—

klasifikaci emisí

| — | viz rovněž oddíl 2 (bod 4) a oddíl 3 (bod 6) části 12 přílohy II |
| --- | --- |

—

viz rovněž oddíl 2 (bod 4) a oddíl 3 (bod 6) části 12 přílohy II

CBD

| — | popisu souboru zpravodajských jednotek |
| --- | --- |

—

popisu souboru zpravodajských jednotek

| — | zda byly ze shromažďování údajů vyloučeny určité instituce |
| --- | --- |

—

zda byly ze shromažďování údajů vyloučeny určité instituce

| — | důvody pro vyloučení |
| --- | --- |

—

důvody pro vyloučení

SOURCE_AGENCY (Organizace, která je zdrojem). Tento atribut ECB nastaví na hodnotu, která představuje název národní centrální banky, jež poskytuje údaje.

Oddíl 4:   Atributy na úrovni časové řady

Povinné

COLLECTION (Ukazatel sběru). Tento atribut poskytuje informaci o období nebo o okamžiku, v němž je časová řada měřena (např. počátek, střed nebo konec období), nebo uvádí, zda údaje představují průměry.

| BSI | Pro zůstatky: konec období (E)
  Pro řady toků: suma sledování za období (S) |
| --- | --- |
| SSI | Konec období (E) |
| OFI | Pro zůstatky: konec období (E)
  Pro řady toků: suma sledování zaobdobí (S) |
| MIR | Pro úrokové sazby zůstatků: konec období (E)
  Pro úrokové sazby nových obchodů: průměr sledování za období (A)
  Pro objemy obchodů se zůstatky: konec období (E)
  Pro objemy nových obchodů: suma (v hrubém vyjádření) sledování za období (S) |
| SEC | Pro zůstatky: konec období (E)
  Pro řady toků: suma sledování za období (S) |
| PSS | Pro počet účastníků a míry koncentrace (tabulky 5 a 6 v části 16 přílohy II): konec období (E)
  Pro transakce s výjimkou měr koncentrace (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II): suma sledování za období (S) |
| IVF | Pro zůstatky: konec období (E)
  Pro řady toků: suma sledování za období (S) |
| FVC | Pro zůstatky: konec období (E)
  Pro řady toků: suma sledování za období (S) |
| CBD | konec období (E) |
| CBS | konec období (E) |

BSI

Pro zůstatky: konec období (E)

Pro řady toků: suma sledování za období (S)

SSI

Konec období (E)

OFI

Pro zůstatky: konec období (E)

Pro řady toků: suma sledování zaobdobí (S)

MIR

Pro úrokové sazby zůstatků: konec období (E)

Pro úrokové sazby nových obchodů: průměr sledování za období (A)

Pro objemy obchodů se zůstatky: konec období (E)

Pro objemy nových obchodů: suma (v hrubém vyjádření) sledování za období (S)

SEC

Pro zůstatky: konec období (E)

Pro řady toků: suma sledování za období (S)

PSS

Pro počet účastníků a míry koncentrace (tabulky 5 a 6 v části 16 přílohy II): konec období (E)

Pro transakce s výjimkou měr koncentrace (tabulky 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II): suma sledování za období (S)

IVF

Pro zůstatky: konec období (E)

Pro řady toků: suma sledování za období (S)

FVC

Pro zůstatky: konec období (E)

Pro řady toků: suma sledování za období (S)

CBD

konec období (E)

CBS

konec období (E)

Podmíněný

DOM_SER_IDS (Identifikátor tuzemské řady). Tento atribut umožňuje odkázat na kód používaný ve vnitrostátních databázích k určení odpovídajících řad (lze rovněž specifikovat vzorce, které používají národní referenční kódy).

UNIT_INDEX_BASE (Základ indexu jednotky). Tento atribut je povinný, je-li spojen s klíčem řady, který vyjadřuje index. Uvádí základní referenci a základní hodnoty indexů a používá se pouze pro řady indexu fiktivních stavů, který ECB odvozuje a šíří do ESCB.

BREAKS (Přerušení). Tento atribut poskytuje popis přerušení a podstatných změn, ke kterým v průběhu času došlo ve shromažďování, zpravodajském pokrytí a sestavování řad. Je-li to možné, uveďte v případě přerušení rozsah, v němž lze staré a nové údaje považovat za srovnatelné.

PUBL_PUBLIC, PUBL_MU, PUBL_ECB (Zdroj zveřejnění, zdroj zveřejnění (pouze eurozóna), zdroj zveřejnění (pouze ECB)). Tyto atributy stanoví ECB, jsou-li údaje zveřejněny v publikacích ECB, a to veřejně přístupných publikacích ECB či v důvěrných publikacích ECB. Poskytují odkaz (tj. publikace, položky apod.) na zveřejněné údaje.

Oddíl 5:   Atributy na úrovni sledování

Pokud národní centrální banka chce revidovat atribut přiřazený na úrovni sledování, musí se současně znovu předložit příslušné sledování. Pokud národní centrální banka reviduje sledování, aniž by poskytla příslušnou hodnotu atributu, budou stávající hodnoty nahrazeny automaticky nastavenými hodnotami.

Povinné

OBS_STATUS (Status sledování). Národní centrální banky vykazují hodnotu statusu sledování přiřazenou každému zasílanému sledování. Tento atribut je povinný a musí být uveden u každého přenosu údajů pro každé jednotlivé sledování. Pokud národní centrální banky revidují hodnotu tohoto atributu, měla by být znovu vykázána hodnota sledování (i nezměněná) a příznak statusu nového sledování.

Níže uvedený seznam podle dohodnuté hierarchie specifikuje očekávané hodnoty tohoto atributu pro účely těchto statistik:

| „A“ | = | obvyklá hodnota (nastavená automaticky pro nechybějící sledování), |
| --- | --- | --- |
| „B“ | = | hodnota přerušení pro tyto soubory údajů: SSI, MIRCBD a PSS (11), |
| „M“ | = | chybějící hodnota, údaje neexistují, |
| „L“ | = | chybějící hodnota, údaje existují, ale nebyly shromážděny, |
| „E“ | = | odhadovaná hodnota (12), |
| „P“ | = | prozatímní hodnota (tuto hodnotu lze použít v každém přenosu údajů s odkazem na poslední dostupné sledování, je-li považováno za prozatímní). |

„A“

=

obvyklá hodnota (nastavená automaticky pro nechybějící sledování),

„B“

=

hodnota přerušení pro tyto soubory údajů: SSI, MIRCBD a PSS (11),

„M“

=

chybějící hodnota, údaje neexistují,

„L“

=

chybějící hodnota, údaje existují, ale nebyly shromážděny,

„E“

=

odhadovaná hodnota (12),

„P“

=

prozatímní hodnota (tuto hodnotu lze použít v každém přenosu údajů s odkazem na poslední dostupné sledování, je-li považováno za prozatímní).

Za obvyklých okolností by číselné hodnoty měly být vykazovány s přiřazeným statutem sledování „A“ (obvyklá hodnota). Jinak je dána hodnota jiná než „A“ podle výše uvedeného seznamu. Pokud je sledování určeno dvěma charakteristikami, vykazuje se podle výše uvedené hierarchie ta nejdůležitější.

V každém přenosu údajů mohou být nejaktuálnější sledování, která jsou k dispozici, vykazována jako prozatímní a označena příznakem hodnoty statusu sledování „P“. Tato sledování nabývají konečných hodnot a jsou vykazována s příznaky statusu sledování „A“ později, kdy nově revidované hodnoty a příznaky statusu sledování přepíší prozatímní hodnoty.

Chybějící hodnoty („-“) se vykazují, pokud nelze vykázat numerickou hodnotu (např. proto, že údaje neexistují nebo že nejsou shromažďovány). Chybějící sledování by nikdy neměla být vykazována jako „nula“, neboť nula je běžná numerická hodnota, která označuje přesnou a platnou částku. Pokud národní centrální banky nemohou určit důvod, proč hodnota chybí, nebo nemohou pro vykázání chybějících sledování použít celou škálu hodnot ze seznamu kódů CL_OBS_STATUS („L“ nebo „M“), měla by být použita hodnota „M“.

Nejsou-li z důvodu místních statistických podmínek údaje pro časové řady shromažďovány v určitých termínech nebo pro celou délku časové řady (základní hospodářský jev existuje, avšak není statisticky sledován), vykazuje se v každém období chybějící hodnota („-“) se statusem sledování „L“.

Není-li z důvodu praxe na místním trhu nebo vzhledem k právnímu/hospodářskému rámci časová řada (nebo její část) použitelná (základní jev neexistuje), vykazuje se chybějící hodnota („-“) se statusem sledování „M“.

Podmíněné

OBS_CONF (Důvěrnost sledování). Národní centrální banky vykazují hodnotu důvěrnosti sledování přiřazenou ke každému zasílanému sledování. Jelikož je tento atribut ve složce strukturálních definic ECB definován jako podmíněný, měl by být při každém přenosu údajů vykázán pro každé jednotlivé sledování, neboť všechna důvěrná sledování musí být označena příslušným příznakem. Pokud národní centrální banky revidují hodnotu tohoto atributu, měla by být znovu vykázána související hodnota sledování a příznak statusu sledování (i nezměněné).

Níže uvedený seznam specifikuje očekávané hodnoty tohoto atributu pro účely těchto statistik:

| „F“ | = | lze zveřejnit, |
| --- | --- | --- |
| „N“ | = | není určeno ke zveřejnění, určeno pouze k internímu použití, |
| „C“ | = | důvěrné statistické informace ve smyslu článku 8 nařízení (ES) č. 2533/98, |
| „S“ | = | sekundární důvěrnost, kterou stanoví a spravuje příjemce, není určeno ke zveřejnění, |
| „D“ | = | sekundární důvěrnost, kterou stanoví odesílatel, není určeno ke zveřejnění. Tento kód mohou využívat národní centrální banky, které rozlišují mezi primární a sekundární důvěrností v rámci svých zpravodajských systémů. Pokud tak nečiní, musí vykazující národní centrální banka k označení sekundární důvěrnosti použít příznak „C“. |

„F“

=

lze zveřejnit,

„N“

=

není určeno ke zveřejnění, určeno pouze k internímu použití,

„C“

=

důvěrné statistické informace ve smyslu článku 8 nařízení (ES) č. 2533/98,

„S“

=

sekundární důvěrnost, kterou stanoví a spravuje příjemce, není určeno ke zveřejnění,

„D“

=

sekundární důvěrnost, kterou stanoví odesílatel, není určeno ke zveřejnění. Tento kód mohou využívat národní centrální banky, které rozlišují mezi primární a sekundární důvěrností v rámci svých zpravodajských systémů. Pokud tak nečiní, musí vykazující národní centrální banka k označení sekundární důvěrnosti použít příznak „C“.

OBS_PRE_BREAK (Hodnota sledování před přerušením). Tento atribut obsahuje hodnotu sledování před přerušením, což je numerické pole jako sledování (13). Obvykle se poskytuje, když dojde k přerušení; v tomto případě musí být status sledování nastaven na „B“ (hodnota přerušení).

Pro účely souborů údajů BSI, IVF, FVC a OFI se tento atribut nevyžaduje, neboť tato informace je již k dispozici z řad reklasifikací. Tento atribut byl přidán do seznamu atributů, neboť je součástí podskupiny atributů společné pro všechny soubory údajů.

OBS_COM (Poznámka ke sledování). Tento atribut lze použít k uvedení textových poznámek na úrovni sledování (např. k popisu odhadu učiněného pro určité sledování, jelikož údaje chybí, k vysvětlení důvodu možného neobvyklého sledování nebo k uvedení podrobností o změně ve vykazované časové řadě).

---

(1)  V současnosti probíhá výměna údajů za pomoci formátu SDMX-EDI, který je rovněž znám jako formát Gesmes/TS.

(2)  Dříve nazývané „skupiny klíčů“.

(3)  www.circabc.europa.eu.

(4)  Struktura kódů a definice struktury údajů mezinárodní konsolidované bankovní statistiky je společná pro všechny zpravodajské země a měla by být totožná se strukturou Banky pro mezinárodní platby (BIS) pro vykazování odpovídajících údajů (www.bis.org/statistics/dsd_cbs.pdf).

(5)  Označuje počet písmen/čísel, který je povolen pro každý prvek seznamu kódů (např. AN..7 znamená alfanumerický řetěz dlouhý až 7 znaků, AN1 znamená jeden alfanumerický znak).

(6)  Pro národní centrální banky je rezidentskou zemí emitujícího sektoru země, v níž je národní centrální banka rezidentem.

(7)  Označuje počet písmen/čísel, který je povolen pro přenos každého atributu (např. AN..1050 znamená alfanumerický řetěz dlouhý až 1050 znaků, AN1 znamená jeden alfanumerický znak, zatímco N1 znamená 1 číslo).

(*)  Chce-li národní centrální banka učinit změnu, musí konzultovat ECB, která potom změnu provede..

(**)  Změny se odpovědnému úseku ECB oznamují elektronickou poštou.

(8)  ECB se zde rozumí Generální ředitelství ECB pro statistiku.

(9)  ECB doporučuje, aby národní centrální banky v zájmu průhlednější komunikace tyto hodnoty vykazovaly.

| (3) | Všechny atributy uvedené v tabulce v oddíle 1, které stanoví ECB, nejsou v této tabulce obsaženy. |
| --- | --- |

(3)

Všechny atributy uvedené v tabulce v oddíle 1, které stanoví ECB, nejsou v této tabulce obsaženy.

M:

C:

(10)  Údaje o úrokové sazbě jsou předkládány jako procenta.

(11)  Je-li OBS_STATUS vykázán jako „B“, musí být hodnota vykázána v rámci atributu OBS_PRE_BREAK.

(12)  Status sledování „E“ by se měl používat pro všechna sledování či období, u nichž jsou údaje výsledkem odhadů a nelze je považovat za obvyklé hodnoty.

(13)  Čtyři objekty hodnota sledování a OBS_STATUS, OBS_CONF a OBS_PRE_BREAK jsou považovány za jeden celek. To znamená, že národní centrální banky jsou povinny zasílat veškeré doplňkové informace ke sledování. (Nejsou-li atributy vykázány, jsou jejich předchozí hodnoty přepsány automaticky nastavenými hodnotami.)

---

PŘÍLOHA IV

ODVOZENÍ TRANSAKCÍ V KONTEXTU ROZVAHOVÝCH POLOŽEK MĚNOVÝCH A FINANČNÍCH INSTITUCÍ A STATISTIKY INVESTIČNÍCH FONDŮ A ÚČELOVÝCH FINANČNÍCH SPOLEČNOSTÍ PRO SEKURITIZACI

ČÁST 1

Obecný popis postupu pro odvození transakcí

Oddíl 1:   Rámec

| 1. | Rámec pro odvození transakcí pro rozvahové položky (BSI) měnových finančních institucí (MFI) a pro statistiku aktiv a pasiv investičních fondů (IF) a účelových finančních společností pro sekuritizaci (FVC) je založen na Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“). Je-li to nezbytné, dochází k odchylkám od tohoto mezinárodního standardu, pokud jde o obsah údajů a denominace statistických veličin. Tato příloha se vykládá podle ESA 2010, pokud nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), nebo tyto obecné zásady nestanoví výslovně či implicitně jinak. |
| --- | --- |

1.

Rámec pro odvození transakcí pro rozvahové položky (BSI) měnových finančních institucí (MFI) a pro statistiku aktiv a pasiv investičních fondů (IF) a účelových finančních společností pro sekuritizaci (FVC) je založen na Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“). Je-li to nezbytné, dochází k odchylkám od tohoto mezinárodního standardu, pokud jde o obsah údajů a denominace statistických veličin. Tato příloha se vykládá podle ESA 2010, pokud nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), nebo tyto obecné zásady nestanoví výslovně či implicitně jinak.

| 2. | V souladu s ESA 2010 jsou finanční transakce definovány jako čisté pořízení finančních aktiv nebo čistý vznik závazků u každého druhu finančních nástrojů, tj. součet všech finančních transakcí, které se uskuteční během příslušného vykazovaného období (1). Transakce zahrnující všechny položky uvedené v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nařízení (EU) No 1073/2013 (ECB/2013/38) a nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) se počítají v čisté výši, tzn., že se nemusí identifikovat hrubé finanční transakce či obrat (2). Oceňovací metoda pro každou transakci spočívá v tom, že se vezme hodnota, za níž byla pořízena/zcizena aktiva nebo za níž se vytvářejí, likvidují nebo směňují pasiva. Odchylky od ESA 2010 jsou však dovoleny. |
| --- | --- |

2.

V souladu s ESA 2010 jsou finanční transakce definovány jako čisté pořízení finančních aktiv nebo čistý vznik závazků u každého druhu finančních nástrojů, tj. součet všech finančních transakcí, které se uskuteční během příslušného vykazovaného období (1). Transakce zahrnující všechny položky uvedené v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nařízení (EU) No 1073/2013 (ECB/2013/38) a nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) se počítají v čisté výši, tzn., že se nemusí identifikovat hrubé finanční transakce či obrat (2). Oceňovací metoda pro každou transakci spočívá v tom, že se vezme hodnota, za níž byla pořízena/zcizena aktiva nebo za níž se vytvářejí, likvidují nebo směňují pasiva. Odchylky od ESA 2010 jsou však dovoleny.

| 3. | Tato příloha shrnuje metodiku pro odvození transakcí v kontextu rozvahové statistiky a statistiky investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci. Tato část se soustředí na výpočet údajů o transakcích v Evropské centrální bance (ECB) a na vykazování podkladových informací národními centrálními bankami, zatímco část 2 se soustředí na pojetí úprav toků. V částech 3, 4 a 5 jsou poté uvedeny informace týkající se rámců pro sestavování statistiky rozvahových položek, investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci.
  Další podrobné informace a číselné příklady jsou uvedeny v příručkách k těmto statistikám, které jsou zveřejněny na internetových stránkách ECB. |
| --- | --- |

3.

Tato příloha shrnuje metodiku pro odvození transakcí v kontextu rozvahové statistiky a statistiky investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci. Tato část se soustředí na výpočet údajů o transakcích v Evropské centrální bance (ECB) a na vykazování podkladových informací národními centrálními bankami, zatímco část 2 se soustředí na pojetí úprav toků. V částech 3, 4 a 5 jsou poté uvedeny informace týkající se rámců pro sestavování statistiky rozvahových položek, investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci.

Další podrobné informace a číselné příklady jsou uvedeny v příručkách k těmto statistikám, které jsou zveřejněny na internetových stránkách ECB.

Oddíl 2:   Výpočet údajů o transakcích prováděný ECB a vykazování národními centrálními bankami do ECB

1.   Úvod

| 1.1 | Pro účely rozvahové statistiky a statistiky investičních fondů ECB vypočítává transakce tak, že pro každou položku na straně aktiv a pasiv vezme rozdíl mezi stavovými pozicemi ke konci vykazovaných období a odstraní vlivy, které nejsou výsledkem transakcí, tj. „ostatní změny“. „Ostatní změny“ jsou seskupeny do dvou hlavních kategorií „reklasifikace a ostatní úpravy“ a „úpravy z přecenění“; „úpravy z přecenění“ zahrnují přecenění z důvodu změn cen i z důvodu změn směnných kurzů (3). Národní centrální banky ECB vykazují „reklasifikace a ostatní úpravy“ a „úpravy z přecenění“ tak, aby bylo možné tyto netransakční účinky z výpočtu statistiky toků odstranit.
  V případě rozvahové statistiky vykazují národní centrální banky ECB údaje o úpravách v souladu s částí 1 přílohy II. „Úpravy z přecenění“, které vykazují národní centrální banky, se skládají z odpisů/snížení hodnoty úvěrů a z úprav z přecenění z důvodu změn cen. Úpravy z přecenění z důvodu změn směnných kurzů obvykle vypočítává ECB; mohou-li však národní centrální banky sestavit přesnější úpravy, mohou tyto úpravy rovněž předat přímo ECB (4).
  V případě statistiky investičních fondů vykazují národní centrální banky ECB údaje o úpravách v souladu s částí 17 přílohy II. „Úpravy z přecenění“, které vykazují národní centrální banky, se skládají z úprav z přecenění z důvodu změn cen a z důvodu změn směnných kurzů. |
| --- | --- |

1.1

Pro účely rozvahové statistiky a statistiky investičních fondů ECB vypočítává transakce tak, že pro každou položku na straně aktiv a pasiv vezme rozdíl mezi stavovými pozicemi ke konci vykazovaných období a odstraní vlivy, které nejsou výsledkem transakcí, tj. „ostatní změny“. „Ostatní změny“ jsou seskupeny do dvou hlavních kategorií „reklasifikace a ostatní úpravy“ a „úpravy z přecenění“; „úpravy z přecenění“ zahrnují přecenění z důvodu změn cen i z důvodu změn směnných kurzů (3). Národní centrální banky ECB vykazují „reklasifikace a ostatní úpravy“ a „úpravy z přecenění“ tak, aby bylo možné tyto netransakční účinky z výpočtu statistiky toků odstranit.

V případě rozvahové statistiky vykazují národní centrální banky ECB údaje o úpravách v souladu s částí 1 přílohy II. „Úpravy z přecenění“, které vykazují národní centrální banky, se skládají z odpisů/snížení hodnoty úvěrů a z úprav z přecenění z důvodu změn cen. Úpravy z přecenění z důvodu změn směnných kurzů obvykle vypočítává ECB; mohou-li však národní centrální banky sestavit přesnější úpravy, mohou tyto úpravy rovněž předat přímo ECB (4).

V případě statistiky investičních fondů vykazují národní centrální banky ECB údaje o úpravách v souladu s částí 17 přílohy II. „Úpravy z přecenění“, které vykazují národní centrální banky, se skládají z úprav z přecenění z důvodu změn cen a z důvodu změn směnných kurzů.

| 1.2. | V kontextu statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci národní centrální banky ECB přímo vykazují transakce, a nikoli úpravy toků. Výpočet transakcí (prováděný buď přímo zpravodajskými jednotkami, nebo národními centrálními bankami) by měl být v souladu s obecným postupem pro reklasifikace a ostatní úpravy a přecenění podle této přílohy. |
| --- | --- |

1.2.

V kontextu statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci národní centrální banky ECB přímo vykazují transakce, a nikoli úpravy toků. Výpočet transakcí (prováděný buď přímo zpravodajskými jednotkami, nebo národními centrálními bankami) by měl být v souladu s obecným postupem pro reklasifikace a ostatní úpravy a přecenění podle této přílohy.

2.   Reklasifikace a ostatní úpravy

| 2.1 | Národní centrální banky sestavují údaje o „reklasifikacích a ostatních úpravách“, jak vyžadují tyto obecné zásady, pomocí informací dohledu, kontrol věrohodnosti, ad hoc šetření (např. v souvislosti s odlehlými pozorováními), národních statistických požadavků, informací tom, kdo vstoupil do souboru zpravodajských jednotek a kdo tento soubor opustil, a s použitím jakýchkoli jiných zdrojů, které mají k dispozici. Neočekává se, že ECB bude provádět následné úpravy, ledaže národní centrální banky v konečných údajích identifikují výrazné změny. |
| --- | --- |

2.1

Národní centrální banky sestavují údaje o „reklasifikacích a ostatních úpravách“, jak vyžadují tyto obecné zásady, pomocí informací dohledu, kontrol věrohodnosti, ad hoc šetření (např. v souvislosti s odlehlými pozorováními), národních statistických požadavků, informací tom, kdo vstoupil do souboru zpravodajských jednotek a kdo tento soubor opustil, a s použitím jakýchkoli jiných zdrojů, které mají k dispozici. Neočekává se, že ECB bude provádět následné úpravy, ledaže národní centrální banky v konečných údajích identifikují výrazné změny.

| 2.2 | Národní centrální banky identifikují změny stavů, ke kterým došlo v důsledku reklasifikací, a takto identifikovanou čistou částku zaznamenají pod „reklasifikace a ostatní úpravy“. Čistý nárůst stavů z důvodu reklasifikace se zapíše s kladným znaménkem, čistý pokles stavů se zapíše se záporným znaménkem. |
| --- | --- |

2.2

Národní centrální banky identifikují změny stavů, ke kterým došlo v důsledku reklasifikací, a takto identifikovanou čistou částku zaznamenají pod „reklasifikace a ostatní úpravy“. Čistý nárůst stavů z důvodu reklasifikace se zapíše s kladným znaménkem, čistý pokles stavů se zapíše se záporným znaménkem.

| 2.3 | Národní centrální banky zásadně splňují všechny požadavky týkající se „reklasifikací a ostatních úprav“, které jsou vymezeny v těchto obecných zásadách. Národní centrální banky zasílají minimálně všechny „reklasifikace a ostatní úpravy“ nad 50 miliónů EUR. Tato prahová hodnota má národním centrálním bankám pomoci rozhodnout, zda mají provést úpravu či nikoli. Pokud však nejsou informace snadno dostupné nebo mají nízkou kvalitu, lze rozhodnout, že se nebude nic provádět nebo že se provede odhad. Z tohoto důvodu je při používání této prahové hodnoty nutná určitá míra flexibility, přinejmenším z důvodu různorodosti stávajících postupů pro výpočet úprav. Například shromažďují-li se relativně podrobné informace bez ohledu na prahovou hodnotu, může být pokus o použití takové prahové hodnoty kontraproduktivní. |
| --- | --- |

2.3

Národní centrální banky zásadně splňují všechny požadavky týkající se „reklasifikací a ostatních úprav“, které jsou vymezeny v těchto obecných zásadách. Národní centrální banky zasílají minimálně všechny „reklasifikace a ostatní úpravy“ nad 50 miliónů EUR. Tato prahová hodnota má národním centrálním bankám pomoci rozhodnout, zda mají provést úpravu či nikoli. Pokud však nejsou informace snadno dostupné nebo mají nízkou kvalitu, lze rozhodnout, že se nebude nic provádět nebo že se provede odhad. Z tohoto důvodu je při používání této prahové hodnoty nutná určitá míra flexibility, přinejmenším z důvodu různorodosti stávajících postupů pro výpočet úprav. Například shromažďují-li se relativně podrobné informace bez ohledu na prahovou hodnotu, může být pokus o použití takové prahové hodnoty kontraproduktivní.

3.   Úpravy z přecenění

| 3.1 | Může dojít k tomu, že s cílem splnit požadavky týkající se „úprav z přecenění“ ve smyslu těchto obecných zásad potřebují národní centrální banky vypočítat úpravy z transakcí, údajů o jednotlivých cenných papírech nebo z jiných údajů, které vykazuje soubor zpravodajských jednotek, a/nebo potřebují úpravy odhadnout, pokud jde o určitá členění, jež soubor zpravodajských jednotek nevykazuje, protože nejsou považována za „minimální požadavky“. |
| --- | --- |

3.1

Může dojít k tomu, že s cílem splnit požadavky týkající se „úprav z přecenění“ ve smyslu těchto obecných zásad potřebují národní centrální banky vypočítat úpravy z transakcí, údajů o jednotlivých cenných papírech nebo z jiných údajů, které vykazuje soubor zpravodajských jednotek, a/nebo potřebují úpravy odhadnout, pokud jde o určitá členění, jež soubor zpravodajských jednotek nevykazuje, protože nejsou považována za „minimální požadavky“.

| 3.2 | „Úpravy z přecenění“ obvykle sestavují národní centrální banky na základě údajů, které přímo vykázaly soubory zpravodajských jednotek. Národní centrální banky však mohou tyto zpravodajské požadavky pokrýt nepřímo (např. přímým shromážděním údajů o transakcích); v každém případě jsou oprávněny od zpravodajských jednotek shromažďovat dodatečné údaje. Ať už je na vnitrostátní úrovni uplatněn jakýkoli postup, jsou národní centrální banky povinny ECB předkládat úplný soubor údajů podle části 1 přílohy II (pro rozvahovou statistiku) a podle části 17 přílohy II (pro statistiku investičních fondů). |
| --- | --- |

3.2

„Úpravy z přecenění“ obvykle sestavují národní centrální banky na základě údajů, které přímo vykázaly soubory zpravodajských jednotek. Národní centrální banky však mohou tyto zpravodajské požadavky pokrýt nepřímo (např. přímým shromážděním údajů o transakcích); v každém případě jsou oprávněny od zpravodajských jednotek shromažďovat dodatečné údaje. Ať už je na vnitrostátní úrovni uplatněn jakýkoli postup, jsou národní centrální banky povinny ECB předkládat úplný soubor údajů podle části 1 přílohy II (pro rozvahovou statistiku) a podle části 17 přílohy II (pro statistiku investičních fondů).

ČÁST 2

Úpravy toků obecně

Oddíl 1:   Reklasifikace a ostatní úpravy

„Reklasifikace a ostatní úpravy“ zahrnují všechny změny rozvahy referenčního sektoru, které vznikají v důsledku změn složení a struktury souboru zpravodajských jednotek, změn klasifikace finančních nástrojů a protistran, změn statistických definic a (částečné) opravy chyb při vykazování, což vše vede k přerušení řad, a má tak negativní dopad na srovnatelnost dvou po sobě jdoucích stavů ke konci období. Za zvláštní případ „reklasifikací a ostatních úprav“ lze považovat rozšíření eurozóny.

1.   Změny ve složení zpravodajského sektoru

| 1.1 | Změny ve složení zpravodajského sektoru mohou způsobit převod podnikání přes hranice hospodářského sektoru. Tyto převody nepředstavují transakce, a přistupuje se k nim proto jako k úpravě v rámci „reklasifikací a ostatních úprav“. |
| --- | --- |

1.1

Změny ve složení zpravodajského sektoru mohou způsobit převod podnikání přes hranice hospodářského sektoru. Tyto převody nepředstavují transakce, a přistupuje se k nim proto jako k úpravě v rámci „reklasifikací a ostatních úprav“.

| 1.2 | Instituce, která vstoupí do zpravodajského sektoru, může své podnikání převést do tohoto sektoru, zatímco instituce, která zpravodajský sektor opouští, může své podnikání převést ven z tohoto sektoru. Pokud však instituce, která do zpravodajského sektoru vstupuje, zahájí své podnikání po tomto vstupu ex novo, představuje to finanční transakci, která se ze statistických údajů neodstraňuje (5). Podobně platí, že pokud instituce, která zpravodajský sektor opouští, omezí své podnikání před odchodem z tohoto sektoru, je tato skutečnost zachycena jako transakce ve statistických údajích. |
| --- | --- |

1.2

Instituce, která vstoupí do zpravodajského sektoru, může své podnikání převést do tohoto sektoru, zatímco instituce, která zpravodajský sektor opouští, může své podnikání převést ven z tohoto sektoru. Pokud však instituce, která do zpravodajského sektoru vstupuje, zahájí své podnikání po tomto vstupu ex novo, představuje to finanční transakci, která se ze statistických údajů neodstraňuje (5). Podobně platí, že pokud instituce, která zpravodajský sektor opouští, omezí své podnikání před odchodem z tohoto sektoru, je tato skutečnost zachycena jako transakce ve statistických údajích.

| 1.3 | Čistý vliv vstupujících a vystupujících subjektů na agregovaná aktiva a pasiva zpravodajského sektoru se vypočte pomocí agregace prvních aktiv a pasiv, jež vykázaly nově vstupující subjekty, a posledních aktiv a pasiv, jež vykázaly vystupující subjekty, a u každé položky se vychází z rozdílu mezi těmito dvěma údaji. Toto čisté číslo se zaznamenává do „reklasifikací a ostatních úprav“. Za určitých okolností může dojít k vlivu na vykazování protistran, takže tento vliv musí být rovněž začleněn do úprav, v tomto případě jako změna sektoru. Pokud se například měnová finanční instituce vzdá svého oprávnění, ale pokračuje v činnosti jako ostatní finanční zprostředkovatel financovaný prostřednictvím mezibankovního trhu, objeví se umělý nárůst v úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi ostatním finančním zprostředkovatelům, což vyžaduje úpravu (zahrnutou do „změn klasifikace protistran“). |
| --- | --- |

1.3

Čistý vliv vstupujících a vystupujících subjektů na agregovaná aktiva a pasiva zpravodajského sektoru se vypočte pomocí agregace prvních aktiv a pasiv, jež vykázaly nově vstupující subjekty, a posledních aktiv a pasiv, jež vykázaly vystupující subjekty, a u každé položky se vychází z rozdílu mezi těmito dvěma údaji. Toto čisté číslo se zaznamenává do „reklasifikací a ostatních úprav“. Za určitých okolností může dojít k vlivu na vykazování protistran, takže tento vliv musí být rovněž začleněn do úprav, v tomto případě jako změna sektoru. Pokud se například měnová finanční instituce vzdá svého oprávnění, ale pokračuje v činnosti jako ostatní finanční zprostředkovatel financovaný prostřednictvím mezibankovního trhu, objeví se umělý nárůst v úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi ostatním finančním zprostředkovatelům, což vyžaduje úpravu (zahrnutou do „změn klasifikace protistran“).

2.   Změny ve struktuře zpravodajského sektoru

| 2.1 | Změny ve struktuře zpravodajského sektoru vznikají v kontextu reorganizací v rámci skupiny nebo fúzí, akvizic a rozdělení. Tyto operace restrukturalizace firem typicky vedou ke změnám ocenění finančních aktiv a pasiv; úpravy z přecenění se zaznamenávají s cílem odrazit tyto změny, a tedy umožnit správné odvození transakcí. Operace kromě toho způsobují převod finančních aktiv a pasiv z rozvahy jedné institucionální jednotky k jiné (změna vlastnictví). Hranice pro zacházení s převody aktiv jako s transakcemi je vymezena existencí dvou samostatných institucionálních jednotek, které jednají na základě vzájemné shody. Pokud však dojde k převodům v důsledku vzniku nebo zániku institucionální jednotky, měly by být považovány za „reklasifikace a ostatní úpravy“. Zejména pokud fúze nebo akvizice vede k zániku jedné nebo více institucionálních jednotek, všechny vzájemné pozice, které existovaly mezi fúzujícími instituce a které jsou kompenzovány v okamžiku zániku jednotek, zmizí ze systému a odpovídajícím způsobem musí být vykázány úpravy z reklasifikací. S divizemi společností se nakládá symetricky. |
| --- | --- |

2.1

Změny ve struktuře zpravodajského sektoru vznikají v kontextu reorganizací v rámci skupiny nebo fúzí, akvizic a rozdělení. Tyto operace restrukturalizace firem typicky vedou ke změnám ocenění finančních aktiv a pasiv; úpravy z přecenění se zaznamenávají s cílem odrazit tyto změny, a tedy umožnit správné odvození transakcí. Operace kromě toho způsobují převod finančních aktiv a pasiv z rozvahy jedné institucionální jednotky k jiné (změna vlastnictví). Hranice pro zacházení s převody aktiv jako s transakcemi je vymezena existencí dvou samostatných institucionálních jednotek, které jednají na základě vzájemné shody. Pokud však dojde k převodům v důsledku vzniku nebo zániku institucionální jednotky, měly by být považovány za „reklasifikace a ostatní úpravy“. Zejména pokud fúze nebo akvizice vede k zániku jedné nebo více institucionálních jednotek, všechny vzájemné pozice, které existovaly mezi fúzujícími instituce a které jsou kompenzovány v okamžiku zániku jednotek, zmizí ze systému a odpovídajícím způsobem musí být vykázány úpravy z reklasifikací. S divizemi společností se nakládá symetricky.

| 2.2 | Důkladnější analýza změn struktury zpravodajského sektoru, ke kterým dochází v kontextu restrukturalizace společností, a podrobné číselné příklady lze nalézt v příručkách ECB, např. v příručce ECB pro rozvahovou statistiku MFI a v příručce statistiky investičních fondů. |
| --- | --- |

2.2

Důkladnější analýza změn struktury zpravodajského sektoru, ke kterým dochází v kontextu restrukturalizace společností, a podrobné číselné příklady lze nalézt v příručkách ECB, např. v příručce ECB pro rozvahovou statistiku MFI a v příručce statistiky investičních fondů.

3.   Jiné příklady „reklasifikací a ostatních úprav“

| 3.1 | Změny v klasifikaci sektoru nebo rezidentské příslušnosti klientů způsobují reklasifikaci aktiv/pasiv vůči těmto protistranám. K těmto změnám v klasifikaci dochází z mnoha důvodů, např. protože jednotka vládních institucí po privatizaci změní hospodářský sektor nebo protože fúze/rozdělení změní hlavní činnost společností. Obdobně se může změnit nástrojová klasifikace aktiv a pasiv, např. když se úvěry stanou obchodovatelnými a na základě této skutečnosti se pro statistické účely považují za dluhové cenné papíry. Jelikož tyto reklasifikace vedou ke změnám vykazovaných stavových pozic, ale nepředstavují transakci, musí se zavést úprava za účelem odstranění jejich dopadu ze statistiky. |
| --- | --- |

3.1

Změny v klasifikaci sektoru nebo rezidentské příslušnosti klientů způsobují reklasifikaci aktiv/pasiv vůči těmto protistranám. K těmto změnám v klasifikaci dochází z mnoha důvodů, např. protože jednotka vládních institucí po privatizaci změní hospodářský sektor nebo protože fúze/rozdělení změní hlavní činnost společností. Obdobně se může změnit nástrojová klasifikace aktiv a pasiv, např. když se úvěry stanou obchodovatelnými a na základě této skutečnosti se pro statistické účely považují za dluhové cenné papíry. Jelikož tyto reklasifikace vedou ke změnám vykazovaných stavových pozic, ale nepředstavují transakci, musí se zavést úprava za účelem odstranění jejich dopadu ze statistiky.

| 3.2 | V mezích vymezených postupem při revizích opravují národní centrální banky chyby při vykazování ve stavových údajích, jakmile byly chyby zjištěny. Opravy v ideálním případě zcela odstraňují chybu z údajů, zejména pokud chyba ovlivňuje jedno období nebo omezené časové období. Za těchto okolností nedojde k přerušení řad. Pokud však chyba ovlivňuje historické údaje a pokud nebyla provedena oprava minulých údajů či pokud byla tato oprava provedena pouze pro omezené časové období, objeví se přerušení mezi prvním obdobím s opraveným číslem a posledním obdobím s nesprávným číslem. V tomto případě národní centrální banky identifikují rozsah přerušení, ke kterému došlo, a úpravu zaznamenají do „reklasifikací a ostatních úprav“. Obdobné postupy se použijí při provádění změn statistických definic, jež mají dopad na vykazované údaje, jakož i při opravách přerušení, které mohou být způsobeny zavedením, změnou či ukončením používání metod přepočtu na 100 % pokrytí. |
| --- | --- |

3.2

V mezích vymezených postupem při revizích opravují národní centrální banky chyby při vykazování ve stavových údajích, jakmile byly chyby zjištěny. Opravy v ideálním případě zcela odstraňují chybu z údajů, zejména pokud chyba ovlivňuje jedno období nebo omezené časové období. Za těchto okolností nedojde k přerušení řad. Pokud však chyba ovlivňuje historické údaje a pokud nebyla provedena oprava minulých údajů či pokud byla tato oprava provedena pouze pro omezené časové období, objeví se přerušení mezi prvním obdobím s opraveným číslem a posledním obdobím s nesprávným číslem. V tomto případě národní centrální banky identifikují rozsah přerušení, ke kterému došlo, a úpravu zaznamenají do „reklasifikací a ostatních úprav“. Obdobné postupy se použijí při provádění změn statistických definic, jež mají dopad na vykazované údaje, jakož i při opravách přerušení, které mohou být způsobeny zavedením, změnou či ukončením používání metod přepočtu na 100 % pokrytí.

Oddíl 2:   Úpravy z přecenění

1.   Odpisy/snížení hodnoty úvěrů

Úprava z důvodu „odpisů/snížení hodnoty“ se týká vlivu změn hodnoty úvěrů vykazovaných v rozvaze, které jsou způsobeny uplatněním odpisů/snížení hodnoty úvěrů. Tato úprava rovněž odráží změny v hodnotách rezerv na krytí úvěrových ztrát, např. pokud se zůstatky vykazují očištěné o opravné položky podle čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Ztráty zachycené v době, kdy jsou úvěry prodány nebo převedeny na třetí osobu, jsou rovněž zahrnuty, jsou-li identifikovatelné.

2.   Úpravy z přecenění z důvodu změn cen

| 2.1 | Úprava v důsledku změny ocenění aktiv a pasiv se týká výkyvů při oceňování aktiv a pasiv způsobených změnou cen, za něž je o aktivech a pasivech účtováno nebo za něž jsou aktiva a pasiva obchodována. Úprava zahrnuje změny, ke kterým časem dojde v hodnotě stavů ke konci období z důvodu změny referenční hodnoty, za níž je o aktivech a pasivech účtováno, tj. zisky/ztráty z držby. Může rovněž obsahovat změny v ocenění, které vznikají v důsledku transakcí s aktivy/pasivy, tj. realizované zisky/ztráty; v tomto směru však existují odlišné vnitrostátní praktiky. |
| --- | --- |

2.1

Úprava v důsledku změny ocenění aktiv a pasiv se týká výkyvů při oceňování aktiv a pasiv způsobených změnou cen, za něž je o aktivech a pasivech účtováno nebo za něž jsou aktiva a pasiva obchodována. Úprava zahrnuje změny, ke kterým časem dojde v hodnotě stavů ke konci období z důvodu změny referenční hodnoty, za níž je o aktivech a pasivech účtováno, tj. zisky/ztráty z držby. Může rovněž obsahovat změny v ocenění, které vznikají v důsledku transakcí s aktivy/pasivy, tj. realizované zisky/ztráty; v tomto směru však existují odlišné vnitrostátní praktiky.

| 2.2 | Charakter a rozsah „úprav z přecenění“ jsou určeny přijatou metodou ocenění. Ačkoli se doporučuje, aby obě strany rozvahy byly vykazovány v tržní hodnotě, v praxi je možné uplatnit řadu různých metod oceňování na straně pasiv a aktiv. |
| --- | --- |

2.2

Charakter a rozsah „úprav z přecenění“ jsou určeny přijatou metodou ocenění. Ačkoli se doporučuje, aby obě strany rozvahy byly vykazovány v tržní hodnotě, v praxi je možné uplatnit řadu různých metod oceňování na straně pasiv a aktiv.

Oddíl 3:   Úpravy z přecenění z důvodu změn směnných kurzů

| 1. | Pro účely předkládání statistických údajů ECB zajišťují národní centrální banky, aby pozice na straně aktiv a pasiv v cizích měnách byly převedeny na euro pomocí tržního směnného kurzu v den, k němuž se údaje vztahují. Měly by být použity referenční směnné kurzy ECB (6). |
| --- | --- |

1.

Pro účely předkládání statistických údajů ECB zajišťují národní centrální banky, aby pozice na straně aktiv a pasiv v cizích měnách byly převedeny na euro pomocí tržního směnného kurzu v den, k němuž se údaje vztahují. Měly by být použity referenční směnné kurzy ECB (6).

| 2. | Z důvodu pohybů směnných kurzů vůči euru, k nimž dochází mezi termíny vykazování ke konci období, se mění hodnota aktiv a pasiv v cizích měnách, pokud jsou vyjádřeny v euru. Jelikož tyto změny představují zisky/ztráty z držby a nejsou finančními transakcemi, musí se identifikovat účinky ocenění, aby se mohly odstranit z transakcí. Úpravy z přecenění z důvodu změn směnných kurzů mohou rovněž zahrnovat změny oceněné, který vznikají v důsledku transakcí s aktivy/pasivy, tj. realizované zisky/ztráty; v tomto směru však existují odlišné vnitrostátní praktiky. |
| --- | --- |

2.

Z důvodu pohybů směnných kurzů vůči euru, k nimž dochází mezi termíny vykazování ke konci období, se mění hodnota aktiv a pasiv v cizích měnách, pokud jsou vyjádřeny v euru. Jelikož tyto změny představují zisky/ztráty z držby a nejsou finančními transakcemi, musí se identifikovat účinky ocenění, aby se mohly odstranit z transakcí. Úpravy z přecenění z důvodu změn směnných kurzů mohou rovněž zahrnovat změny oceněné, který vznikají v důsledku transakcí s aktivy/pasivy, tj. realizované zisky/ztráty; v tomto směru však existují odlišné vnitrostátní praktiky.

ČÁST 3

Úpravy toků: zvláštní znaky rozvahové statistiky

Oddíl 1:   Úvod

| 1. | Pokud se týká rozvahové statistiky, předkládá každá národní centrální banka samostatné údaje o úpravách pro svou vlastní rozvahu a pro rozvahy ostatních MFI. Úpravy rozvahy ECB jsou rovněž interně sestavovány Ředitelstvím ECB pro interní finance. Národní centrální banky předkládají úpravy pro všechny položky rozvahy MFI v periodicitě uvedené v čl. 3 odst. 2 těchto obecných zásad. Je možné, že při tomto postupu musí národní centrální banky vypočítat nebo provést odhady pro některá členění, jež MFI nevykazují, protože v tabulce 1A v části 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) nejsou považována za „minimální požadavky“. Část 1 přílohy II těchto obecných zásad uvádí, zda se ECB musí předkládat pouze „reklasifikace a ostatní úpravy“ nebo rovněž „úpravy z přecenění“.
  Výpočet úprav z důvodu pohybů směnných kurzů provádí ECB. Z tohoto důvodu úpravy, které národní centrální banky poskytují, pokud jde o zůstatky v cizích měnách, nezahrnují vliv změn z titulu směnných kurzů. Úpravy vyplývající z kurzového přecenění vypočte ECB pomocí měnových poměrů odvozených z členění aktiv a pasiv na nejvýznamnější měny, které jsou k dispozici v tabulce 4 části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Podrobná metoda, kterou ECB používá pro výpočet úprav vyplývajících z kurzového přecenění, je uvedena v příručce ECB pro rozvahovou statistiku MFI. Mohou-li národní centrální banky sestavit přesnější úpravy, mohou tyto úpravy rovněž předat přímo ECB. |
| --- | --- |

1.

Pokud se týká rozvahové statistiky, předkládá každá národní centrální banka samostatné údaje o úpravách pro svou vlastní rozvahu a pro rozvahy ostatních MFI. Úpravy rozvahy ECB jsou rovněž interně sestavovány Ředitelstvím ECB pro interní finance. Národní centrální banky předkládají úpravy pro všechny položky rozvahy MFI v periodicitě uvedené v čl. 3 odst. 2 těchto obecných zásad. Je možné, že při tomto postupu musí národní centrální banky vypočítat nebo provést odhady pro některá členění, jež MFI nevykazují, protože v tabulce 1A v části 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) nejsou považována za „minimální požadavky“. Část 1 přílohy II těchto obecných zásad uvádí, zda se ECB musí předkládat pouze „reklasifikace a ostatní úpravy“ nebo rovněž „úpravy z přecenění“.

Výpočet úprav z důvodu pohybů směnných kurzů provádí ECB. Z tohoto důvodu úpravy, které národní centrální banky poskytují, pokud jde o zůstatky v cizích měnách, nezahrnují vliv změn z titulu směnných kurzů. Úpravy vyplývající z kurzového přecenění vypočte ECB pomocí měnových poměrů odvozených z členění aktiv a pasiv na nejvýznamnější měny, které jsou k dispozici v tabulce 4 části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Podrobná metoda, kterou ECB používá pro výpočet úprav vyplývajících z kurzového přecenění, je uvedena v příručce ECB pro rozvahovou statistiku MFI. Mohou-li národní centrální banky sestavit přesnější úpravy, mohou tyto úpravy rovněž předat přímo ECB.

| 2. | Při úpravě toků se uplatňuje stejná soustava podvojného účetnictví jako v případě stavů. Úpravy mají vždy protipoložku, kterou jsou v mnoha případech v závislosti na operaci nebo vnitrostátních účetních pravidlech „kapitál a rezervy“ nebo „zbývající pasiva“. |
| --- | --- |

2.

Při úpravě toků se uplatňuje stejná soustava podvojného účetnictví jako v případě stavů. Úpravy mají vždy protipoložku, kterou jsou v mnoha případech v závislosti na operaci nebo vnitrostátních účetních pravidlech „kapitál a rezervy“ nebo „zbývající pasiva“.

| 3. | V kontextu rámce pro sestavování statistiky rozvahových položek by měly být finanční transakce obecně měřeny v transakční hodnotě, jež nemusí být nezbytně stejná jako cena kótovaná na trhu nebo přiměřená hodnota aktiva v době transakce. Hodnota transakce nezahrnuje platby za služby, poplatky, provize nebo podobné platby za služby poskytované při provádění transakce. |
| --- | --- |

3.

V kontextu rámce pro sestavování statistiky rozvahových položek by měly být finanční transakce obecně měřeny v transakční hodnotě, jež nemusí být nezbytně stejná jako cena kótovaná na trhu nebo přiměřená hodnota aktiva v době transakce. Hodnota transakce nezahrnuje platby za služby, poplatky, provize nebo podobné platby za služby poskytované při provádění transakce.

| 4. | Úroky z vkladů, úvěrů a emitovaných a držených dluhových cenných papírů by měly být zaznamenávány na akruální bázi, avšak nikdy by neměly být zaznamenávány jako transakce s příslušným nástrojem. Pro úvěry a vklady toto zaručuje požadavek, vymezený v části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), zaznamenávat naběhlý úrok z těchto nástrojů ve „zbývajících aktivech“ nebo „zbývajících pasivech“. Toto nařízení však neobsahuje žádné pravidlo, jak zacházet s naběhlým úrokem z dluhových cenných papírů emitovaných nebo držených MFI. Ve skutečnosti je naběhlý úrok často součástí tržní ceny a je obtížné jej oddělit od účetní ceny, neboť se vykazuje ve statistické rozvaze. V zájmu sladěných údajů, které jsou srovnatelné v rámci různých zemí, by se mělo uplatňovat toto pravidlo:






  a) | je-li naběhlý úrok součástí účetní ceny tak, jak se vykazuje ve statistické rozvaze, podléhá „úpravě z přecenění“; |
| --- | --- | --- |

4.

Úroky z vkladů, úvěrů a emitovaných a držených dluhových cenných papírů by měly být zaznamenávány na akruální bázi, avšak nikdy by neměly být zaznamenávány jako transakce s příslušným nástrojem. Pro úvěry a vklady toto zaručuje požadavek, vymezený v části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), zaznamenávat naběhlý úrok z těchto nástrojů ve „zbývajících aktivech“ nebo „zbývajících pasivech“. Toto nařízení však neobsahuje žádné pravidlo, jak zacházet s naběhlým úrokem z dluhových cenných papírů emitovaných nebo držených MFI. Ve skutečnosti je naběhlý úrok často součástí tržní ceny a je obtížné jej oddělit od účetní ceny, neboť se vykazuje ve statistické rozvaze. V zájmu sladěných údajů, které jsou srovnatelné v rámci různých zemí, by se mělo uplatňovat toto pravidlo:

a)

je-li naběhlý úrok součástí účetní ceny tak, jak se vykazuje ve statistické rozvaze, podléhá „úpravě z přecenění“;

| b) | je-li naběhlý úrok vyloučen ze stavové hodnoty cenných papírů, ke kterým se ve statistické rozvaze vztahuje, klasifikuje se jako „zbývající aktiva“ nebo jako „zbývající pasiva“, a tudíž se s ním nezachází jako s úpravou z přecenění. |
| --- | --- |

b)

je-li naběhlý úrok vyloučen ze stavové hodnoty cenných papírů, ke kterým se ve statistické rozvaze vztahuje, klasifikuje se jako „zbývající aktiva“ nebo jako „zbývající pasiva“, a tudíž se s ním nezachází jako s úpravou z přecenění.

Tento navrhovaný postup se rovněž odráží ve zpravodajských požadavcích vymezených v těchto obecných zásadách (viz oddíl 3 v části 4 přílohy II) (7).

Oddíl 2:   Úpravy z přecenění

1.   Odpisy/snížení hodnoty

| 1.1 | Národní centrální banky ECB vykazují odpisy/snížení hodnoty v souladu s částí 1 přílohy II. Očekává se, že národní centrální banky splní požadavky na základě údajů vykázaných MFI. Národní centrální banky konkrétně shromažďují minimálně povinné požadavky uvedené v tabulce 1A části 4 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33); mohou však rovněž shromažďovat dodatečné údaje nepokryté těmito minimálními požadavky. S cílem poskytnout ECB úplné výkazy se očekává, že národní centrální banky zařadí úpravy při zohlednění účetních pravidel týkajících se úvěrů se selháním (8) a relativního úvěrového rizika jednotlivých sektorů. Nejsou-li pro zařazení úpravy k dispozici dostatečné informace, je možné ji zařadit do kategorií podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) poměrně podle velikosti stavových pozic. |
| --- | --- |

1.1

Národní centrální banky ECB vykazují odpisy/snížení hodnoty v souladu s částí 1 přílohy II. Očekává se, že národní centrální banky splní požadavky na základě údajů vykázaných MFI. Národní centrální banky konkrétně shromažďují minimálně povinné požadavky uvedené v tabulce 1A části 4 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33); mohou však rovněž shromažďovat dodatečné údaje nepokryté těmito minimálními požadavky. S cílem poskytnout ECB úplné výkazy se očekává, že národní centrální banky zařadí úpravy při zohlednění účetních pravidel týkajících se úvěrů se selháním (8) a relativního úvěrového rizika jednotlivých sektorů. Nejsou-li pro zařazení úpravy k dispozici dostatečné informace, je možné ji zařadit do kategorií podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) poměrně podle velikosti stavových pozic.

| 1.2 | Snížení hodnoty úvěrů, ke kterému dojde v okamžiku, kdy je úvěr sekuritizován (nebo jinak převeden), a snížení hodnoty/odpisy spravovaných úvěrů se ECB vykazují při vynaložení nejvyššího úsilí podle tabulky 3 v části 1 přílohy II (9). |
| --- | --- |

1.2

Snížení hodnoty úvěrů, ke kterému dojde v okamžiku, kdy je úvěr sekuritizován (nebo jinak převeden), a snížení hodnoty/odpisy spravovaných úvěrů se ECB vykazují při vynaložení nejvyššího úsilí podle tabulky 3 v části 1 přílohy II (9).

2.   Úpravy z přecenění z důvodu změn cen cenných papírů

| 2.1 | Změny ocenění mají vliv jen na omezený počet rozvahových položek: na straně pasiv na položku „emitované dluhové cenné papíry“ a na straně aktiv na položky „držené dluhové cenné papíry“, „akcie a ostatní účasti“ a „akcie/podílové listy investičních fondů“. Naopak jejich protipoložky jsou zařazeny zejména do položky „kapitál a rezervy“ a „zbývající pasiva“. Vklady a úvěry mají pevné nominální hodnoty, a cenovým změnám tudíž nepodléhají. Pro podrobný popis vazby mezi změnami ocenění a záznamů jejich protipoložek viz příručka ECB k rozvahové statistice MFI. |
| --- | --- |

2.1

Změny ocenění mají vliv jen na omezený počet rozvahových položek: na straně pasiv na položku „emitované dluhové cenné papíry“ a na straně aktiv na položky „držené dluhové cenné papíry“, „akcie a ostatní účasti“ a „akcie/podílové listy investičních fondů“. Naopak jejich protipoložky jsou zařazeny zejména do položky „kapitál a rezervy“ a „zbývající pasiva“. Vklady a úvěry mají pevné nominální hodnoty, a cenovým změnám tudíž nepodléhají. Pro podrobný popis vazby mezi změnami ocenění a záznamů jejich protipoložek viz příručka ECB k rozvahové statistice MFI.

| 2.2 | Na straně pasiv zůstávají přecenění emitovaných dluhových cenných papírů z důvodů změn cen mimo „minimální požadavky“ vymezené v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), a nejsou tedy povinné. Na straně aktiv pokrývají minimální požadavky na změny ocenění držených dluhových cenných papírů pouze třídu splatnosti „nad dva roky“; nejsou-li k dispozici žádné jiné informace, lze předpokládat, že se rovnají celkové částce úprav z důvodu změn ocenění, pokud se týká držby dluhových cenných papírů emitovaných každým příslušným sektorem. |
| --- | --- |

2.2

Na straně pasiv zůstávají přecenění emitovaných dluhových cenných papírů z důvodů změn cen mimo „minimální požadavky“ vymezené v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), a nejsou tedy povinné. Na straně aktiv pokrývají minimální požadavky na změny ocenění držených dluhových cenných papírů pouze třídu splatnosti „nad dva roky“; nejsou-li k dispozici žádné jiné informace, lze předpokládat, že se rovnají celkové částce úprav z důvodu změn ocenění, pokud se týká držby dluhových cenných papírů emitovaných každým příslušným sektorem.

| 2.3 | Velikost a obsah úprav z přecenění držby cenných papírů závisí na metodě ocenění, která se použije při sestavování statistické rozvahy. Pro účely shromažďování těchto údajů mohou národní centrální banky ke zpravodajským jednotkám přistupovat dvěma způsoby. Jeden přístup je nechat MFI, aby vykazovaly úpravy z přecenění, které jsou potom agregovány a předávány ECB. Jako alternativu mohou národní centrální banky vyžadovat, aby zpravodajské jednotky přímo vykazovaly sledované transakce, z nichž národní centrální banky odvodí úpravy z přecenění, které mají být (na agregované bázi) předány ECB. Podrobný metodický popis těchto dvou přístupů a odpovídající přípustné metody sestavování statistiky jsou obsaženy v příručce pro rozvahovou statistiku MFI. |
| --- | --- |

2.3

Velikost a obsah úprav z přecenění držby cenných papírů závisí na metodě ocenění, která se použije při sestavování statistické rozvahy. Pro účely shromažďování těchto údajů mohou národní centrální banky ke zpravodajským jednotkám přistupovat dvěma způsoby. Jeden přístup je nechat MFI, aby vykazovaly úpravy z přecenění, které jsou potom agregovány a předávány ECB. Jako alternativu mohou národní centrální banky vyžadovat, aby zpravodajské jednotky přímo vykazovaly sledované transakce, z nichž národní centrální banky odvodí úpravy z přecenění, které mají být (na agregované bázi) předány ECB. Podrobný metodický popis těchto dvou přístupů a odpovídající přípustné metody sestavování statistiky jsou obsaženy v příručce pro rozvahovou statistiku MFI.

| 2.4 | Národní centrální banky mohou rovněž shromažďovat požadované statistické informace o cenných papírech (např. účetní hodnotu v rozvaze, tržní hodnotu, nákupy a prodeje) podle jednotlivých cenných papírů a agregované statistické informace (včetně údajů o úpravách z důvodu změn ocenění) odvodit v souladu s minimálními standardy vymezenými v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

2.4

Národní centrální banky mohou rovněž shromažďovat požadované statistické informace o cenných papírech (např. účetní hodnotu v rozvaze, tržní hodnotu, nákupy a prodeje) podle jednotlivých cenných papírů a agregované statistické informace (včetně údajů o úpravách z důvodu změn ocenění) odvodit v souladu s minimálními standardy vymezenými v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 2.5 | Národní centrální banky mohou v zásadě uplatnit jen shora uvedené metody. Lze však použít i jiné metody, pokud se ukáže, že mohou poskytnout údaje srovnatelné kvality. |
| --- | --- |

2.5

Národní centrální banky mohou v zásadě uplatnit jen shora uvedené metody. Lze však použít i jiné metody, pokud se ukáže, že mohou poskytnout údaje srovnatelné kvality.

Oddíl 3:   Měsíční úpravy toků - zvláštní přizpůsobení

1.   Statistika rozvahy ECB/národní centrální banky

| 1.1 | S cílem zohlednit činnost ECB/národních centrálních bank byly požadavky na ECB/národní centrální banky ve srovnání požadavky na jiné MFI mírně pozměněny. Některé položky byly odstraněny, tj. u členění repo operací či vkladů s výpovědní lhůtou se nevyžadují žádné údaje. Jiné položky byly přidány, tj. na straně pasiv byla přidána položka „protipoložka zvláštních práv čerpání“ a na straně aktiv byly přidány položky „zlato a pohledávky ve zlatě“ a „pohledávky z práv čerpání, zvláštních práv čerpání, ostatní“, jelikož stavy těchto položek jsou na základě těchto obecných zásad rovněž vyžadovány. ECB/národní centrální banky předkládají údaje o úpravách pro každou z těchto položek. |
| --- | --- |

1.1

S cílem zohlednit činnost ECB/národních centrálních bank byly požadavky na ECB/národní centrální banky ve srovnání požadavky na jiné MFI mírně pozměněny. Některé položky byly odstraněny, tj. u členění repo operací či vkladů s výpovědní lhůtou se nevyžadují žádné údaje. Jiné položky byly přidány, tj. na straně pasiv byla přidána položka „protipoložka zvláštních práv čerpání“ a na straně aktiv byly přidány položky „zlato a pohledávky ve zlatě“ a „pohledávky z práv čerpání, zvláštních práv čerpání, ostatní“, jelikož stavy těchto položek jsou na základě těchto obecných zásad rovněž vyžadovány. ECB/národní centrální banky předkládají údaje o úpravách pro každou z těchto položek.

| 1.2 | ECB/národní centrální banky předkládají úpravy v souladu s níže vymezenými postupy. Lze však zaznamenat určité modifikace:






  — | reklasifikace a ostatní úpravy: ne všechny zdroje úprav jsou relevantní; např. „změny ve složení zpravodajského sektoru“ se nepoužijí. S cílem zaručit přesnost toků v rozvahách národní centrální banky je jako odchylka od obecných pokynů v tomto případě stanovena nižší prahová hodnota ve výši 5 miliónů EUR, |
| --- | --- | --- |

1.2

ECB/národní centrální banky předkládají úpravy v souladu s níže vymezenými postupy. Lze však zaznamenat určité modifikace:

—

reklasifikace a ostatní úpravy: ne všechny zdroje úprav jsou relevantní; např. „změny ve složení zpravodajského sektoru“ se nepoužijí. S cílem zaručit přesnost toků v rozvahách národní centrální banky je jako odchylka od obecných pokynů v tomto případě stanovena nižší prahová hodnota ve výši 5 miliónů EUR,

| — | úpravy z přecenění z důvodu změn cen a směnných kurzů: uplatňují se obecná ustanovení s výjimkou ECB, která může úpravy z důvodu změn směnných kurzů vykazovat přímo na základě účetních údajů. |
| --- | --- |

—

úpravy z přecenění z důvodu změn cen a směnných kurzů: uplatňují se obecná ustanovení s výjimkou ECB, která může úpravy z důvodu změn směnných kurzů vykazovat přímo na základě účetních údajů.

2.   Fondy peněžního trhu

| 2.1 | Národní centrální banky zahrnují údaje o úpravách fondů peněžního trhu, když plní svou zpravodajskou povinnost, pokud se týká „reklasifikací a ostatních úprav“ a „úprav z přecenění“. Tyto úpravy jsou pro fondy peněžního trhu rovněž samostatně vykazovány v souladu se zvláštním schématem čtvrtletního vykazování. |
| --- | --- |

2.1

Národní centrální banky zahrnují údaje o úpravách fondů peněžního trhu, když plní svou zpravodajskou povinnost, pokud se týká „reklasifikací a ostatních úprav“ a „úprav z přecenění“. Tyto úpravy jsou pro fondy peněžního trhu rovněž samostatně vykazovány v souladu se zvláštním schématem čtvrtletního vykazování.

| 2.2 | Čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) stanoví, že národní centrální banky mohou udělit výjimku některým nebo všem fondům peněžního trhu, pokud se týká vykazování úprav z přecenění. V těchto případech se však očekává, že národní centrální banky budou informace poskytovat při vynaložení nejvyššího úsilí, zejména jsou-li příslušné částky významné. |
| --- | --- |

2.2

Čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) stanoví, že národní centrální banky mohou udělit výjimku některým nebo všem fondům peněžního trhu, pokud se týká vykazování úprav z přecenění. V těchto případech se však očekává, že národní centrální banky budou informace poskytovat při vynaložení nejvyššího úsilí, zejména jsou-li příslušné částky významné.

| 2.3 | Výpočet úprav v důsledku změn ocenění aktiv fondů peněžního trhu se řídí obecným postupem platným pro všechny MFI. Na straně pasiv se pozitivní změny v hodnotě akcií/podílových listů fondů peněžního trhu tradičně považují za transakce, obdobně jako výplata (na rozdíl od nárůstu) úroků z vkladů, což znamená, že protipoložka přecenění na straně aktiv by nebyla „akcie/podílové listy fondů peněžního trhu“, ale „zbývající pasiva“. Pokud se týká případů, kdy se cena akcií/podílových listů fondů peněžního trhu sníží v důsledku ztrát v aktivech fondu, nelze tuto situaci srovnávat s výplatou úroků. S ohledem na tyto skutečnosti obsahuje tabulka 1A v části 4 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) požadavky na změny ocenění akcií/podílových listů fondů peněžního trhu; vyžaduje se, aby národní centrální banky tuto položku případně používaly k vyrovnání změn ocenění na straně aktiv. K přiřazení by mělo docházet tak, aby pokrývalo pouze skutečné změny ocenění, které jsou zakotveny jako změny hodnoty akcií/podílových listů fondů peněžního trhu. |
| --- | --- |

2.3

Výpočet úprav v důsledku změn ocenění aktiv fondů peněžního trhu se řídí obecným postupem platným pro všechny MFI. Na straně pasiv se pozitivní změny v hodnotě akcií/podílových listů fondů peněžního trhu tradičně považují za transakce, obdobně jako výplata (na rozdíl od nárůstu) úroků z vkladů, což znamená, že protipoložka přecenění na straně aktiv by nebyla „akcie/podílové listy fondů peněžního trhu“, ale „zbývající pasiva“. Pokud se týká případů, kdy se cena akcií/podílových listů fondů peněžního trhu sníží v důsledku ztrát v aktivech fondu, nelze tuto situaci srovnávat s výplatou úroků. S ohledem na tyto skutečnosti obsahuje tabulka 1A v části 4 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) požadavky na změny ocenění akcií/podílových listů fondů peněžního trhu; vyžaduje se, aby národní centrální banky tuto položku případně používaly k vyrovnání změn ocenění na straně aktiv. K přiřazení by mělo docházet tak, aby pokrývalo pouze skutečné změny ocenění, které jsou zakotveny jako změny hodnoty akcií/podílových listů fondů peněžního trhu.

3.   Pasiva (a aktiva) vládních institucí

Pro závazky z vkladů a aktiva vládních institucí se shromažďují údaje o stavech. Pro účely sestavování transakcí se údaje o úpravách dodávají v zásadě rovněž v souladu s požadavky zavedenými pro rozvahovou statistiku měnových finančních institucí. V praxi je nepravděpodobné, že se vyskytnou změny jiné než transakce, tj. z důvodu změn směnných kurzů nebo tržní ceny. Tyto údaje se vykazují v souladu s částí 3 přílohy II.

4.   Doplňkové (memo) položky

Pro výpočet měnových agregátů se shromažďují stavové údaje pro členění dluhových cenných papírů emitovaných MFI podle rezidentské příslušnosti držitele. S cílem odvodit transakce se pro tyto doplňkové (memo) položky vypočítávají úpravy z reklasifikace, úpravy z důvodu změn směnných kurzů a úpravy z přecenění. Tyto údaje se vykazují v souladu s částí 4 přílohy II.

Oddíl 4:   Výpočet úprav toků čtvrtletních zpravodajských požadavků

| 1. | Postup pro výpočet čtvrtletních transakcí pro rozvahové položky v tabulce 2 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) je obdobný jako postup pro odvození měsíčních transakcí pro rozvahové položky v tabulce 1 v části 2 přílohy I uvedeného nařízení. Úpravy toků se vypočtou podle těchto zásad:






  a) | Poskytnutí úpravy pro tabulku 1 může ovlivnit položky členění uvedené v tabulce 2. Měl by být zajišťován soulad mezi oběma soubory údajů, tj. součet měsíčních úprav se musí rovnat čtvrtletní úpravě. Je-li pro čtvrtletní úpravy stanovena prahová hodnota nebo nelze-li čtvrtletní úpravy identifikovat v plném rozsahu nebo stejně podrobně jako měsíční úpravu, vypočítá se úprava tak, aby se předešlo nesrovnalostem s úpravou vykázanou pro měsíční údaje. |
| --- | --- | --- |

1.

Postup pro výpočet čtvrtletních transakcí pro rozvahové položky v tabulce 2 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) je obdobný jako postup pro odvození měsíčních transakcí pro rozvahové položky v tabulce 1 v části 2 přílohy I uvedeného nařízení. Úpravy toků se vypočtou podle těchto zásad:

a)

Poskytnutí úpravy pro tabulku 1 může ovlivnit položky členění uvedené v tabulce 2. Měl by být zajišťován soulad mezi oběma soubory údajů, tj. součet měsíčních úprav se musí rovnat čtvrtletní úpravě. Je-li pro čtvrtletní úpravy stanovena prahová hodnota nebo nelze-li čtvrtletní úpravy identifikovat v plném rozsahu nebo stejně podrobně jako měsíční úpravu, vypočítá se úprava tak, aby se předešlo nesrovnalostem s úpravou vykázanou pro měsíční údaje.

| b) | V případě „změn ocenění cenných papírů“ může dojít k nesouladu mezi měsíčními a čtvrtletními údaji v závislosti na přístupu, který se používá pro odvození úprav. V příručce pro rozvahovou statistiku MFI jsou uvedeny podrobné pokyny k postupu, který je třeba v těchto případech zavést s cílem zajistit soulad mezi měsíčními a čtvrtletními úpravami. |
| --- | --- |

b)

V případě „změn ocenění cenných papírů“ může dojít k nesouladu mezi měsíčními a čtvrtletními údaji v závislosti na přístupu, který se používá pro odvození úprav. V příručce pro rozvahovou statistiku MFI jsou uvedeny podrobné pokyny k postupu, který je třeba v těchto případech zavést s cílem zajistit soulad mezi měsíčními a čtvrtletními úpravami.

| c) | I když v tabulce 1 není vykázána žádná úprava, může být nutné provést úpravy pro čtvrtletní tabulky. Je tomu tak v případě, kdy k reklasifikaci dochází na čtvrtletní podrobné úrovni, avšak je zrušena na více agregované měsíční úrovni. Může se rovněž týkat „úprav z přecenění“, když se různé součásti měsíční položky pohybují v různých směrech. Soulad mezi měsíčními a čtvrtletními údaji je v těchto případech rovněž zajištěn. |
| --- | --- |

c)

I když v tabulce 1 není vykázána žádná úprava, může být nutné provést úpravy pro čtvrtletní tabulky. Je tomu tak v případě, kdy k reklasifikaci dochází na čtvrtletní podrobné úrovni, avšak je zrušena na více agregované měsíční úrovni. Může se rovněž týkat „úprav z přecenění“, když se různé součásti měsíční položky pohybují v různých směrech. Soulad mezi měsíčními a čtvrtletními údaji je v těchto případech rovněž zajištěn.

Tytéž zásady platí pro odvození úprav toků doplňkových (memo) položek shromažďovaných podle požadavků v částech 3 a 4 přílohy II.

| 2. | Rozsah, v němž národní centrální banky poskytují úpravy pro čtvrtletní statistiku, závisí na jejich schopnosti s přiměřenou přesností identifikovat či odhadnout podrobnou sektorovou/nástrojovou klasifikaci stávajících měsíčních úprav. Pokud jde o „reklasifikace a ostatní úpravy“, jsou informace obvykle k dispozici. Národní centrální banky obvykle mají zejména dostatečně podrobné informace pro snadné zařazení velkých jednorázových úprav (např. reklasifikací z důvodu chyby při vykazování) do konkrétních čtvrtletních položek. Obdobně ani čtvrtletní úpravy z důvodu změn v souboru zpravodajských jednotek nejsou pro národní centrální banky obtížné. V souvislosti s „úpravami z přecenění“ je často obtížnější získat odpisy a změny ocenění z důvodu nedostatku vhodných členění v původních zdrojích údajů. Očekává se, že „úprava z přecenění“ se bude alespoň částečně opírat o odhady. K odhadům jsou přiloženy vysvětlivky ohledně použité metody (např. chybějící členění se odhadují poměrně pomocí údajů o stavech). |
| --- | --- |

2.

Rozsah, v němž národní centrální banky poskytují úpravy pro čtvrtletní statistiku, závisí na jejich schopnosti s přiměřenou přesností identifikovat či odhadnout podrobnou sektorovou/nástrojovou klasifikaci stávajících měsíčních úprav. Pokud jde o „reklasifikace a ostatní úpravy“, jsou informace obvykle k dispozici. Národní centrální banky obvykle mají zejména dostatečně podrobné informace pro snadné zařazení velkých jednorázových úprav (např. reklasifikací z důvodu chyby při vykazování) do konkrétních čtvrtletních položek. Obdobně ani čtvrtletní úpravy z důvodu změn v souboru zpravodajských jednotek nejsou pro národní centrální banky obtížné. V souvislosti s „úpravami z přecenění“ je často obtížnější získat odpisy a změny ocenění z důvodu nedostatku vhodných členění v původních zdrojích údajů. Očekává se, že „úprava z přecenění“ se bude alespoň částečně opírat o odhady. K odhadům jsou přiloženy vysvětlivky ohledně použité metody (např. chybějící členění se odhadují poměrně pomocí údajů o stavech).

ČÁST 4

Úpravy toků: zvláštní znaky statistiky investičních fondů

Oddíl 1:   Úvod

| 1. | Pro statistiku investičních fondů předkládají národní centrální banky úpravy z přecenění z důvodu změn cen i z důvodu změn směnných kurzů a úpravy z reklasifikace pro všechny položky v rozvaze investičních fondů v periodicitě uvedené v článku 19. Je možné, že při tomto postupu musí národní centrální banky vypočítat nebo provést odhady úprav pro některá členění, jež investiční fondy nevykazují, protože v tabulce 3 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) nejsou považována za „minimální požadavky“. |
| --- | --- |

1.

Pro statistiku investičních fondů předkládají národní centrální banky úpravy z přecenění z důvodu změn cen i z důvodu změn směnných kurzů a úpravy z reklasifikace pro všechny položky v rozvaze investičních fondů v periodicitě uvedené v článku 19. Je možné, že při tomto postupu musí národní centrální banky vypočítat nebo provést odhady úprav pro některá členění, jež investiční fondy nevykazují, protože v tabulce 3 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) nejsou považována za „minimální požadavky“.

| 2. | Při úpravě toků se uplatňuje stejná soustava podvojného účetnictví jako v případě stavů. Úpravy mají vždy protipoložku, kterou jsou v mnoha případech v závislosti na operaci a vnitrostátních účetních pravidlech „emitované akcie/podílové jednotky investičních fondů“ nebo „zbývající pasiva“. |
| --- | --- |

2.

Při úpravě toků se uplatňuje stejná soustava podvojného účetnictví jako v případě stavů. Úpravy mají vždy protipoložku, kterou jsou v mnoha případech v závislosti na operaci a vnitrostátních účetních pravidlech „emitované akcie/podílové jednotky investičních fondů“ nebo „zbývající pasiva“.

| 3. | V zásadě jsou pro hodnoty transakcí, pokud jde o vklady/úvěry a cenné papíry, dány tyto pokyny. Hodnota transakce vkladů/úvěrů a cenných papírů nezahrnuje poplatky atd. Hodnota transakce vkladu/úvěru nezahrnuje naběhlé úroky, které jsou pohledávkou nebo závazkem, avšak nebyly dosud přijaty ani vyplaceny. Místo toho se naběhlé úroky u úvěrů/vkladů vykazují v rámci položky „zbývající aktiva“ nebo případně „zbývající pasiva“.
  Naběhlý úrok z držených a emitovaných cenných papírů je obsažen ve stavových údajích o cenných papírech a v hodnotě transakce. |
| --- | --- |

3.

V zásadě jsou pro hodnoty transakcí, pokud jde o vklady/úvěry a cenné papíry, dány tyto pokyny. Hodnota transakce vkladů/úvěrů a cenných papírů nezahrnuje poplatky atd. Hodnota transakce vkladu/úvěru nezahrnuje naběhlé úroky, které jsou pohledávkou nebo závazkem, avšak nebyly dosud přijaty ani vyplaceny. Místo toho se naběhlé úroky u úvěrů/vkladů vykazují v rámci položky „zbývající aktiva“ nebo případně „zbývající pasiva“.

Naběhlý úrok z držených a emitovaných cenných papírů je obsažen ve stavových údajích o cenných papírech a v hodnotě transakce.

Oddíl 2:   Úpravy z přecenění

| 1. | Nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) dává flexibilitu, pokud jde o druh údajů, jenž je třeba k výpočtu úprav z přecenění aktiv a pasiv, a pokud jde o formu, v níž se tyto údaje shromažďují a sestavují. O metodě rozhodují národní centrální banky. |
| --- | --- |

1.

Nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) dává flexibilitu, pokud jde o druh údajů, jenž je třeba k výpočtu úprav z přecenění aktiv a pasiv, a pokud jde o formu, v níž se tyto údaje shromažďují a sestavují. O metodě rozhodují národní centrální banky.

| 2. | Pro odvození úprav z přecenění pro cenné papíry shromažďované podle jednotlivých cenných papírů existují tyto dvě možnosti:






  — | investiční fondy vykazují informace podle jednotlivých cenných papírů, které národním centrálním bankám umožňují odvodit úpravy z přecenění: investiční fondy národním centrálním bankám vykazují informace, vyžadované v odstavcích 1, 2 a 4 tabulky 2 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), podle jednotlivých cenných papírů. Díky této informaci mohou národní centrální banky získávat přesné informace o „úpravách z přecenění“, jež se mají předávat ECB. Zvolí-li tuto možnost, mohou národní centrální banky odvozovat „úpravy z přecenění“ podle jednotné metody v rámci Eurosystému, tzv. „metody odvozování toků“, jež je popsána v příručce pro investiční fondy, která doprovází uvedené nařízení, |
| --- | --- | --- |

2.

Pro odvození úprav z přecenění pro cenné papíry shromažďované podle jednotlivých cenných papírů existují tyto dvě možnosti:

—

investiční fondy vykazují informace podle jednotlivých cenných papírů, které národním centrálním bankám umožňují odvodit úpravy z přecenění: investiční fondy národním centrálním bankám vykazují informace, vyžadované v odstavcích 1, 2 a 4 tabulky 2 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), podle jednotlivých cenných papírů. Díky této informaci mohou národní centrální banky získávat přesné informace o „úpravách z přecenění“, jež se mají předávat ECB. Zvolí-li tuto možnost, mohou národní centrální banky odvozovat „úpravy z přecenění“ podle jednotné metody v rámci Eurosystému, tzv. „metody odvozování toků“, jež je popsána v příručce pro investiční fondy, která doprovází uvedené nařízení,

| — | investiční fondy přímo vykazují transakce podle jednotlivých cenných papírů národní centrální bance: investiční fondy vykazují kumulované částky nákupů a prodejů cenných papírů, k nimž došlo během referenčního období, jak je uvedeno v odstavcích 1 a 3 tabulky 2 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), podle jednotlivých cenných papírů. Národní centrální banky vypočítají „úpravy z přecenění“ tak, že z rozdílu mezi stavy ke konci období odstraní transakce, a úpravu z přecenění předloží podle těchto obecných zásad ECB. |
| --- | --- |

—

investiční fondy přímo vykazují transakce podle jednotlivých cenných papírů národní centrální bance: investiční fondy vykazují kumulované částky nákupů a prodejů cenných papírů, k nimž došlo během referenčního období, jak je uvedeno v odstavcích 1 a 3 tabulky 2 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), podle jednotlivých cenných papírů. Národní centrální banky vypočítají „úpravy z přecenění“ tak, že z rozdílu mezi stavy ke konci období odstraní transakce, a úpravu z přecenění předloží podle těchto obecných zásad ECB.

| 3. | Pro aktiva a pasiva jiná než cenné papíry nebo pro cenné papíry, které nejsou shromažďovány podle jednotlivých cenných papírů, jsou pro odvození úprav z přecenění dány tyto dvě možnosti:






  — | investiční fondy vykazují agregované úpravy: investiční fondy vykazují úpravy pro každou položku, které odrážejí změny ocenění z důvodu změn cen a směnných kurzů (10). Národní centrální banky, které zvolí tuto metodu, agregují úpravy vykázané investičními fondy za účelem předání údajů ECB. |
| --- | --- | --- |

3.

Pro aktiva a pasiva jiná než cenné papíry nebo pro cenné papíry, které nejsou shromažďovány podle jednotlivých cenných papírů, jsou pro odvození úprav z přecenění dány tyto dvě možnosti:

—

investiční fondy vykazují agregované úpravy: investiční fondy vykazují úpravy pro každou položku, které odrážejí změny ocenění z důvodu změn cen a směnných kurzů (10). Národní centrální banky, které zvolí tuto metodu, agregují úpravy vykázané investičními fondy za účelem předání údajů ECB.

| — | investiční fondy vykazují agregované transakce: investiční fondy akumulují transakce během měsíce a předávají hodnotu nákupů a prodejů národní centrální bance. Národní centrální banky, které obdrží údaje o transakcích, vypočítají „úpravy z přecenění“ jako zbytek rozdílu mezi stavy a transakcemi a úpravu z přecenění ECB předloží podle těchto obecných zásad. |
| --- | --- |

—

investiční fondy vykazují agregované transakce: investiční fondy akumulují transakce během měsíce a předávají hodnotu nákupů a prodejů národní centrální bance. Národní centrální banky, které obdrží údaje o transakcích, vypočítají „úpravy z přecenění“ jako zbytek rozdílu mezi stavy a transakcemi a úpravu z přecenění ECB předloží podle těchto obecných zásad.

ČÁST 5

Úpravy toků: zvláštní znaky statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci

Oddíl 1:   Úvod

Pro statistiku účelových finančních společností pro sekuritizaci předávají národní centrální banky transakce za všechny položky v rozvaze účelové finanční společnosti pro sekuritizaci v souladu s článkem 20. Zpravodajské jednotky účelových finančních společností pro sekuritizaci poskytují transakce ve smyslu části 3 přílohy II nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) přímo příslušné národní centrální bance, nebo alternativně mohou zpravodajské jednotky místo toho po dohodě s národní centrální bankou poskytovat úpravy z přecenění a jiné změny objemu, které národní centrální bance umožňují odvodit transakce v souladu se zásadami vymezenými v této příloze.

Oddíl 2:   Odpisy/snížení hodnoty

| 1. | Národní centrální banky ECB vykazují údaje o odpisech/snížení hodnoty sekuritizovaných úvěrů v souladu s článkem 20. Odpisy/snížení hodnoty zachycené v době, kdy jsou úvěry prodány nebo převedeny na třetí osobu, jsou rovněž zahrnuty, jsou-li identifikovatelné. |
| --- | --- |

1.

Národní centrální banky ECB vykazují údaje o odpisech/snížení hodnoty sekuritizovaných úvěrů v souladu s článkem 20. Odpisy/snížení hodnoty zachycené v době, kdy jsou úvěry prodány nebo převedeny na třetí osobu, jsou rovněž zahrnuty, jsou-li identifikovatelné.

| 2. | Zpravodajské jednotky mohou po dohodě s příslušnou národní centrální bankou namísto údajů o odpisech/snížení hodnoty poskytovat jiné informace, které národní centrální bance umožní odvodit požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty. |
| --- | --- |

2.

Zpravodajské jednotky mohou po dohodě s příslušnou národní centrální bankou namísto údajů o odpisech/snížení hodnoty poskytovat jiné informace, které národní centrální bance umožní odvodit požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty.

---

(1)  To je v souladu s ESA 2010 a dalšími mezinárodními statistickými standardy.

(2)  V případě statistiky investičních fondů však nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) vyžaduje, aby nové emise a splácení či zpětné odkupy akcií/podílových listů investičních fondů byly během vykazovaného měsíce vykazovány odděleně.

(3)  Definice a klasifikace „ostatních změn“ je ve velké míře v souladu s ESA 2010. „Reklasifikace a ostatní úpravy“ představují obecně ekvivalent k „ostatním změnám objemu aktiv a závazků“ (K.1-K.6, viz odstavce 6.03-25), zatímco „přecenění“ lze převést na „nominální zisky a ztráty z držby“ (K.7, viz odstavce 6.26-64). V případě rozvahové statistiky představuje důležitou odchylku začlenění „odpisů úvěrů“ do „přecenění“ (konkrétně ve formě přecenění z důvodu změn cen), zatímco v ESA 2010 se obvykle pokládají za „ostatní změny objemu“ (odstavec 6.14) - s výjimkou ztrát realizovaných při prodeji úvěrů; tyto ztráty, které se rovnají rozdílu mezi cenou transakce a účetní hodnotou úvěrů v rozvaze, by se měly zaznamenávat jako přecenění (odstavec 6.58). Začlenění „odpisů úvěrů“ do „přecenění“ představuje rovněž odchylku od pravidel pro mezinárodní investiční pozici. V rámci mezinárodní investiční pozice se „odpisy úvěrů“ považují za „ostatní úpravy“, a nikoli za „změny cen nebo směnných kurzů“. Pro statistiku investičních fondů se „odpisy/snížení hodnoty“ úvěrů nevyžadují.

(4)  Úpravy odpovídající vlastní rozvaze ECB vykazuje Generální ředitelství ECB pro administrativu.

(5)  Toto kritérium se uplatňuje v hraničních případech. Například při založení nové banky, která převezme činnosti, které předtím prováděla jménem nerezidentské banky zastupující kancelář, vyvolá transakční tok, který není odstraněn ze statistického toku.

(6)  Viz tisková zpráva ECB ze dne 8. července 1998„Setting-up of common market standards“, která je k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

(7)  Nakládání s naběhlým úrokem v rozvahové statistice MFI se odlišuje od ESA 2010, která stanoví, že „úroky se zaznamenávají jako plynule v čase nabíhající věřiteli ze zůstatku jistiny“ a konkrétně jako transakce v rámci finančního nástroje, kterého se týká, což odpovídá transakci v rámci úrokového výnosu v nefinančních účtech (odstavec 5.43). V platební bilanci a mezinárodní investiční pozici se naběhlé úroky vykazují v příslušné kategorii nástrojů.

(8)  Jedná se o úvěry, které nejsou včas splaceny nebo jsou jinak identifikovány jako zčásti nebo zcela znehodnocené v souladu s vymezením selhání v článku 178 nařízení (EU) č. 575/2013.

(9)  K odpisům/snížení hodnoty úvěrů, pro které měnová finanční instituce vystupuje jako správce, může dojít proto, že úvěry jsou stále vykazovány v rozvaze, buď na individuálních účtech měnové finanční instituce, nebo na úrovni skupiny, přičemž údaje související se správou, které se vykazují národní centrální bance, z těchto zdrojů vycházejí. K odpisům/snížení hodnoty může dojít i tehdy, jestliže správce musí v případě znehodnocených úvěrů uvést snížený zůstatek jistiny úvěru, aby dodržel dohody s investory.

(10)  V souladu s přílohou III nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) buď národní centrální banky shromažďují údaje o přecenění z důvodu změn cen a směnných kurzů od investičních fondů, nebo alternativně shromažďují pouze údaje o přecenění z důvodu změn cen a nezbytné údaje, které pokrývají minimálně členění měn na britskou libru, americký dolar, japonský jen a švýcarský frank s cílem odvodit přecenění z důvodu změn směnných kurzů.

---

PŘÍLOHA V

SEZNAM INSTITUCIONÁLNÍCH JEDNOTEK PRO STATISTICKÉ ÚČELY

ČÁST 1

Přiřazení seznamů atributů Rejstříku institucí a přidružených osob (RIAD) ke konkrétním souborům údajů vedeným pro statistické účely

| Attribute name (1) | Relevantní v kontextu seznamu |
| --- | --- |
| MFI | investičních fondů | účelových finančních společností pro sekuritizaci | institucí významných pro statistiku platebního styku (2) |
| Typ | Periodicita aktualizací | Typ | Periodicita aktualizací | Typ | Periodicita aktualizací | Typ | Periodicita aktualizací |
| ‘Non-industry’ IDs | | | | | | | | |
| — | RIAD code |

Attribute name (1)

Relevantní v kontextu seznamu

MFI

investičních fondů

účelových finančních společností pro sekuritizaci

institucí významných pro statistiku platebního styku (2)

Typ

Periodicita aktualizací

Typ

Periodicita aktualizací

Typ

Periodicita aktualizací

Typ

Periodicita aktualizací

‘Non-industry’ IDs

—

RIAD code

M

d

M

q

M

q

M

a

| — | Nationals business register |
| --- | --- |

—

Nationals business register

E

d

E

q

E

q

O

a

| — | EGR code |
| --- | --- |

—

EGR code

E

d

E

q

| — | LEI (jak je k dispozici) |
| --- | --- |

—

LEI (jak je k dispozici)

M

d

M

q

M

q

M

a

‘Industry’ IDs

| — | BIC |
| --- | --- |

—

BIC

E

d

| — | ISINs |
| --- | --- |

—

ISINs

E

d

M

q

M

q

Name

M

d

M

q

M

q

M

a

Country of residence

M

d

M

q

M

q

M

a

Address

M

d

M

q

M

q

M

a

Area code

M

d

M

q

M

q

M

a

Legal form

E

d

E

q

E

q

E

a

Flag Listed

M

d

M

q

M

q

O

a

Flag Supervised

M

d

M

q

M

q

M

a

Reporting requirements

E

d

E

q

E

q

E

a

Type of licence

M

d

M

q

M

q

O

a

Capital variability

M

q

UCITS compliance

M

q

Legal set-up

M

q

Flag Sub-fund

M

q

Nature of securitisation

M

q

Flag E-money issuer - licence

M

a

Flag E-money issuer - business

M

a

Flag Payment service provider -licence

M

a

Flag Payment service provider - business

M

a

Flag Payment system operator

M

a

Comment

O

d

O

q

O

q

O

a

NACE code

M

d

M

q

M

q

E

a

Total employment

E

a

O

a

E

a

O

a

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

M

a

E

a

E

a

Net assets, net asset value

E

a

M

a

ESA 2010

M

d

M

q

M

q

M

a

Sub-sector type

M

d

M

q

M

q

M

a

Birth date

O

d

O

q

O

q

O

a

Closure date

M

d

M

q

M

q

M

a

Flag Activity status

M

d

M

q

M

q

M

a

Minimální referenční údaje (1) vyžadované pro

Originator of FVC

M

q

Management company

M

q

M

q

Headquarter of branch

M

d

M („mandatory“ - povinný), E („encouraged“ - k poskytování údajů jsou subjekty pobízeny), O („optional“ - nepovinný), prázdný („blank“ - neuplatňuje se)

Periodicita: a („annual“ - ročně), q („quarterly“ - čtvrtletně), m („monthly“ - měsíčně) d („daily/as soon as a change occurs“ - denně/jakmile dojde ke změně).

Lhůty: pro roční údaje činí (není-li uvedeno jinak) jeden měsíc po referenčním datu.

ČÁST 2

Typy vztahů mezi organizačními jednotkami

| | Typ | Periodicita aktualizací |
| --- | --- | --- |
| 1. | Organizační vztahy v rámci podniku |

Typ

Periodicita aktualizací

1.

Vztah mezi právní jednotkou (jednotkami) a podnikem.

O

—

| 2. | Vztahy v rámci skupiny podniků |
| --- | --- |

2.

Vztah kontroly

E (3)

q

Vlastnický vztah

E (3)

q

| 3. | Jiné vztahy |
| --- | --- |

3.

Spojení mezi „původcem“ a jeho účelovou finanční společností pro sekuritizaci

M

q

Spojení mezi „správcovskou společností“ a jeho účelovou finanční společností pro sekuritizaci/investičním fondem

M

q

Spojení mezi „nerezidentskou pobočkou“ a jejím „ústředím“

M

d

Spojení mezi „dílčím fondem“ a „rámcovým fondem“

M

q

Spojení s předchůdcem/nástupcem v případě absorpce/odchodu

M

d / q

ČÁST 3

Definice a upřesnění pokynů k vykazování

| RIAD code | Jedinečný identifikační kód pro každou organizační jednotku v systému RIAD, který se skládá se dvou částí: „host“ a „id“.
  Hodnoty těchto dvou částí dohromady zajišťují, aby byl tento primární klíč jedinečný:






  — | dvoumístný kód zemí ISO-3166, |
| --- | --- | --- |

RIAD code

Jedinečný identifikační kód pro každou organizační jednotku v systému RIAD, který se skládá se dvou částí: „host“ a „id“.

Hodnoty těchto dvou částí dohromady zajišťují, aby byl tento primární klíč jedinečný:

—

dvoumístný kód zemí ISO-3166,

| — | volný řetěz. |
| --- | --- |

—

volný řetěz.

[povinná položka pro zřízení subjektu v systému RIAD]

Alias identifiers

Otevřený seznam mnoha identifikačních kódů, které sestávají z identifikačních kódů, které mohou či nemusí splňovat žádný (polo) odvětvový standard. Vzhledem k tomu, že může obsahovat čistě „národní“ kódy, není celý seznam pro všechny instituce, které poskytují údaje, povinný. Příkladem jsou kódy v rámci národního obchodního rejstříku, kód rejstříku „EuroGroups Register“, identifikátor právního subjektu („Legal Entity Identifier“) (je-li k dispozici) a kód „BIC“.

Aby byla výměna údajů mezi národní centrální bankou a systémem RIAD funkční, musí být identifikátor registrován v konkrétním seznamu kódů systému.

ISIN

Mezinárodní identifikační číslo cenných papírů („International Securities Identifying Number“) ve smyslu ISO 6166. V systému RIAD se kódy ISIN objevují dvěma způsoby:

| — | v případě investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci zpravodajská povinnost zahrnuje povinnost vykazovat (všechny) zůstatky (nesplacených či zpětně neodkoupených) cenných papírů emitovaných finančním podnikem, |
| --- | --- |

—

v případě investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci zpravodajská povinnost zahrnuje povinnost vykazovat (všechny) zůstatky (nesplacených či zpětně neodkoupených) cenných papírů emitovaných finančním podnikem,

| — | vzhledem k tomu, že každý cenný papír emitovaný korporací rovněž jednoznačně identifikuje subjekt, lze pro identifikaci samotné organizační jednotky použít jakýkoli jediný kód ISIN emitovaných (a pokud možno) kótovaných akcií či jiných zůstatků dluhových cenných papírů. |
| --- | --- |

—

vzhledem k tomu, že každý cenný papír emitovaný korporací rovněž jednoznačně identifikuje subjekt, lze pro identifikaci samotné organizační jednotky použít jakýkoli jediný kód ISIN emitovaných (a pokud možno) kótovaných akcií či jiných zůstatků dluhových cenných papírů.

Name

Úplný název, pod kterým je subjekt registrován, včetně určení právní formy společnosti (např. Plc, Ltd, SpA, AG atd.).

Country of residence

Země, v níž je subjekt právně zřízen či registrován.

[povinná položka pro zřízení subjektu v systému RIAD]

Address

Podrobné údaje o tom, kde se organizační jednotka nachází, přičemž se tato proměnná případně skládá ze čtyř částí:

City

| — | Město, ve kterém se subjekt nachází, |
| --- | --- |

—

Město, ve kterém se subjekt nachází,

Address

| — | Název ulice a číslo budovy, |
| --- | --- |

—

Název ulice a číslo budovy,

Postal code

| — | Poštovní směrovací číslo podle zvyklostí národních poštovních systémů, |
| --- | --- |

—

Poštovní směrovací číslo podle zvyklostí národních poštovních systémů,

Postal box

| — | Číslo poštovní přihrádky podle národních zvyklostí pro poštovní přihrádky. |
| --- | --- |

—

Číslo poštovní přihrádky podle národních zvyklostí pro poštovní přihrádky.

Area code

Zeměpisná klasifikace vyžadovaná pro statistické účely.

Legal form

Doména příslušných právních forem se řídí seznamy jednotlivých národních kódů, které musí být v systému RIAD registrovány předtím, než je národní centrální banky poskytující údaje mohou použít k přenosu údajů.

Flag Listed (4)

Příznak, který označuje, zda je organizační jednotka kótována na burze (tuzemské nebo zahraniční) nebo zda jsou její akcie obchodovány na burze; může být opačně použit k označení odstranění subjektu ze seznamu.

Flag Supervised (4)

Příznak, který označuje, zda se na subjekt vztahuje úprava dohledu svěřeného národním a/nebo nadnárodním orgánům.

Reporting requirements

Otevřené seznamy kódů, které lze použít k zaznamenání toho, jaké národní a/nebo nadnárodní zpravodajské povinnosti subjekt podléhá, v centrálním registru; na jeden subjekt se může vztahovat několik povinností.

Doména příslušných seznamů jednotlivých národních kódů musí být v systému RIAD registrována předtím, než je národní centrální banky poskytující údaje mohou použít k přenosu údajů.

Type of licence

Atribut, který označuje, zda má subjekt (zvláštní) povolení vydané národními a/nebo nadnárodními orgány.

V systému RIAD mohou být zaznamenány podrobné seznamy národních kódů, které umožní identifikace konkrétních úprav/rámců týkajících se povolení.

Capital variability

Tato proměnná specifikuje veškerá omezení počtu akcií, jenž může fond emitovat, tj. představuje otevřený nebo uzavřený fond.

UCITS compliance

Příznak, který uvádí, zda je fond v souladu se SKIPCP.

Legal set-up

Tato proměnná specifikuje právní formu, kterou může investiční fond mít.

Sub-fund

Tato proměnná uvádí, zda je investiční fond dílčím fondem.

Nature of securitisation

Tato proměnná upřesňuje druh sekuritizace, kterou účelová finanční společnost pro sekuritizaci provedla.

Flag E-money issuer - licence (4)

Příznak uvádí, zda má subjekt zvláštní oprávnění působit jako vydavatel elektronických peněz (podle článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES) (1).

Flag E-money issuer - business (4)

Příznak, který uvádí, zda subjekt skutečně vykonává činnost „vydavatele elektronických peněz“.

Flag Payment service provider - licence (4)

Příznak uvádí, zda má subjekt zvláštní oprávnění působit jako poskytovatel platebních služeb (podle článku 4 směrnice 2007/64/ES).

Flag Payment service provider - business (4)

Příznak, který uvádí, zda subjekt skutečně vykonává činnost „poskytovatele platebních služeb“.

Flag Payment system operator (4)

Příznak, který označuje, zda je subjekt provozovatelem platebního systému podle článku 1 nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43)

Comment

Volný text.

NACE

Hlavní činnost v souladu s NACE Rev.2 (třída 4 čísel).

Total employment

Počet zaměstnanců; pokud možno měřeno v ekvivalentech plného pracovního úvazku.

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

Celková částka rozvahy podle příslušného nařízení o rozvahových položkách/investičních fondech/účelových finančních společnostech pro sekuritizaci (v eurech).

Net assets, NAV

Pro investiční fondy hodnota akcií/podílových listů; pro úvěrové instituce přibližně odhadnutá pomocí „kapitálu a rezerv“ (v eurech).

ESA 2010

Institucionální sektory ESA 2010 (kód ze 4 čísel); může obsahovat klasifikaci „pod veřejnou/vnitrostátní soukromou/zahraniční kontrolou“.

Sub-sector type

Rozšíření klasifikace ESA 2010, které umožňuje identifikaci dílčích kategorií standardního členění na základě národních účtů.

Birth date

Datum právního založení právní jednotky nebo registrace institucionální jednotky; nelze-li tyto informace odvodit (při vynaložení přiměřeného úsilí), je třeba poskytnout přiměřený odhad.

[povinná položka pro zřízení subjektu v systému RIAD; lze ji odhadnout]

Closure date

Datum zrušení registrace subjektu. Všechny subjekty zůstávají v systému RIAD i po datu jejich uzavření.

ad existence

Dotazy, zda jednotlivá jednotka v určitém okamžiku existuje (či nikoli) lze odvodit z data uzavření.

Activity status (4)

Příznak, který označuje, zda je subjekt „činný“, „nečinný“ nebo „v likvidaci“. tento atribut doplňuje informaci o tom, zda subjekt (stále) existuje.

ad liquidation

Datum, od něhož začíná platit hodnota „v likvidaci“ (viz „status činnosti“), označuje zahájení procesu likvidace.

ad absorption

Události ve společnostech, jakými jsou fúze a rozdělení, jsou v systému RIAD přiřazeny pomocí záznamů o relevantních výmazech, změnách či vzniku plus o souvisejících vztazích s předchůdcem/nástupcem.

Relationship between legal unit(s) and enterprise

Umožňuje zaznamenání vztahu mezi právní jednotkou a podnikem, který provozuje, při zohlednění konceptu, že podnik může být buď jednou právní jednotkou, nebo kombinací právních jednotek.

Control relationship

Vztah mezi právními jednotkami, založený na pojmu „kontrola“ ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (2) (pravidlo vlastnictví > 50 %).

Ownership relationship

Vztah mezi právními jednotkami založený na pojmu „podíl na kapitálu“, „hlasovací práva“ atd., který například představuje pravidlo > 10 % vymezené v měřítku přímých zahraničních investic stanoveném Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.

Link between a ‘sub-fund’ and an ‘umbrella fund’

Umožňuje zaznamenat příslušné vztahy, pokud rámcový fond oddělí svá aktiva do různých dílčích fondů tak, že aktiva/podílové listy, které se vztahují ke každému dílčímu fondu, jsou nezávisle kryty odlišnými aktivy (viz nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38)).

Management company

Popis registrované správcovské společnosti fondu či účelové finanční společnosti pro sekuritizaci - název, rezidentská příslušnost, kód institucionálního sektoru a kód RIAD (pro rezidentské jednotky Unie).

Musí být spojena s určitým investičním fondem (fondy) či účelovou finanční společností (společnostmi) pro sekuritizaci, které tato společnost spravuje.

Headquarter

Popis registrovaného (na nejvyšší úrovni) ústředí pobočky, která působí v členském státě Unie - název, rezidentská příslušnost, kód institucionálního sektoru a kód RIAD (pro rezidentské jednotky Unie).

Musí být spojeno s příslušnou pobočkou zřízenou v zemi Unie.

Originator

Popis registrované společnosti, která pro účely sekuritizace založila účelovou finanční společnost a převedla aktiva nebo soubor aktiv a/nebo úvěrové riziko vyplývající z aktiv nebo souboru aktiv do sekuritizační struktury - název, rezidentská příslušnost, kód institucionálního sektoru a kód RIAD (pro rezidentské jednotky Unie).

Musí být spojena s určitou účelovou finanční společností (společnostmi) pro sekuritizaci, které tato společnost založila.

ČÁST 4

Přenos údajů

Národní centrální banky mohou poskytovat referenční údaje (jejich aktualizace) online nebo v rámci souboru prostřednictvím systému RIAD v souladu s jedním z formátů uvedených v dokumentu „Exchange Specification for the RIAD Data Exchange System“. Vložení nových subjektů do systému RIAD (jakož i výjimečný výmaz z databáze) lze rovněž provést online nebo v rámci souboru.

Systém RIAD při správě referenčních údajů uplatňuje úsporný přístup, což znamená, že jakoukoli změnu referenčních údajů jednotlivého subjektu lze uplatnit na konkrétní (jednotlivé) atributy. Kromě hrubých chyb nedochází k výmazu subjektu registrovaného v systému RIAD; jeho životnost je určena registrací data vzniku nebo data uzavření. Změny jednotlivých atributů se provádějí pomocí změny (rozmezí platnosti) konkrétních hodnot.

---

(1)  Pro další popis a metadata viz část 3.

(2)  Instituce významné pro statistiku platebního styku; prosím vezměte na vědomí, že seznam institucí významných pro statistiku platebního styku se může překrývat se seznamem MFI

(3)  jen pro „velké bankovní skupiny“ s ústředím v eurozóně (viz článek 12)

(4)  Pro jednoduché příznaky není třeba při prvním předání poskytovat žádná konkrétní rozmezí platnosti.

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7).

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).

---

PŘÍLOHA VI

POŽADAVKY NA VYKAZOVÁNÍ ZPĚTNÝCH ÚDAJŮ

1.   Požadavky ESA 2010 - čtvrtletní zpětné údaje nebo odhady pro stavební prvky měnové a finanční statistiky (údaje o stavech a tocích
   (1)
  )

| Tabulka 1: | Požadavky vyplývající z nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) |
| --- | --- |

Tabulka 1:

Požadavky vyplývající z nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)

Potřebné údaje

1

Úvěry poskytnuté:

| a) | dílčím sektorům MFI |
| --- | --- |

a)

dílčím sektorům MFI

| b) | vládním institucím a účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci s členěním splatnosti |
| --- | --- |

b)

vládním institucím a účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci s členěním splatnosti

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(vysoká priorita)

2

Členění akcií a ostatních účastí:

| a) | pro MFI celkem, instituce jiné než MFI celkem a emitenty ze zbytku světa celkem, rozdělení „akcií a ostatních účastí“ na: „kótované akcie“, „nekótované akcie“ a „ostatní účasti“ |
| --- | --- |

a)

pro MFI celkem, instituce jiné než MFI celkem a emitenty ze zbytku světa celkem, rozdělení „akcií a ostatních účastí“ na: „kótované akcie“, „nekótované akcie“ a „ostatní účasti“

| b) | pro dílčí sektory institucí jiných než MFI ostatní finanční zprostředkovatelé, pojišťovací společnosti, penzijní fondy a nefinanční podniky: rozdělení „akcií a ostatních účastí“ na: „kótované akcie“, „nekótované akcie“ a „ostatní účasti“ |
| --- | --- |

b)

pro dílčí sektory institucí jiných než MFI ostatní finanční zprostředkovatelé, pojišťovací společnosti, penzijní fondy a nefinanční podniky: rozdělení „akcií a ostatních účastí“ na: „kótované akcie“, „nekótované akcie“ a „ostatní účasti“

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(vysoká priorita)

3

Členění vkladů přijatých od dílčích sektorů MFI: celkové údaje o vkladech za (dílčí) sektory (nových) protistran institucí jiných než MFI a o jednodenních vkladech pro ústřední vládní instituce za účelem získání lepšího přehledu v rámci dílčích sektorů institucí jiných než MFI

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(velmi vysoká priorita)

4

Členění finančních derivátů: podle sektoru (MFI/instituce jiné než MFI) a geografické oblasti (tuzemsko/jiné členské státy eurozóny/zbytek světa)

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(nízká priorita)

5

Sektor ostatních finančních zprostředkovatelů - samostatná identifikace investičních fondů

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(vysoká priorita)

6

Sektor nových ostatních finančních zprostředkovatelů - spojené dílčí sektory S.125-S.127 a holdingové společnosti nefinančních podniků

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(velmi vysoká priorita)

7

Rozdělení stávajícího sektoru pojišťovacích společností a penzijních fondů na sektor pojišťovacích společností a sektor penzijních fondů

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(vysoká priorita)

| Tabulka 2: | Požadavky vyplývající z nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) |
| --- | --- |

Tabulka 2:

Požadavky vyplývající z nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38)

Potřebné údaje

1

Sektory ESA 2010: samostatná identifikace sektoru investičních fondů

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(vysoká priorita)

2

Sektory ESA 2010: spojený sektor nových ostatních finančních zprostředkovatelů

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(velmi vysoká priorita)

| Tabulka 3: | Požadavky vyplývající z nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) |
| --- | --- |

Tabulka 3:

Požadavky vyplývající z nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40)

Potřebné údaje

1

Sekuritizované úvěry - sektorová členění

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

(nízká priorita)

2.   Zpětné údaje nebo odhady pro všechny nové znaky s vysokou prioritou, jež byly od června 2014 zavedeny na základě nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)

| Tabulka 4: | Požadavky vyplývající z nařízení (ECB/2013/33) |
| --- | --- |

Tabulka 4:

Požadavky vyplývající z nařízení (ECB/2013/33)

Potřebné údaje

1

Měsíční úvěry poskytnuté:

| a) | dílčím sektorům MFI |
| --- | --- |

a)

dílčím sektorům MFI

| b) | vládním institucím a účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci s členěním splatnosti |
| --- | --- |

b)

vládním institucím a účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci s členěním splatnosti

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

2

Měsíční údaje o prodejích úvěrů a jejich sekuritizaci

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

3

Měsíční údaje o členění vkladů:

| a) | přijatých od dílčích sektorů MFI |
| --- | --- |

a)

přijatých od dílčích sektorů MFI

| b) | celkové údaje o vkladech za (dílčí) sektory (nových) protistran institucí jiných než MFI a o jednodenních vkladech pro ústřední vládní instituce |
| --- | --- |

b)

celkové údaje o vkladech za (dílčí) sektory (nových) protistran institucí jiných než MFI a o jednodenních vkladech pro ústřední vládní instituce

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

4

Celkový naběhlý úrok podle jednotlivého nástroje rozvahy, úvěry, držené dluhové cenné papíry, vklady a emitované dluhové cenné papíry čtvrtletně

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

5

Měsíční údaje o sektoru ostatních finančních zprostředkovatelů - samostatná identifikace investičních fondů

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

6

Měsíční údaje o sektoru nových ostatních finančních zprostředkovatelů - spojené dílčí sektory S.125-S.127 včetně holdingových společností nefinančních podniků

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

7

Měsíční údaje o rozdělení stávajícího sektoru pojišťovacích společností a penzijních fondů na sektor pojišťovacích společností a sektor penzijních fondů

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

8

Měsíční údaje o úvěrových linkách členěné podle sektoru protistrany

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

9

Měsíční údaje o pozicích v rámci skupiny

Zpětné údaje nebo odhady údajů o stavech a tocích

3.   Zpětné údaje nebo odhady pro tyto nové znaky, jež byly od června 2014 zavedeny na základě nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) a těchto obecných zásad

| Tabulka 5: | Požadavky vyplývající z nařízení (ECB/2013/34) a těchto obecných zásad |
| --- | --- |

Tabulka 5:

Požadavky vyplývající z nařízení (ECB/2013/34) a těchto obecných zásad

Potřebné údaje

1

Měsíční údaje o nových členěních podle zbývající splatnosti a nového nastavení úrokové sazby pro účely úrokových sazeb MFI, pokud se týká stavů obchodů.

Zpětné údaje nebo odhady pro úrokové sazby

2

Měsíční údaje o nových členěních podle opětovně sjednaných úvěrů pro účely úrokových sazeb MFI

Zpětné údaje nebo odhady pro úrokové sazby a objemy

---

(1)  Nižší priorita je přiřazena dalšímu úsilí odhadnout úpravy toků pro účely zpětných údajů ESA 2010 za období předcházející 2. čtvrtletí roku 2014, zejména v případech, kdy ze zjištění pracovní skupiny pro měnovou a finanční statistiku vyplývá, že jakýkoli odhad by buď měl nízkou kvalitu, nebo by vyplýval z rozdílu stavů.

---

SLOVNÍK POJMŮ

Akcie (kótované a nekótované (shares) (quoted and unquoted)) zahrnují veškerá finanční aktiva, která představují vlastnická práva ke korporacím nebo kvazikorporacím. Tato finanční aktiva obecně dávají držitelům právo na podíl ze zisků korporací nebo kvazikorporací a v případě likvidace na podíl z jejich čistých aktiv.

Akcie a jiné účasti kromě akcií investičních fondů (shares and other equity, excluding investment fund shares) se týkají držby cenných papírů představujících vlastnická práva v korporacích nebo kvazikorporacích. Tyto cenné papíry obecně dávají držitelům právo na podíl ze zisků korporací nebo kvazikorporací a v případě likvidace na podíl z jejich čistých aktiv.

Akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena (capital shares issued by limited liability companies) jsou cenné papíry, které dávají držitelům postavení spoluvlastníků a opravňují je k podílu na celkovém rozdělovaném zisku a k podílu na čistém jmění v případě likvidace.

Akciové fondy (equity funds) jsou investiční fondy, které investují zejména do účastí. Kritéria pro klasifikaci investičních fondů jako akciových fondů vycházejí z veřejných prospektů, pravidel fondů, zakladatelských dokumentů, stanov, upisovacích dokumentů nebo investičních smluv, marketingových dokumentů či jiných prohlášení s obdobnými účinky.

Atributy (attributes) jsou statistické veličiny, které poskytují uživatelům doplňující kódované (např. jednotka) a nekódované (např. kompilační metoda) informace o poskytnutých údajích. „Povinné“ jsou atributy, které musí nabývat nějakou hodnotu, jinak se sledování, jichž se týkají, považují za bezvýznamná. „Podmíněné“ jsou atributy, které jsou definované pouze v tom případě, že jsou vykazující instituci k dispozici (např. identifikační kódy tuzemských řad) nebo jsou-li relevantní (např. sestavení, přerušení atd.) a mohou nabývat prázdné hodnoty.

Banky poštovních úřadů (post office giro institutions (POGI)) jsou definovány v článku 1 nařízení (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39).

Bezkupónové dluhopisy (zero coupon bonds) zahrnují všechny emise bez kupónového výnosu. Obvykle jsou takové dluhopisy emitovány s emisním disážiem a jsou spláceny v nominální hodnotě. Zahrnují rovněž dluhopisy emitované v nominální hodnotě a splácené s ážiem, například dluhopisy, u nichž se hodnota při splacení váže na směnný kurz nebo index. Většina disážia nebo ážia představuje ekvivalent úroku naběhlého v době životnosti dluhopisu.

Běžná revize (ordinary revision) je revize údajů týkajících se období, které předchází aktuálnímu období.

Centrální banka (central bank) je finanční instituce a kvazikorporace, jejíž hlavní funkcí je emise oběživa, udržování vnitřní a mezinárodní hodnoty měny a správa veškerých mezinárodních rezerv země nebo jejich části.

Čistá hodnota aktiv (net asset value – NAV) investičního fondu je hodnota jeho aktiv po odečtení jeho pasiv kromě akcií investičního fondu.

Dceřiné společnosti (subsidiaries) jsou subjekty zapsané v rejstříku samostatně, v nichž jiný subjekt drží většinový podíl nebo všechny podíly.

Dividendové akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena (dividend shares issued by limited liability companies) jsou cenné papíry, které podle země a okolností svého vzniku mají řadu názvů, například zakladatelské akcie, ziskové akcie, dividendové akcie atd. Tyto cenné papíry: a) nejsou součástí základního kapitálu; b) nezaručují držitelům postavení spoluvlastníků v pravém slova smyslu, a c) nedávají držitelům právo na podíl na zisku zbývajícího po vyplacení dividend ze základního kapitálu a na část z případného zůstatku při likvidaci.

Dlouhodobé dluhové cenné papíry (long-term debt securities) zahrnují všechny emise dluhových cenných papírů s dlouhodobou původní dobou splatnosti přesahující jeden rok; dlouhodobé cenné papíry se obvykle vydávají s kupóny.

Dluhopisové fondy (bond funds) jsou investiční fondy, které investují zejména do dluhových cenných papírů. Kritéria pro klasifikaci investičních fondů jako dluhopisových fondů vycházejí z veřejných prospektů, pravidel fondů, zakladatelských dokumentů, stanov, upisovacích dokumentů nebo investičních smluv, marketingových dokumentů či jiných prohlášení s obdobnými účinky.

Dluhové cenné papíry (debt securities) jsou obchodovatelné finanční nástroje sloužící jako důkaz dluhu, obvykle obchodované na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k instituci, která je vydala.

Domácnosti (households) zahrnují jednotlivce nebo skupiny jednotlivců jako spotřebitele a jako podnikatele vyrábějící tržní výrobky, nefinanční a finanční služby (tržní výrobci) za předpokladu, že výroba výrobků a služeb není prováděna samostatnými subjekty považovanými za kvazikorporace. Zahrnuje také jednotlivce nebo skupiny jednotlivců jako výrobce výrobků a nefinančních služeb výlučně pro vlastní konečné užití (ESA 2010, odstavce 2.118 až 2.128).

Elektronické peníze založené na programovém vybavení (software-based e-money) jsou produkty elektronických peněz, které využívají specializované programové vybavení na osobním počítači a které lze obvykle použít k převodu elektronické hodnoty prostřednictvím telekomunikačních sítí, jako je internet.

Elektronické peníze založené na technickém vybavení (hardware-based e-money) zahrnují produkty elektronických peněz, které poskytují klientům přenosné elektronické zařízení, obvykle kartu s integrovaným obvodem, která obsahuje mikroprocesorový čip (např. předplacené karty).

Elektronickými penězi (electronic money) se rozumí elektronicky, a to i magneticky, uchovávaná peněžní hodnota vyjádřená pohledávkou za vydavatelem, vydaná proti přijetí peněžních prostředků za účelem provádění platebních transakcí ve smyslu čl. 4 odst. 5 směrnice 2007/64/ES a přijímaná jinou fyzickou či právnickou osobou, než je vydavatel elektronických peněz.

Emise akcií při štěpení akcií (split share issues) jsou emise akcií, kde korporace nebo kvazikorporace zvyšuje počet akcií v určitém poměru nebo násobku.

Emise prémiových akcií (issue of bonus shares) je vydání nových akcií akcionářům v poměru k jejich stávajícím podílům na základním kapitálu.

Emise s pevnou sazbou (fixed rate issues) zahrnují všechny emise cenných papírů, u kterých se kupónová platba odvíjející se od výše kupónové míry z jistiny cenného papíru během životnosti emise nemění. Zahrnuty jsou i cenné papíry, které nejsou emitovány s trvale pevnou sazbou nebo s trvale proměnlivou sazbou, tj. emise se smíšenou sazbou (např. emise s pevnou a následně proměnlivou sazbou, emise s proměnlivou a následně pevnou sazbou, emise, u nichž není kupónový výnos po celou dobu životnosti cenných papírů stejný, emise se stoupající nebo klesající sazbou („step-up securities“ a „step-down securities“)).

Emise s proměnlivou sazbou (variable rate issues) zahrnují všechny emise cenných papírů spojené s kupónovým výnosem, u nichž se kupón nebo výše jistiny periodicky přenastavují na základě nezávislé úrokové sazby nebo indexu.

Emitenti cenných papírů (issuers of securities) jsou ty společnosti nebo kvazikorporace, které jsou zapojeny do emisí cenných papírů a nabývají právní závazek vůči držitelům těchto nástrojů v souladu s emisními podmínkami.

Emitované oběživo (currency in circulation) jsou bankovky a mince v oběhu, které jsou vydány nebo schváleny měnovými orgány.

Eurobankovky a euromince v držbě ústředních vládních institucí (euro banknotes and coins held by the central government) jsou bankovky a mince vydané Evropskou centrální bankou, národními centrálními bankami eurozóny a ústředními vládními institucemi, které jsou v držbě ústředních vládních institucí.

Eurodluhopisy (eurobonds) jsou dluhopisy, které jsou – obvykle prostřednictvím mezinárodního syndikátu finančních institucí z několika zemí – umístěny na trhu alespoň dvou zemí současně a které jsou denominovány v měně, která nemusí být měnou ani jedné z těchto zemí.

Fiktivní rezidentské jednotky (notional resident units) jsou definovány jako: a) ty části nerezidentských jednotek, jejichž převažující ekonomický zájem je soustředěn na ekonomickém území dané země (obvykle tehdy, pokud se tam účastní hospodářských transakcí po dobu nejméně jednoho roku), b) nerezidentské jednotky v postavení vlastníků půdy nebo budov na ekonomickém území země, ale pouze pokud jde o transakce týkající se této půdy nebo budov.

Finanční deriváty (financial derivatives) jsou finanční nástroje vázané na určený finanční nástroj, ukazatel nebo komoditu, přičemž jejich prostřednictvím je na finančních trzích možné samostatně obchodovat s konkrétními finančními riziky.

Finanční podniky poskytující úvěry (financial corporations engaged in lending – FCLs), klasifikované jako ostatní finanční zprostředkovatelé, jsou finanční instituce, které se specializují převážně na financování aktiv pro domácnosti a nefinanční podniky. Do této kategorie se zahrnují společnosti, které se specializují na finanční leasing, faktoring, hypoteční úvěry a spotřebitelské úvěry. Tyto finanční podniky mohou vykonávat svou činnost v právní formě stavební spořitelny, obecní úvěrové instituce atd.

Finanční pronájmy (financial leases) jsou smlouvy, při kterých zákonný majitel zboží dlouhodobé spotřeby (dále jen „pronajímatel“) půjčí toto zboží třetí osobě (dále jen „nájemce“) na většinu či dokonce celou dobu jeho ekonomické životnosti proti splátkám, které kryjí cenu zboží plus připočtený úrok. Nájemce tak de facto získá veškeré výhody plynoucí z používání zboží a nese veškeré náklady a rizika spojená s vlastnictvím.

Fondy fondů (funds of funds) jsou investiční fondy, které investují zejména do akcií nebo podílových listů investičních fondů. Kritéria pro klasifikaci investičních fondů jako fondů vycházejí z veřejných prospektů, pravidel fondů, zakladatelských dokumentů, stanov, upisovacích dokumentů nebo investičních smluv, marketingových dokumentů či jiných prohlášení s obdobnými účinky. Zařazují se do kategorie fondů, do kterých primárně investují.

Fondy nemovitostí (real estate funds) jsou investiční fondy, které investují převážně do nemovitostí. Kritéria pro klasifikaci investičních fondů jako fondů nemovitostí vycházejí z veřejných prospektů, pravidel fondů, zakladatelských dokumentů, stanov, upisovacích dokumentů nebo investičních smluv, marketingových dokumentů či jiných prohlášení s obdobnými účinky.

Fondy peněžního trhu (money market funds - MMFs) jsou definovány v článku 2 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Fondy rizikového kapitálu (Venture capital funds - VCF) jsou dílčí kategorií fondů soukromého kapitálu.

Fondy sociálního zabezpečení (social security funds) jsou ústřední, národní a místní institucionální jednotky, jejichž hlavní činnost spočívá v poskytování sociálních dávek a které splňují tato dvě kritéria: a) určité skupiny obyvatelstva jsou ze zákona nebo jiného právního předpisu povinny účastnit se programu nebo platit příspěvky a b) za řízení instituce, pokud jde o stanovení nebo schvalování příspěvků a dávek, zodpovídají vládní instituce nezávisle na své úloze orgánu dohledu nebo zaměstnavatele (ESA 2010, odstavec 2.117).

Fondy soukromého kapitálu (Private equity funds - PEF) jsou investiční fondy, které nevyužívají pákového efektu a které převážně investují do kapitálových nástrojů a nástrojů, které jsou ekonomicky podobné kapitálovým nástrojům emitovaným společnostmi, které nejsou kótovány na burze. Dílčí kategorií fondů soukromého kapitálu jsou fondy rizikového kapitálu (venture capital funds - VCF), které investují do nově začínajících podniků. Fondy soukromého kapitálu (včetně fondů rizikového kapitálu) jsou obvykle zřízeny jako uzavřené fondy nebo jako komanditní společnost pod správou společnosti soukromého kapitálu (private equity company - PEC) nebo - v případě fondu rizikového kapitálu - pod správou společnosti rizikového kapitálu (venture capital company - VCC). Zatímco fondy soukromého kapitálu (včetně fondů rizikového kapitálu) jsou klasifikovány jako investiční fondy v souladu s článkem 1 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), společnosti soukromého kapitálu a společnosti rizikového kapitálu se klasifikují jako pomocné finanční společnosti (kategorie S.126 v ESA 2010), pokud pouze spravují aktiva fondu soukromého kapitálu nebo fondu rizikového kapitálu; pokud na vlastní účet investují do soukromého kapitálu, klasifikují se jako ostatní finanční zprostředkovatelé (kategorie S.125 v ESA 2010).

Globální dluhopisy (global bonds) jsou dluhopisy emitované současně na tuzemském trhu a na euro trhu.

Hedgeovými fondy (hedge funds) se pro účely těchto obecných zásad rozumí podniky kolektivního investování bez ohledu na jejich právní strukturu podle vnitrostátního práva, které uplatňují relativně neomezené investiční strategie za účelem dosažení kladných absolutních výnosů a jejichž vedoucí pracovníci jsou kromě manažerského platu odměňováni na základě výkonnosti fondu. Z tohoto důvodu mají hedgeové fondy jen málo omezení, pokud jde o druhy finančních nástrojů, do kterých mohou investovat, a mohou proto pružně využívat celou řadu finančních technik, včetně „pákového efektu“, krátkých prodejů či jiných technik. Tato definice zahrnuje rovněž fondy, které částečně nebo v plném rozsahu investují do jiných hedgeových fondů, pokud jinak definici splňují. Kritéria pro určení hedgeových fondů je třeba posuzovat na základě veřejných prospektů, jakož i pravidel fondů, stanov, upisovacích dokumentů nebo investičních smluv, marketingových dokumentů nebo jakýchkoli jiných prohlášení s obdobnými účinky.

Hotovostní transakce na přepážce (over-the-counter (OTC) cash transaction) je vklad hotovosti na účet nebo výběr hotovosti z účtu v bance s použitím formuláře banky. Tyto transakce nepředstavují platby v pravém slova smyslu, neboť pouze zahrnují přeměnu peněz vydaných centrální bankou na peníze na bankovním účtu nebo naopak.

Instituce elektronických peněz (electronic money institution) je právnická osoba, jíž bylo uděleno povolení vydávat elektronické peníze ve smyslu článku 2 směrnice 2009/110/ES.

Instituce jiné než měnové finanční instituce (Non-monetary financial institutions (non-MFIs)) jsou definovány v příloze I části 2 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Instituce významné pro statistiku platebního styku (Payment Statistics Relevant Institutions (PSRI)) zahrnují všechny subjekty definované v článku 2.1 nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43). Instituce významné pro statistiku platebního styku jsou určeny tím, že nabízejí platební služby, nebo mají k nabízení platebních služeb oprávnění. Mohou být klasifikovány v různých institucionálních sektorech.

Investiční fondy (investment funds) jsou definovány v první odrážce čl. 1 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38).

Jednodenní vklady (overnight deposits) jsou vklady, které jsou přeměnitelné na peníze a/nebo jsou na požádání převoditelné šekem, bankovním příkazem, odpisem z účtu nebo podobným způsobem bez výrazného zpoždění, omezení nebo sankce. Do této položky jsou zahrnuty zůstatky, které představují předplacené částky v rámci elektronických peněz emitovaných měnovými finančními institucemi, a to buď ve formě elektronických peněz založených na technickém vybavení (např. předplacené karty), nebo elektronických peněz založených na programovém vybavení. Z této položky jsou vyloučeny nepřevoditelné vklady, které lze sice na požádání technicky vybrat, ale jsou s tím spojeny výrazné sankce.

Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (captive financial institutions and money lenders) jsou finanční instituce a kvazikorporace, které se nezabývají finančním zprostředkováním ani neposkytují pomocné finanční služby, pokud se s většinou jejich aktiv nebo závazků neobchoduje na otevřených trzích. Tento subsektor zahrnuje holdingové společnosti, jejichž majetková účast ve skupině dceřiných společností umožňuje kontrolu této skupiny a jejichž hlavním předmětem činnosti je vlastnění skupiny, aniž poskytují jakékoli další služby podnikům, v nichž mají podíl na vlastním kapitálu, tzn., že nespravují ani neřídí jiné jednotky (ESA 2010, odstavce 2.98 až 2.99).

Karty (cards) nabízejí držiteli karty na základě dohody s vydavatelem karty jednu či více z těchto funkcí: hotovostní, debetní, odloženého debetu, kreditní a funkci elektronických peněz.

Kótované akcie kromě akcií/podílových listů investičních fondů (listed shares, also referred to as quoted shares, excluding investment fund’s shares/units) jsou majetkové cenné papíry kótované na burze. Burzou přitom může být uznaná burza cenných papírů nebo jakákoli jiná forma sekundárního trhu. Kótované akcie se v anglickém jazyce označují jako „listed shares“ i jako „quoted shares“. Existence kótovaných cen akcií kótovaných na burze znamená, že běžné tržní ceny jsou obvykle snadno dostupné.

Krátkodobé dluhové cenné papíry (short-term debt securities) zahrnují všechny emise dluhových cenných papírů s krátkodobou původní dobou splatnosti v délce nejvýše jednoho roku; krátkodobé cenné papíry se obvykle vydávají s emisním disážiem. Tato dílčí pozice nezahrnuje cenné papíry, jejichž obchodovatelnost, ačkoli teoreticky možná, je v praxi velmi omezená.

Měna emise (currency of issue) je definována jako měna, v níž je cenný papír denominován.

Měnové finanční instituce jiné než centrální banky (monetary financial institutions (MFIs) other than central banks) jsou definovány v článku 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Mezinárodní instituce (international institutions) zahrnují nadnárodní a mezinárodní organizace, jako jsou například Evropská investiční banka, MMF a Světová banka.

Národní a místní vládní instituce (state and local government): národní vládní instituce zahrnuje takové typy veřejné správy, jež jsou samostatné institucionální jednotky vykonávající s výjimkou správy fondů sociálního zabezpečení některé z funkcí vládních institucí na nižší úrovni, než je úroveň ústředních vládních institucí, a na úrovni vyšší, než je úroveň vládních institucionálních jednotek existujících na místní úrovni. Místní vládní instituce zahrnují takové druhy jednotek veřejné správy, jejichž pravomoc se vztahuje pouze na místně určenou část ekonomického území, s výjimkou místních orgánů fondů sociálního zabezpečení (ESA 2010, odstavce 2.115 až 2.116).

Nefinanční podniky (non-financial corporations) jsou institucionální jednotky, které jsou samostatnými právnickými osobami a tržními výrobci a jejichž hlavní činností je výroba výrobků a nefinančních služeb. Tento sektor zahrnuje také nefinanční kvazikorporace (ESA 2010, odstavce 2.45 až 2.54).

Nekótované akcie kromě akcií investičních fondů (unlisted shares, excluding investment fund shares) jsou majetkové cenné papíry, které nejsou kótované na burze.

Nerezidentští emitenti (non-resident issuers) zahrnují jednotky, které: a) se nacházejí na ekonomickém území zpravodajské země, ale nezabývají se, ani se nehodlají zabývat hospodářskými činnostmi nebo transakcemi na území zpravodajské země po dobu jednoho roku nebo delší; nebo b) se nacházejí mimo ekonomické území zpravodajské země.

Neziskové instituce sloužící domácnostem (NISD) (non-profit institutions serving households) zahrnují neziskové instituce, které jsou samostatnými právnickými osobami, poskytují služby domácnostem a jsou soukromými netržními výrobci. Jejich základní zdroje pocházejí z dobrovolných peněžních nebo naturálních příspěvků domácností jakožto spotřebitelů, z plateb poskytovaných vládními institucemi a z důchodů z vlastnictví (ESA 2010, odstavce 2.129 až 2.130).

Obchodníci s cennými papíry a deriváty (security and derivative dealers – SDDs), klasifikovaní jako ostatní finanční zprostředkovatelé, jsou finanční instituce, které jsou oprávněny poskytovat investiční služby třetím osobám tím, že ve formě podnikání na svůj vlastní účet investují do finančních nástrojů a které se zabývají zejména těmito činnostmi finančního zprostředkování:

| a) | obchodováním s novými nebo nevypořádanými finančními nástroji prostřednictvím nákupu a prodeje těchto finančních nástrojů za výhradním účelem získání prospěchu z rozdílu mezi nákupní a prodejní cenou, a to na vlastní účet a/nebo riziko jako „obchodníci s cennými papíry a deriváty“. To zahrnuje rovněž činnost související s vytvářením trhu. |
| --- | --- |

a)

obchodováním s novými nebo nevypořádanými finančními nástroji prostřednictvím nákupu a prodeje těchto finančních nástrojů za výhradním účelem získání prospěchu z rozdílu mezi nákupní a prodejní cenou, a to na vlastní účet a/nebo riziko jako „obchodníci s cennými papíry a deriváty“. To zahrnuje rovněž činnost související s vytvářením trhu.

| b) | úpisem finančních nástrojů a/nebo nabídkou finančních nástrojů na základě pevného závazku. |
| --- | --- |

b)

úpisem finančních nástrojů a/nebo nabídkou finančních nástrojů na základě pevného závazku.

| c) | pomocí podnikům při emisi nových finančních nástrojů prostřednictvím nabídky nových finančních nástrojů s pevným závazkem k úpisu (tj. k odkupu celé emise za předem dohodnutou cenu) nebo se závazkem odkoupit jen část emise, kterou se nepodařilo na trhu umístit, učiněnými vůči emitentům nových emisí. |
| --- | --- |

c)

pomocí podnikům při emisi nových finančních nástrojů prostřednictvím nabídky nových finančních nástrojů s pevným závazkem k úpisu (tj. k odkupu celé emise za předem dohodnutou cenu) nebo se závazkem odkoupit jen část emise, kterou se nepodařilo na trhu umístit, učiněnými vůči emitentům nových emisí.

Odvětví činnosti (branch of activity) je ekonomická činnost zahrnutá ve statistické klasifikaci ekonomických činností v Unii – NACE Rev. 2. (1)

Ostatní finanční instituce (other financial institutions) jsou všechny finanční instituce, které jsou účastníky platebního systému, nad nímž vykonávají dohled příslušné orgány, tj. buď centrální banka, nebo orgán obezřetnostního dohledu, avšak které nesplňují definici úvěrových institucí.

Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů (other financial intermediaries, except insurance corporations and pension funds - OFIs) jsou finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním, a to tím, že od institucionálních jednotek přijímají závazky v jiné formě, než je oběživo, vklady (nebo vkladům velmi podobné prostředky) nebo akcie/podílové listy investičních fondů, nebo závazky související s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy (ESA 2010, odstavce 2.86 až 2.94).

Ostatní fondy (other funds) jsou investiční fondy jiné než dluhopisové fondy, akciové fondy, smíšené fondy, fondy nemovitostí nebo hedgeové fondy.

Ostatní kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů (other categories of OFIs) je zbytková kategorie složená z finančních institucí, které se nespecializují na žádnou z oblastí činností, kterými se zabývají ostatní dvě kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů (obchodníci s cennými papíry a deriváty a finanční podniky poskytující úvěry). Do této kategorie patří například specializované finanční instituce, jakými jsou společnosti rizikového kapitálu a společnosti rozvojového kapitálu nebo společnosti pro financování vývozu/dovozu.

Ostatní účasti (other equity) zahrnují všechny transakce s ostatními účastmi, které nejsou zahrnuty pod kótovanými a nekótovanými akciemi.

Ostatní vklady (other deposits) jsou všechny držby vkladů jiných než převoditelné vklady. Ostatní vklady nelze v kterémkoli okamžiku použít k platbě a jejich přeměna na oběživo nebo na převoditelné vklady je možná jen s výrazným omezením nebo sankcí. Tato dílčí kategorie zahrnuje termínované vklady, spořicí vklady atd.

Otevřené investiční fondy (open-end investment funds) jsou investiční fondy, jejichž podílové listy nebo akcie jsou na žádost podílníků přímo nebo nepřímo odkoupeny nebo vyplaceny z majetku těchto subjektů.

Peněžními prostředky (funds) se rozumí bankovky a mince, peníze v bezhotovostní podobě a elektronické peníze.

Penzijní fondy (pension funds) zahrnují finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění). Penzijní fondy jako programy sociálního pojištění poskytují příjmy v důchodu a často také dávky v případě smrti a invalidity (ESA 2010, odstavce 2.105 až 2.110).

Platební instituce (payment institution) má stejný význam, jaký má podle definice v článku 4 směrnice 2007/64/ES.

Platební nástroj (payment instrument) je nástroj nebo soubor postupů, které umožňují převod peněžních prostředků od plátce k příjemci ve smyslu článku 4 směrnice 2007/64/ES.

Platební prostředky, označované též jako zúčtovací prostředky (means of payments, also referred to as settlement media) jsou aktiva nebo pohledávky za aktivy, které příjemce přijímá jako splnění platebního závazku plátce vůči příjemci.

Platební příkaz (payment order) je každý příkaz plátce či příjemce jeho poskytovateli platebních služeb, kterým se požaduje provedení platební transakce.

Platební služba (payment service) ve smyslu článku 4 směrnice 2007/64/ES je obchodní činnost spočívající v provádění platebních transakcí jménem fyzické či právnické osoby, přičemž alespoň jeden z poskytovatelů platebních služeb se nachází v Unii. Pro účely statistiky platebního styku se platební služba chápe jako přijetí platební transakce určitým subjektem (např. úvěrovou institucí) za účelem dalšího zpracování (což může být úkolem jiného subjektu) prostřednictvím bezhotovostního zúčtování a/nebo vypořádání.

Platební transakce (payment transaction) je uložení, výběr nebo převod peněžních prostředků od plátce k příjemci, ať už z podnětu plátce či příjemce, bez ohledu na jakékoli související závazky mezi uživateli platebních služeb. Viz též peněžní prostředky a platební prostředky. „Platební transakce“ má stejný význam, jaký má podle definice v článku 4 směrnice 2007/64/ES.

Pobočkou úvěrové instituce (branch of a credit institution) se rozumí provozovna jiná než ústředí, která se nachází ve vykazující zemi a která byla zřízena úvěrovou institucí registrovanou v jiné zemi. Všechny provozovny zřízené ve vykazující zemi toutéž institucí, která je registrována v jiné zemi, tvoří jednu pobočku. Každá z těchto provozoven se počítá jako samostatná úřadovna (viz „úřadovna“).

Pobočky (branches) jsou subjekty nezapsané v rejstříku (nemají samostatnou právní subjektivitu), které jsou zcela ve vlastnictví mateřské společnosti.

Podfondy (Sub-funds) představují oddělenou třídu nebo označení jednotky v rámci fondu, která investuje do zvláštní skupiny nebo portfolia investic. „Podfond“ se označuje také jako „oddělení“. Každý podfond je samostatnou a specializovanou jednotkou. Specializace se může týkat konkrétního finančního nástroje nebo určitého trhu.

Podílové fondy obchodované na burze (Exchange traded funds - ETF) jsou definovány v souladu s obecnými pokyny Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (orgán ESMA) týkajícími se podílových fondů obchodovaných na burze (ESMA/2012/832). Orgán ESMA definuje SKIPCP podílových fondů obchodovaných na burze jako SKIPCP, jejichž nejméně jeden podílový list nebo kategorie akcií je v průběhu dne obchodována nejméně na jednom regulovaném trhu nebo v mnohostranném obchodním systému, s nejméně jedním tvůrcem trhu, který přijme opatření, jež zajistí, že se hodnota jeho podílových listů nebo akcií na burze významně neodlišuje od jejich čisté hodnoty aktiv, případně od orientační čisté hodnoty aktiv. Pro účely těchto obecných zásad by subjekty, které nejsou SKIPCP, avšak splňují definici podílových fondů obchodovaných na burze, vymezenou orgánem ESMA, měly být v této kategorii zahrnuty.

Podřízené dluhopisy, často označované jako podřízený dluh (subordinated bonds, often referred to as subordinated debt) představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, která může být uplatněna až po té, kdy byly uspokojeny všechny další pohledávky s vyšším statutem (např. vklady/úvěry nebo nadřízené dluhové cenné papíry), což jim v některých případech propůjčuje některé znaky „akcií a jiných účastí“.

Pojišťovací společnosti (insurance corporations) zahrnují všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění (ESA 2010, odstavce 2.100 až 2.104).

Pomocné finanční instituce (financial auxiliaries) zahrnují všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají činnostmi, jež úzce souvisejí s finančním zprostředkováním, ale které samy finančními zprostředkovateli nejsou. Pomocnými finančními institucemi jsou i vedení podniků, jejichž všechny dceřiné společnosti nebo většina z nich jsou finančními institucemi (ESA 2010, odstavce 2.95-2.97).

POS transakce (POS transaction) je transakce uskutečněná prostřednictvím POS terminálu s použitím karty s funkcí debetní, kreditní nebo odloženého debetu. Nejsou zahrnuty transakce s použitím karty s funkcí elektronických peněz.

Poskytovatel platebních služeb (payment service provider - PSP) ve smyslu článku 1 směrnice 2007/64/ES je fyzická nebo právnická osoba, jejíž hlavní činnost či předmět podnikání zahrnuje poskytování platebních služeb uživatelům platebních služeb.

Provozovatel platebních služeb (payment service operator - PSO) je fyzická nebo právnická osoba, jejíž hlavní činnost či předmět podnikání spočívá v poskytování technické infrastruktury (např. telekomunikační nebo platební terminály umístěné u obchodníků).

Převoditelné vklady (transferable deposits) jsou jednodenní vklady, jež jsou na žádost přímo převoditelné za účelem provedení plateb jiným hospodářským subjektům pomocí běžně užívaných platebních prostředků, jako jsou úhrady a inkasa, případně též pomocí kreditních či debetních karet, transakcí s elektronickými penězi, šeků nebo obdobných prostředků, a to bez výrazného zpoždění, omezení nebo sankce.

Rezidentská příslušnost emitenta (residency of issuer): emitující jednotka je definována jako rezident zpravodajské země, pokud je její ekonomický zájem soustředěn na ekonomickém území této země – tj. pokud se po delší dobu (jeden rok nebo více) zabývá hospodářskými činnostmi na tomto území.

Sektor držby peněz (money-holding sector) zahrnuje všechny rezidenty eurozóny, kteří nejsou měnovými finančními institucemi, kromě sektoru ústředních vládních institucí.

Sekuritizace (securitisation) je definována v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Sekuritizace vázané na pojištění (Insurance-linked securitisations) jsou sekuritizace, při nichž dochází k převodu pojištění, a to buď formou převodu právního titulu k účelové finanční společnosti pro sekuritizaci nebo podílu na prospěchu z této společnosti, nebo formou převodu pojišťovacích rizik z pojišťovací či zajišťovací společnosti na účelovou finanční společnost pro sekuritizaci, která svou expozici vůči těmto rizikům v plném rozsahu financuje pomocí emise finančních nástrojů, a práva investorů do těchto finančních nástrojů na splacení jsou podřízena zajišťovacím povinnostem účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

Smíšené fondy (mixed funds) jsou investiční fondy, které investují do účastí i dluhopisů bez převažujícího přístupu upřednostňujícího jeden či druhý nástroj. Kritéria pro klasifikaci investičních fondů jako smíšených fondů vycházejí z veřejných prospektů, pravidel fondů, zakladatelských dokumentů, stanov, upisovacích dokumentů nebo investičních smluv, marketingových dokumentů či jiných prohlášení s obdobnými účinky.

Soukromě emitované dluhopisy (privately issued bonds) jsou dluhopisy omezené dvoustrannou dohodou na určité investory za předpokladu, že tyto dluhopisy jsou alespoň potenciálně převoditelné.

Soukromými nabídkami (private placements) se rozumí prodeje emise majetkových cenných papírů jedinému kupujícímu nebo omezenému počtu kupujících bez veřejné nabídky.

Subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (Undertakings for Collective Investments in Transferable Securities (UCITS)) jsou investiční fondy, které byly zřízeny v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (2) o subjektech kolektivního investování do převoditelných cenných papírů.

Syntetické sekuritizace (synthetic securitisations) jsou sekuritizace, kdy dochází k převodu úvěrového rizika aktiva nebo souboru aktiv za použití úvěrových derivátů, záruk nebo jiného podobného mechanismu.

Šek (cheque) je písemný příkaz jedné strany (výstavce) jiné osobě (šekovník; obvykle úvěrová instituce), na jehož základě je šekovník povinen na požádání zaplatit stanovenou částku výstavci nebo třetí osobě, kterou výstavce určí.

Terminály (terminals) jsou elektromechanická zařízení, která umožňují oprávněným uživatelům přístup k různým službám. Uživatelé mají ke službám na terminálu přístup prostřednictvím karty, která má jednu nebo více z následujících funkcí: hotovostní, debetní, odloženého debetu, kreditní a funkci elektronických peněz. Terminály jsou fyzickými přístupovými místy – mohou být s obsluhou (vyžaduje se účast obsluhy terminálu nebo pokladníka) nebo bez obsluhy (určené k samoobslužnému používání držitelem karty).

Terminály v prodejním místě (POS terminály) (point of sale (POS) terminals) jsou zařízení, která umožňují použití platebních karet u fyzicky existujícího (nikoli virtuálního) prodejního místa. Platební informace se zachycují buď manuálně na papírových stvrzenkách, nebo elektronickými prostředky, tj. elektronický převod peněžních prostředků v místě prodeje (electronic funds transfer at point of sale – EFTPOS).

POS terminál je vytvořen tak, aby umožňoval přenos informací online, s žádostí o autorizaci v reálném čase, a/nebo offline.

Toky, označované též jako (finanční) transakce (flows, also referred to as (financial) transactions) se vypočítávají tak, že se vezme rozdíl mezi stavy ke konci měsíce a poté se odstraní ty účinky, které nevyplývají z transakcí. Netransakční vlivy se odstraní pomocí úpravy toků.

Tradiční sekuritizace (traditional securitisations) jsou sekuritizace, kdy dochází k převodu úvěrového rizika aktiva nebo souboru aktiv buď na základě převodu právního titulu k aktivům, která jsou sekuritizována, nebo podílu na prospěchu z těchto aktiv, nebo přistoupením k pohledávce.

Tuzemská platební transakce (domestic payment transaction) má stejný význam jako definice pojmu „vnitrostátní platební transakce“ v článku 2 nařízení (EU) č. 260/2012.

Účastník (participant) je subjekt identifikovaný/uznaný platebním systémem, který může do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat, a to buď přímo či nepřímo.

Účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions - FVC) jsou definovány v čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Úřadovna (office) je provozovna bez právní subjektivity, jež tvoří součást: a) úvěrové instituce nebo banky se sídlem mimo EHP, b) centrální banky nebo c) jiné instituce nabízející platební služby institucím jiným než měnové finanční instituce a jež přímo vykonává některé nebo všechny operace tvořící podstatu činnosti úvěrových institucí.

Ústřední vládní instituce (central government) zahrnují správní resorty státu a jiné ústřední orgány, jejichž pravomoc se vztahuje na celé ekonomické území, s výjimkou správy fondů sociálního zabezpečení (ESA 2010, odstavec 2.114).

Úvěrová instituce (credit institution) má stejný význam, jaký má podle definice v čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013.

Úvěry (loans) jsou peněžní prostředky, které zpravodajské jednotky půjčily dlužníkům a které nejsou podloženy dokumenty nebo jsou zastoupeny jediným dokumentem (i pokud se stal obchodovatelným).

Uzavřené investiční fondy (closed-end investment funds) jsou investiční fondy s pevným počtem vydaných akcií, jejichž akcionáři jsou povinni nakoupit nebo prodat stávající akcie, když do fondu vstupují nebo z něj vystupují.

Uživatel platebních služeb (payment service user) je fyzická či právnická osoba, která využívá platební službu jako plátce a/nebo příjemce. Plátce je stranou platební transakce, která zadává platební příkaz nebo souhlasí s převodem peněžních prostředků příjemci. Příjemce nebo oprávněný je fyzická nebo právnická osoba, která má být konečným příjemcem peněžních prostředků, jež jsou předmětem platební transakce.

Vklady s dohodnutou splatností (deposits with agreed maturity) jsou nepřevoditelné vklady, které nelze přeměnit na peníze před dohodnutým pevným termínem nebo které lze přeměnit na peníze před dohodnutým termínem, avšak držiteli se účtuje sankční poplatek. Finanční produkty s možností obnovení musí být klasifikovány podle nejkratší možné splatnosti. Ačkoliv je u vkladů s dohodnutou splatností možné dřívější vyplacení po předchozím oznámení nebo na požádání ve spojení se sankcí, nejsou tyto znaky pro účely klasifikace považovány za relevantní.

Vklady s výpovědní lhůtou (deposits redeemable at notice) jsou nepřevoditelné vklady bez dohodnuté splatnosti, které nelze přeměnit na peníze bez předchozí výpovědi a před uplynutím výpovědní lhůty není přeměna na hotovost možná nebo je možná pouze se sankcí. Patří sem vklady, které – ač mohou být na požádání zákonně vybrány – by podléhaly sankcím a omezením podle vnitrostátní praxe (klasifikované v pásmu splatnosti „do tří měsíců včetně“), a investiční účty bez výpovědi nebo dohodnuté splatnosti, které však obsahují podmínku omezující výběr (klasifikované v pásmu splatnosti „nad tři měsíce“).

Vládní instituce (general government) zahrnují institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství (ESA 2010, odstavce 2.111 až 2.113). Vládní instituce zahrnují ústřední vládní instituce, národní vládní instituce, místní vládní instituce a fondy sociálního zabezpečení (ESA 2010, odstavce 2.114 až 2.117). Další pokyny k sektorové klasifikaci jednotek jsou uvedeny v dokumentu „Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers“, Evropská centrální banka, třetí vydání, březen 2007.

Výjimečná revize (exceptional revision) je revize údajů za období před předcházejícím referenčním obdobím.

Zpětně odkoupené akcie v kapitálových společnostech, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena (redeemed shares in limited liability companies) jsou akcie, jejichž kapitál byl splacen, ale jež si ponechávají jejich držitelé, kteří jsou nadále spoluvlastníky a mají nadále právo na podíl ze zisku po odečtení vyplacených dividend připadajících na zbývající upsaný kapitál a také na podíl z případného přebytku, který může zůstat při likvidaci.

Zúčtovací prostředky, označované též jako platební prostředky (settlement media, also referred to as means of payments) jsou aktiva nebo pohledávky za aktivy, které se používají pro platby.

---

(1)  Jak je uvedeno v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32).

---