# Euroopa Liidu L 93/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.093.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 93 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide28. märts 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.093.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 93

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide28. märts 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/172/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. oktoober 2013, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu Protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 315/2014, 24. märts 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 seoses teatavate püügi piirnormidega | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 316/2014, 21. märts 2014, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki tehnosiirde kokkulepete suhtes (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 317/2014, 27. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa (kantserogeensed, mutageensed ja reproduktiivtoksilised ained) (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 318/2014, 27. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses fenarimooli, metaflumisooni ja teflubensurooni jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 319/2014, 27. märts 2014, milles käsitletakse Euroopa lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 593/2007 (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 320/2014, 27. märts 2014, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad) VIII lisa | 81 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 321/2014, 27. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 83 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/172/EL

*

Nõukogu otsus, 22. oktoober 2013, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu Protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

2

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 315/2014, 24. märts 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 seoses teatavate püügi piirnormidega

12

*

Komisjoni määrus (EL) nr 316/2014, 21. märts 2014, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki tehnosiirde kokkulepete suhtes (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni määrus (EL) nr 317/2014, 27. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa (kantserogeensed, mutageensed ja reproduktiivtoksilised ained) (
  1
  )

1

24

*

Komisjoni määrus (EL) nr 318/2014, 27. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses fenarimooli, metaflumisooni ja teflubensurooni jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni määrus (EL) nr 319/2014, 27. märts 2014, milles käsitletakse Euroopa lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 593/2007 (
  1
  )

1

58

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 320/2014, 27. märts 2014, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad) VIII lisa

81

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 321/2014, 27. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

83

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määruse (EL) nr 267/2012 (milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010) parandus ( ELT L 88, 24.3.2012 ) | 85 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 72 (ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorrataste asümmeetrilist lähituld ja kaugtuld kiirgavate ja halogeenlampidega (HS 1 lampidega) varustatud esilaternate tüübikinnitust) parandused ( ELT L 75, 14.3.2014 ) | 85 |
| | * | Komisjoni 9. novembri 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1081/2012 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 116/2009 kultuuriväärtuste ekspordi kohta) parandused ( ELT L 324, 22.11.2012 ) | 86 |

Parandused

*

Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määruse (EL) nr 267/2012 (milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010) parandus ( ELT L 88, 24.3.2012 )

( ELT L 88, 24.3.2012 )

85

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 72 (ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorrataste asümmeetrilist lähituld ja kaugtuld kiirgavate ja halogeenlampidega (HS 1 lampidega) varustatud esilaternate tüübikinnitust) parandused ( ELT L 75, 14.3.2014 )

( ELT L 75, 14.3.2014 )

85

*

Komisjoni 9. novembri 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1081/2012 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 116/2009 kultuuriväärtuste ekspordi kohta) parandused ( ELT L 324, 22.11.2012 )

( ELT L 324, 22.11.2012 )

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. oktoober 2013,

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2014/172/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 5 ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga,

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 24. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama liidu ja selle liikmesriikide ning Horvaatia Vabariigi nimel läbirääkimisi Montenegroga, et sõlmida ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga („protokoll”). |
| --- | --- |

(1)

24. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama liidu ja selle liikmesriikide ning Horvaatia Vabariigi nimel läbirääkimisi Montenegroga, et sõlmida ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga („protokoll”).

| (2) | Kõnealused läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ning protokoll parafeeriti 16. mail 2013. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealused läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ning protokoll parafeeriti 16. mail 2013.

| (3) | Protokoll tuleks liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(3)

Protokoll tuleks liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

| (4) | Protokolli sõlmimine toimub eraldi menetluse korras seoses Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvate küsimustega. |
| --- | --- |

(4)

Protokolli sõlmimine toimub eraldi menetluse korras seoses Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvate küsimustega.

| (5) | Arvestades Horvaatia ühinemist liiduga 1. juulil 2013, tuleks protokolli alates nimetatud kuupäevast ajutiselt kohaldada, |
| --- | --- |

(5)

Arvestades Horvaatia ühinemist liiduga 1. juulil 2013, tuleks protokolli alates nimetatud kuupäevast ajutiselt kohaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu ja selle liikmesriikide nimel kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allakirjutamine, eeldusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isiku(d), kellel on õigus liidu ja selle liikmesriikide nimel protokollile alla kirjutada.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse vastavalt selle artiklile 12 ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 22. oktoober 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/2

---

Ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu

PROTOKOLL,

et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised,

edaspidi „liikmesriigid”, ning

EUROOPA LIIT ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,

edaspidi „Euroopa Liit”,

ühelt poolt ning

MONTENEGRO

teiselt poolt,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi (edaspidi „Horvaatia”) ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping”) kirjutati alla 15. oktoobril 2007 Luxembourgis ja see jõustus 1. mail 2010. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping”) kirjutati alla 15. oktoobril 2007 Luxembourgis ja see jõustus 1. mail 2010.

| (2) | Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise lepingule (edaspidi „ühinemisleping”) kirjutati alla Brüsselis 9. detsembril 2011. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise lepingule (edaspidi „ühinemisleping”) kirjutati alla Brüsselis 9. detsembril 2011.

| (3) | Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(3)

Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013.

| (4) | Horvaatia ühinemisakti artikli 6 lõike 2 kohaselt lepitakse Horvaatia ühinemine stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga kokku sellele lepingule lisatava protokolli sõlmimise teel. |
| --- | --- |

(4)

Horvaatia ühinemisakti artikli 6 lõike 2 kohaselt lepitakse Horvaatia ühinemine stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga kokku sellele lepingule lisatava protokolli sõlmimise teel.

| (5) | Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 39 lõikele 3 on toimunud konsultatsioonid, et tagada kõnealuses lepingus deklareeritud Euroopa Liidu ja Montenegro vastastikuste huvidega arvestamine, |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 39 lõikele 3 on toimunud konsultatsioonid, et tagada kõnealuses lepingus deklareeritud Euroopa Liidu ja Montenegro vastastikuste huvidega arvestamine,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I   JAGU

LEPINGUOSALISED

Artikkel 1

Horvaatia ühineb stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga ning võtab vastu stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teksti, samuti lõppaktile lisatud ja samal kuupäeval alla kirjutatud ühisdeklaratsioonide ja ühepoolsete deklaratsioonide tekstid, ja võtab kõnealuseid tekste arvesse sarnaselt teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega.

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPINGU, SEALHULGAS SELLE LISADE JA PROTOKOLLIDE TEKSTI KOHANDUSED

II   JAGU

PÕLLUMAJANDUSTOOTED

Artikkel 2

Montenegro soodustused põllumajandustoodetele

1.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklisse 27 lisatakse uus lõige 3:

„3.   Alates käesoleva lepingu protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, jõustumisest kohaldab Montenegro teatavate Euroopa Liidust pärit põllumajandustoodete impordi suhtes tollimakse, mis on loetletud III lisa punktis d, seal märgitud koguste piires.”

2.   Käesoleva protokolli I lisas esitatud tekstid lisatakse lisatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule III lisa punktina d.

Artikkel 3

Kalandustooted

1.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklisse 30 lisatakse uus lõige 3:

„3.   Alates käesoleva lepingu protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, jõustumisest kaotab Montenegro kõik ühendusest pärit kala ja kalandustoodete (välja arvatud Va lisas loetletud kala ja kalandustoodete) suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega meetmed. V lisas loetletud toodete suhtes kohaldatakse nimetatud lisa sätteid.”

2.   Käesoleva protokolli II lisas esitatud tekstid lisatakse lisatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Va lisana.

Artikkel 4

Montenegro soodustused töödeldud põllumajandustoodetele

Käesoleva protokolli III lisas esitatud tekstid lisatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokollile nr 1 selle IIa lisana.

III   JAGU

PÄRITOLUREEGLID

PÄRITOLUREEGLID

Artikkel 5

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 3 IV lisa asendatakse käesoleva protokolli IV lisas esitatud tekstiga.

ÜLEMINEKUSÄTTED

ÜLEMINEKUSÄTTED

IV   JAGU

Artikkel 6

WTO

Montenegro võtab endale kohustuse, et ta ei esita nõudeid, taotlusi ega esildisi, ega muuda ega tühista kontsessioone vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses Euroopa Liidu käesoleva laienemisega.

Artikkel 7

Kauba päritolu tõendamine ja halduskoostöö

1.   Montenegro ja Horvaatia aktsepteerivad omavaheliste sooduslepingute või ühepoolse korra raames teineteise poolt nõuetekohaselt välja antud päritolutõendeid järgmistel tingimustel:

| a) | selline päritolu annab tariifse sooduskohtlemise vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus sisalduvatele tariifsetele soodusmeetmetele; |
| --- | --- |

a)

selline päritolu annab tariifse sooduskohtlemise vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus sisalduvatele tariifsetele soodusmeetmetele;

| b) | päritolutõend ja veodokumendid on välja antud hiljemalt ühinemisele eelnenud päeval; |
| --- | --- |

b)

päritolutõend ja veodokumendid on välja antud hiljemalt ühinemisele eelnenud päeval;

| c) | päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast. |
| --- | --- |

c)

päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast.

Kui kaup on impordiks deklareeritud kas Montenegros või Horvaatias enne ühinemiskuupäeva vastavalt Montenegro ja Horvaatia vahel kõnealusel ajal kohaldatud sooduslepingutele või ühepoolsele korrale, võib aktsepteerida ka nende lepingute või sellise korra raames tagantjärele välja antud päritolutõendit tingimusel, et see esitatakse tolliasutustele nelja kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast.

2.   Montenegrol ja Horvaatial on õigus jätta kehtivaks load, millega on nende vahel kohaldatud sooduslepingute või ühepoolse korra alusel antud „heakskiidetud eksportija” staatus, tingimusel et:

| a) | samasugune säte sisaldub ka Montenegro ja Euroopa Liidu vahel enne Horvaatia ühinemise kuupäeva sõlmitud lepingus ning |
| --- | --- |

a)

samasugune säte sisaldub ka Montenegro ja Euroopa Liidu vahel enne Horvaatia ühinemise kuupäeva sõlmitud lepingus ning

| b) | heakskiidetud eksportijad kohaldavad kõnealuse lepingu alusel kehtivaid päritolureegleid. |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud eksportijad kohaldavad kõnealuse lepingu alusel kehtivaid päritolureegleid.

Need load asendatakse hiljemalt aasta pärast Horvaatia ühinemise kuupäeva uute lubadega, mis on välja antud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu tingimuste alusel.

3.   Montenegro või Horvaatia pädevad tolliasutused võtavad vastu edaspidised lõigetes 1 ja 2 osutatud sooduslepingute või ühepoolse korra alusel välja antud päritolutõendite järelkontrolli taotlused kolme aasta jooksul pärast asjaomase päritolutõendi väljaandmist ja kõnealused asutused võivad selliseid taotlusi esitada kolme aasta jooksul pärast seda, kui nad on koos impordideklaratsiooniga esitatud päritolutõendi heaks kiitnud.

Artikkel 8

Transiitkaup

1.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätteid võib kohaldada kas Montenegrost või Horvaatiast eksporditava kauba suhtes, mis vastab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 3 sätetele ning mis Horvaatia ühinemise kuupäeval on kas teel või ajutiselt ladustatud Montenegros või Horvaatias asuvasse tollilattu või vabatsooni.

2.   Sellistel juhtudel võib lubada sooduskohtlemist tingimusel, et importiva riigi tolliasutusele esitatakse nelja kuu jooksul alates Horvaatia ühinemise kuupäevast päritolutõend, mille eksportiva riigi tolliasutus on tagantjärele väljastanud.

Artikkel 9

2013. aasta kvoodid

Aastaks 2013 arvutatakse uute tariifikvootide maht ja olemasolevate tariifikvootide mahu suurenemine algmahtude põhjal pro rata, võttes arvesse enne 1. juulit 2013 möödunud ajavahemikku.

pro rata

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

V   JAGU

Artikkel 10

Käesolev protokoll ja selle lisad moodustavad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu lahutamatu osa.

Artikkel 11

1.   Käesoleva protokolli kiidavad Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ning Montenegro heaks oma menetluste kohaselt.

2.   Lepinguosalised teatavad üksteisele lõikes 1 osutatud menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 12

1.   Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.

2.   Kui kõik käesoleva protokolli heakskiitmiskirjad ei ole hoiule antud enne 1. juulit 2013, kohaldatakse käesolevat protokolli ajutiselt alates 1. juulist 2013.

Artikkel 13

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveenia, soome, taani, tšehhi, ungari keeles ning Montenegros kasutatavas ametlikus keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 14

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu tekst, lepingu lisad ja protokollid, mis moodustavad lepingu lahutamatu osa, ning lõppakt koos sellele lisatud deklaratsioonidega koostatakse horvaadi keeles ning nende tekst on originaaltekstiga võrdselt autentne. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kiidab kõnealused tekstid heaks.

Съставено в Брюксел на осемнадесети декември две хиляди и тринадесета година.

Hecho en Bruselas, el dieciocho de diciembre de dos mil trece.

V Bruselu dne osmnáctého prosince dva tisíce třináct.

Udfærdiget i Bruxelles den attende december to tusind og tretten.

Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Dezember zweitausenddreizehn.

Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta detsembrikuu kaheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία.

Done at Brussels on the eighteenth day of December in the year two thousand and thirteen.

Fait à Bruxelles, le dix-huit décembre deux mille treize.

Sastavljeno u Bruxellesu osamnaestog prosinca dvije tisuće trinaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciotto dicembre duemilatredici.

Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada astoņpadsmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai tryliktų metų gruodžio aštuonioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év december havának tizennyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmintax-il jum ta’ Diċembru tas-sena elfejn u tlettax.

Gedaan te Brussel, de achttiende december tweeduizend dertien.

Sporządzono w Brukseli dnia osiemnastego grudnia roku dwa tysiące trzynastego.

Feito em Bruxelas, em dezoito de dezembro de dois mil e treze.

Întocmit la Bruxelles la optsprezece decembrie două mii treisprezece.

V Bruseli osemnásteho decembra dvetisíctrinásť.

V Bruslju, dne osemnajstega decembra leta dva tisoč trinajst.

Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.

Som skedde i Bryssel den artonde december tjugohundratretton.

Sačinjeno u Briselu osamnaestog decembra dvije hiljade trinaeste.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Za države članice

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sajungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Za Evropsku uniju

Image

Image

Image

За Черна гора

Por Montenegro

Za Černou Horu

For Montenegro

Für Montenegro

Montenegro nimel

Για το Μαυροβουνίου

For Montenegro

Pour le Monténégro

Za Crnu Goru

Per il Montenegro

Melnkalnes vārdā –

Juodkalnijos vardu

Montenegró részéről

Għall-Montenegro

Voor Montenegro

W imieniu Czarnogóry

Pelo Montenegro

Pentru Muntenegru

Za Čiernu Horu

Za Črno goro

Montenegron puolesta

För Montenegro

Za Crnu Goru

Image

---

I LISA

„III LISA PUNKT d

Montenegro tariifisoodustused Euroopa Liidust pärit põllumajanduslikele esmatoodetele

(osutatud artikli 27 lõikes 3)

(Tabelis märgitud tollimakse (väärtuselisi ja/või koguselisi) kohaldatakse käesolevas lisas loetletud toodete suhtes iga toote juures märgitud koguste piires alates käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast)

| CN-kood
  2013 | Kauba kirjeldus | Aastane kogus
  (tonnides) | Tollimaksumäär kvoodi piires
  (% enamsoodustusrežiimi tollitariifist) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0207 11 90
  0207 12 90
  0207 13 10
  0207 13 30
  0207 13 60
  0207 13 99
  0207 14 10
  0207 14 30
  0207 14 50
  0207 14 60
  0207 14 99 | Kodulinnuliha | 500 | 20 % |
| 0406 10 20
  0406 10 80
  0406 30 31
  0406 40 50
  0406 90 78
  0406 90 88
  0406 90 99 | Juust | 65 | 30 % |
| 1602 20 90
  1602 32 11
  1602 32 19
  1602 32 30
  1602 32 90
  1602 41 10
  1602 49 15
  1602 49 30
  1602 50 31
  1602 50 95 | Lihavalmistised | 130 | 30 %” |

CN-kood

2013

Kauba kirjeldus

Aastane kogus

(tonnides)

Tollimaksumäär kvoodi piires

(% enamsoodustusrežiimi tollitariifist)

0207 11 90

0207 12 90

0207 13 10

0207 13 30

0207 13 60

0207 13 99

0207 14 10

0207 14 30

0207 14 50

0207 14 60

0207 14 99

Kodulinnuliha

500

20 %

0406 10 20

0406 10 80

0406 30 31

0406 40 50

0406 90 78

0406 90 88

0406 90 99

Juust

65

30 %

1602 20 90

1602 32 11

1602 32 19

1602 32 30

1602 32 90

1602 41 10

1602 49 15

1602 49 30

1602 50 31

1602 50 95

Lihavalmistised

130

30 %”

---

II LISA

„Va LISA

Montenegro soodustused käesoleva lepingu artikli 30 lõikes 3 osutatud Euroopa Liidu kalandustoodetele

Järgmiste Montenegrosse imporditavate ühendusest pärinevate toodete suhtes kohaldatakse allpool sätestatud kvoote:

| CN-kood
  2013 | Kauba kirjeldus | Aastane kogus
  (tonnides) | Tollimaksumäär kvoodi piires |
| --- | --- | --- | --- |
| 1604 13 11
  1604 13 19
  1604 13 90 | Töödeldud või konserveeritud sardiinid | 200 | 0 % (tollimaksuvaba) |
| 1604 14 11
  1604 14 16
  1604 14 18 | Töödeldud ja konserveeritud tuun ja vööttuun; tuuni nn seljafileed | 75 | 0 % (tollimaksuvaba) |
| 1604 15 11
  1604 15 19 | Töödeldud või konserveeritud makrell | 30 | 0 % (tollimaksuvaba)” |

CN-kood

2013

Kauba kirjeldus

Aastane kogus

(tonnides)

Tollimaksumäär kvoodi piires

1604 13 11

1604 13 19

1604 13 90

Töödeldud või konserveeritud sardiinid

200

0 % (tollimaksuvaba)

1604 14 11

1604 14 16

1604 14 18

Töödeldud ja konserveeritud tuun ja vööttuun; tuuni nn seljafileed

75

0 % (tollimaksuvaba)

1604 15 11

1604 15 19

Töödeldud või konserveeritud makrell

30

0 % (tollimaksuvaba)”

---

III LISA

(Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 25 osutatud tooted)

„PROTOKOLLI nr 1 IIa LISA

Euroopa Liidust pärit kaupade Montenegrosse importimisel kohaldatavad tariifikvoodid

| CN-kood
  2013 | Kauba kirjeldus | Aastane kogus
  (liitrites) | Tollimaksumäär kvoodi piires |
| --- | --- | --- | --- |
| 2201 | Vesi, k.a looduslik ja tehislik
  mineraalvesi ja gaseeritud vesi, ilma suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; | | 0 % |
| 2201 10 | mineraalvesi, gaseeritud vesi | 240 000 |
| Ex22 01 90 | muud | |
| 2201900010 | harilik pakendatud looduslik vesi | 430 000 |
| 2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja
  gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad | 810 000 | 0 %” |

CN-kood

2013

Kauba kirjeldus

Aastane kogus

(liitrites)

Tollimaksumäär kvoodi piires

2201

Vesi, k.a looduslik ja tehislik

mineraalvesi ja gaseeritud vesi, ilma suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta;

0 %

2201 10

mineraalvesi, gaseeritud vesi

240 000

Ex22 01 90

muud

2201900010

harilik pakendatud looduslik vesi

430 000

2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja

gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad

810 000

0 %”

---

IV LISA

„IV LISA

ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

Arvedeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

Bulgaariakeelne sõnastus

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с .... преференциален произход (2).

Hispaaniakeelne sõnastus

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Tšehhikeelne sõnastus

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Taanikeelne sõnastus

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Saksakeelne sõnastus

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne sõnastus

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne sõnastus

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Ingliskeelne sõnastus

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Prantsuskeelne sõnastus

L’exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2).

Horvaadikeelne sõnastus

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Itaaliakeelne sõnastus

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lätikeelne sõnastus

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Leedukeelne sõnastus

Šiame dokumente išvardytų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Ungarikeelne sõnastus

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Maltakeelne sõnastus

L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).

Hollandikeelne sõnastus

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poolakeelne sõnastus

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalikeelne sõnastus

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ... (1)), declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Rumeeniakeelne sõnastus

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Slovakikeelne sõnastus

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Sloveenikeelne sõnastus

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov štr. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Soomekeelne sõnastus

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Rootsikeelne sõnastus

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Montenegro sõnastus

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovim dokumentom (carinsko odoborenje br. (1)) izjavljuje da, osim u slučaju kada je drugačije naznačeno, ovi proizvodi su ... (2) preferencijalnog porijekla.

... (3)

(Koht ja kuupäev)

... (4)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi)

---

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM”.

2

(3)  Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need tähised märkimata jätta.

3

(4)  Juhtudel, kui eksportija ei ole kohustatud alla kirjutama, kehtib allkirja väljajätmine ka dokumendile allakirjutanud isiku nime väljajätmise kohta.”

4

---

MÄÄRUSED

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/12

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 315/2014,

24. märts 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 seoses teatavate püügi piirnormidega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruse (EL) nr 43/2014 (1) IA lisas oli tobiapüügi piirnorm ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes kehtestatud nulltasemel seniks, kuni saadakse nõuanded Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult (ICES). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruse (EL) nr 43/2014 (1) IA lisas oli tobiapüügi piirnorm ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes kehtestatud nulltasemel seniks, kuni saadakse nõuanded Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult (ICES).

| (2) | ICESi nõuanne kõnealuse kalavaru kohta avaldati 21. veebruaril 2014 ning nüüd on võimalik kehtestada tobia lubatud kogupüük (TAC) kõnealuses piirkonnas, mis on jagatud seitsmeks majanduspiirkonnaks, et ära hoida kohalikku varude kahjustamist. |
| --- | --- |

(2)

ICESi nõuanne kõnealuse kalavaru kohta avaldati 21. veebruaril 2014 ning nüüd on võimalik kehtestada tobia lubatud kogupüük (TAC) kõnealuses piirkonnas, mis on jagatud seitsmeks majanduspiirkonnaks, et ära hoida kohalikku varude kahjustamist.

| (3) | Liidu laevade kalapüügivõimalused Norra ja Fääri saarte vetes ning Norra ja Fääri saarte laevade kalapüügivõimalused liidu vetes ja üksteise vetes kalavarudele juurdepääsu tingimused kehtestatakse igal aastal, võttes arvesse vastavalt Norra (2) ja Fääri saartega (3) sõlmitud kahepoolsete lepingute alusel toimuvaid konsultatsioone kalapüügiõiguste üle. Kuni 2014. aastat puudutavate läbirääkimiste lõpetamiseni kehtestati määrusega (EL) nr 43/2014 põhjaputassuude teatavate varude suhtes ajutised püügivõimalused. Konsultatsioonid Norra ja Fääri saartega, sealhulgas põhjaputassuude üle, lõppesid 12. märtsil 2014. |
| --- | --- |

(3)

Liidu laevade kalapüügivõimalused Norra ja Fääri saarte vetes ning Norra ja Fääri saarte laevade kalapüügivõimalused liidu vetes ja üksteise vetes kalavarudele juurdepääsu tingimused kehtestatakse igal aastal, võttes arvesse vastavalt Norra (2) ja Fääri saartega (3) sõlmitud kahepoolsete lepingute alusel toimuvaid konsultatsioone kalapüügiõiguste üle. Kuni 2014. aastat puudutavate läbirääkimiste lõpetamiseni kehtestati määrusega (EL) nr 43/2014 põhjaputassuude teatavate varude suhtes ajutised püügivõimalused. Konsultatsioonid Norra ja Fääri saartega, sealhulgas põhjaputassuude üle, lõppesid 12. märtsil 2014.

| (4) | Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 43/2014 IA lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 43/2014 IA lisa vastavalt muuta.

| (5) | Määruses (EL) nr 43/2014 sätestatud püügi piirnormid kehtivad alates 1. jaanuarist 2014. Käesoleva määruse sätted püügi piirnormide kohta peaksid seepärast samuti kehtima alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna määruses (EL) nr 43/2014 sätestati asjaomased püügivõimalused nulltasemel. Kuna kõnealuse püügi piirnormi muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EL) nr 43/2014 sätestatud püügi piirnormid kehtivad alates 1. jaanuarist 2014. Käesoleva määruse sätted püügi piirnormide kohta peaksid seepärast samuti kehtima alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna määruses (EL) nr 43/2014 sätestati asjaomased püügivõimalused nulltasemel. Kuna kõnealuse püügi piirnormi muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 43/2014 muudatused

Määruse (EL) nr 43/2014 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tekstile.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

A.. TSAFTARIS

---

(1)  Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 43/2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).

1

(2)  Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48).

2

(3)  Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri Saarte kohaliku valitsuse vaheline kalastuskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12).

3

---

LISA

Määruse (EL) nr 43/2014 IA lisa muudetakse järgmiselt:

| a) | ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vete tobiavarusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Tobiad

  Ammodytes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vete tobiavarusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Tobiad

Ammodytes spp.

| Püügipiirkond | : | IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (1) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (1)

Taani

195 471 (2)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Ühendkuningriik

4 273 (2)

Saksamaa

298 (2)

Rootsi

7 177 (2)

Liit

207 219

TAC

207 219

Eritingimus:

eespool osutatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:

| Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed |
| --- |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| | (SAN/234_1) | (SAN/234_2) | (SAN/234_3) | (SAN/234_4) | (SAN/234_5) | (SAN/234_6) | (SAN/234_7) |
| Taani | 53 769 | 4 717 | 132 062 | 4 717 | 0 | 206 | 0 |
| Ühendkuningriik | 1 175 | 103 | 2 887 | 103 | 0 | 5 | 0 |
| Saksamaa | 82 | 7 | 202 | 7 | 0 | 0 | 0 |
| Rootsi | 1 974 | 173 | 4 849 | 173 | 0 | 8 | 0 |
| Liit | 57 000 | 5 000 | 140 000 | 5 000 | 0 | 219 | 0 |
| | | | | | | | |
| Kokku | 57 000 | 5 000 | 140 000 | 5 000 | 0 | 219 | 0” |

Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/234_1)

(SAN/234_2)

(SAN/234_3)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7)

Taani

53 769

4 717

132 062

4 717

0

206

0

Ühendkuningriik

1 175

103

2 887

103

0

5

0

Saksamaa

82

7

202

7

0

0

0

Rootsi

1 974

173

4 849

173

0

8

0

Liit

57 000

5 000

140 000

5 000

0

219

0

Kokku

57 000

5 000

140 000

5 000

0

219

0”

| b) | II ja IV püügipiirkonna Norra vete põhjaputassuu varusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

b)

II ja IV püügipiirkonna Norra vete põhjaputassuu varusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | II ja IV püügipiirkonna Norra veed
  (WHB/24-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

II ja IV püügipiirkonna Norra veed

(WHB/24-N.)

Taani

0

Analüütiline TAC

Ühendkuningriik

0

Liit

0

TAC

1 200 000”

| c) | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelist vete põhjaputassuu varusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

c)

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelist vete põhjaputassuu varusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(WHB/1X14)

Taani

28 325 (3)

Analüütiline TAC

Saksamaa

11 013 (3)

Hispaania

24 013 (3)
   (4)

Prantsusmaa

19 712 (3)

Iirimaa

21 934 (3)

Madalmaad

34 539 (3)

Portugal

2 231 (3)
   (4)

Rootsi

7 007 (3)

Ühendkuningriik

36 751 (3)

Liit

185 525 (3)
   (5)

Norra

100 000

Fääri saared

15 000

TAC

1 200 000

| d) | VIIIc, IX ja X püügipiirkond, CECAFi 34.1.1 liidu vete põhjaputassuu varusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

d)

VIIIc, IX ja X püügipiirkond, CECAFi 34.1.1 liidu vete põhjaputassuu varusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | VIIIc, IX ja X püügipiirkond, CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (WHB/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc, IX ja X püügipiirkond, CECAFi 34.1.1 liidu veed

(WHB/8C3411)

Hispaania

24 658

Analüütiline TAC

Portugal

6 165

Liit

30 823 (6)

TAC

1 200 000

| e) | II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu vete põhja pool 56°30′ N ja VII püügipiirkonna lääne pool 12° W (WHB/24A567) põhjaputassuu varusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

e)

II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu vete põhja pool 56°30′ N ja VII püügipiirkonna lääne pool 12° W (WHB/24A567) põhjaputassuu varusid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56°30′ N ja VII püügipiirkond lääne pool 12° W
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56°30′ N ja VII püügipiirkond lääne pool 12° W

(WHB/24A567)

Norra

0 (7)
   (8)

Analüütiline TAC

Fääri saared

25 000 (9)
   (10)

TAC

1 200 000

---

(1)  Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvates vetes.

(2)  Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes kõnealuse kvoodiga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4).

(3)  Eritingimus: millest järgmist protsenti võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayenit ümbritsevas kalanduspiirkonnas (WHB/*NZJM1): 0 %.

(4)  Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.

(5)  Eritingimus: millest järgmist kogust võib püüda Fääri saarte vetes (WHB/*05-F.): 25 000.”

(6)  Eritingimus: millest järgmist protsenti võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayenit ümbritsevas kalanduspiirkonnas (WHB/*NZJM1): 0 %.”

(7)  Arvestatakse maha rannikuäärsete riikide kokkuleppe alusel kehtestatud Norra püügi piirnormidest.

(8)  Eritingimus: IV püügipiirkonna (WHB/*04 A-C) püük ei või olla suurem kui järgmine kogus: 0.

IV püügipiirkonna püügi piirnorm ulatub järgmise protsendini Norra juurdepääsukvoodist: 0 %.

(9)  Arvestatakse maha Fääri saarte püügi piirnormidest.

(10)  Eritingimus: võidakse püüda ka VIb püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). IVa püügipiirkonna (WHB/*04 A-C) püük ei või olla suurem kui 6 250 tonni.”

---

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 316/2014,

21. märts 2014,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki tehnosiirde kokkulepete suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 1965. aasta määrust nr 19/65/EMÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ning kooskõlastatud tegevuse suhtes, (1) eriti selle artiklit 1,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu,

olles konsulteerinud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus nr 19/65/EMÜ annab komisjonile õiguse kohaldada asutamislepingu artikli 101 lõiget 3 teatavat liiki tehnosiirde kokkulepete ja vastava kooskõlastatud tegevuse suhtes, milles osaleb ainult kaks ettevõtjat ja mis kuulub asutamislepingu artikli 101 lõike 1 alla. |
| --- | --- |

(1)

Määrus nr 19/65/EMÜ annab komisjonile õiguse kohaldada asutamislepingu artikli 101 lõiget 3 teatavat liiki tehnosiirde kokkulepete ja vastava kooskõlastatud tegevuse suhtes, milles osaleb ainult kaks ettevõtjat ja mis kuulub asutamislepingu artikli 101 lõike 1 alla.

| (2) | Komisjon võttis määruse nr 19/65/EMÜ kohaselt vastu määruse (EÜ) nr 772/2004 (2). Määruses (EÜ) nr 772/2004 on määratletud tehnosiirde kokkulepete liigid, mida komisjon üldiselt peab asutamislepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks. Pidades silmas üldiselt häid kogemusi nimetatud määruse kohaldamisel, mille kehtivusaeg lõpeb 30. aprillil 2014, ning arvestades kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates omandatud täiendavaid kogemusi, on asjakohane võtta vastu uus grupierandi määrus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis määruse nr 19/65/EMÜ kohaselt vastu määruse (EÜ) nr 772/2004 (2). Määruses (EÜ) nr 772/2004 on määratletud tehnosiirde kokkulepete liigid, mida komisjon üldiselt peab asutamislepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks. Pidades silmas üldiselt häid kogemusi nimetatud määruse kohaldamisel, mille kehtivusaeg lõpeb 30. aprillil 2014, ning arvestades kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates omandatud täiendavaid kogemusi, on asjakohane võtta vastu uus grupierandi määrus.

| (3) | Käesolev määrus peaks vastama kahele nõudele, nimelt tagama konkurentsi tõhusa kaitse ja andma ettevõtjatele piisava õiguskindluse. Nende eesmärkide poole püüdlemisel tuleks arvesse võtta vajadust võimalikult suures ulatuses lihtsustada haldusjärelevalvet ja õigusraamistikku. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus peaks vastama kahele nõudele, nimelt tagama konkurentsi tõhusa kaitse ja andma ettevõtjatele piisava õiguskindluse. Nende eesmärkide poole püüdlemisel tuleks arvesse võtta vajadust võimalikult suures ulatuses lihtsustada haldusjärelevalvet ja õigusraamistikku.

| (4) | Tehnosiirde kokkulepetes käsitletakse tehnoloogiaõiguste litsentsimist. Sellised kokkulepped suurendavad tavaliselt majanduslikku tasuvust ning toetavad konkurentsi, kuna vähendavad kattuvat uurimis- ja arendustegevust, stimuleerivad esialgset uurimis- ja arendustegevust, hoogustavad uuendusi, hõlbustavad uurimis- ja arendustegevuse tulemuste levikut ning tekitavad konkurentsi tooteturul. |
| --- | --- |

(4)

Tehnosiirde kokkulepetes käsitletakse tehnoloogiaõiguste litsentsimist. Sellised kokkulepped suurendavad tavaliselt majanduslikku tasuvust ning toetavad konkurentsi, kuna vähendavad kattuvat uurimis- ja arendustegevust, stimuleerivad esialgset uurimis- ja arendustegevust, hoogustavad uuendusi, hõlbustavad uurimis- ja arendustegevuse tulemuste levikut ning tekitavad konkurentsi tooteturul.

| (5) | Tõenäosus, et sellised tõhususele kaasaaitavad ja konkurentsi edendavad mõjud kaaluvad üles tehnosiirde kokkulepetes sisalduvatest piirangutest tulenevad võimalikud konkurentsi kahjustavad mõjud, sõltub asjaomaste ettevõtjate turuvõimust ja seega sellest, kui suures ulatuses peavad kõnealused ettevõtjad konkureerima muude ettevõtjatega, kelle käsutuses on asendustehnoloogiad või kes toodavad asendustooteid. |
| --- | --- |

(5)

Tõenäosus, et sellised tõhususele kaasaaitavad ja konkurentsi edendavad mõjud kaaluvad üles tehnosiirde kokkulepetes sisalduvatest piirangutest tulenevad võimalikud konkurentsi kahjustavad mõjud, sõltub asjaomaste ettevõtjate turuvõimust ja seega sellest, kui suures ulatuses peavad kõnealused ettevõtjad konkureerima muude ettevõtjatega, kelle käsutuses on asendustehnoloogiad või kes toodavad asendustooteid.

| (6) | Käesolev määrus peaks hõlmama ainult litsentsiandja ja litsentsisaaja vahelisi tehnosiirde kokkuleppeid. See peaks hõlmama kõnealuseid kokkuleppeid isegi juhul, kui neis on ette nähtud tingimused mitme kaubandustasandi jaoks, millega näiteks nõutakse litsentsisaajalt teatava turustussüsteemi sisseseadmist ja määratakse kindlaks, milliseid kohustusi litsentsi alusel toodetud toodete edasimüüjatele peab esitama või võib esitada. Kõnealused tingimused ja kohustused peavad siiski vastama tarne- ja turustuskokkulepete suhtes kohaldatavatele konkurentsieeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 330/2010 (3). Käesoleva määrusega ei tohiks kehtestada erandeid litsentsisaaja ja temalt lepinguliste toodete ostjate vaheliste tarne- ja turustuskokkulepete suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus peaks hõlmama ainult litsentsiandja ja litsentsisaaja vahelisi tehnosiirde kokkuleppeid. See peaks hõlmama kõnealuseid kokkuleppeid isegi juhul, kui neis on ette nähtud tingimused mitme kaubandustasandi jaoks, millega näiteks nõutakse litsentsisaajalt teatava turustussüsteemi sisseseadmist ja määratakse kindlaks, milliseid kohustusi litsentsi alusel toodetud toodete edasimüüjatele peab esitama või võib esitada. Kõnealused tingimused ja kohustused peavad siiski vastama tarne- ja turustuskokkulepete suhtes kohaldatavatele konkurentsieeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 330/2010 (3). Käesoleva määrusega ei tohiks kehtestada erandeid litsentsisaaja ja temalt lepinguliste toodete ostjate vaheliste tarne- ja turustuskokkulepete suhtes.

| (7) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada üksnes kokkulepete suhtes, mille kohaselt litsentsiandja lubab litsentsisaajal ja/või vähemalt ühel tema alltöövõtjal kasutada litsentsitud tehnoloogiaõigusi kaupade või teenuste tootmiseks, vajaduse korral pärast seda, kui litsentsisaaja ja/või tema alltöövõtja(d) on seda teadus- ja arendustegevuse kaudu täiendanud. Määrust ei tuleks kohaldada teadus- ja arenduskokkulepete kontekstis litsentsimise suhtes, mida käsitletakse komisjoni määruses (EL) nr 1217/2010, (4) ega spetsialiseerumiskokkulepete kontekstis litsentsimise suhtes, mida käsitletakse määruses (EL) nr 1218/2010 (5). Samuti ei tuleks seda kohaldada kokkulepete suhtes, mille eesmärk on vaid autoriõigusega kaitstud tarkvaratoodete reprodutseerimine ja levitamine, kuna sellised kokkulepped sarnanevad üldjuhul rohkem turustuslepingutega kui tootmistehnoloogia litsentsimisega. Samuti ei tuleks määrust kohaldada selliste lepingute suhtes, mille eesmärk on tehnoloogiapuulide loomine, see tähendab kokkulepete suhtes, mis on sõlmitud tehnoloogiate ühendamiseks eesmärgiga anda kolmandatele isikutele litsents nende kasutamiseks, ega ka kokkulepete suhtes, millega puuli koondatud tehnoloogia litsentsitakse kõnealustele kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada üksnes kokkulepete suhtes, mille kohaselt litsentsiandja lubab litsentsisaajal ja/või vähemalt ühel tema alltöövõtjal kasutada litsentsitud tehnoloogiaõigusi kaupade või teenuste tootmiseks, vajaduse korral pärast seda, kui litsentsisaaja ja/või tema alltöövõtja(d) on seda teadus- ja arendustegevuse kaudu täiendanud. Määrust ei tuleks kohaldada teadus- ja arenduskokkulepete kontekstis litsentsimise suhtes, mida käsitletakse komisjoni määruses (EL) nr 1217/2010, (4) ega spetsialiseerumiskokkulepete kontekstis litsentsimise suhtes, mida käsitletakse määruses (EL) nr 1218/2010 (5). Samuti ei tuleks seda kohaldada kokkulepete suhtes, mille eesmärk on vaid autoriõigusega kaitstud tarkvaratoodete reprodutseerimine ja levitamine, kuna sellised kokkulepped sarnanevad üldjuhul rohkem turustuslepingutega kui tootmistehnoloogia litsentsimisega. Samuti ei tuleks määrust kohaldada selliste lepingute suhtes, mille eesmärk on tehnoloogiapuulide loomine, see tähendab kokkulepete suhtes, mis on sõlmitud tehnoloogiate ühendamiseks eesmärgiga anda kolmandatele isikutele litsents nende kasutamiseks, ega ka kokkulepete suhtes, millega puuli koondatud tehnoloogia litsentsitakse kõnealustele kolmandatele isikutele.

| (8) | Aluslepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamiseks vastuvõetavas määruses ei ole vaja määratleda neid tehnosiirde kokkuleppeid, mis võivad kuuluda aluslepingu artikli 101 lõike 1 reguleerimisalasse. Artikli 101 lõike 1 kohase kokkulepete eraldi hindamise käigus tuleb arvesse võtta mitmeid tegureid, eelkõige kõnealuse toote- ja tehnoloogiaturu struktuuri ja dünaamikat. |
| --- | --- |

(8)

Aluslepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamiseks vastuvõetavas määruses ei ole vaja määratleda neid tehnosiirde kokkuleppeid, mis võivad kuuluda aluslepingu artikli 101 lõike 1 reguleerimisalasse. Artikli 101 lõike 1 kohase kokkulepete eraldi hindamise käigus tuleb arvesse võtta mitmeid tegureid, eelkõige kõnealuse toote- ja tehnoloogiaturu struktuuri ja dünaamikat.

| (9) | Käesoleva määrusega kehtestatud grupierand peaks andma eelised üksnes sellistele kokkulepetele, mille puhul on võimalik piisava kindlusega eeldada, et need vastavad aluslepingu artikli 101 lõike 3 tingimustele. Tehnosiirde eeliste ja eesmärkide saavutamiseks peaksid käesolevast määrusest tulenevad eelised laienema mitte üksnes tehnosiirdele kui sellisele, vaid ka tehnosiirde kokkulepetes sisalduvatele muudele sätetele, siis ja sel määral, mil need sätted on otseselt seotud lepinguliste toodete tootmise või müügiga. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega kehtestatud grupierand peaks andma eelised üksnes sellistele kokkulepetele, mille puhul on võimalik piisava kindlusega eeldada, et need vastavad aluslepingu artikli 101 lõike 3 tingimustele. Tehnosiirde eeliste ja eesmärkide saavutamiseks peaksid käesolevast määrusest tulenevad eelised laienema mitte üksnes tehnosiirdele kui sellisele, vaid ka tehnosiirde kokkulepetes sisalduvatele muudele sätetele, siis ja sel määral, mil need sätted on otseselt seotud lepinguliste toodete tootmise või müügiga.

| (10) | Konkurentidevaheliste tehnosiirde kokkulepete puhul võib oletada, et kui kokkuleppeosaliste ühine turuosa asjaomasel turul ei ole suurem kui 20 % ja kui need ei sisalda teatavaid rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, siis peaksid need kokkulepped üldiselt parandama tootmist või turustamist ning võimaldama tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa. |
| --- | --- |

(10)

Konkurentidevaheliste tehnosiirde kokkulepete puhul võib oletada, et kui kokkuleppeosaliste ühine turuosa asjaomasel turul ei ole suurem kui 20 % ja kui need ei sisalda teatavaid rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, siis peaksid need kokkulepped üldiselt parandama tootmist või turustamist ning võimaldama tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa.

| (11) | Mittekonkurentide vaheliste tehnosiirde kokkulepete puhul võib oletada, et kui iga kokkuleppeosalise turuosa asjaomasel turul ei ole suurem kui 30 % ja kui need ei sisalda teatavaid rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, siis peaksid need kokkulepped üldiselt parandama tootmist või turustamist ning võimaldama tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa. |
| --- | --- |

(11)

Mittekonkurentide vaheliste tehnosiirde kokkulepete puhul võib oletada, et kui iga kokkuleppeosalise turuosa asjaomasel turul ei ole suurem kui 30 % ja kui need ei sisalda teatavaid rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, siis peaksid need kokkulepped üldiselt parandama tootmist või turustamist ning võimaldama tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa.

| (12) | Kui ühel või mitmel toote- või tehnoloogiaturul ületatakse kohaldatavat turuosa künnist, ei tohiks sellel (nendel) asjaomas(t)el tur(g)u(de)l kokkuleppe suhtes grupierandit kohaldada. |
| --- | --- |

(12)

Kui ühel või mitmel toote- või tehnoloogiaturul ületatakse kohaldatavat turuosa künnist, ei tohiks sellel (nendel) asjaomas(t)el tur(g)u(de)l kokkuleppe suhtes grupierandit kohaldada.

| (13) | Kui nimetatud turuosa künnised ületatakse, ei saa eeldada, et tehnosiirde kokkulepped kuuluvad aluslepingu artikli 101 lõike 1 reguleerimisalasse. Näiteks mittekonkureerivate ettevõtjate vaheline ainulitsentsileping jääb sageli aluslepingu artikli 101 lõike 1 alt välja. Kui nimetatud turuosa künnised ületatakse, ei saa samuti eeldada, et aluslepingu artikli 101 lõike 1 alla kuuluvad tehnosiirde kokkulepped ei vasta erandi tegemise tingimustele. Samas ei saa ka eeldada, et kõnealustest tehnosiirde kokkulepetest tulenevad objektiivsed eelised on sellist laadi ja sellise ulatusega, et need kompenseerivad negatiivse mõju, mis nad on konkurentsile tekitanud. |
| --- | --- |

(13)

Kui nimetatud turuosa künnised ületatakse, ei saa eeldada, et tehnosiirde kokkulepped kuuluvad aluslepingu artikli 101 lõike 1 reguleerimisalasse. Näiteks mittekonkureerivate ettevõtjate vaheline ainulitsentsileping jääb sageli aluslepingu artikli 101 lõike 1 alt välja. Kui nimetatud turuosa künnised ületatakse, ei saa samuti eeldada, et aluslepingu artikli 101 lõike 1 alla kuuluvad tehnosiirde kokkulepped ei vasta erandi tegemise tingimustele. Samas ei saa ka eeldada, et kõnealustest tehnosiirde kokkulepetest tulenevad objektiivsed eelised on sellist laadi ja sellise ulatusega, et need kompenseerivad negatiivse mõju, mis nad on konkurentsile tekitanud.

| (14) | Käesolev määrus ei peaks tegema erandeid tehnosiirde kokkulepete suhtes, mis sisaldavad piiranguid, mis ei ole tootmise või turustamise parandamiseks hädavajalikud. Olenemata asjaomaste ettevõtjate turuosast, tuleks käesoleva määrusega kehtestatud grupierandist eelkõige välja jätta need tehnosiirde kokkulepped, mis sisaldavad teatavaid rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, nagu näiteks hindade fikseerimine kolmandate isikute jaoks. Selliste raskekujuliste piirangute puhul tuleks terve kokkulepe grupierandist välja jätta. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev määrus ei peaks tegema erandeid tehnosiirde kokkulepete suhtes, mis sisaldavad piiranguid, mis ei ole tootmise või turustamise parandamiseks hädavajalikud. Olenemata asjaomaste ettevõtjate turuosast, tuleks käesoleva määrusega kehtestatud grupierandist eelkõige välja jätta need tehnosiirde kokkulepped, mis sisaldavad teatavaid rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, nagu näiteks hindade fikseerimine kolmandate isikute jaoks. Selliste raskekujuliste piirangute puhul tuleks terve kokkulepe grupierandist välja jätta.

| (15) | Uuendustele suunatud algatuste ja intellektuaalomandi õiguste nõuetekohase kohaldamise kaitseks tuleks teatavad piirangud grupierandist välja jätta. Eelkõige tuleks välja jätta teatavad tagasiloovutamise kohustused ja mittevaidlustamisklauslid. Kui litsentsilepingus on selline piirang, tuleks grupierandist välja jätta üksnes see piirang. |
| --- | --- |

(15)

Uuendustele suunatud algatuste ja intellektuaalomandi õiguste nõuetekohase kohaldamise kaitseks tuleks teatavad piirangud grupierandist välja jätta. Eelkõige tuleks välja jätta teatavad tagasiloovutamise kohustused ja mittevaidlustamisklauslid. Kui litsentsilepingus on selline piirang, tuleks grupierandist välja jätta üksnes see piirang.

| (16) | Turuosa künnised ning käesolevas määruses sätestatud rangeid konkurentsivastaseid piiranguid ja välja jäetud piiranguid sisaldavate tehnosiirde kokkulepete suhtes erandite kohaldamata jätmine tagavad tavaliselt selle, et kokkulepped, mille suhtes kohaldatakse grupierandit, ei võimalda osalevatel ettevõtjatel kõnealuste toodete olulise osa suhtes konkurentsi kõrvaldada. |
| --- | --- |

(16)

Turuosa künnised ning käesolevas määruses sätestatud rangeid konkurentsivastaseid piiranguid ja välja jäetud piiranguid sisaldavate tehnosiirde kokkulepete suhtes erandite kohaldamata jätmine tagavad tavaliselt selle, et kokkulepped, mille suhtes kohaldatakse grupierandit, ei võimalda osalevatel ettevõtjatel kõnealuste toodete olulise osa suhtes konkurentsi kõrvaldada.

| (17) | Komisjon võib nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (6) artikli 29 lõike 1 alusel tühistada käesoleva määrusega kehtestatud erandi, kui ta leiab, et teataval konkreetsel juhul toob kokkulepe, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud erandit, siiski kaasa aluslepingu artikli 101 lõike 3 nõuetega kokkusobimatuid tagajärgi. See võib toimuda eelkõige siis, kui vähendatakse uuendusi soodustavaid tegureid või takistatakse turulepääsu. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon võib nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (6) artikli 29 lõike 1 alusel tühistada käesoleva määrusega kehtestatud erandi, kui ta leiab, et teataval konkreetsel juhul toob kokkulepe, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud erandit, siiski kaasa aluslepingu artikli 101 lõike 3 nõuetega kokkusobimatuid tagajärgi. See võib toimuda eelkõige siis, kui vähendatakse uuendusi soodustavaid tegureid või takistatakse turulepääsu.

| (18) | Liikmesriigi pädev konkurentsiasutus võib määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 2 alusel tühistada käesoleva määrusega kehtestatud erandi oma territooriumil või osal sellest, kui ta leiab, et teataval konkreetsel juhul toob kokkulepe, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud erandit, siiski kaasa aluslepingu artikli 101 lõike 3 nõuetega kokkusobimatuid tagajärgi tema territooriumil või osal sellest, kui tegemist on selgepiirilise geograafilise turuga. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigi pädev konkurentsiasutus võib määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 2 alusel tühistada käesoleva määrusega kehtestatud erandi oma territooriumil või osal sellest, kui ta leiab, et teataval konkreetsel juhul toob kokkulepe, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud erandit, siiski kaasa aluslepingu artikli 101 lõike 3 nõuetega kokkusobimatuid tagajärgi tema territooriumil või osal sellest, kui tegemist on selgepiirilise geograafilise turuga.

| (19) | Järelevalve tugevdamiseks samasuguse piirava mõjuga tehnosiirde kokkulepete paralleelsete võrgustike üle, mis katavad üle 50 % teatavast turust, võib komisjon määrusega ette näha, et käesolevat määrust ei kohaldata tehnosiirde kokkulepete suhtes, mis sisaldavad asjaomase turuga seotud konkreetseid piiranguid, ja seega ennistada selliste kokkulepete suhtes aluslepingu artikli 101 täieulatusliku kohaldamise, |
| --- | --- |

(19)

Järelevalve tugevdamiseks samasuguse piirava mõjuga tehnosiirde kokkulepete paralleelsete võrgustike üle, mis katavad üle 50 % teatavast turust, võib komisjon määrusega ette näha, et käesolevat määrust ei kohaldata tehnosiirde kokkulepete suhtes, mis sisaldavad asjaomase turuga seotud konkreetseid piiranguid, ja seega ennistada selliste kokkulepete suhtes aluslepingu artikli 101 täieulatusliku kohaldamise,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „kokkulepe”– kokkulepe, ettevõtjate ühenduse otsus või kooskõlastatud tegevus;

b)   „tehnoloogiaõigused”– oskusteave ning järgmised õigused või nende kombinatsioon, sealhulgas nende õiguste andmise või registreerimise taotlused:

| i) | patendid; |
| --- | --- |

i)

patendid;

| ii) | kasulikud mudelid; |
| --- | --- |

ii)

kasulikud mudelid;

| iii) | õigused disainilahendustele; |
| --- | --- |

iii)

õigused disainilahendustele;

| iv) | pooljuhttoodete topoloogiad; |
| --- | --- |

iv)

pooljuhttoodete topoloogiad;

| v) | täiendava kaitse tunnistused ravimitele või muudele toodetele, mille kohta selliseid täiendava kaitse tunnistusi välja antakse; |
| --- | --- |

v)

täiendava kaitse tunnistused ravimitele või muudele toodetele, mille kohta selliseid täiendava kaitse tunnistusi välja antakse;

| vi) | sordiaretajate tunnistused ja |
| --- | --- |

vi)

sordiaretajate tunnistused ja

| vii) | tarkvara autoriõigused; |
| --- | --- |

vii)

tarkvara autoriõigused;

c)   „tehnosiirde kokkulepe”–

| i) | kahe ettevõtja vaheline tehnoloogiaõiguste litsentsimise kokkulepe, mille eesmärk on lepinguliste toodete tootmine; |
| --- | --- |

i)

kahe ettevõtja vaheline tehnoloogiaõiguste litsentsimise kokkulepe, mille eesmärk on lepinguliste toodete tootmine;

| ii) | tehnoloogiaõiguste loovutamine, kusjuures osa tehnoloogia kasutamisega seotud riskist jääb loovutaja kanda; |
| --- | --- |

ii)

tehnoloogiaõiguste loovutamine, kusjuures osa tehnoloogia kasutamisega seotud riskist jääb loovutaja kanda;

d)   „vastastikune kokkulepe”– tehnosiirde kokkulepe, milles kaks ettevõtjat annavad teineteisele ühe lepingu või eraldi lepingute alusel tehnoloogiaõiguste litsentsi, kui need litsentsid käsitlevad konkureerivaid tehnoloogiaid või kui neid saab kasutada konkureerivate toodete valmistamisel;

e)   „mittevastastikune kokkulepe”– tehnosiirde kokkulepe, milles üks ettevõtja annab teisele tehnoloogiaõiguste litsentsi või milles kaks ettevõtjat annavad teineteisele sellise litsentsi, kuid need litsentsid ei käsitle konkureerivaid tehnoloogiaid ning neid ei saa kasutada konkureerivate toodete valmistamisel;

f)   „toode”– kaup või teenus, sealhulgas nii vahetoode või -teenus kui ka lõpptoode või -teenus;

g)   „lepinguline toode”– litsentsitud tehnoloogiaõiguste alusel otse või kaudselt valmistatud toode;

h)   „intellektuaalomandi õigused”– hõlmavad tööstusomandi õigust, eelkõige patente ja kaubamärke, autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;

i)   „oskusteave”– praktilise teabe kogum, mis tuleneb kogemustest ja katsetustest ning mis on:

| i) | salajane, st ei ole üldteada ega hõlpsasti kättesaadav; |
| --- | --- |

i)

salajane, st ei ole üldteada ega hõlpsasti kättesaadav;

| ii) | oluline, st lepinguliste toodete valmistamise seisukohast tähtis ja vajalik ning |
| --- | --- |

ii)

oluline, st lepinguliste toodete valmistamise seisukohast tähtis ja vajalik ning

| iii) | määratletud, st kirjeldatud piisavalt ulatuslikult, et oleks võimalik kontrollida, kas see vastab salajasuse ja olulisuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

iii)

määratletud, st kirjeldatud piisavalt ulatuslikult, et oleks võimalik kontrollida, kas see vastab salajasuse ja olulisuse kriteeriumidele;

j)   „asjaomane tooteturg”– lepinguliste toodete ja nende asendajate turg, st hõlmab kõiki selliseid tooteid, mis ostja seisukohast on oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad või asendatavad;

k)   „asjaomane tehnoloogiaturg”– litsentsitud tehnoloogiaõiguste ja nende asendajate turg, st kõik sellised tehnoloogiaõigused, mis on litsentsisaaja seisukohast tehnoloogiaõiguste iseloomulike tunnuste, nende õiguste eest makstavate litsentsitasude ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad või asendatavad;

l)   „asjaomane geograafiline turg”– ala, kus asjaomased ettevõtjad osalevad toodete nõudluses ja pakkumises või tegelevad tehnoloogiaõiguste litsentsimisega ja kus konkurentsitingimused on piisavalt sarnased, ning mida saab naaberaladest eristada märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu;

m)   „asjaomane turg”– asjaomase toote- või tehnoloogiaturu kombinatsioon asjaomase geograafilise turuga;

n)   „konkureerivad ettevõtjad”– ettevõtjad, kes konkureerivad asjaomasel turul, st:

| i) | asjaomasel litsentsitud tehnoloogiaõiguste turul konkureerivad ettevõtjad ehk ettevõtjad, kes annavad litsentse konkureerivatele tehnoloogiaõigustele (tegelikud konkurendid asjaomasel turul); |
| --- | --- |

i)

asjaomasel litsentsitud tehnoloogiaõiguste turul konkureerivad ettevõtjad ehk ettevõtjad, kes annavad litsentse konkureerivatele tehnoloogiaõigustele (tegelikud konkurendid asjaomasel turul);

| ii) | asjaomasel lepinguliste toodete müügi turul konkureerivad ettevõtjad, kes tehnosiirde kokkuleppe puudumise korral tegutsevad nii asjaomas(t)el tur(g)u(de)l, kus lepingulisi tooteid müüakse, (tegelikud konkurendid asjaomasel turul), või kel on tehnosiirde kokkuleppe puudumise korral realistlikud eeldused, mitte üksnes teoreetiline võimalus, teha suhteliste hindade väikese ja püsiva tõusu korral lühikese aja jooksul vajalikud lisainvesteeringud või muud vajalikud ümberlülitumiskulutused, et jõuda teineteise intellektuaalomandi õigusi rikkumata asjaomas(t)ele tur(g)u(de)le (potentsiaalsed konkurendid asjaomasel turul); |
| --- | --- |

ii)

asjaomasel lepinguliste toodete müügi turul konkureerivad ettevõtjad, kes tehnosiirde kokkuleppe puudumise korral tegutsevad nii asjaomas(t)el tur(g)u(de)l, kus lepingulisi tooteid müüakse, (tegelikud konkurendid asjaomasel turul), või kel on tehnosiirde kokkuleppe puudumise korral realistlikud eeldused, mitte üksnes teoreetiline võimalus, teha suhteliste hindade väikese ja püsiva tõusu korral lühikese aja jooksul vajalikud lisainvesteeringud või muud vajalikud ümberlülitumiskulutused, et jõuda teineteise intellektuaalomandi õigusi rikkumata asjaomas(t)ele tur(g)u(de)le (potentsiaalsed konkurendid asjaomasel turul);

o)   „valikuline turustussüsteem”– turustussüsteem, kus litsentsiandja kohustub otseselt või kaudselt andma litsentsi lepinguliste toodete tootmiseks üksnes sellistele litsentsisaajatele, kes on valitud kindlaksmääratud kriteeriumide alusel ja kes kohustuvad litsentsiandja poolt kõnealuse süsteemi jaoks reserveeritud territooriumil müüma lepingulisi tooteid ainult volitatud turustajatele;

p)   „ainuõiguslik litsents”– litsents, mille kohaselt litsentsisaaja ei tohi ise litsentsitud tehnoloogiaõiguste alusel toota ega litsentsida litsentsitud tehnoloogiaõigusi kolmandatele isikutele üldiselt või konkreetseks kasutusalaks või konkreetsel territooriumil;

q)   „ainuõiguslik territoorium”– teatav territoorium, millel ainult üks ettevõtja võib valmistada lepingulisi tooteid, aga millel on võimalus anda teisele litsentsisaajale õigus valmistada lepingulisi tooteid ainult ühele konkreetsele kliendile, kui teine litsents anti eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas;

r)   „ainuõiguslik kliendirühm”– kliendirühm, kellele ainult ühel tehnoloogiasiirde kokkuleppe osalisel on õigus aktiivselt müüa lepingulisi tooteid, mis on toodetud litsentsitud tehnoloogiat kasutades.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmavad mõisted „ettevõtja”, „litsentsiandja” ja „litsentsisaaja” ka nendega seotud ettevõtjaid.

„Seotud ettevõtjad” –

| a) | ettevõtjad, kelle puhul ühel tehnosiirde kokkuleppe osalisel on otseselt või kaudselt:






  i) | õigus kasutada üle poole häältest või |
| --- | --- | --- |

a)

ettevõtjad, kelle puhul ühel tehnosiirde kokkuleppe osalisel on otseselt või kaudselt:

i)

õigus kasutada üle poole häältest või

| ii) | õigus nimetada ametisse üle poole nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seaduslikult esindava organi liikmetest või |
| --- | --- |

ii)

õigus nimetada ametisse üle poole nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seaduslikult esindava organi liikmetest või

| iii) | õigus juhtida ettevõtja tegevust; |
| --- | --- |

iii)

õigus juhtida ettevõtja tegevust;

| b) | ettevõtjad, kellel on tehnosiirde kokkuleppe osalise suhtes otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad, kellel on tehnosiirde kokkuleppe osalise suhtes otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused;

| c) | ettevõtjad, kelle suhtes punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused; |
| --- | --- |

c)

ettevõtjad, kelle suhtes punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused;

| d) | ettevõtjad, kelle suhtes tehnosiirde kokkuleppe osalisel koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või kahel või enamal kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a loetletud õigused; |
| --- | --- |

d)

ettevõtjad, kelle suhtes tehnosiirde kokkuleppe osalisel koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või kahel või enamal kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a loetletud õigused;

| e) | ettevõtjad, kelle puhul punktis a loetletud õigused kuuluvad ühiselt:






  i) | tehnosiirde kokkuleppe osalistele või nende vastavatele punktides a–d loetletud seotud ettevõtjatele või |
| --- | --- | --- |

e)

ettevõtjad, kelle puhul punktis a loetletud õigused kuuluvad ühiselt:

i)

tehnosiirde kokkuleppe osalistele või nende vastavatele punktides a–d loetletud seotud ettevõtjatele või

| ii) | ühele või mitmele tehnosiirde kokkuleppe osalisele või ühele või mitmele punktides a–d loetletud nendega seotud ettevõtjale ja ühele või mitmele kolmandale isikule. |
| --- | --- |

ii)

ühele või mitmele tehnosiirde kokkuleppe osalisele või ühele või mitmele punktides a–d loetletud nendega seotud ettevõtjale ja ühele või mitmele kolmandale isikule.

Artikkel 2

Erandid

1.   Aluslepingu artikli 101 lõike 3 kohaselt ning vastavalt käesoleva määruse sätetele ei kohaldata aluslepingu artikli 101 lõiget 1 tehnosiirde kokkulepete suhtes.

2.   Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse niivõrd, kuivõrd sellised tehnosiirde kokkulepped sisaldavad aluslepingu artikli 101 lõike 1 reguleerimisalasse kuuluvaid konkurentsipiiranguid. Seda erandit kohaldatakse niikaua, kuni litsentsitud tehnoloogiaõigused ei ole lõppenud, aegunud või kehtetuks tunnistatud, või oskusteabe puhul niikaua, kuni asjaomane oskusteave püsib salajasena. Kui aga oskusteave saab üldteatavaks litsentsisaaja tegevuse tagajärjel, kehtib erand kokkuleppe kehtivuse ajal.

3.   Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse ka nende tehnosiirde kokkulepete suhtes, mis on seotud toodete ostmisega litsentsisaaja poolt või mis on seotud muude intellektuaalomandi õiguste või oskusteabe litsentsimise või loovutamisega litsentsisaajale siis ja sel määral, mil need sätted on otseselt seotud lepinguliste toodete tootmise või müügiga.

Artikkel 3

Turuosa künnis

1.   Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad omavahel konkureerivad, kohaldatakse artiklis 2 sätestatud erandit tingimusel, et osalevate ettevõtjate ühine turuosa ei ületa 20 % asjaomas(t)est tur(g)u(de)st.

2.   Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad ei konkureeri omavahel, kohaldatakse artiklis 2 sätestatud erandit tingimusel, et ühegi osaleva ettevõtja turuosa ei ületa 30 % asjaomas(t)est tur(g)u(de)st.

Artikkel 4

Raskekujulised piirangud

1.   Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad on konkureerivad ettevõtjad, siis artiklis 2 sätestatud erandit ei kohaldata kokkulepete suhtes, mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt, üksikult või kokkuleppeosaliste kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult mõni järgmiste hulgast:

| a) | piirata osaleva ettevõtja võimalusi määrata hindu toodete müümisel kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

a)

piirata osaleva ettevõtja võimalusi määrata hindu toodete müümisel kolmandatele isikutele;

| b) | piirata tootmismahtu, välja arvatud lepinguliste toodete tootmismahtu, mis on litsentsisaajale kehtestatud mittevastastikuse kokkuleppega või mis on kehtestatud ainult ühele litsentsisaajale vastastikuse kokkuleppega; |
| --- | --- |

b)

piirata tootmismahtu, välja arvatud lepinguliste toodete tootmismahtu, mis on litsentsisaajale kehtestatud mittevastastikuse kokkuleppega või mis on kehtestatud ainult ühele litsentsisaajale vastastikuse kokkuleppega;

| c) | jagada turge või kliente, välja arvatud






  i) | litsentsiandja ja/või litsentsisaaja kohustus mittevastastikuse kokkuleppe alusel mitte kasutada litsentsitud tehnoloogiaõigusi tootmisel ainuõiguslikul territooriumil, mis on reserveeritud teisele lepinguosalisele ja/või mitte müüa aktiivselt ja/või passiivselt ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mis on reserveeritud teisele kokkuleppeosalisele; |
| --- | --- | --- |

c)

jagada turge või kliente, välja arvatud

i)

litsentsiandja ja/või litsentsisaaja kohustus mittevastastikuse kokkuleppe alusel mitte kasutada litsentsitud tehnoloogiaõigusi tootmisel ainuõiguslikul territooriumil, mis on reserveeritud teisele lepinguosalisele ja/või mitte müüa aktiivselt ja/või passiivselt ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mis on reserveeritud teisele kokkuleppeosalisele;

| ii) | mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja aktiivse müügi piiramine ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille litsentsiandja on määranud teisele litsentsisaajale, tingimusel et viimane ei olnud selle litsentsi andmise ajal litsentsiandja suhtes konkureeriv ettevõtja; |
| --- | --- |

ii)

mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja aktiivse müügi piiramine ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille litsentsiandja on määranud teisele litsentsisaajale, tingimusel et viimane ei olnud selle litsentsi andmise ajal litsentsiandja suhtes konkureeriv ettevõtja;

| iii) | litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata aktiivselt ega passiivselt müüa lepingulisi tooteid kasutamiseks oma toodete varuosadena; |
| --- | --- |

iii)

litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata aktiivselt ega passiivselt müüa lepingulisi tooteid kasutamiseks oma toodete varuosadena;

| iv) | mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale konkreetsele kliendile, kui litsents anti eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas; |
| --- | --- |

iv)

mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale konkreetsele kliendile, kui litsents anti eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas;

| d) | piirata litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiaõigusi või mis tahes kokkuleppeosalise võimalust tegelda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui kõnealune piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitava oskusteabe avalikustamine kolmandatele osapooltele. |
| --- | --- |

d)

piirata litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiaõigusi või mis tahes kokkuleppeosalise võimalust tegelda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui kõnealune piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitava oskusteabe avalikustamine kolmandatele osapooltele.

2.   Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad ei ole konkureerivad ettevõtjad, siis ei kohaldata artiklis 2 sätestatud erandit kokkulepete suhtes, mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt, üksikult või kokkuleppeosaliste kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult mõni järgmiste hulgast:

| a) | piirata kokkuleppeosalise võimet määrata hindu toodete müümisel kolmandatele isikutele, ilma et see piiraks tarnija võimalust kehtestada maksimaalne müügihind või soovituslik müügihind tingimusel, et kokkuleppeosaliste survel või nende pakutud stiimulite põhjal ei ulatu need fikseeritud või minimaalse müügihinnani; |
| --- | --- |

a)

piirata kokkuleppeosalise võimet määrata hindu toodete müümisel kolmandatele isikutele, ilma et see piiraks tarnija võimalust kehtestada maksimaalne müügihind või soovituslik müügihind tingimusel, et kokkuleppeosaliste survel või nende pakutud stiimulite põhjal ei ulatu need fikseeritud või minimaalse müügihinnani;

| b) | seada piiranguid territooriumide või klientide suhtes, kellele litsentsisaaja võib lepingulisi kaupu passiivselt müüa, välja arvatud:






  i) | passiivse müügi piiramine ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille on reserveerinud litsentsiandja; |
| --- | --- | --- |

b)

seada piiranguid territooriumide või klientide suhtes, kellele litsentsisaaja võib lepingulisi kaupu passiivselt müüa, välja arvatud:

i)

passiivse müügi piiramine ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille on reserveerinud litsentsiandja;

| ii) | kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata müüa aktiivselt ega passiivselt lepingulisi tooteid kasutamiseks oma toodete varuosadena; |
| --- | --- |

ii)

kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata müüa aktiivselt ega passiivselt lepingulisi tooteid kasutamiseks oma toodete varuosadena;

| iii) | kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale konkreetsele kliendile, kui litsents anti eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas; |
| --- | --- |

iii)

kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale konkreetsele kliendile, kui litsents anti eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas;

| iv) | hulgimüügi tasandil tegutsevate litsentsisaajate müügi piiramine lõppkasutajatele; |
| --- | --- |

iv)

hulgimüügi tasandil tegutsevate litsentsisaajate müügi piiramine lõppkasutajatele;

| v) | valikulise turustussüsteemi liikmete volitamata turustajatele müügi piiramine; |
| --- | --- |

v)

valikulise turustussüsteemi liikmete volitamata turustajatele müügi piiramine;

| c) | piirata jaemüügitasandil tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmeks olevate litsentsisaajate aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele, ilma et see piiraks võimalust keelata süsteemi liikmetel tegutseda asukohas, mille suhtes puudub luba. |
| --- | --- |

c)

piirata jaemüügitasandil tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmeks olevate litsentsisaajate aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele, ilma et see piiraks võimalust keelata süsteemi liikmetel tegutseda asukohas, mille suhtes puudub luba.

3.   Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad ei ole konkureerivad ettevõtjad kokkuleppe sõlmimise ajal, kuid muutuvad konkurentideks hiljem, siis kohaldatakse kokkuleppe kogu kehtivuse aja suhtes lõiget 2, mitte lõiget 1, välja arvatud juhul, kui kokkulepet on hiljem oluliselt muudetud. Oluline muudatus hõlmab uue tehnosiirde kokkuleppe sõlmimist osapoolte vahel konkureerivate tehnoloogiaõiguste kohta.

Artikkel 5

Välja jäetud piirangud

1.   Artiklis 2 sätestatud erandit ei kohaldata tehnosiirde kokkulepetes sisalduvate järgmiste kohustuste suhtes:

| a) | litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus loovutada litsentsiandjale või litsentsiandja määratud kolmandale isikule ainuõiguslik litsents tervikuna või osalised õigused, mis on seotud litsentsitud tehnoloogia täiendustega või uute kasutusaladega; |
| --- | --- |

a)

litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus loovutada litsentsiandjale või litsentsiandja määratud kolmandale isikule ainuõiguslik litsents tervikuna või osalised õigused, mis on seotud litsentsitud tehnoloogia täiendustega või uute kasutusaladega;

| b) | kokkuleppeosalise mis tahes otsene või kaudne kohustus mitte vaidlustada teisele kokkuleppeosalisele liidus kuuluvate intellektuaalomandiõiguste kehtivust, sealhulgas ainuõigusliku litsentsi puhul õigus lõpetada tehnosiirde kokkulepe juhul, kui teine kokkuleppeosaline vaidlustab sellele kokkuleppeosalisele kuuluvate litsentsitud tehnoloogiõiguste kehtivuse. |
| --- | --- |

b)

kokkuleppeosalise mis tahes otsene või kaudne kohustus mitte vaidlustada teisele kokkuleppeosalisele liidus kuuluvate intellektuaalomandiõiguste kehtivust, sealhulgas ainuõigusliku litsentsi puhul õigus lõpetada tehnosiirde kokkulepe juhul, kui teine kokkuleppeosaline vaidlustab sellele kokkuleppeosalisele kuuluvate litsentsitud tehnoloogiõiguste kehtivuse.

2.   Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad ei ole konkureerivad ettevõtjad, ei kohaldata artiklis 2 sätestatud erandit selliste otseste või kaudsete kohustuste suhtes, mis piiravad litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiaõigusi või piiravad mis tahes kokkuleppeosalise võimalust tegelda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui viimati nimetatud piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitud oskusteabe avalikustamine kolmandatele isikutele.

Artikkel 6

Tühistamine üksikjuhtudel

1.   Komisjon võib tühistada käesoleva määruse kohaselt antud soodustused määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 1 alusel, kui ta leiab, et mõnel konkreetsel juhul toovad tehnosiirde kokkulepped, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud erandit, siiski kaasa asutamislepingu artikli 101 lõike 3 nõuetega kokkusobimatuid tagajärgi, eelkõige:

| a) | kui kolmandate isikute turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete piiravate kokkulepete, millega keelatakse litsentsisaajatel kasutada kolmandate isikute tehnoloogiaid, paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu; |
| --- | --- |

a)

kui kolmandate isikute turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete piiravate kokkulepete, millega keelatakse litsentsisaajatel kasutada kolmandate isikute tehnoloogiaid, paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu;

| b) | kui kolmandate isikute turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete, litsentsisaajatel kolmandate isikute tehnoloogiaid kasutada keelavate kokkulepete paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu või kui ainus tehnoloogiaomanik, kes loovutab asjaomased tehnoloogiaõigused, annab ainuõigusliku litsentsi sellisele litsentsisaajale, kes juba tegutseb asjaomasel tooteturul asendatavate tehnoloogiaõiguste alusel. |
| --- | --- |

b)

kui kolmandate isikute turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete, litsentsisaajatel kolmandate isikute tehnoloogiaid kasutada keelavate kokkulepete paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu või kui ainus tehnoloogiaomanik, kes loovutab asjaomased tehnoloogiaõigused, annab ainuõigusliku litsentsi sellisele litsentsisaajale, kes juba tegutseb asjaomasel tooteturul asendatavate tehnoloogiaõiguste alusel.

2.   Kui mõnel konkreetsel juhul on tehnosiirde kokkuleppel, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud erandit, artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustega vastuolus olev mõju liikmesriigi territooriumil või osal sellest, ja kui sellise territooriumi näol on tegemist selgepiirilise geograafilise turuga, võib asjaomase liikmesriigi konkurentsiasutus määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 2 alusel tühistada käesoleva määruse kohaldamisest saadavad soodustused kõnealuse territooriumi osas käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustel.

Artikkel 7

Määruse kohaldamata jätmine

1.   Määruse nr 19/65/EMÜ artikli 1a kohaselt võib komisjon määrusega teatada, et kui samalaadsete tehnosiirete kokkulepete paralleelsed võrgustikud hõlmavad üle 50 % asjaomasest turust, ei kohaldata käesolevat määrust tehnosiirete kokkulepete suhtes, mis sisaldavad kõnealust turgu puudutavaid konkreetseid piiranguid.

2.   Lõikele 1 vastavat määrust hakatakse kohaldama kõige varem kuus kuud pärast selle vastuvõtmist.

Artikkel 8

Turuosa künniste kohaldamine

Artiklis 3 sätestatud turuosa künnise kohaldamisel järgitakse järgmisi eeskirju:

| a) | turuosa arvutamise aluseks võetakse müügiväärtus turul; kui andmed müügiväärtuse kohta turul ei ole kättesaadavad, võib asjaomase ettevõtja turuosa kindlaksmääramiseks kasutada muudel usaldusväärsetel turgu käsitlevatel andmetel, sealhulgas turu müügimahul põhinevaid hinnanguid; |
| --- | --- |

a)

turuosa arvutamise aluseks võetakse müügiväärtus turul; kui andmed müügiväärtuse kohta turul ei ole kättesaadavad, võib asjaomase ettevõtja turuosa kindlaksmääramiseks kasutada muudel usaldusväärsetel turgu käsitlevatel andmetel, sealhulgas turu müügimahul põhinevaid hinnanguid;

| b) | turuosa arvutatakse eelmist kalendriaastat käsitlevate andmete põhjal; |
| --- | --- |

b)

turuosa arvutatakse eelmist kalendriaastat käsitlevate andmete põhjal;

| c) | artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis e osutatud ettevõtjatele kuuluv turuosa jagatakse võrdselt kõigi ettevõtjate vahel, kellel on artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis a loetletud õigused; |
| --- | --- |

c)

artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis e osutatud ettevõtjatele kuuluv turuosa jagatakse võrdselt kõigi ettevõtjate vahel, kellel on artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis a loetletud õigused;

| d) | litsentsiandja turuosa litsentsitud tehnoloogia asjaomasel turul arvutatakse nii geograafilise kui ka tooteturu puhul selle alusel, kui palju kasutatakse litsentsitud tehnoloogiaõigusi asjaomas(t)el tur(g)u(de)l, kus lepingulisi tooteid müüakse, st litsentsiandja ja tema litsentsisaajate poolt toodetud lepinguliste toodete müügiandmete alusel; |
| --- | --- |

d)

litsentsiandja turuosa litsentsitud tehnoloogia asjaomasel turul arvutatakse nii geograafilise kui ka tooteturu puhul selle alusel, kui palju kasutatakse litsentsitud tehnoloogiaõigusi asjaomas(t)el tur(g)u(de)l, kus lepingulisi tooteid müüakse, st litsentsiandja ja tema litsentsisaajate poolt toodetud lepinguliste toodete müügiandmete alusel;

| e) | kui artikli 3 lõikes 1 või 2 osutatud turuosa esialgu ei ületa vastavalt kas 20 % või 30 %, kuid tõuseb hiljem nimetatud künnisest kõrgemale, jätkatakse artiklis 2 sätestatud erandi kohaldamist kahe järjestikuse kalendriaasta jooksul pärast aastat, mil turuosa 20 % või 30 % künnis esimest korda ületati. |
| --- | --- |

e)

kui artikli 3 lõikes 1 või 2 osutatud turuosa esialgu ei ületa vastavalt kas 20 % või 30 %, kuid tõuseb hiljem nimetatud künnisest kõrgemale, jätkatakse artiklis 2 sätestatud erandi kohaldamist kahe järjestikuse kalendriaasta jooksul pärast aastat, mil turuosa 20 % või 30 % künnis esimest korda ületati.

Artikkel 9

Suhe muude grupierandi määrustega

Käesolevat määrust ei kohaldata määruse (EL) nr 1217/2010 reguleerimisalasse kuuluvates teadus- ja arenduskokkulepetes sisalduvate litsentse käsitlevate sätete suhtes ega määruse (EL) nr 1218/2010 reguleerimisalasse kuuluvates spetsialiseerumiskokkulepetes sisalduvate litsentse käsitlevate sätete suhtes.

Artikkel 10

Üleminekuaeg

Aluslepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata 1. maist 2014 kuni 30. aprillini 2015 nende kokkulepete suhtes, mis on 30. aprillil 2014 juba jõustunud ja mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud erandi tingimustele, kuid vastasid 30. aprillil 2014 määruses (EÜ) nr 772/2004 sätestatud erandi tingimustele.

Artikkel 11

Kehtivusaeg

Määrus jõustub 1. mail 2014.

See kehtib kuni 30. aprillini 2026.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. märts 2014

Komisjoni nimel president eest

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT 36, 6.3.1965, lk 533/65.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 772/2004, 7. aprill 2004, asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete liikide suhtes (ELT L 123, 27.4.2004, lk 11).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 330/2010, 20. aprill 2010, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (ELT L 102, 23.4.2010, lk 1).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 1217/2010, 14. detsember 2010, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatud teadus- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes (ELT L 335, 18.12.2010, lk 36).

4

(5)  Komisjoni määrus (EL) nr 1218/2010, 14. detsember 2010, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatud spetsialiseerumiskokkulepete liikide suhtes (ELT L 335, 18.12.2010, lk 43).

5

(6)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

6

---

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 317/2014,

27. märts 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa (kantserogeensed, mutageensed ja reproduktiivtoksilised ained)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artikli 68 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kannetes 28–30 on sätestatud keeld müüa elanikkonnale aineid, mis on klassifitseeritud 1A- või 1B-kategooria kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivtoksilisteks aineteks, samuti segusid, milles osutatud ainete sisaldus on suurem kindlaksmääratud kontsentratsiooni piirväärtusest. Asjaomased ained on loetletud XVII lisa 1.–6. liites. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kannetes 28–30 on sätestatud keeld müüa elanikkonnale aineid, mis on klassifitseeritud 1A- või 1B-kategooria kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivtoksilisteks aineteks, samuti segusid, milles osutatud ainete sisaldus on suurem kindlaksmääratud kontsentratsiooni piirväärtusest. Asjaomased ained on loetletud XVII lisa 1.–6. liites.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008 (2) on muudetud komisjoni määrustega (EL) nr 618/2012 (3) ja (EL) nr 944/2013 (4) tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil, et lisada teatavad ained, mis on hiljuti klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008 (2) on muudetud komisjoni määrustega (EL) nr 618/2012 (3) ja (EL) nr 944/2013 (4) tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil, et lisada teatavad ained, mis on hiljuti klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks.

| (3) | Määrusega (EL) nr 618/2012 kehtestatakse uus ühtlustatud klassifikatsioon järgmiste ainete jaoks: indiumfosfiid on klassifitseeritud 1B-kategooria kantserogeense ainena, triksülüülfosfaat ja 4-tert-butüülbensoehape on klassifitseeritud 1B-kategooria reproduktiivtoksilise ainena. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EL) nr 618/2012 kehtestatakse uus ühtlustatud klassifikatsioon järgmiste ainete jaoks: indiumfosfiid on klassifitseeritud 1B-kategooria kantserogeense ainena, triksülüülfosfaat ja 4-tert-butüülbensoehape on klassifitseeritud 1B-kategooria reproduktiivtoksilise ainena.

| (4) | Määrusega (EL) nr 944/2013 kehtestatakse uus ühtlustatud klassifikatsioon järgmiste ainete jaoks: [pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne] on klassifitseeritud 1A-kategooria kantserogeense ainena; galliumarseniid on klassifitseeritud 1B-kategooria kantserogeense ainena; [pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne] on klassifitseeritud 1B-kategooria mutageense ainena; [pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne], epoksükonasool (ISO), nitrobenseen, diheksüülftalaat, N-etüül-2-pürrolidoon, ammooniumpentadekafluorooktanaat perfluorooktaanhape ja 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dioktüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaat on klassifitseeritud 1B-kategooria reproduktiivtoksiliste ainetena. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) nr 944/2013 kehtestatakse uus ühtlustatud klassifikatsioon järgmiste ainete jaoks: [pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne] on klassifitseeritud 1A-kategooria kantserogeense ainena; galliumarseniid on klassifitseeritud 1B-kategooria kantserogeense ainena; [pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne] on klassifitseeritud 1B-kategooria mutageense ainena; [pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne], epoksükonasool (ISO), nitrobenseen, diheksüülftalaat, N-etüül-2-pürrolidoon, ammooniumpentadekafluorooktanaat perfluorooktaanhape ja 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dioktüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaat on klassifitseeritud 1B-kategooria reproduktiivtoksiliste ainetena.

| (5) | Kuna ettevõtjad võivad määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas sätestatud ühtlustatud klassifikatsiooni kohaldada varem, peaks neil olema võimalik vabatahtlikkuse alusel kohaldada käesoleva määruse sätteid varem. |
| --- | --- |

(5)

Kuna ettevõtjad võivad määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas sätestatud ühtlustatud klassifikatsiooni kohaldada varem, peaks neil olema võimalik vabatahtlikkuse alusel kohaldada käesoleva määruse sätteid varem.

| (6) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa 1.–6. liidet. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa 1.–6. liidet.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I, II ja III lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse I lisa kohaldatakse alates 1. aprillist 2014.

Käesoleva määruse II lisa kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesoleva määruse III lisa kohaldatakse alates 1. aprillist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 618/2012, 10. juuli 2012, millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (ELT L 179, 11.7.2012, lk 3).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 944/2013, 2. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (ELT L 261, 3.10.2013, lk 5).

4

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | 2. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:









  „indiumfosfiid | 015-200-00-3 | 244-959-5 | 22398-80-7” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

2. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:

„indiumfosfiid

015-200-00-3

244-959-5

22398-80-7”

| 2) | 6. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:









  „triksülüülfosfaat | 015-201-00-9 | 246-677-8 | 25155-23-1 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4-tert-butüülbensoehape | 607-698-00-1 | 202-696-3 | 98-73-7” | |

2)

6. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:

„triksülüülfosfaat

015-201-00-9

246-677-8

25155-23-1

4-tert-butüülbensoehape

607-698-00-1

202-696-3

98-73-7”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | 2. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:









  „galliumarseniid | 031-001-00-4 | 215-114-8 | 1303-00-0” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

2. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:

„galliumarseniid

031-001-00-4

215-114-8

1303-00-0”

| 2) | 6. liites lisatakse järgmine kanne tabelisse vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:









  „epoksükonasool (ISO);
  (2RS,3RS)-3-(2-klorofenüül)-2-(4-fluorofenüül)-[(1H-1,2,4-triasool-1-üül)-metüül]oksiraan | 613-175-00-9 | 406-850-2 | 133855-98-8 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nitrobenseen | 609-003-00-7 | 202-716-0 | 98-95-3 | |
| diheksüülftalaat | 607-702-00-1 | 201-559-5 | 84-75-3 | |
| N-etüül-2-pürrolidoon; 1-etüülpürrolidiin-2-oon | 616-208-00-5 | 220-250-6 | 2687-91-4 | |
| ammooniumpentadekafluorooktanoaat | 607-703-00-7 | 223-320-4 | 3825-26-1 | |
| perfluorooktaanhape | 607-704-00-2 | 206-397-9 | 335-67-1 | |
| 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dioktüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaat | 050-027-00-7 | 239-622-4 | 15571-58-1” | |

2)

6. liites lisatakse järgmine kanne tabelisse vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:

„epoksükonasool (ISO);

(2RS,3RS)-3-(2-klorofenüül)-2-(4-fluorofenüül)-[(1H-1,2,4-triasool-1-üül)-metüül]oksiraan

613-175-00-9

406-850-2

133855-98-8

nitrobenseen

609-003-00-7

202-716-0

98-95-3

diheksüülftalaat

607-702-00-1

201-559-5

84-75-3

N-etüül-2-pürrolidoon; 1-etüülpürrolidiin-2-oon

616-208-00-5

220-250-6

2687-91-4

ammooniumpentadekafluorooktanoaat

607-703-00-7

223-320-4

3825-26-1

perfluorooktaanhape

607-704-00-2

206-397-9

335-67-1

2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dioktüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaat

050-027-00-7

239-622-4

15571-58-1”

---

III LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | 1. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:









  „pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne;
  (Jääk, mis saadakse kõrgtemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel. Must tahke aine, mille pehmenemispunkt jääb vahemikku umbes 30 °C – 180 °C (86 °F – 356 °F). Koosneb peamiselt kolme või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.) | 648-055-00-5 | 266-028-2 | 65996-93-2” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

1. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:

„pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne;

(Jääk, mis saadakse kõrgtemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel. Must tahke aine, mille pehmenemispunkt jääb vahemikku umbes 30 °C – 180 °C (86 °F – 356 °F). Koosneb peamiselt kolme või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.)

648-055-00-5

266-028-2

65996-93-2”

| 2) | 2. liitest jäetakse välja järgmine kanne:









  „pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne;
  (Jääk, mis saadakse kõrgtemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel. Must tahke aine, mille pehmenemispunkt jääb vahemikku umbes 30 °C – 180 °C (86 °F – 356 °F). Koosneb peamiselt kolme või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.) | 648-055-00-5 | 266-028-2 | 65996-93-2” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

2. liitest jäetakse välja järgmine kanne:

„pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne;

(Jääk, mis saadakse kõrgtemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel. Must tahke aine, mille pehmenemispunkt jääb vahemikku umbes 30 °C – 180 °C (86 °F – 356 °F). Koosneb peamiselt kolme või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.)

648-055-00-5

266-028-2

65996-93-2”

| 3) | 4. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:









  „pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne;
  (Jääk, mis saadakse kõrgtemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel. Must tahke aine, mille pehmenemispunkt jääb vahemikku umbes 30 °C – 180 °C (86 °F – 356 °F). Koosneb peamiselt kolme või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.) | 648-055-00-5 | 266-028-2 | 65996-93-2” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

4. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:

„pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne;

(Jääk, mis saadakse kõrgtemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel. Must tahke aine, mille pehmenemispunkt jääb vahemikku umbes 30 °C – 180 °C (86 °F – 356 °F). Koosneb peamiselt kolme või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.)

648-055-00-5

266-028-2

65996-93-2”

| 4) | 6. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:









  „pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne;
  (Jääk, mis saadakse kõrgtemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel. Must tahke aine, mille pehmenemispunkt jääb vahemikku umbes 30 °C – 180 °C (86 °F – 356 °F). Koosneb peamiselt kolme või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.) | 648-055-00-5 | 266-028-2 | 65996-93-2” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

6. liites lisatakse tabelisse järgmine kanne vastavalt tabelis esitatud kannete järjekorrale:

„pigi, kivisöetõrv, kõrgtemperatuurne;

(Jääk, mis saadakse kõrgtemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel. Must tahke aine, mille pehmenemispunkt jääb vahemikku umbes 30 °C – 180 °C (86 °F – 356 °F). Koosneb peamiselt kolme või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.)

648-055-00-5

266-028-2

65996-93-2”

---

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 318/2014,

27. märts 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses fenarimooli, metaflumisooni ja teflubensurooni jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a ja artikli 49 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Fenarimooli jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas ja III lisa B osas. Metaflumisooni ja teflubensurooni jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa A osas. |
| --- | --- |

(1)

Fenarimooli jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas ja III lisa B osas. Metaflumisooni ja teflubensurooni jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa A osas.

| (2) | Selleks et anda kasutusluba toimeainet metaflumisooni sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks söödava koorega kõrvitsaliste, melonite, arbuuside, spargelkapsa, lillkapsa, hiina kapsa, aedsalati ja muude salatitaimede, maitsetaimede, kaunadega ubade, kaunadega herneste, artišoki ja puuvillaseemnete puhul, on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 alusel taotlus muuta kehtivaid jääkide piirnorme. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et anda kasutusluba toimeainet metaflumisooni sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks söödava koorega kõrvitsaliste, melonite, arbuuside, spargelkapsa, lillkapsa, hiina kapsa, aedsalati ja muude salatitaimede, maitsetaimede, kaunadega ubade, kaunadega herneste, artišoki ja puuvillaseemnete puhul, on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 alusel taotlus muuta kehtivaid jääkide piirnorme.

| (3) | Teflubensurooni kohta on selline taotlus esitatud kasutamiseks Solanaceae sugukonda kuuluvate põllukultuuride ja söödava koorega kõrvitsaliste puhul. |
| --- | --- |

(3)

Teflubensurooni kohta on selline taotlus esitatud kasutamiseks Solanaceae sugukonda kuuluvate põllukultuuride ja söödava koorega kõrvitsaliste puhul.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõigete 2 ja 4 alusel on esitatud taotlus fenarimooli kasutamiseks õunade, kirsside, virsikute, viinamarjade, maasikate, banaanide, tomatite, kurkide, melonite, kõrvitsate ja arbuuside puhul. Taotluse esitaja väidab, et mitmes kolmandas riigis on nimetatud toodete puhul lubatud fenarimooli kasutada ja see põhjustab määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud jääkide piirnormidest suuremaid jääke, mistõttu tuleks kehtestada kõrgemad jääkide piirnormid, et hoida ära kaubandustõkete tekkimine nimetatud toodete importimise korral. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõigete 2 ja 4 alusel on esitatud taotlus fenarimooli kasutamiseks õunade, kirsside, virsikute, viinamarjade, maasikate, banaanide, tomatite, kurkide, melonite, kõrvitsate ja arbuuside puhul. Taotluse esitaja väidab, et mitmes kolmandas riigis on nimetatud toodete puhul lubatud fenarimooli kasutada ja see põhjustab määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud jääkide piirnormidest suuremaid jääke, mistõttu tuleks kehtestada kõrgemad jääkide piirnormid, et hoida ära kaubandustõkete tekkimine nimetatud toodete importimise korral.

| (5) | Asjaomased liikmesriigid hindasid määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 8 kohaselt kõnealuseid taotlusi ja edastasid hindamisaruanded komisjonile. |
| --- | --- |

(5)

Asjaomased liikmesriigid hindasid määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 8 kohaselt kõnealuseid taotlusi ja edastasid hindamisaruanded komisjonile.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) hindas taotlusi ja hindamisaruandeid, uurides eelkõige tarbijatele ja vajaduse korral ka loomadele avalduvat ohtu ning esitas põhjendatud arvamused kavandatud jääkide piirnormide kohta (2). Toiduohutusamet edastas arvamused komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) hindas taotlusi ja hindamisaruandeid, uurides eelkõige tarbijatele ja vajaduse korral ka loomadele avalduvat ohtu ning esitas põhjendatud arvamused kavandatud jääkide piirnormide kohta (2). Toiduohutusamet edastas arvamused komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks.

| (7) | Toiduohutusamet tegi oma põhjendatud arvamustes järelduse, et andmed, mis on esitatud fenarimooli kasutamise kohta virsikute, viinamarjade, maasikate, banaanide, tomatite ja arbuuside puhul, metaflumisooni kasutamise kohta melonite, arbuuside, maitsetaimede ja salatitaimede (v.a aedsalat) puhul, ei ole uute jääkide piirnormide kehtestamiseks piisavad. Seoses metaflumisooni kasutamisega eskariooli puhul ei soovita toiduohutusamet kavandatud jääkide piirnormi kehtestada, sest riskid tarbijatele ei ole välistatud. Jääkide kehtivad piirnormid peaksid seepärast jääma samaks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet tegi oma põhjendatud arvamustes järelduse, et andmed, mis on esitatud fenarimooli kasutamise kohta virsikute, viinamarjade, maasikate, banaanide, tomatite ja arbuuside puhul, metaflumisooni kasutamise kohta melonite, arbuuside, maitsetaimede ja salatitaimede (v.a aedsalat) puhul, ei ole uute jääkide piirnormide kehtestamiseks piisavad. Seoses metaflumisooni kasutamisega eskariooli puhul ei soovita toiduohutusamet kavandatud jääkide piirnormi kehtestada, sest riskid tarbijatele ei ole välistatud. Jääkide kehtivad piirnormid peaksid seepärast jääma samaks.

| (8) | Seoses metaflumisooni kasutamisega spargelkapsa ja aedsalati puhul soovitab toiduohutusamet kehtestada taotleja poolt kavandatud jääkide piirnormidest madalamad piirnormid. |
| --- | --- |

(8)

Seoses metaflumisooni kasutamisega spargelkapsa ja aedsalati puhul soovitab toiduohutusamet kehtestada taotleja poolt kavandatud jääkide piirnormidest madalamad piirnormid.

| (9) | Seoses teflubensurooni kasutamisega Solanaceae sugukonda kuuluvate põllukultuuride ja söödava koorega kõrvitsaliste puhul tegi toiduohutusamet kindlaks kroonilisest tarbimisest tulenevad probleemid. Peamise osa summaarsest kokkupuutest põhjustab õuna tarbimine. Toiduohutusamet soovitab õunade puhul kehtestatud jääkide piirnormi vähendada ja eespool nimetatud põllukultuuride puhul jääkide piirnorme suurendada. Kuna kõnealune jääkide piirnorm kehtestati selleks, et rahuldada Brasiilias lubatud kasutusviiside alusel esitatud taotlus jääkide piirnormide kehtestamiseks impordi jaoks, on kaubandustõkete vältimiseks taotlejaga ühendust võetud. Taotleja tegi ettepaneku kehtestada varuvariandina jääkide piirnorm 0,5 mg/kg, mis on Brasiilias lubatud kasutusviiside jaoks piisav. Kuna tarbijate kõrgetasemeline kaitse säilib, on kaubandustõkete vältimiseks asjakohane kehtestada kõnealune piirnorm tasemel 0,5 mg/kg. |
| --- | --- |

(9)

Seoses teflubensurooni kasutamisega Solanaceae sugukonda kuuluvate põllukultuuride ja söödava koorega kõrvitsaliste puhul tegi toiduohutusamet kindlaks kroonilisest tarbimisest tulenevad probleemid. Peamise osa summaarsest kokkupuutest põhjustab õuna tarbimine. Toiduohutusamet soovitab õunade puhul kehtestatud jääkide piirnormi vähendada ja eespool nimetatud põllukultuuride puhul jääkide piirnorme suurendada. Kuna kõnealune jääkide piirnorm kehtestati selleks, et rahuldada Brasiilias lubatud kasutusviiside alusel esitatud taotlus jääkide piirnormide kehtestamiseks impordi jaoks, on kaubandustõkete vältimiseks taotlejaga ühendust võetud. Taotleja tegi ettepaneku kehtestada varuvariandina jääkide piirnorm 0,5 mg/kg, mis on Brasiilias lubatud kasutusviiside jaoks piisav. Kuna tarbijate kõrgetasemeline kaitse säilib, on kaubandustõkete vältimiseks asjakohane kehtestada kõnealune piirnorm tasemel 0,5 mg/kg.

| (10) | Kõigi teiste taotluste kohta tegi toiduohutusamet järelduse, et kõik nõuded andmete osas on täidetud ja et taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad vastavalt tarbija kokkupuute hinnangule, mis on tehtud Euroopa 27 spetsiifilise tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldavate toiduainete tarbimisel ega ka lühiajalisel kokkupuutel asjaomaste põllukultuuride ja toodete suures koguses tarbimise korral ei ilmnenud ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi. |
| --- | --- |

(10)

Kõigi teiste taotluste kohta tegi toiduohutusamet järelduse, et kõik nõuded andmete osas on täidetud ja et taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad vastavalt tarbija kokkupuute hinnangule, mis on tehtud Euroopa 27 spetsiifilise tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldavate toiduainete tarbimisel ega ka lühiajalisel kokkupuutel asjaomaste põllukultuuride ja toodete suures koguses tarbimise korral ei ilmnenud ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi.

| (11) | Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamusele ja võttes arvesse asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikega 2. |
| --- | --- |

(11)

Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamusele ja võttes arvesse asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikega 2.

| (12) | Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel liidu kaubanduspartneritega ja nende märkuseid kõnealuste normide kohta on arvesse võetud. |
| --- | --- |

(12)

Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel liidu kaubanduspartneritega ja nende märkuseid kõnealuste normide kohta on arvesse võetud.

| (13) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (14) | Et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, tuleks käesoleva määrusega ette näha üleminekukord toodete suhtes, mida on enne piirnormide muutmist seaduslikult toodetud ning mille kohta on olemas teave, et tarbijakaitse kõrge tase on tagatud. |
| --- | --- |

(14)

Et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, tuleks käesoleva määrusega ette näha üleminekukord toodete suhtes, mida on enne piirnormide muutmist seaduslikult toodetud ning mille kohta on olemas teave, et tarbijakaitse kõrge tase on tagatud.

| (15) | Jääkide muudetud piirnormide jõustumisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(15)

Jääkide muudetud piirnormide jõustumisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

| (16) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 396/2005 kohaldamist kujul, nagu kõnealuses määruses oli sätestatud enne selle muutmist käesoleva määrusega, jätkatakse nende toodete puhul, mis on toodetud seaduslikult enne 17 oktoobril 2014.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 17 oktoobril 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Euroopa Toiduohutusameti teaduslike aruannetega saab tutvuda järgmisel aadressil: http://www.efsa.europa.eu

2

Põhjendatud arvamus kehtivate fenarimooli jääkide piirnormide muutmise kohta erinevate põllukultuuride puhul. EFSA Journal 2011; 9(9):2350 [32 lk]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2350.

Põhjendatud arvamus kehtivate metaflumisooni jääkide piirnormide muutmise kohta teatavate kaupade puhul. EFSA Journal 2013; 11(7):3316 [50 lk]. doi:10.2903/j.efsa.2013.3316.

Põhjendatud arvamus kehtivate teflubensurooni jääkide piirnormide muutmise kohta teatavate puu- ja köögiviljade puhul. EFSA Journal 2012; 10(3):2633 [27 lk]. doi:10.2903/j.efsa.2012.2633.

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisas asendatakse fenarimooli käsitlev veerg järgmisega:
  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)








  Kood-number | Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1) | Fenarimool |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | 1. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD PUUVILJAD, PÄHKLID |

1)

II lisas asendatakse fenarimooli käsitlev veerg järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood-number

Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1)

Fenarimool

(1)

(2)

(3)

0100000

1.

0110000

| i) | Tsitrusviljad |
| --- | --- |

i)

0,02 (2)

0110010

Greibid (shaddock’id, pomelod, sweetie’d, tangelod (v.a minneolad), uglid ja muud hübriidid)

0110020

Apelsinid (bergamotid, pomerantsid, chinotto’d ja muud hübriidid)

0110030

Sidrunid (sukaadisidrunid, sidrunid, budakämblad (Citrus medica var. sarcodactylis))

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid (klementiinid, tangeriinid, minneolad ja muud hübriidid tangorid (Citrus reticulata x sinensis))

0110990

Muud

0120000

| ii) | Pähklipuu viljad |
| --- | --- |

ii)

0,02 (2)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

India pähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid (filbertpähklid)

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

| iii) | Õunviljad |
| --- | --- |

iii)

0,1

0130010

Õunad (paradiisiõunad)

0130020

Pirnid (liiv-pirnid)

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlakad

(3)

0130050

Nisperod

(3)

0130990

Muud

0140000

| iv) | Luuviljad |
| --- | --- |

iv)

0140010

Aprikoosid

0,5

0140020

Kirsid (maguskirsid, hapukirsid)

1,5

0140030

Virsikud (nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

0,5

0140040

Ploomid (kreegid, renkloodid, mirabellid, laukaploomid, punased datlid / hiina datlid / jujuubid (Ziziphus zizyphus))

0,02 (2)

0140990

Muud

0,02 (2)

0150000

| v) | Marjad ja väikesed puuviljad |
| --- | --- |

v)

0151000

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

0,3

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

0,3

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

0153010

Pamplid

0,02 (2)

0153020

Põldmurakad (loganvamplid, teivamplid, boisenvamplid ja muud liigi Rubus hübriidid)

0,02 (2)

0153030

Vaarikad (punakarvased vaarikad, mesimurakad (Rubus arcticus), hübriidvaarikad (Rubus arcticus x Rubus idaeus))

0,1

0153990

Muud

0,02 (2)

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

0154010

Mustikad (harilikud mustikad)

0,02 (2)

0154020

Jõhvikad (pohlad/mustikpohlad (V. vitis-idaea))

0,02 (2)

0154030

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

1

0154040

Karusmarjad (sealhulgas hübriidid teiste Ribes perekonna liikidega)

1

0154050

Kibuvitsamarjad

(3)

0154060

Mooruspuumarjad (maasikapuu viljad)

(3)

0154070

Õun-viirpuu marjad (teravahambulise aktiniidia viljad (Actinidia arguta))

(3)

0154080

Musta leedri marjad (musta aroonia, pihlaka, türnpuu, viirpuu, toompihlaka ja muude puude marjad)

(3)

0154990

Muud

0,02 (2)

0160000

| vi) | Muud viljad |
| --- | --- |

vi)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

0,02 (2)

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid (jaapani kinkanid, harilikud kinkanid, limkvaadid (Citrus aurantifolia x Fortunella spp.))

0161050

Tähtviljad (Bilimbid)

(3)

0161060

Kakiploomid

(3)

0161070

Nelgipuu viljad (jaava õunad, pomerakid, jambu-nelgipuu viljad, brasiilia kirsid, pitanga/surinami kirsid (grumichama, Eugenia uniflora))

(3)

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

0,02 (2)

0162010

Kiivid

0162020

Hiina litšipuu viljad (pulasanid, rambutanid, longanid, mangosteenid, aed-lansapuu viljad, söödav salakpalm)

0162030

Granadillid

0162040

Suureviljalise viigikaktuse viljad

(3)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

(3)

0162060

Virgiinia persimonid (Diospyros digyna viljad, Casimiroa edulise viljad, rohelise marmelaadipuu viljad, Pouteria campechiana viljad, magusa marmelaadipuu viljad)

(3)

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokaadod

0,02 (2)

0163020

Banaanid (kääbusbanaanid, jahubanaanid, bananiitod)

0,2

0163030

Mangod

0,02 (2)

0163040

Papaiad

0,02 (2)

0163050

Granaatõunad

0,02 (2)

0163060

Suhkruannoonad (võrkannoonad, kaneelannoonad, Annona diversifolia viljad ja muud keskmise suurusega annoonad)

(3)

0163070

Guajaavid (draakoniviljad/pitaiad (Hylocereus undatus))

(3)

0163080

Ananassid

0,02 (2)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad (erilehise leivapuu viljad (jakad))

(3)

0163100

Durianid

(3)

0163110

Oga-annoonad

(3)

0163990

Muud

0,02 (2)

0200000

| 2. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

2.

0210000

| i) | Juur- ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

i)

0,02 (2)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | Troopilised juur- ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

b)

0212010

Kassaavad (tarod / jaapani tarod, malanga kollavõhud)

0212020

Bataadid

0212030

Jamsilised (ameerika muguload, mehhiko jamss)

0212040

Roogmaranta

(3)

0212990

Muud

0213000

| c) | Muud juur- ja mugulköögiviljad, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas (kikkaputke, leeskputke, emajuure juur)

0213050

Maapirn (mugul-nõianõges)

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis (mustrõigas, jaapani redis, väike redis ja muud sellised sordid, söödav lõikhein (Cyperus esculentus))

0213090

Aed-piimjuur (mustjuur, hispaania aed-piimjuur, suur takjas)

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

| ii) | Sibulköögiviljad |
| --- | --- |

ii)

0,02 (2)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul (muud sibulad, hõbesibul)

0220030

Pesasibul

0220040

Talisibul (muud rohelised sibulad ja samalaadsed sordid)

0220990

Muud

0230000

| iii) | Viliköögivili |
| --- | --- |

iii)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

0,02 (2)

0231010

Tomat (kirsstomat, füüsal, goji marjad, hiina taralõnga marjad (Lycium barbarum ja L. Chinense), tamarillo)

0231020

Paprikad (vürtspaprikad)

0231030

Baklažaanid (valge baklažaan (valge pommu), gboma (antroewa) (S. macrocarpon))

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

0,2

0232010

Kurgid

0232020

Kornišonid

0232030

Kabatšokid (taldrikkõrvits, suvikõrvits, harilik pudelkõrvits (Lagenaria siceraria), tuumkõrvits, karella (sopropo), harilik madukurk, kandiline käsnkõrvits (teroi))

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

0233010

Melonid (ogamelon)

0,2

0233020

Suureviljalised kõrvitsad (kõrvitsad, suvikõrvitsad (hilised sordid))

0,2

0233030

Arbuusid

0,05

0233990

Muud

0,05

0234000

| d) | Suhkrumais (minimais) |
| --- | --- |

d)

0,02 (2)

0239000

| e) | Muud viliköögiviljad |
| --- | --- |

e)

0,02 (2)

0240000

| iv) | Kapsasköögiviljad |
| --- | --- |

iv)

0,02 (2)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

0241010

Spargelkapsas (asparkapsas, hiina spargelkapsas, itaalia lillnaeris)

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas (koonuskapsas, punane peakapsas, kähar peakapsas, valge peakapsas)

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

0243010

Hiina kapsas (india sinep (india kapsasrohi), pekingi lehtnaeris (paksoi), "hiina kapsas", palmkapsas)

0243020

Lehtkapsas (kähar lehtkapsas, portugali kapsas, portugali lehtkapsas, söödakapsas)

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

0250000

| v) | Lehtköögivili ja värsked maitsetaimed |
| --- | --- |

v)

0,02 (2)

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed, sh ristõieliste sugukonnast |
| --- | --- |

a)

0251010

Põldkännak (põldkännak)

0251020

Aedsalat (peasalat, punaseleheline salat ("Lollo rosso" salat), jääsalat, rooma salat)

0251030

Eskariool (sile endiiviasigur) (juursigur, punasigur, salatsigur, kähar lehtsigur (C. endivia var. crispum / C. intybus var. foliosum), võilillelehed)

0251040

Salatkress (mungoaidandid, lutserniidandid)

0251050

Ameerika kollakas

(3)

0251060

Põld-võõrkapsas, rukola (liivsinep (Diplotaxis spp.))

0251070

Sarepta kapsasrohi

(3)

0251080

Kapsasrohu Brassica spp. võrsed ja lehed, naeri pealsed (jaapani petersell, herne- ja redisevõrsed ja muude kapsasrohu perekonna liikide noored pealsed (kuni 8 pärislehe moodustumiseni), nuikapsalehed )

0251990

Muud

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

0252010

Spinat (spinat-ruutlehik, rebashein (pak-khom, tampara), harilik taro, söödav tsestrum (bitaviri-kibeleht),)

0252020

Portulak (talveportulak, aedportulak, harilik portulak, hapuoblikas, rand-ogamalts (Salsola soda))

(3)

0252030

Lehtpeet (mangold) (söögipeedi lehed)

0252990

Muud

0253000

| c) | Viinamarja lehed (spinatbasella, banaanilehed, roniakaatsia (Acacia pennata)) |
| --- | --- |

c)

(3)

0254000

| d) | Ürtallikkress (vesi-lehtertapp / hiina lehtertapp (Ipomea aquatica), marsiilea, salatneptuunia) |
| --- | --- |

d)

0255000

| e) | Harilik sigur |
| --- | --- |

e)

0256000

| f) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

f)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller (apteegitilli, koriandri, tilli, köömne, leeskputke, kikkaputke, mesiputke ning muude sarikaliste sugukonna taimede lehed, koriander-ogaputk (Eryngium foetidum))

0256040

Petersell (juurpeterselli lehed)

0256050

Aedsalvei (mägi-piparrohi, piparrohi, Borago officinalis lehed)

(3)

0256060

Rosmariin

(3)

0256070

Liivatee (vorstirohi, pune)

(3)

0256080

Basiilik (meliss, münt, piparmünt, püha basiilik, vürtsbasiilik, ameerika basiilik, söödavad õied (peiulille õied ja muud), aasia vesinaba, beetlilehed, vürtsmuraia lehed)

(3)

0256090

Loorberilehed (sidrunhein)

(3)

0256100

Estragonpuju (iisop)

(3)

0256990

Muud

0260000

| vi) | Kaunköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vi)

0,02 (2)

0260010

Oad (kaunadega) (rohelised oad (värsked oad), õisoad, aedoad, pikad oad, guaaraoad, sojaoad)

0260020

Oad (kaunadeta) (põldoad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0260030

Herned (kaunadega) (suhkruhernes (lesthernes))

0260040

Herned (kaunadeta) (aedherned, rohelised herned, kikerherned)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

| vii) | Varsköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vii)

0,02 (2)

0270010

Spargel

0270020

Hispaania artišokk (Borago officinalis’e varred)

0270030

Seller

0270040

Apteegitill

0270050

Kera-artišokk (banaani õisik)

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

(3)

0270090

Palmipungad

(3)

0270990

Muud

0280000

| viii) | Seened |
| --- | --- |

viii)

0,02 (2)

0280010

Kultuurseened (šampinjonid, austerservikud, siitake-seened, seeneniidistik (vegetatiivsed osad))

0280020

Metsaseened (kukeseened, trühvlid, mürklid, puravikud)

0280990

Muud

0290000

| ix) | Merevetikad |
| --- | --- |

ix)

(3)

0300000

| 3. | KUIVATATUD KAUNVILJAD |
| --- | --- |

3.

0,02 (2)

0300010

Oad (põldoad, valged oad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0300020

Läätsed

0300030

Herned (kikerherned, põldherned, põld-seaherned)

0300040

Lupiinid

0300990

Muud

0400000

| 4. | ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD |
| --- | --- |

4.

0,02 (2)

0401000

| i) | Õliseemned |
| --- | --- |

i)

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Mooniseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned (naerisheinaseemned, naeriseemned)

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned (muude kõrvitsaliste seemned)

0401110

Värvisafloor

(3)

0401120

Kurgirohi (teelehtjas ussikeel (Echium plantagineum), põld-rusuvars (Buglossoides arvensis))

(3)

0401130

Põldtuder

(3)

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuse seemned

(3)

0401990

Muud

0402000

| ii) | Õliviljad |
| --- | --- |

ii)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi pähklid (palmituum)

(3)

0402030

Õlipalmi viljad

(3)

0402040

Kapokipuu viljad

(3)

0402990

Muud

0500000

| 5. | TERAVILI |
| --- | --- |

5.

0,02 (2)

0500010

Oder

0500020

Tatar (rebashein, tšiili hanemalts)

0500030

Mais

0500040

Hirss (itaalia kukeleib, abessiinia lembehein, korakaani sõrmhirss, neegri-hiidhirss)

0500050

Kaer

0500060

Riis (tuskaroora vesiriis (Zizania aquatica))

0500070

Rukis

0500080

Suhkrusorgo

0500090

Nisu (speltanisu, tritikale (nisu ja rukki ristand))

0500990

Muud (kanaari paelrohu seemned (Phalaris canariensis))

0600000

| 6. | TEE, KOHV, TAIMETEED JA KAKAO |
| --- | --- |

6.

0,05 (2)

0610000

| i) | Tee |
| --- | --- |

i)

0620000

| ii) | Kohvioad |
| --- | --- |

ii)

(2)

0630000

| iii) | Taimeteed (kuivatatud) |
| --- | --- |

iii)

(2)

0631000

| a) | Õied |
| --- | --- |

a)

(2)

0631010

Kummeliõied

(2)

0631020

Hapu hibiskuse õied

(2)

0631030

Roosi õielehed

(2)

0631040

Jasmiiniõied (musta leedripuu õisikud (Sambucus nigra))

(2)

0631050

Pärnaõied

(2)

0631990

Muud

(2)

0632000

| b) | Lehed |
| --- | --- |

b)

(2)

0632010

Maasikalehed

(2)

0632020

Punapõõsa lehed (hõlmikpuu lehed)

(2)

0632030

Mate

(2)

0632990

Muud

(2)

0633000

| c) | Juured |
| --- | --- |

c)

(2)

0633010

Palderjanijuured

(2)

0633020

Ženžennijuured

(2)

0633990

Muud

(2)

0639000

| d) | Muud taimeteed |
| --- | --- |

d)

(2)

0640000

| iv) | Kakaooad (kääritatud või kuivatatud) |
| --- | --- |

iv)

(2)

0650000

| v) | Jaanikaunad (jaanileivad) |
| --- | --- |

v)

(2)

0700000

| 7. | HUMAL (kuivatatud) |
| --- | --- |

7.

5

0800000

| 8. | MAITSEAINED |
| --- | --- |

8.

(3)

0810000

| i) | Seemned |
| --- | --- |

i)

(3)

0810010

Aniis

(3)

0810020

Mustköömen

(3)

0810030

Selleriseemned (hariliku leeskputke seemned)

(3)

0810040

Koriandriseemned

(3)

0810050

Vürtsiköömen

(3)

0810060

Tilliseemned

(3)

0810070

Apteegitilli seemned

(3)

0810080

Põld-lambaläätsed

(3)

0810090

Muskaatpähkel

(3)

0810990

Muud

(3)

0820000

| ii) | Puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

ii)

(3)

0820010

Piment

(3)

0820020

Sechuani pipar (aniispipar, jaapani pipar)

(3)

0820030

Köömen

(3)

0820040

Kardemon

(3)

0820050

Kadakamarjad

(3)

0820060

Must, roheline ja valge pipar (pikk pipar, roseepipar)

(3)

0820070

Vanillikuprad

(3)

0820080

Tamarindipuu viljad

(3)

0820990

Muud

(3)

0830000

| iii) | Puukoor |
| --- | --- |

iii)

(3)

0830010

Kaneel (tseiloni kaneelipuu koor)

(3)

0830990

Muud

(3)

0840000

| iv) | Juured või risoomid |
| --- | --- |

iv)

(3)

0840010

Lagritsa-magusjuur

(3)

0840020

Ingver

(3)

0840030

Kollajuur (kurkum)

(3)

0840040

Mädarõigas

(3)

0840990

Muud

(3)

0850000

| v) | Pungad |
| --- | --- |

v)

(3)

0850010

Nelk

(3)

0850020

Kappar

(3)

0850990

Muud

(3)

0860000

| vi) | Õie emakasuue |
| --- | --- |

vi)

(3)

0860010

Safran

(3)

0860990

Muud

(3)

0870000

| vii) | Seemnerüü |
| --- | --- |

vii)

(3)

0870010

Muskaatõis

(3)

0870990

Muud

(3)

0900000

| 9. | SUHKRUTAIMED |
| --- | --- |

9.

(3)

0900010

Suhkrupeet (juur)

(3)

0900020

Suhkruroog

(3)

0900030

Sigurijuured

(3)

0900990

Muud

(3)

1000000

| 10. | LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD |
| --- | --- |

10.

1010000

| i) | Kude |
| --- | --- |

i)

0,02 (2)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups

1011990

Muud

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups

1012990

Muud

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups

1013990

Muud

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups

1014990

Muud

1015000

| e) | Hobused, eeslid, muulad või hobueeslid |
| --- | --- |

e)

(3)

1015010

Lihaskude

(3)

1015020

Rasvkude

(3)

1015030

Maks

(3)

1015040

Neerud

(3)

1015050

Söödav rups

(3)

1015990

Muud

(3)

1016000

| f) | Kodulinnud – kanad, haned, pardid, kalkunid ja pärlkanad, jaanalinnud, tuvid |
| --- | --- |

f)

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups

1016990

Muud

1017000

| g) | Muud põllumajandusloomad (küülikud, kängurud, hirved) |
| --- | --- |

g)

(3)

1017010

Lihaskude

(3)

1017020

Rasvkude

(3)

1017030

Maks

(3)

1017040

Neerud

(3)

1017050

Söödav rups

(3)

1017990

Muud

(3)

1020000

| ii) | Piim |
| --- | --- |

ii)

0,02 (2)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

| iii) | Linnumunad |
| --- | --- |

iii)

0,02 (2)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

(3)

1030030

Haned

(3)

1030040

Vutid

(3)

1030990

Muud

(3)

1040000

| iv) | Mesi (mesilaspiim, õietolm, kärjemesi) |
| --- | --- |

iv)

(3)

1050000

| v) | Kahepaiksed ja roomajad (konnakoivad, krokodillid) |
| --- | --- |

v)

(3)

1060000

| vi) | Teod |
| --- | --- |

vi)

(3)

1070000

| vii) | Muud maismaaloomadelt pärit tooted (ulukiliha) |
| --- | --- |

vii)

(3)

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | A osas asendatakse metaflumisooni ja teflubensurooni käsitlevad veerud järgmisega:
  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)









  Kood-number | Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (4) | Metaflumisoon (E- ja Z- isomeeride summa) | Teflubensuroon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | 1. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD PUUVILJAD; PÄHKLID |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

A osas asendatakse metaflumisooni ja teflubensurooni käsitlevad veerud järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood-number

Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (4)

Metaflumisoon (E- ja Z- isomeeride summa)

Teflubensuroon

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

1.

0,05 (5)

0110000

| i) | Tsitrusviljad |
| --- | --- |

i)

0,05 (5)

0110010

Greibid (shaddock’id, pomelod, sweetie’d, tangelod (v.a minneolad), uglid ja muud hübriidid)

0110020

Apelsinid (bergamotid, pomerantsid, chinotto’d ja muud hübriidid)

0110030

Sidrunid (sukaadisidrunid, sidrunid, budakämblad (Citrus medica var. sarcodactylis))

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid (klementiinid, tangeriinid, minneolad ja muud hübriidid tangorid (Citrus reticulata x sinensis))

0110990

Muud

0120000

| ii) | Pähklipuu viljad |
| --- | --- |

ii)

0,05 (5)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

India pähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid (filbertpähklid)

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

| iii) | Õunviljad |
| --- | --- |

iii)

0,5

0130010

Õunad (paradiisiõunad)

0130020

Pirnid (liiv-pirnid)

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlakad

0130050

Nisperod

0130990

Muud

0140000

| iv) | Luuviljad |
| --- | --- |

iv)

1

0140010

Aprikoosid

0140020

Kirsid (maguskirsid, hapukirsid)

0140030

Virsikud (nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

0140040

Ploomid (kreegid, renkloodid, mirabellid, laukaploomid, punased datlid / hiina datlid / jujuubid (Ziziphus zizyphus))

0140990

Muud

0150000

| v) | Marjad ja väikesed puuviljad |
| --- | --- |

v)

0151000

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

1

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

0,2

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

0,2

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad (loganvamplid, teivamplid, boisenvamplid ja muud liigi Rubus hübriidid)

0153030

Vaarikad (punakarvased vaarikad, mesimurakad (Rubus arcticus), hübriidvaarikad (Rubus arcticus x Rubus idaeus))

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

0,2

0154010

Mustikad (harilikud mustikad)

0154020

Jõhvikad (pohlad/mustikpohlad (V. vitis-idaea))

0154030

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

0154040

Karusmarjad (sealhulgas hübriidid teiste Ribes perekonna liikidega)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuumarjad (maasikapuu viljad)

0154070

Õun-viirpuu marjad (teravahambulise aktiniidia viljad (Actinidia arguta))

0154080

Musta leedri marjad (musta aroonia, pihlaka, türnpuu, viirpuu, toompihlaka ja muude puude marjad)

0154990

Muud

0160000

| vi) | Muud viljad |
| --- | --- |

vi)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

0161010

Datlid

2

0161020

Viigimarjad

0,05 (5)

0161030

Lauaoliivid

0,05 (5)

0161040

Kinkanid (jaapani kinkanid, harilikud kinkanid, limkvaadid (Citrus aurantifolia x Fortunella spp.))

0,05 (5)

0161050

Tähtviljad (Bilimbid)

0,05 (5)

0161060

Kakiploomid

0,05 (5)

0161070

Nelgipuu viljad (jaava õunad, pomerakid, jambu-nelgipuu viljad, brasiilia kirsid, pitanga/surinami kirsid (grumichama, Eugenia uniflora))

0,05 (5)

0161990

Muud

0,05 (5)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

0,05 (5)

0162010

Kiivid

0162020

Hiina litšipuu viljad (pulasanid, rambutanid, longanid, mangosteenid, aed-lansapuu viljad, söödav salakpalm)

0162030

Granadillid

0162040

Suureviljalise viigikaktuse viljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid (Diospyros digyna viljad, Casimiroa edulise viljad, rohelise marmelaadipuu viljad, Pouteria campechiana viljad, magusa marmelaadipuu viljad)

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

0,05 (5)

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid (kääbusbanaanid, jahubanaanid, bananiitod)

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkruannoonad (võrkannoonad, kaneelannoonad, Annona diversifolia viljad ja muud keskmise suurusega annoonad)

0163070

Guajaavid (draakoniviljad/pitaiad (Hylocereus undatus))

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad (erilehise leivapuu viljad (jakad))

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

| 2. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

2.

0210000

| i) | Juur- ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

i)

0,05 (5)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

0,1

0212000

| b) | Troopilised juur- ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

b)

0212010

Kassaavad (tarod / jaapani tarod, malanga kollavõhud)

0,05 (5)

0212020

Bataadid

0,1

0212030

Jamsilised (ameerika muguload, mehhiko jamss)

0,05 (5)

0212040

Roogmaranta

0,05 (5)

0212990

Muud

0,05 (5)

0213000

| c) | Muud juur- ja mugulköögiviljad, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

0,05 (5)

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas (kikkaputke, leeskputke, emajuure juur)

0213050

Maapirn (mugul-nõianõges)

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis (mustrõigas, jaapani redis, väike redis ja muud sellised sordid, söödav lõikhein (Cyperus esculentus))

0213090

Aed-piimjuur (mustjuur, hispaania aed-piimjuur, suur takjas)

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

| ii) | Sibulköögiviljad |
| --- | --- |

ii)

0,05 (5)

0,05 (5)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul (muud sibulad, hõbesibul)

0220030

Pesasibul

0220040

Talisibul (muud rohelised sibulad ja samalaadsed sordid)

0220990

Muud

0230000

| iii) | Viliköögivili |
| --- | --- |

iii)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

1,5

0231010

Tomat (kirsstomat, füüsal, goji marjad, hiina taralõnga marjad (Lycium barbarum ja L. Chinense), tamarillo)

0,6

0231020

Paprikad (vürtspaprikad)

1

0231030

Baklažaanid (valge baklažaan (valge pommu), gboma (antroewa) (S. macrocarpon))

0,6

0231040

Söödav muskushibisk

0,05 (5)

0231990

Muud

0,05 (5)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

0,4

0232010

Kurgid

0,5

0232020

Kornišonid

1,5

0232030

Kabatšokid (taldrikkõrvits, suvikõrvits, harilik pudelkõrvits (Lagenaria siceraria), tuumkõrvits, karella (sopropo), harilik madukurk, kandiline käsnkõrvits (teroi))

0,5

0232990

Muud

0,5

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

0,05 (5)

0233010

Melonid (ogamelon)

0,2

0233020

Suureviljalised kõrvitsad (kõrvitsad, suvikõrvitsad (hilised sordid))

0,05 (5)

0233030

Arbuusid

0,05 (5)

0233990

Muud

0,05 (5)

0234000

| d) | Suhkrumais (minimais) |
| --- | --- |

d)

0,05 (5)

0,2

0239000

| e) | Muud viliköögiviljad |
| --- | --- |

e)

0,05 (5)

0,05 (5)

0240000

| iv) | Kapsasköögiviljad |
| --- | --- |

iv)

0,5

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

0241010

Spargelkapsas (asparkapsas, hiina spargelkapsas, itaalia lillnaeris)

3

0241020

Lillkapsas

1,5

0241990

Muud

0,05 (5)

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

0242010

Rooskapsas

1

0242020

Peakapsas (koonuskapsas, punane peakapsas, kähar peakapsas, valge peakapsas)

1

0242990

Muud

0,05 (5)

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

0243010

Hiina kapsas (india sinep (india kapsasrohi), pekingi lehtnaeris (paksoi), "hiina kapsas", palmkapsas)

7

0243020

Lehtkapsas (kähar lehtkapsas, portugali kapsas, portugali lehtkapsas, söödakapsas)

0,05 (5)

0243990

Muud

0,05 (5)

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

0,05 (5)

0250000

| v) | Lehtköögivili ja värsked maitsetaimed |
| --- | --- |

v)

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed, sh ristõieliste sugukonnast |
| --- | --- |

a)

0,05 (5)

0251010

Põldkännak (põldkännak)

10

0251020

Aedsalat (peasalat, punaseleheline salat ("Lollo rosso" salat), jääsalat, rooma salat)

5

0251030

Eskariool (sile endiiviasigur) (juursigur, punasigur, salatsigur, kähar lehtsigur (C. endivia var. crispum / C. intybus var. foliosum), võilillelehed)

0,05 (5)

0251040

Salatkress (mungoaidandid, lutserniidandid)

10

0251050

Ameerika kollakas

10

0251060

Põld-võõrkapsas, rukola (liivsinep (Diplotaxis spp.))

10

0251070

Sarepta kapsasrohi

10

0251080

Kapsasrohu Brassica spp. võrsed ja lehed, naeri pealsed (jaapani petersell, herne- ja redisevõrsed ja muude kapsasrohu perekonna liikide noored pealsed (kuni 8 pärislehe moodustumiseni), nuikapsalehed )

10

0251990

Muud

10

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

0,05 (5)

0,05 (5)

0252010

Spinat (spinat-ruutlehik, rebashein (pak-khom, tampara), harilik taro, söödav tsestrum (bitaviri-kibeleht),)

0252020

Portulak (talveportulak, aedportulak, harilik portulak, hapuoblikas, rand-ogamalts (Salsola soda))

0252030

Lehtpeet (mangold) (söögipeedi lehed)

0252990

Muud

0253000

| c) | Viinamarja lehed (spinatbasella, banaanilehed, roniakaatsia (Acacia pennata)) |
| --- | --- |

c)

0,05 (5)

0,05 (5)

0254000

| d) | Ürtallikkress (vesi-lehtertapp / hiina lehtertapp (Ipomea aquatica), marsiilea, salatneptuunia) |
| --- | --- |

d)

0,05 (5)

0,05 (5)

0255000

| e) | Harilik sigur |
| --- | --- |

e)

0,05 (5)

0,05 (5)

0256000

| f) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

f)

0,05 (5)

2

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller (apteegitilli, koriandri, tilli, köömne, leeskputke, kikkaputke, mesiputke ning muude sarikaliste sugukonna taimede lehed, koriander-ogaputk (Eryngium foetidum))

0256040

Petersell (juurpeterselli lehed)

0256050

Aedsalvei (mägi-piparrohi, piparrohi, Borago officinalis lehed)

0256060

Rosmariin

0256070

Liivatee (vorstirohi, pune)

0256080

Basiilik (meliss, münt, piparmünt, püha basiilik, vürtsbasiilik, ameerika basiilik, söödavad õied (peiulille õied ja muud), aasia vesinaba, beetlilehed, vürtsmuraia lehed)

0256090

Loorberilehed (sidrunhein)

0256100

Estragonpuju (iisop)

0256990

Muud

0260000

| vi) | Kaunköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (5)

0260010

Oad (kaunadega) (rohelised oad (värsked oad), õisoad, aedoad, pikad oad, guaaraoad, sojaoad)

0,9

0260020

Oad (kaunadeta) (põldoad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0,05 (5)

0260030

Herned (kaunadega) (suhkruhernes (lesthernes))

1,5

0260040

Herned (kaunadeta) (aedherned, rohelised herned, kikerherned)

0,05 (5)

0260050

Läätsed

0,05 (5)

0260990

Muud

0,05 (5)

0270000

| vii) | Varsköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vii)

0270010

Spargel

0,05 (5)

0,05 (5)

0270020

Hispaania artišokk (Borago officinalis’e varred)

0,05 (5)

0,05 (5)

0270030

Seller

0,05 (5)

0,5

0270040

Apteegitill

0,05 (5)

0,05 (5)

0270050

Kera-artišokk (banaani õisik)

0,9

0,05 (5)

0270060

Porrulauk

0,05 (5)

0,05 (5)

0270070

Rabarber

0,05 (5)

0,05 (5)

0270080

Bambusevõrsed

0,05 (5)

0,05 (5)

0270090

Palmipungad

0,05 (5)

0,05 (5)

0270990

Muud

0,05 (5)

0,05 (5)

0280000

| viii) | Seened |
| --- | --- |

viii)

0,05 (5)

0280010

Kultuurseened (šampinjonid, austerservikud, siitake-seened, seeneniidistik (vegetatiivsed osad))

0,05 (5)

0280020

Metsaseened (kukeseened, trühvlid, mürklid, puravikud)

0,2

0280990

Muud

0,05 (5)

0290000

| ix) | Merevetikad |
| --- | --- |

ix)

0,05 (5)

0,05 (5)

0300000

| 3. | KUIVATATUD KAUNVILJAD |
| --- | --- |

3.

0,05 (5)

0,05 (5)

0300010

Oad (põldoad, valged oad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0300020

Läätsed

0300030

Herned (kikerherned, põldherned, põld-seaherned)

0300040

Lupiinid

0300990

Muud

0400000

| 4. | ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD |
| --- | --- |

4.

0,05 (5)

0401000

| i) | Õliseemned |
| --- | --- |

i)

0401010

Linaseemned

0,05 (5)

0401020

Maapähklid

0,05 (5)

0401030

Mooniseemned

0,05 (5)

0401040

Seesamiseemned

0,05 (5)

0401050

Päevalilleseemned

0,05 (5)

0401060

Rapsiseemned (naerisheinaseemned, naeriseemned)

0,05 (5)

0401070

Sojaoad

0,05 (5)

0401080

Sinepiseemned

0,05 (5)

0401090

Puuvillaseemned

0,07

0401100

Kõrvitsaseemned (muude kõrvitsaliste seemned)

0,05 (5)

0401110

Värvisafloor

0,05 (5)

0401120

Kurgirohi (teelehtjas ussikeel (Echium plantagineum), põld-rusuvars (Buglossoides arvensis))

0,05 (5)

0401130

Põldtuder

0,05 (5)

0401140

Kanepiseemned

0,05 (5)

0401150

Riitsinuse seemned

0,05 (5)

0401990

Muud

0,05 (5)

0402000

| ii) | Õliviljad |
| --- | --- |

ii)

0,05 (5)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi pähklid (palmituum)

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

| 5. | TERAVILI |
| --- | --- |

5.

0,05 (5)

0500010

Oder

0,1

0500020

Tatar (rebashein, tšiili hanemalts)

0,05 (5)

0500030

Mais

0,1

0500040

Hirss (itaalia kukeleib, abessiinia lembehein, korakaani sõrmhirss, neegri-hiidhirss)

0,05 (5)

0500050

Kaer

0,1

0500060

Riis (tuskaroora vesiriis (Zizania aquatica))

0,05 (5)

0500070

Rukis

0,1

0500080

Suhkrusorgo

0,05 (5)

0500090

Nisu (speltanisu, tritikale (nisu ja rukki ristand))

0,1

0500990

Muud (kanaari paelrohu seemned (Phalaris canariensis))

0,05 (5)

0600000

| 6. | TEE, KOHV, TAIMETEED JA KAKAO |
| --- | --- |

6.

0,1 (5)

0,05 (5)

0610000

| i) | Tee |
| --- | --- |

i)

0620000

| ii) | Kohvioad |
| --- | --- |

ii)

0630000

| iii) | Taimeteed (kuivatatud) |
| --- | --- |

iii)

0631000

| a) | Õied |
| --- | --- |

a)

0631010

Kummeliõied

0631020

Hapu hibiskuse õied

0631030

Roosi õielehed

0631040

Jasmiiniõied (musta leedripuu õisikud (Sambucus nigra))

0631050

Pärnaõied

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehed |
| --- | --- |

b)

0632010

Maasikalehed

0632020

Punapõõsa lehed (hõlmikpuu lehed)

0632030

Mate

0632990

Muud

0633000

| c) | Juured |
| --- | --- |

c)

0633010

Palderjanijuured

0633020

Ženžennijuured

0633990

Muud

0639000

| d) | Muud taimeteed |
| --- | --- |

d)

0640000

| iv) | Kakaooad (kääritatud või kuivatatud) |
| --- | --- |

iv)

0650000

| v) | Jaanikaunad (jaanileivad) |
| --- | --- |

v)

0700000

| 7. | HUMAL (kuivatatud) |
| --- | --- |

7.

0,1 (5)

0,05 (5)

0800000

| 8. | MAITSEAINED |
| --- | --- |

8.

0810000

| i) | Seemned |
| --- | --- |

i)

0,05 (5)

0,05 (5)

0810010

Aniis

0810020

Mustköömen

0810030

Selleriseemned (hariliku leeskputke seemned)

0810040

Koriandriseemned

0810050

Vürtsiköömen

0810060

Tilliseemned

0810070

Apteegitilli seemned

0810080

Põld-lambaläätsed

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

| ii) | Puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

ii)

0,05 (5)

0,05 (5)

0820010

Piment

0820020

Sechuani pipar (aniispipar, jaapani pipar)

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Must, roheline ja valge pipar (pikk pipar, roseepipar)

0820070

Vanillikuprad

0820080

Tamarindipuu viljad

0820990

Muud

0830000

| iii) | Puukoor |
| --- | --- |

iii)

0,05 (5)

0,05 (5)

0830010

Kaneel (tseiloni kaneelipuu koor)

0830990

Muud

0840000

| iv) | Juured või risoomid |
| --- | --- |

iv)

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05 (5)

0,05 (5)

0840020

Ingver

0,05 (5)

0,05 (5)

0840030

Kollajuur (kurkum)

0,05 (5)

0,05 (5)

0840040

Mädarõigas

(+)

(+)

0840990

Muud

0,05 (5)

0,05 (5)

0850000

| v) | Pungad |
| --- | --- |

v)

0,05 (5)

0,05 (5)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

| vi) | Õie emakasuue |
| --- | --- |

vi)

0,05 (5)

0,05 (5)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

| vii) | Seemnerüü |
| --- | --- |

vii)

0,05 (5)

0,05 (5)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

| 9. | SUHKRUTAIMED |
| --- | --- |

9.

0,05 (5)

0,05 (5)

0900010

Suhkrupeet (juur)

0900020

Suhkruroog

0900030

Sigurijuured

0900990

Muud

1000000

| 10. | LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD |
| --- | --- |

10.

0,05 (5)

1010000

| i) | Kude |
| --- | --- |

i)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

0,02

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups

1011990

Muud

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

0,02

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups

1012990

Muud

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

0,02

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups

1013990

Muud

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

0,02

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups

1014990

Muud

1015000

| e) | Hobused, eeslid, muulad või hobueeslid |
| --- | --- |

e)

0,02

1015010

Lihaskude

1015020

Rasvkude

1015030

Maks

1015040

Neerud

1015050

Söödav rups

1015990

Muud

1016000

| f) | Kodulinnud – kanad, haned, pardid, kalkunid ja pärlkanad, jaanalinnud, tuvid |
| --- | --- |

f)

1016010

Lihaskude

0,02

1016020

Rasvkude

0,1

1016030

Maks

0,02

1016040

Neerud

0,02

1016050

Söödav rups

0,02

1016990

Muud

0,02

1017000

| g) | Muud põllumajandusloomad (küülikud, kängurud, hirved) |
| --- | --- |

g)

0,02

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups

1017990

Muud

1020000

| ii) | Piim |
| --- | --- |

ii)

0,02

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

| iii) | Linnumunad |
| --- | --- |

iii)

0,02

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

| iv) | Mesi (mesilaspiim, õietolm, kärjemesi) |
| --- | --- |

iv)

0,05 (5)

1050000

| v) | Kahepaiksed ja roomajad (konnakoivad, krokodillid) |
| --- | --- |

v)

0,02

1060000

| vi) | Teod |
| --- | --- |

vi)

0,02

1070000

| vii) | Muud maismaaloomadelt pärit tooted (ulukiliha) |
| --- | --- |

vii)

0,02

| b) | B osas asendatakse fenarimooli käsitlev veerg järgmisega:
  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)








  Kood-number | Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (6) | Fenarimool |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0130040 | Astelpihlakad | 0,1 |
| 0130050 | Nisperod | 0,1 |
| 0154050 | Kibuvitsamarjad | 0,02 (7) |
| 0154060 | Mooruspuumarjad (maasikapuu viljad) | 0,02 (7) |
| 0154070 | Õun-viirpuu marjad (teravahambulise aktiniidia viljad (Actinidia arguta)) | 0,02 (7) |
| 0154080 | Musta leedri marjad (musta aroonia, pihlaka, türnpuu, viirpuu, toompihlaka ja muude puude marjad) | 0,02 (7) |
| 0161050 | Tähtviljad (bilimbid) | 0,02 (7) |
| 0161060 | Kakiploomid | 0,02 (7) |
| 0161070 | Nelgipuu viljad (jaava õunad, pomerakid, jambu-nelgipuu viljad, brasiilia kirsid, pitanga/surinami kirsid (grumichama, Eugenia uniflora)) | 0,02 (7) |
| 0162040 | Suureviljalise viigikaktuse viljad | 0,02 (7) |
| 0162050 | Hariliku kuldlehiku viljad | 0,02 (7) |
| 0162060 | Virgiinia persimonid (Diospyros digyna viljad, Casimiroa edulise viljad, rohelise marmelaadipuu viljad, Pouteria campechiana viljad, magusa marmelaadipuu viljad) | 0,02 (7) |
| 0163060 | Suhkruannoonad (võrkannoonad, kaneelannoonad, Annona diversifolia viljad ja muud keskmise suurusega annoonad) | 0,02 (7) |
| 0163070 | Guajaavid (draakoniviljad/pitaiad (Hylocereus undatus)) | 0,02 (7) |
| 0163090 | Hõlmise leivapuu viljad (erilehise leivapuu viljad (jakad)) | 0,02 (7) |
| 0163100 | Durianid | 0,02 (7) |
| 0163110 | Oga-annoonad | 0,02 (7) |
| 0212040 | Roogmaranta | 0,02 (7) |
| 0251050 | Ameerika kollakas | 0,02 (7) |
| 0251070 | Sarepta kapsasrohi | 0,02 (7) |
| 0252020 | Portulak (talveportulak, aedportulak, harilik portulak, hapuoblikas, rand-ogamalts (Salsola soda)) | 0,02 (7) |
| 0253000 | c) | Viinamarja lehed (spinatbasella, banaanilehed, roniakaatsia (Acacia pennata)) |

b)

B osas asendatakse fenarimooli käsitlev veerg järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood-number

Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (6)

Fenarimool

(1)

(2)

(3)

0130040

Astelpihlakad

0,1

0130050

Nisperod

0,1

0154050

Kibuvitsamarjad

0,02 (7)

0154060

Mooruspuumarjad (maasikapuu viljad)

0,02 (7)

0154070

Õun-viirpuu marjad (teravahambulise aktiniidia viljad (Actinidia arguta))

0,02 (7)

0154080

Musta leedri marjad (musta aroonia, pihlaka, türnpuu, viirpuu, toompihlaka ja muude puude marjad)

0,02 (7)

0161050

Tähtviljad (bilimbid)

0,02 (7)

0161060

Kakiploomid

0,02 (7)

0161070

Nelgipuu viljad (jaava õunad, pomerakid, jambu-nelgipuu viljad, brasiilia kirsid, pitanga/surinami kirsid (grumichama, Eugenia uniflora))

0,02 (7)

0162040

Suureviljalise viigikaktuse viljad

0,02 (7)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0,02 (7)

0162060

Virgiinia persimonid (Diospyros digyna viljad, Casimiroa edulise viljad, rohelise marmelaadipuu viljad, Pouteria campechiana viljad, magusa marmelaadipuu viljad)

0,02 (7)

0163060

Suhkruannoonad (võrkannoonad, kaneelannoonad, Annona diversifolia viljad ja muud keskmise suurusega annoonad)

0,02 (7)

0163070

Guajaavid (draakoniviljad/pitaiad (Hylocereus undatus))

0,02 (7)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad (erilehise leivapuu viljad (jakad))

0,02 (7)

0163100

Durianid

0,02 (7)

0163110

Oga-annoonad

0,02 (7)

0212040

Roogmaranta

0,02 (7)

0251050

Ameerika kollakas

0,02 (7)

0251070

Sarepta kapsasrohi

0,02 (7)

0252020

Portulak (talveportulak, aedportulak, harilik portulak, hapuoblikas, rand-ogamalts (Salsola soda))

0,02 (7)

0253000

c)

0,02 (7)

0256050

Aedsalvei (mägi-piparrohi, piparrohi, Borago officinalis lehed)

0,02 (7)

0256060

Rosmariin

0,02 (7)

0256070

Liivatee (vorstirohi, pune)

0,02 (7)

0256080

Basiilik (meliss, münt, piparmünt, püha basiilik, vürtsbasiilik, ameerika basiilik, söödavad õied (peiulille õied ja muud), aasia vesinaba, beetlilehed, vürtsmuraia lehed)

0,02 (7)

0256090

Loorberilehed (sidrunhein)

0,02 (7)

0256100

Estragonpuju (iisop)

0,02 (7)

0270080

Bambusevõrsed

0,02 (7)

0270090

Palmipungad

0,02 (7)

0290000

| ix) | Merevetikad |
| --- | --- |

ix)

0,02 (7)

0401110

Värvisafloor

0,02 (7)

0401120

Kurgirohi (teelehtjas ussikeel (Echium plantagineum), põld-rusuvars (Buglossoides arvensis))

0,02 (7)

0401130

Põldtuder

0,02 (7)

0401150

Riitsinuse seemned

0,02 (7)

0402020

Õlipalmi pähklid (palmituum)

0,02 (7)

0402030

Õlipalmi viljad

0,02 (7)

0402040

Kapokipuu viljad

0,02 (7)

0620000

| ii) | Kohvioad |
| --- | --- |

ii)

0,05 (7)

0630000

| iii) | Taimeteed (kuivatatud) |
| --- | --- |

iii)

0,05 (7)

0631000

| a) | Õied |
| --- | --- |

a)

0,05 (7)

0631010

Kummeliõied

0,05 (7)

0631020

Hapu hibiskuse õied

0,05 (7)

0631030

Roosi õielehed

0,05 (7)

0631040

Jasmiiniõied (musta leedripuu õisikud (Sambucus nigra))

0,05 (7)

0631050

Pärnaõied

0,05 (7)

0631990

Muud

0,05 (7)

0632000

| b) | Lehed |
| --- | --- |

b)

0,05 (7)

0632010

Maasikalehed

0,05 (7)

0632020

Punapõõsa lehed (hõlmikpuu lehed)

0,05 (7)

0632030

Mate

0,05 (7)

0632990

Muud

0,05 (7)

0633000

| c) | Juured |
| --- | --- |

c)

0,05 (7)

0633010

Palderjanijuured

0,05 (7)

0633020

Ženžennijuured

0,05 (7)

0633990

Muud

0,05 (7)

0639000

| d) | Muud taimeteed |
| --- | --- |

d)

0,05 (7)

0640000

| iv) | Kakaooad (kääritatud või kuivatatud) |
| --- | --- |

iv)

0,05 (7)

0650000

| v) | Jaanikaunad (jaanileivad) |
| --- | --- |

v)

0,05 (7)

0800000

| 8. | MAITSEAINED |
| --- | --- |

8.

0810000

| i) | Seemned |
| --- | --- |

i)

0,05 (7)

0810010

Aniis

0,05 (7)

0810020

Mustköömen

0,05 (7)

0810030

Selleriseemned (hariliku leeskputke seemned)

0,05 (7)

0810040

Koriandriseemned

0,05 (7)

0810050

Vürtsiköömen

0,05 (7)

0810060

Tilliseemned

0,05 (7)

0810070

Apteegitilli seemned

0,05 (7)

0810080

Põld-lambaläätsed

0,05 (7)

0810090

Muskaatpähkel

0,05 (7)

0810990

Muud

0,05 (7)

0820000

| ii) | Puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

ii)

0,05 (7)

0820010

Piment

0,05 (7)

0820020

Sechuani pipar (aniispipar, jaapani pipar)

0,05 (7)

0820030

Köömen

0,05 (7)

0820040

Kardemon

0,05 (7)

0820050

Kadakamarjad

0,05 (7)

0820060

Must, roheline ja valge pipar (pikk pipar, roseepipar)

0,05 (7)

0820070

Vanillikuprad

0,05 (7)

0820080

Tamarindipuu viljad

0,05 (7)

0820990

Muud

0,05 (7)

0830000

| iii) | Puukoor |
| --- | --- |

iii)

0,05 (7)

0830010

Kaneel (tseiloni kaneelipuu koor)

0,05 (7)

0830990

Muud

0,05 (7)

0840000

| iv) | Juured või risoomid |
| --- | --- |

iv)

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05 (7)

0840020

Ingver

0,05 (7)

0840030

Kollajuur (kurkum)

0,05 (7)

0840040

Mädarõigas

(+)

0840990

Muud

0,05 (7)

0850000

| v) | Pungad |
| --- | --- |

v)

0,05 (7)

0850010

Nelk

0,05 (7)

0850020

Kappar

0,05 (7)

0850990

Muud

0,05 (7)

0860000

| vi) | Õie emakasuue |
| --- | --- |

vi)

0,05 (7)

0860010

Safran

0,05 (7)

0860990

Muud

0,05 (7)

0870000

| vii) | Seemnerüü |
| --- | --- |

vii)

0,05 (7)

0870010

Muskaatõis

0,05 (7)

0870990

Muud

0,05 (7)

0900000

| 9. | SUHKRUTAIMED |
| --- | --- |

9.

0,02 (7)

0900010

Suhkrupeet (juur)

0,02 (7)

0900020

Suhkruroog

0,02 (7)

0900030

Sigurijuured

0,02 (7)

0900990

Muud

0,02 (7)

1015000

| e) | Hobused, eeslid, muulad või hobueeslid |
| --- | --- |

e)

0,02 (7)

1015010

Lihaskude

0,02 (7)

1015020

Rasvkude

0,02 (7)

1015030

Maks

0,02 (7)

1015040

Neerud

0,02 (7)

1015050

Söödav rups

0,02 (7)

1015990

Muud

0,02 (7)

1017000

| g) | Muud põllumajandusloomad (küülikud, kängurud, hirved) |
| --- | --- |

g)

0,02 (7)

1017010

Lihaskude

0,02 (7)

1017020

Rasvkude

0,02 (7)

1017030

Maks

0,02 (7)

1017040

Neerud

0,02 (7)

1017050

Söödav rups

0,02 (7)

1017990

Muud

0,02 (7)

1030020

Pardid

0,02 (7)

1030030

Haned

0,02 (7)

1030040

Vutid

0,02 (7)

1030990

Muud

0,02 (7)

1040000

| iv) | Mesi (mesilaspiim, õietolm, kärjemesi) |
| --- | --- |

iv)

0,05 (7)

1050000

| v) | Kahepaiksed ja roomajad (konnakoivad, krokodillid) |
| --- | --- |

v)

0,02 (7)

1060000

| vi) | Teod |
| --- | --- |

vi)

0,02 (7)

1070000

| vii) | Muud maismaaloomadelt pärit tooted (ulukiliha) |
| --- | --- |

vii)

0,02 (7)

---

(1)  Selleks et nimekiri oleks täielik, tuleb taimset ja loomset päritolu toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, lisada viide I lisale.

(2)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(3)  Pestitsiidi koodnumbri kombinatsioon, mille puhul kohaldatakse III lisa B osas kehtestatud jääkide piirnormi.”

(4)  Selleks et nimekiri oleks täielik, tuleb taimset ja loomset päritolu toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, lisada viide I lisale.

(5)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

Metaflumisoon (E- ja Z-isomeeride summa)

| (+) | Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.







  0840040 | Mädarõigas |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.

0840040

Mädarõigas

Teflubensuroon

| (+) | Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.







  0840040 | Mädarõigas” |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.

0840040

Mädarõigas”

(6)  Selleks et nimekiri oleks täielik, tuleb taimset ja loomset päritolu toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, lisada viide I lisale.

(7)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

Fenarimool

| (+) | Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.







  0840040 | Mädarõigas” |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.

0840040

Mädarõigas”

---

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/58

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 319/2014,

27. märts 2014,

milles käsitletakse Euroopa lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 593/2007

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 64 lõiget 1,

olles konsulteerinud Euroopa Lennundusohutusameti haldusnõukoguga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet”) tulud koosnevad liidu ja kõigi määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 66 osutatud kolmandate Euroopa riikide osamaksudest, ameti väljaantud, pikendatud või muudetud sertifikaatide ja heakskiitude taotlejate makstud lõivudest ning väljaannete avaldamise, kaebuste menetlemise, koolituste ja kõigi muude ameti osutatavate teenuste eest makstavatest tasudest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet”) tulud koosnevad liidu ja kõigi määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 66 osutatud kolmandate Euroopa riikide osamaksudest, ameti väljaantud, pikendatud või muudetud sertifikaatide ja heakskiitude taotlejate makstud lõivudest ning väljaannete avaldamise, kaebuste menetlemise, koolituste ja kõigi muude ameti osutatavate teenuste eest makstavatest tasudest.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 593/2007 (2) kehtestati ametile makstavad lõivud ja tasud. Kõnealuseid lõive ja tasusid aga on vaja kohandada, et tagada tasakaal ameti teostatavateks sertifitseerimistoiminguteks ja teenuste osutamiseks tehtud kulutuste ning nende kulutuste katmiseks vajalike tulude vahel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 593/2007 (2) kehtestati ametile makstavad lõivud ja tasud. Kõnealuseid lõive ja tasusid aga on vaja kohandada, et tagada tasakaal ameti teostatavateks sertifitseerimistoiminguteks ja teenuste osutamiseks tehtud kulutuste ning nende kulutuste katmiseks vajalike tulude vahel.

| (3) | Käesoleva määruse kohased lõivud ja tasud tuleks kehtestada läbipaistvalt, õiglaselt ja ühtselt. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse kohased lõivud ja tasud tuleks kehtestada läbipaistvalt, õiglaselt ja ühtselt.

| (4) | Ametile makstavad lõivud ei tohiks vähendada asjaomaste Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet. Lisaks tuleks nende lõivude ja tasude kehtestamisel piisavalt arvestada väikeettevõtjate maksevõimet. |
| --- | --- |

(4)

Ametile makstavad lõivud ei tohiks vähendada asjaomaste Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet. Lisaks tuleks nende lõivude ja tasude kehtestamisel piisavalt arvestada väikeettevõtjate maksevõimet.

| (5) | Kuigi tsiviillennundusohutus peaks olema kõige olulisem eesmärk, tuleks ametil oma ülesandeid täites siiski täielikult arvesse võtta ka kulutõhusust. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi tsiviillennundusohutus peaks olema kõige olulisem eesmärk, tuleks ametil oma ülesandeid täites siiski täielikult arvesse võtta ka kulutõhusust.

| (6) | Ettevõtjaid ei tohiks diskrimineerida nende geograafilise asukoha alusel ühe või teise liikmesriigi territooriumil. Järelikult tuleks selliste ettevõtjate nimel tehtavate sertifitseerimistoimingutega seotud sõidukulud summeerida ja jagada taotlejate vahel. |
| --- | --- |

(6)

Ettevõtjaid ei tohiks diskrimineerida nende geograafilise asukoha alusel ühe või teise liikmesriigi territooriumil. Järelikult tuleks selliste ettevõtjate nimel tehtavate sertifitseerimistoimingutega seotud sõidukulud summeerida ja jagada taotlejate vahel.

| (7) | Käesoleva määrusega nähakse ette võimalus, et amet võib nõuda lõive selliste sertifitseerimistoimingute eest, mida käesoleva määruse lisas ei ole loetletud, kuid mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega nähakse ette võimalus, et amet võib nõuda lõive selliste sertifitseerimistoimingute eest, mida käesoleva määruse lisas ei ole loetletud, kuid mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalasse.

| (8) | Taotlejal peaks olema võimalik nõuda finantsarvestust sertifitseerimistoimingu või osutatava teenuse eest maksmisele kuuluva hinnangulise summa kohta. Tasu kindlaksmääramise kriteeriumid peaksid olema selged, ühtsed ning avalikustatud. Kui kõnealust summat ei ole võimalik ette kindlaks määrata, peaks amet kehtestama läbipaistvad põhimõtted, kuidas hinnata maksmisele kuuluvat summat sertifitseerimistoimingu tegemise või teenuse osutamise ajal. |
| --- | --- |

(8)

Taotlejal peaks olema võimalik nõuda finantsarvestust sertifitseerimistoimingu või osutatava teenuse eest maksmisele kuuluva hinnangulise summa kohta. Tasu kindlaksmääramise kriteeriumid peaksid olema selged, ühtsed ning avalikustatud. Kui kõnealust summat ei ole võimalik ette kindlaks määrata, peaks amet kehtestama läbipaistvad põhimõtted, kuidas hinnata maksmisele kuuluvat summat sertifitseerimistoimingu tegemise või teenuse osutamise ajal.

| (9) | Kindlaks tuleks määrata käesoleva määruse kohaste lõivude ja tasude maksmise tähtajad. |
| --- | --- |

(9)

Kindlaks tuleks määrata käesoleva määruse kohaste lõivude ja tasude maksmise tähtajad.

| (10) | Maksmata jätmise puhuks tuleks kehtestada asjakohased parandusmeetmed, näiteks katkestada taotluse menetlemine, tunnistada asjakohased heakskiidud kehtetuks, lõpetada sertifitseerimistoimingute tegemine ja teenuste osutamine asjaomasele taotlejale ning nõuda maksmata summa sisse olemasolevate vahendite kaudu. |
| --- | --- |

(10)

Maksmata jätmise puhuks tuleks kehtestada asjakohased parandusmeetmed, näiteks katkestada taotluse menetlemine, tunnistada asjakohased heakskiidud kehtetuks, lõpetada sertifitseerimistoimingute tegemine ja teenuste osutamine asjaomasele taotlejale ning nõuda maksmata summa sisse olemasolevate vahendite kaudu.

| (11) | Ettevõttel peaks olema võimalik teha finantsprognoose ning arvestada neilt võetavate lõivude ja tasudega. Samas on oluline säilitada tasakaal ameti poolt sertifitseerimistoimingute teostamiseks ja teenuste osutamiseks tehtud kogukulutuste ning saadud lõivude ja tasude kogusumma vahel. Vastavalt raamfinantsmääruse (3) sätetele tuleks kehtestada sellised lõivu- ja tasumäärad, millega välditakse puudujääki või märkimisväärse ülejäägi kogunemist. Seega tuleks pideva ja olulise puudu- või ülejäägi korral lõivu- ja tasumäärad ameti majandustulemustele ja finantsprognoosidele tuginedes üle vaadata. |
| --- | --- |

(11)

Ettevõttel peaks olema võimalik teha finantsprognoose ning arvestada neilt võetavate lõivude ja tasudega. Samas on oluline säilitada tasakaal ameti poolt sertifitseerimistoimingute teostamiseks ja teenuste osutamiseks tehtud kogukulutuste ning saadud lõivude ja tasude kogusumma vahel. Vastavalt raamfinantsmääruse (3) sätetele tuleks kehtestada sellised lõivu- ja tasumäärad, millega välditakse puudujääki või märkimisväärse ülejäägi kogunemist. Seega tuleks pideva ja olulise puudu- või ülejäägi korral lõivu- ja tasumäärad ameti majandustulemustele ja finantsprognoosidele tuginedes üle vaadata.

| (12) | Enne lõivude mis tahes muutmist tuleks konsulteerida huvitatud isikutega. Lisaks peaks amet regulaarselt teavitama huvitatud isikuid sellest, kuidas ja mille alusel lõive arvutatakse. Selline teave peaks andma huvitatud isikutele ülevaate ameti kuludest ja töö tulemuslikkusest. |
| --- | --- |

(12)

Enne lõivude mis tahes muutmist tuleks konsulteerida huvitatud isikutega. Lisaks peaks amet regulaarselt teavitama huvitatud isikuid sellest, kuidas ja mille alusel lõive arvutatakse. Selline teave peaks andma huvitatud isikutele ülevaate ameti kuludest ja töö tulemuslikkusest.

| (13) | Käesoleva määrusega kehtestatud lõivu- ja tasumäärad peaksid põhinema ameti prognoosidel oma töökoormuse ja sellega seotud kulude kohta. Nende lõivu- ja tasumäärade läbivaatamisel tuleks järgida menetlust, mis võimaldab teha muudatusi tarbetu viivituseta, lähtudes ameti kogemustest käesoleva määruse rakendamisel, ressursside, töömetoodika ja nendest tuleneva töö tõhususe suurenemise pidevast jälgimisest ning rahastamisvajaduste pidevast hindamisest. Seoses sellega tuleks märkida, et amet on kohustatud hiljemalt 2016. aasta jaanuariks katma lõivudest ja tasudest saadavast sissetulekust oma töötajate pensioniskeemidesse tehtavad maksed. Lõivude ja tasude suurust tuleb selle finantsnõude täitmiseks kohandada. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega kehtestatud lõivu- ja tasumäärad peaksid põhinema ameti prognoosidel oma töökoormuse ja sellega seotud kulude kohta. Nende lõivu- ja tasumäärade läbivaatamisel tuleks järgida menetlust, mis võimaldab teha muudatusi tarbetu viivituseta, lähtudes ameti kogemustest käesoleva määruse rakendamisel, ressursside, töömetoodika ja nendest tuleneva töö tõhususe suurenemise pidevast jälgimisest ning rahastamisvajaduste pidevast hindamisest. Seoses sellega tuleks märkida, et amet on kohustatud hiljemalt 2016. aasta jaanuariks katma lõivudest ja tasudest saadavast sissetulekust oma töötajate pensioniskeemidesse tehtavad maksed. Lõivude ja tasude suurust tuleb selle finantsnõude täitmiseks kohandada.

| (14) | Ameti poolt lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste (ATM/ANS) valdkonnas osutatavate teenustega seotud kulutused peab komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 (4) artikli 6 kohaselt olema võimalik katta aeronavigatsiooniteenuste kasutajate makstavatest tasudest. |
| --- | --- |

(14)

Ameti poolt lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste (ATM/ANS) valdkonnas osutatavate teenustega seotud kulutused peab komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 (4) artikli 6 kohaselt olema võimalik katta aeronavigatsiooniteenuste kasutajate makstavatest tasudest.

| (15) | On asjakohane sätestada, et ameti otsuse edasikaebamiseks tuleb eelnevalt katta kõik asjaomase edasikaebamisega seotud kulud. |
| --- | --- |

(15)

On asjakohane sätestada, et ameti otsuse edasikaebamiseks tuleb eelnevalt katta kõik asjaomase edasikaebamisega seotud kulud.

| (16) | Tegelikku töökoormust kolmandate riikide toodete sertifitseerimisel tuleks hinnata määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 12 lõikes 1 osutatud lepingute alusel. Põhimõtteliselt esitatakse kõnealustes lepingutes protsess, mille kohaselt amet tunnustab sertifikaate, mille on välja andnud liiduga asjaomase lepingu sõlminud kolmas riik. Sellest tulenev töökoormus peaks erinema ameti teostatavaks sertifitseerimiseks vajaliku protsessiga seotud töökoormusest. |
| --- | --- |

(16)

Tegelikku töökoormust kolmandate riikide toodete sertifitseerimisel tuleks hinnata määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 12 lõikes 1 osutatud lepingute alusel. Põhimõtteliselt esitatakse kõnealustes lepingutes protsess, mille kohaselt amet tunnustab sertifikaate, mille on välja andnud liiduga asjaomase lepingu sõlminud kolmas riik. Sellest tulenev töökoormus peaks erinema ameti teostatavaks sertifitseerimiseks vajaliku protsessiga seotud töökoormusest.

| (17) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega.

| (18) | Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 593/2007 kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 593/2007 kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse toimingud, mille eest tuleb maksta lõive ja tasusid, lõivude ja tasude suurus ning nende maksmise viis.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „lõivud”– summad, mille amet kehtestab ja taotlejad maksavad sertifitseerimistoimingute eest;

b)   „tasud”– summad, mis amet saab taotlejalt teenuste (v.a ameti tehtavad sertifitseerimistoimingud) osutamise eest, või edasikaebamise korral edasikaebuse esitanud füüsilise või juriidilise isiku makstud summad;

c)   „sertifitseerimistoiming”– kõik määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade kohaste sertifikaatide väljaandmiseks, pikendamiseks või muutmiseks ameti poolt otse või kaudselt tehtavad toimingud;

d)   „teenus”– kõik ameti tehtavad toimingud (v.a sertifitseerimistoimingud), sealhulgas kaupade tarnimine;

e)   „taotleja”– füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb ametilt sertifitseerimistoimingut või teenuse osutamist.

Artikkel 3

Lõivude ja tasude kindlaksmääramine

1.   Lõive ja tasusid nõuab sisse ja need kehtestab amet üksnes vastavalt käesolevale määrusele.

2.   Liikmesriigid ei võta sertifitseerimistoimingute eest lõivu isegi juhul, kui nad teevad neid ameti nimel. Amet hüvitab liikmesriikidele kulud ameti nimel tehtavate sertifitseerimistoimingute eest.

3.   Kõik lõivud ja tasud kehtestatakse ja makstakse eurodes.

4.   Lisa I ja II osas osutatud summad indekseeritakse igal aastal inflatsioonimääraga vastavalt käesoleva määruse lisa IV osas sätestatud metoodikale.

5.   Erandina lisas osutatud lõivudest võib liidu ja kolmanda riigi vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute raames tehtavate sertifitseerimistoimingute suhtes kohaldada asjaomase kahepoolse lepingu sellekohaseid sätteid.

Artikkel 4

Lõivude ja tasude maksmine

1.   Amet kehtestab lõivude ja tasude maksmise korra ning määrab kindlaks, missugustel tingimustel sertifitseerimistoimingute ja -teenuste osutamise eest tuleb maksta. Amet avaldab lõivude ja tasude maksmise korra oma veebisaidil.

2.   Taotleja tasub kogu nõutava summa, kaasa arvatud asjaomase maksega seotud võimalikud ülekandekulud, 30 kalendripäeva jooksul alates arvele märgitud kuupäevast.

3.   Kui amet ei saa arvele märgitud summat lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul, võib ta nõuda intressi iga maksmisega viivitatud päeva eest.

4.   Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes kohaldatavale Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning sellele lisandub kaheksa protsenti.

5.   Kui ametil on tõendeid selle kohta, et taotleja finantssuutlikkus on ohus, võib ta taotluse tagasi lükata, v.a juhul, kui taotleja esitab pangatagatise või avab tagatishoiuse.

6.   Amet võib taotluse tagasi lükata ka juhul, kui taotleja ei ole täitnud oma maksekohustusi seoses ameti tehtavate sertifitseerimistoimingute või osutatavate sertifitseerimisteenustega, v.a juhul, kui taotleja maksab kõnealuste sertifitseerimistoimingute või -teenuste eest tasumata summad.

Artikkel 5

Reisikulud

1.   Kui käesoleva määruse lisa I osas ja II osa punktis 1 osutatud sertifitseerimistoiming tehakse või sertifitseerimisteenus osutatakse kas osaliselt või täielikult väljaspool liikmesriikide territooriumi, peab taotleja tasuma reisikulud vastavalt järgmisele valemile:

Formula

2.   II lisa punktis 2 osutatud teenuste eest peab taotleja teenuse osutamise geograafilisest asukohast olenemata tasuma reisikulud vastavalt järgmisele valemile:

Formula

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud valemites kasutatud sümbolid tähistavad järgmist:

| d | = | tasumisele kuuluvad reisikulud; |
| --- | --- | --- |
| v | = | transpordikulud; |
| a | = | komisjoni kehtestatud ametlik päevarahamäär, mis katab majutust, toitlustamist, kohalikku transporti lähetuse sihtkohas ja muid erinevaid kulusid (5); |
| h1 | = | reisiaeg (ekspertide töötundide arvu ja asjakohaseks reisiks kulunud aja suhe), mis arvutatakse käesoleva määruse lisa II osa punktis 1 sätestatud tunnitasu alusel; |
| h2 | = | reisiaeg (ekspertide töötundide arvu ja asjakohaseks reisiks kulunud aja suhe), mis arvutatakse käesoleva määruse lisa II osa punktis 2 sätestatud tunnitasu alusel; |
| e | = | keskmine reisikulu liikmesriikide territooriumil (sealhulgas liikmesriikide territooriumil transpordivahendites veedetud keskmine aeg) korrutatuna käesoleva määruse lisa II osa punktis 1 sätestatud tunnitasuga. Reisikulud vaadatakse igal aastal läbi ja indekseeritakse. |

d

=

tasumisele kuuluvad reisikulud;

v

=

transpordikulud;

a

=

komisjoni kehtestatud ametlik päevarahamäär, mis katab majutust, toitlustamist, kohalikku transporti lähetuse sihtkohas ja muid erinevaid kulusid (5);

h1

=

reisiaeg (ekspertide töötundide arvu ja asjakohaseks reisiks kulunud aja suhe), mis arvutatakse käesoleva määruse lisa II osa punktis 1 sätestatud tunnitasu alusel;

h2

=

reisiaeg (ekspertide töötundide arvu ja asjakohaseks reisiks kulunud aja suhe), mis arvutatakse käesoleva määruse lisa II osa punktis 2 sätestatud tunnitasu alusel;

e

=

keskmine reisikulu liikmesriikide territooriumil (sealhulgas liikmesriikide territooriumil transpordivahendites veedetud keskmine aeg) korrutatuna käesoleva määruse lisa II osa punktis 1 sätestatud tunnitasuga. Reisikulud vaadatakse igal aastal läbi ja indekseeritakse.

Artikkel 6

Finantsarvestus

1.   Taotleja võib ametilt nõuda eelkalkulatsiooni tasumisele kuuluva summa kohta.

2.   Kui taotleja nõuab ametilt eelkalkulatsiooni või muudetud eelkalkulatsiooni, tuleb asjaomased toimingud peatada seni, kuni amet on esitanud asjakohase kalkulatsiooni ja taotleja on sellega nõustunud.

3.   Kui ilmneb, et toiming on lihtsam ja selleks kulub algselt prognoositust vähem aega, või on vastupidiselt keerukam ja nõuab rohkem aega, kui amet suutis mõistlikult prognoosida, peab amet eelkalkulatsiooni muutma.

II   PEATÜKK

LÕIVUD

Artikkel 7

Üldsätted lõivude tasumise kohta

1.   Sertifitseerimistoimingu kogu lõivusumma tuleb enne asjaomase toimingu alustamist ära maksta, kui amet ei ole pärast finantsriskide nõuetekohast hindamist otsustanud teisiti. Pärast taotluse saamist või järelevalveperioodi või üheaastase perioodi algust võib amet nõuda lõivu tasumist ühe maksena.

2.   Lõiv, mida taotleja maksab konkreetse sertifitseerimistoimingu eest, koosneb järgmisest:

| a) | käesoleva määruse lisa I osas kindlaks määratud lõiv või |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse lisa I osas kindlaks määratud lõiv või

| b) | muutuv lõivusumma. |
| --- | --- |

b)

muutuv lõivusumma.

3.   Lõike 2 punktis b osutatud muutuva lõivusumma kindlaksmääramisel korrutatakse tegelik töötundide arv käesoleva määruse lisa II osa punktis 1 sätestatud tunnitasuga.

4.   Amet võib uue määruse kohaldamise korral kehtestada määruse (EÜ) nr 216/2008 asjakohaste sätete alusel tehtavate sertifitseerimistoimingute suhtes kooskõlas käesoleva määruse lisa II osa punktiga 1 lõive muude kui käesoleva määruse lisas osutatud sertifitseerimistoimingute suhtes ja kohaldada neid seni, kuni asjaomaseid lõive käsitlevad konkreetsed sätted on võimalik inkorporeerida käesolevasse määrusesse.

Artikkel 8

Makseperioodid

1.   Käesoleva määruse lisa I osa tabelites 1–4 osutatud lõive makstakse iga taotluse eest ja iga 12-kuulise perioodi eest. Üle 12-kuulise perioodi puhul on lõivu suurus 1/365 asjaomasest aastasest lõivust iga päeva kohta.

2.   Käesoleva määruse lisa I osa tabelis 5 osutatud lõive makstakse iga taotluse eest.

3.   Käesoleva määruse lisa I osa tabelis 6 osutatud lõive makstakse iga 12-kuulise perioodi eest.

4.   Käesoleva lisa I osa tabelites 7–11 osutatud organisatsioonidega seotud lõive makstakse järgmiselt:

| a) | sertifikaadilõive makstakse iga taotluse eest ja |
| --- | --- |

a)

sertifikaadilõive makstakse iga taotluse eest ja

| b) | järelevalvelõive iga 12-kuulise perioodi eest; |
| --- | --- |

b)

järelevalvelõive iga 12-kuulise perioodi eest;

| c) | kui organisatsioonis tehakse mingeid muudatusi, mis mõjutavad talle välja antud sertifikaati, arvestatakse tasumisele kuuluv järelevalvelõiv ümber alates järgmisest 12-kuulisest perioodist. |
| --- | --- |

c)

kui organisatsioonis tehakse mingeid muudatusi, mis mõjutavad talle välja antud sertifikaati, arvestatakse tasumisele kuuluv järelevalvelõiv ümber alates järgmisest 12-kuulisest perioodist.

Artikkel 9

Taotluse tagasilükkamine

1.   Amet võib taotluse tagasi lükata, kui sertifitseerimistoimingu eest makstav lõiv ei ole artikli 4 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul laekunud ja amet on pärase seda taotlejaga konsulteerinud.

2.   Kui amet katkestab sertifitseerimistoimingu, tuleb järgmistel juhtudel viivitamata tasuda kogu lõivujääk, mis arvutatakse jooksva 12-kuulise perioodi töötundide põhjal, kuid mis ei ületa kindlaksmääratud lõivusummat, samuti reisikulud ja kõik muud maksmisele kuuluvad summad:

| a) | kui amet lükkab taotluse tagasi või |
| --- | --- |

a)

kui amet lükkab taotluse tagasi või

| b) | amet katkestab sertifitseerimistoimingu






  i) | taotleja makseraskuste tõttu; |
| --- | --- | --- |

b)

amet katkestab sertifitseerimistoimingu

i)

taotleja makseraskuste tõttu;

| ii) | kuna taotleja ei vasta kohaldatavatele nõuetele või |
| --- | --- |

ii)

kuna taotleja ei vasta kohaldatavatele nõuetele või

| iii) | taotleja otsustab taotluse tagasi võtta või projekti teostamise edasi lükata. |
| --- | --- |

iii)

taotleja otsustab taotluse tagasi võtta või projekti teostamise edasi lükata.

3.   Kui taotleja nõudmise korral alustab amet uuesti katkestatud sertifitseerimistoimingut, kehtestab amet uue lõivusumma toimingu eest varem makstud lõive arvesse võtmata.

Artikkel 10

Sertifikaadi peatamine või tühistamine

1.   Kui maksmisele kuuluvad lõivud ei ole artikli 4 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul laekunud, võib amet asjaomase sertifikaadi pärast taotlejaga konsulteerimist peatada või tühistada.

2.   Kui amet peatab sertifikaadi kehtivuse aasta- või järelevalvelõivu maksmata jätmise tõttu või seetõttu, et taotleja ei vasta kohaldatavatele nõuetele, jätkuvad asjakohased lõivu maksmise perioodid ja taotleja peab maksma lõivu ka sertifikaadi peatumise aja eest.

3.   Kui amet tühistab sertifikaadi, tuleb tasuda kogu lõivujääk, mis arvutatakse jooksva 12-kuulise perioodi töötundide põhjal, kuid mis ei ületa kindlaksmääratud lõivusummat, ning kõik muud sel ajahetkel maksmisele kuuluvad summad.

Artikkel 11

Sertifikaadist loobumine või selle ülekandmine

Kui sertifikaadi omanik loobub sertifikaadist või kannab selle üle, tuleb sertifikaadist loobumise või selle ülekandmise ajaks tasuda kogu lõivujääk, mis arvutatakse jooksva 12-kuulise perioodi töötundide põhjal, kuid mis ei ületa kindlaksmääratud lõivusummat, samuti reisikulud ja kõik muud sel ajahetkel maksmisele kuuluvad summad.

Artikkel 12

Erinõuete kohased sertifitseerimistoimingud

Lõivusummat võib erandkorras suurendada, et hüvitada kõik kulud, mis ametil tekivad seoses sellega, et vastu tulla taotleja esitatud erinõudmisele, kui kõnealuse erinõudmise suhtes kohaldatakse erandkorras järgmist:

| a) | rakendatakse personalikategooriaid, keda amet oma tavapärast töökorda järgides tavaliselt ei rakendaks, või |
| --- | --- |

a)

rakendatakse personalikategooriaid, keda amet oma tavapärast töökorda järgides tavaliselt ei rakendaks, või

| b) | rakendatakse inimressursse mahus, mis võimaldab toimingut sooritada ameti tavapärasest töökorrast lühema ajaga. |
| --- | --- |

b)

rakendatakse inimressursse mahus, mis võimaldab toimingut sooritada ameti tavapärasest töökorrast lühema ajaga.

III   PEATÜKK

TASUD

Artikkel 13

Tasud

1.   Ametile käesoleva määruse lisa II osa punktis 1 loetletud teenuste eest makstavate tasude suurus peab olema võrdne teenuse tegeliku maksumusega. Selleks makstakse ametile teenuse osutamisele kulunud aja eest kõnealuses lisas osutatud tunnitasu alusel.

2.   Ametile muude kui käesoleva määruse lisa II osa punktis 1 loetletud teenuste eest makstavate tasude suurus on võrdne teenuse tegeliku maksumusega. Seetõttu makstakse ametile teenuse osutamisele kulunud aja eest käesoleva määruse lisa II osa punktis 2 osutatud tunnitasu alusel.

3.   Selliste konkreetse teenuse osutamise kulude arvestamiseks, mille suurust ei ole võimalik nõuetekohaselt kindlaks teha ega tunnitasu alusel välja arvutada, kohaldatakse sisemisi haldusmenetlusi.

Artikkel 14

Tasude kehtestamise aeg

Tasud tuleb sisse nõuda enne asjaomase teenuse pakkumist, kui amet ei ole pärast finantsriskide nõuetekohast hindamist otsustanud teisiti.

IV   PEATÜKK

APELLATSIOONKAEBUSED

Artikkel 15

Kaebuste menetlemine

1.   Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 44 kohase apellatsioonkaebuse menetlemise eest võetakse tasu. Tasu suurus arvutatakse vastavalt käesoleva määruse lisa III osas sätestatud meetodile. Kaebus võetakse menetlusse ainul juhul, kui selle eest on lõikes 3 osutatud ajavahemiku jooksul makstud menetlustasu.

2.   Kaebuse esitanud juriidiline isik esitab ametile volitatud töötaja allkirjastatud tõendi kaebuse esitaja käibe kohta. Kõnealune tõend esitatakse koos apellatsioonkaebusega.

3.   Apellatsioonitasu makstakse vastavalt ameti kehtestatud kohaldatavale menetlusele 60 kalendripäeva jooksul alates ametile kaebuse esitamisest.

4.   Kui apellatsioonkaebus laheneb selle esitaja kasuks, hüvitab amet makstud apellatsioonitasu.

V   PEATÜKK

AMETI MENETLUSED

Artikkel 16

Üldsätted

1.   Amet eristab oma tulude ja kulude hulgas sertifitseerimistoimingute ja teenuste osutamisega seotud kulusid ja tulusid.

Selleks et eristada tulusid ja kulusid vastavalt esimese lõigus sätestatule:

| a) | kantakse ameti sertifitseerimistoimingute eest saadud lõivud ja tasud eraldi kontole ning nende kohta peetakse eraldi raamatupidamisarvestust; |
| --- | --- |

a)

kantakse ameti sertifitseerimistoimingute eest saadud lõivud ja tasud eraldi kontole ning nende kohta peetakse eraldi raamatupidamisarvestust;

| b) | amet seab tulude ja kulude jaoks sisse analüütilise arvepidamise ja kasutab seda. |
| --- | --- |

b)

amet seab tulude ja kulude jaoks sisse analüütilise arvepidamise ja kasutab seda.

2.   Iga finantsaasta alguseks koostatakse lõivude ja tasude laekumise esialgne üldprognoos. See prognoos rajaneb ameti eelnevatel finantstulemustel, tema oodatavatel kuludel ja tuludel ning esialgsel tööplaanil.

3.   Kui finantsaasta lõpus ületab makstud lõivudest, mida vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 64 lõikele 5 loetakse sihtotstarbelisteks tuludeks, saadud kogusissetulek sertifitseerimistoimingute kogumaksumuse, kasutatakse tulude ülejääki vastavalt ameti finantsmääruse artikli 19 lõike 1 punktile a sertifitseerimistoimingute rahastamiseks.

Artikkel 17

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Amet annab komisjonile, määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 33 lõike 4 kohaselt loodud haldusnõukogule ja huvitatud isikutest koosnevale nõuandeorganile igal aastal teavet lõivude koostisosade kohta, mis võetakse aluseks lõivumäärade kehtestamisel. See teave koosneb eelkõige eelmise ja järgnevate aastate kulude jaotusest.

2.   Amet vaatab käesoleva määruse lisa korrapäraselt läbi selle tagamiseks, et ameti kehtestatud lõivu- ja tasusummad kajastaksid nõuetekohaselt olulist teavet ameti eeldatavate tulude ja kulude aluseks olevate eelduste kohta.

Vajaduse korral võib käesoleva määruse läbi vaadata hiljemalt viis aastat pärast selle jõustumist. Vajaduse korral tuleb määrust muuta, võttes eelkõige arvesse ameti tulusid ja tema tegevusega seotud kulusid.

3.   Enne arvamuse avaldamist käesoleva määruse lisas osutatud summasid käsitlevate muutmisettepanekute kohta konsulteerib amet lõikes 1 osutatud huvitatud isikutest koosneva nõuandeorganiga. Konsulteerimise käigus selgitab amet kavandatava muudatuse põhjusi.

VI   PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 593/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 19

Üleminekusätted

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiselt:

| a) | lisa I ja II osas sätestatud lõive kohaldatakse kõikide pärast käesoleva määruse jõustumist esitatud taotluste suhtes; |
| --- | --- |

a)

lisa I ja II osas sätestatud lõive kohaldatakse kõikide pärast käesoleva määruse jõustumist esitatud taotluste suhtes;

| b) | käesoleva määruse lisa I osa tabelites 1–4 ja 6–12 sätestatud iga-aastaseid ja järelevalvelõive hakatakse kohaldama pärast käesoleva määruse jõustumist mis tahes jooksvate sertifitseerimistoimingute eest maksmisele kuuluva järgmise iga-aastase osamakse suhtes; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse lisa I osa tabelites 1–4 ja 6–12 sätestatud iga-aastaseid ja järelevalvelõive hakatakse kohaldama pärast käesoleva määruse jõustumist mis tahes jooksvate sertifitseerimistoimingute eest maksmisele kuuluva järgmise iga-aastase osamakse suhtes;

| c) | käesoleva määruse lisa II osas sätestatud tunnitasusid kohaldatakse käesoleva määruse jõustumisest alates kõikide tunnitasu alusel maksustavate toimingute suhtes; |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse lisa II osas sätestatud tunnitasusid kohaldatakse käesoleva määruse jõustumisest alates kõikide tunnitasu alusel maksustavate toimingute suhtes;

| d) | artikli 3 lõikes 4 osutatud indekseerimine tehakse iga aasta 1. jaanuaril pärast käesoleva määruse jõustumist alates 2015. aasta jaanuarist. |
| --- | --- |

d)

artikli 3 lõikes 4 osutatud indekseerimine tehakse iga aasta 1. jaanuaril pärast käesoleva määruse jõustumist alates 2015. aasta jaanuarist.

2.   Olenemata artikli 18 sätetest kohaldatakse komisjoni määruste (EÜ) nr 488/2005 (6) ja (EÜ) nr 593/2007 sätteid jätkuvalt selliste lõivude ja tasude suhtes, mis artikli 20 kohaselt ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 593/2007, 31. mai 2007, mis käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive (ELT L 140, 1.6.2007, lk 3).

2

(3)  Komisjoni delegeeritud määruse eelnõu raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artiklis 208, peaks prognooside kohaselt jõustuma 1. jaanuaril 2014.

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 391/2013, 3. mai 2013, milles sätestatakse ühine aeronavigatsioonitasude süsteem (ELT L 128, 9.5.2013, lk 31).

4

(5)  Vt kehivad päevarahamäärad, mille komisjon on avaldanud EuropeAidi veebisaidil (http://ec.europa.eu/europeaid/work/procedures/implementation/per_diems/index_en.htm), viimati ajakohastatud 5. juulil 2013.

5

(6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 488/2005, 21. märts 2005, mis käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive (ELT L 81, 30.3.2005, lk 7).

6

---

LISA

SISU

| I osa. | Toimingud, mille eest makstakse kindlaksmääratud lõivu |
| --- | --- |

I osa.

| II osa. | Toimingud, mille eest makstakse tunnitasu alusel |
| --- | --- |

II osa.

| III osa. | Kaebuste menetlemise tasud |
| --- | --- |

III osa.

| IV osa. | Aastane inflatsioonimäär |
| --- | --- |

IV osa.

| V osa. | Selgitav märkus |
| --- | --- |

V osa.

I   OSA

Toimingud, mille eest makstakse kindlaksmääratud lõivu

Tabel 1

Tüübisertifikaadid ja piiratud tüübisertifikaadid

(vt komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 (1) I lisa jao A alajagu B ja alajagu O)

| | Kindlaksmääratud lõiv (eurodes) |
| --- | --- |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 1 785 000 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 1 530 000 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 510 000 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (k.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 382 500 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 263 800 |
| Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 13 940 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 6 970 |
| Kerged sportlennukid | 5 230 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 464 000 |
| Keskmised | 185 600 |
| Väikesed | 23 240 |
| Väga kerged tiivikõhusõidukid | 23 240 |
| Muud |
| Õhupallid | 6 970 |
| Suured õhulaevad | 38 630 |
| Keskmised õhulaevad | 15 450 |
| Väikesed õhulaevad | 7 730 |
| Jõuseadmed |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 395 000 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 263 300 |
| Mitteturbiinmootorid | 34 860 |
| CS-22.H, CS-VLR App. B-mootorid | 17 430 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaal (MTOW) üle 5 700 kg | 11 910 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 3 400 |
| CS-22J klassi propeller | 1 700 |
| Osad ja seadmed |
| Väärtus üle 20 000 euro | 8 780 |
| Väärtus 2 000 – 20 000 eurot | 5 020 |
| Väärtus alla 2 000 euro | 2 910 |
| Abijõuseadmed (APU) | 208 800 |

Kindlaksmääratud lõiv (eurodes)

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

1 785 000

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

1 530 000

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

510 000

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (k.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

382 500

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

263 800

Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

13 940

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

6 970

Kerged sportlennukid

5 230

Tiivikõhusõidukid

Suured

464 000

Keskmised

185 600

Väikesed

23 240

Väga kerged tiivikõhusõidukid

23 240

Muud

Õhupallid

6 970

Suured õhulaevad

38 630

Keskmised õhulaevad

15 450

Väikesed õhulaevad

7 730

Jõuseadmed

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

395 000

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

263 300

Mitteturbiinmootorid

34 860

CS-22.H, CS-VLR App. B-mootorid

17 430

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaal (MTOW) üle 5 700 kg

11 910

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

3 400

CS-22J klassi propeller

1 700

Osad ja seadmed

Väärtus üle 20 000 euro

8 780

Väärtus 2 000 – 20 000 eurot

5 020

Väärtus alla 2 000 euro

2 910

Abijõuseadmed (APU)

208 800

Tabel 2

Versioonid tüübisertifikaatide ja piiratud tüübisertifikaatide juurde

| | Kindlaksmääratud lõiv (2) (eurodes) |
| --- | --- |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 614 100 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 368 500 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 245 600 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (k.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 196 500 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 93 000 |
| Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 3 250 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 2 790 |
| Kerged sportlennukid | 2 090 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 185 600 |
| Keskmised | 116 000 |
| Väikesed | 11 600 |
| Väga kerged tiivikõhusõidukid | 6 970 |
| Muud |
| Õhupallid | 2 790 |
| Suured õhulaevad | 23 200 |
| Keskmised õhulaevad | 9 280 |
| Väikesed õhulaevad | 4 640 |
| Jõuseadmed |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 80 800 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 69 600 |
| Mitteturbiinmootorid | 11 620 |
| CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid | 5 810 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 2 910 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 890 |
| CS-22J klassi propeller | 450 |
| Osad ja seadmed |
| Väärtus üle 20 000 euro | |
| Väärtus 2 000 – 20 000 eurot | |
| Väärtus alla 2 000 euro | |
| Abijõuseadmed (APU) | 53 900 |

Kindlaksmääratud lõiv (2) (eurodes)

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

614 100

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

368 500

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

245 600

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (k.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

196 500

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

93 000

Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

3 250

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

2 790

Kerged sportlennukid

2 090

Tiivikõhusõidukid

Suured

185 600

Keskmised

116 000

Väikesed

11 600

Väga kerged tiivikõhusõidukid

6 970

Muud

Õhupallid

2 790

Suured õhulaevad

23 200

Keskmised õhulaevad

9 280

Väikesed õhulaevad

4 640

Jõuseadmed

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

80 800

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

69 600

Mitteturbiinmootorid

11 620

CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid

5 810

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

2 910

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

890

CS-22J klassi propeller

450

Osad ja seadmed

Väärtus üle 20 000 euro

Väärtus 2 000 – 20 000 eurot

Väärtus alla 2 000 euro

Abijõuseadmed (APU)

53 900

Tabel 3

Tüübisertifikaadi lisa

(vt määruse (EL) nr 748/2012 I lisa jao A alajagu E)

| | Kindlaksmääratud lõiv (3) (eurodes) |
| --- | --- |
| | Keerukas | Standardne | Lihtne |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 60 200 | 12 850 | 3 660 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 36 130 | 10 280 | 2 880 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 24 090 | 7 710 | 2 620 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (k.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 14 450 | 5 140 | 2 620 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 4 420 | 2 030 | 1 020 |
| Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 1 860 | 1 160 | 580 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 290 | 290 | 290 |
| Kerged sportlennukid | 220 | 220 | 220 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 46 400 | 6 960 | 2 320 |
| Keskmised | 23 200 | 4 640 | 1 860 |
| Väikesed | 9 280 | 3 480 | 1 160 |
| Väga kerged tiivikõhusõidukid | 1 050 | 460 | 290 |
| Muud |
| Õhupallid | 990 | 460 | 290 |
| Suured õhulaevad | 11 600 | 9 280 | 4 640 |
| Keskmised õhulaevad | 4 640 | 3 710 | 1 860 |
| Väikesed õhulaevad | 2 320 | 1 860 | 930 |
| Jõuseadmed |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 11 600 | 6 960 | 4 640 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 6 960 | 5 460 | 3 640 |
| Mitteturbiinmootorid | 3 250 | 1 450 | 730 |
| CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid | 1 630 | 730 | 350 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 2 320 | 1 160 | 580 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 1 740 | 870 | 440 |
| Klassi CS-22J propellerid | 870 | 440 | 220 |
| Osad ja seadmed |
| Väärtus üle 20 000 euro | | | |
| Väärtus 2 000 – 20 000 eurot | | | |
| Väärtus alla 2 000 euro | | | |
| Abijõuseadmed (APU) | 6 960 | 4 640 | 2 320 |

Kindlaksmääratud lõiv (3) (eurodes)

Keerukas

Standardne

Lihtne

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

60 200

12 850

3 660

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

36 130

10 280

2 880

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

24 090

7 710

2 620

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (k.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

14 450

5 140

2 620

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

4 420

2 030

1 020

Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

1 860

1 160

580

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

290

290

290

Kerged sportlennukid

220

220

220

Tiivikõhusõidukid

Suured

46 400

6 960

2 320

Keskmised

23 200

4 640

1 860

Väikesed

9 280

3 480

1 160

Väga kerged tiivikõhusõidukid

1 050

460

290

Muud

Õhupallid

990

460

290

Suured õhulaevad

11 600

9 280

4 640

Keskmised õhulaevad

4 640

3 710

1 860

Väikesed õhulaevad

2 320

1 860

930

Jõuseadmed

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

11 600

6 960

4 640

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

6 960

5 460

3 640

Mitteturbiinmootorid

3 250

1 450

730

CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid

1 630

730

350

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

2 320

1 160

580

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

1 740

870

440

Klassi CS-22J propellerid

870

440

220

Osad ja seadmed

Väärtus üle 20 000 euro

Väärtus 2 000 – 20 000 eurot

Väärtus alla 2 000 euro

Abijõuseadmed (APU)

6 960

4 640

2 320

Tabel 4

Olulised muudatused ja olulised remonditööd

(vt määruse (EL) nr 748/2012 I lisa jao A alajaod D ja M)

| | Kindlaksmääratud lõiv (4) (eurodes) |
| --- | --- |
| | Keerukas | Standardne | Lihtne |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 50 800 | 9 330 | 3 330 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 25 420 | 7 000 | 2 140 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 20 340 | 4 670 | 1 670 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (sh kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 12 710 | 2 330 | 1 670 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 3 490 | 1 630 | 810 |
| Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 1 280 | 580 | 290 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 290 | 290 | 290 |
| Kerged sportlennukid | 220 | 220 | 220 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 34 800 | 6 960 | 2 320 |
| Keskmised | 18 560 | 4 640 | 1 620 |
| Väikesed | 7 430 | 3 480 | 930 |
| Väga kerged tiivikõhusõidukid | 990 | 460 | 290 |
| Muud |
| Õhupallid | 990 | 460 | 290 |
| Suured õhulaevad | 9 280 | 6 960 | 4 640 |
| Keskmised õhulaevad | 3 710 | 2 780 | 1 860 |
| Väikesed õhulaevad | 1 860 | 1 390 | 930 |
| Jõuseadmed |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 6 410 | 2 360 | 1 420 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 3 480 | 1 180 | 710 |
| Mitteturbiinmootorid | 1 510 | 700 | 350 |
| CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid | 700 | 350 | 290 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 1 250 | 290 | 290 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 940 | 290 | 290 |
| Klassi CS-22J propellerid | 470 | 150 | 150 |
| Osad ja seadmed |
| Väärtus üle 20 000 euro | | | |
| Väärtus 2 000 – 20 000 eurot | | | |
| Väärtus alla 2 000 euro | | | |
| Abijõuseadmed (APU) | 3 480 | 1 160 | 700 |

Kindlaksmääratud lõiv (4) (eurodes)

Keerukas

Standardne

Lihtne

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

50 800

9 330

3 330

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

25 420

7 000

2 140

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

20 340

4 670

1 670

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (sh kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

12 710

2 330

1 670

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

3 490

1 630

810

Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

1 280

580

290

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

290

290

290

Kerged sportlennukid

220

220

220

Tiivikõhusõidukid

Suured

34 800

6 960

2 320

Keskmised

18 560

4 640

1 620

Väikesed

7 430

3 480

930

Väga kerged tiivikõhusõidukid

990

460

290

Muud

Õhupallid

990

460

290

Suured õhulaevad

9 280

6 960

4 640

Keskmised õhulaevad

3 710

2 780

1 860

Väikesed õhulaevad

1 860

1 390

930

Jõuseadmed

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

6 410

2 360

1 420

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

3 480

1 180

710

Mitteturbiinmootorid

1 510

700

350

CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid

700

350

290

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

1 250

290

290

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

940

290

290

Klassi CS-22J propellerid

470

150

150

Osad ja seadmed

Väärtus üle 20 000 euro

Väärtus 2 000 – 20 000 eurot

Väärtus alla 2 000 euro

Abijõuseadmed (APU)

3 480

1 160

700

Tabel 5

Väheolulised muudatused ja väheolulised remonditööd

(vt määruse (EL) nr 748/2012 I lisa jao A alajaod D ja M)

| | Kindlaksmääratud lõiv (5) (eurodes) |
| --- | --- |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 890 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 890 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 890 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (sh kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 890 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 290 |
| Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 290 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 290 |
| Kerged sportlennukid | 220 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 460 |
| Keskmised | 460 |
| Väikesed | 460 |
| Väga kerged tiivikõhusõidukid | 290 |
| Muud |
| Õhupallid | 290 |
| Suured õhulaevad | 810 |
| Keskmised õhulaevad | 460 |
| Väikesed õhulaevad | 460 |
| Jõuseadmed |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 600 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 600 |
| Mitteturbiinmootorid | 290 |
| CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid | 290 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 290 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 290 |
| Klassi CS-22J propellerid | 150 |
| Osad ja seadmed |
| Väärtus üle 20 000 euro | |
| Väärtus 2 000 – 20 000 eurot | |
| Väärtus alla 2 000 euro | |
| Abijõuseadmed (APU) | 460 |

Kindlaksmääratud lõiv (5) (eurodes)

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

890

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

890

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

890

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (sh kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

890

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

290

Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

290

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

290

Kerged sportlennukid

220

Tiivikõhusõidukid

Suured

460

Keskmised

460

Väikesed

460

Väga kerged tiivikõhusõidukid

290

Muud

Õhupallid

290

Suured õhulaevad

810

Keskmised õhulaevad

460

Väikesed õhulaevad

460

Jõuseadmed

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

600

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

600

Mitteturbiinmootorid

290

CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid

290

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

290

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

290

Klassi CS-22J propellerid

150

Osad ja seadmed

Väärtus üle 20 000 euro

Väärtus 2 000 – 20 000 eurot

Väärtus alla 2 000 euro

Abijõuseadmed (APU)

460

Tabel 6

Aastane lõiv EASA tüübisertifikaadi, piiratud tüübisertifikaadi või määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt tunnustatud muu sertifikaadi omanikele

(vt määruse (EL) nr 748/2012 I lisa jao A alajagu B ja alajagu O)

| | Kindlaksmääratud suurusega lõiv (6)
   (7)
   (8) (eurodes) |
| --- | --- |
| | ELi projekt | Kolmanda riigi projekt |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 1 078 000 | 385 400 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 852 900 | 252 600 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 257 000 | 96 300 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (k.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 42 010 | 14 270 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 4 650 | 1 630 |
| Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid) | 2 320 | 780 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 1 050 | 350 |
| Kerged sportlennukid | 780 | 260 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 105 600 | 33 780 |
| Keskmised | 52 800 | 18 610 |
| Väikesed | 20 880 | 7 710 |
| Väga kerged tiivikõhusõidukid | 3 490 | 1 160 |
| Muud |
| Õhupallid | 1 050 | 350 |
| Suured õhulaevad | 3 480 | 1 160 |
| Keskmised õhulaevad | 2 320 | 770 |
| Väikesed õhulaevad | 1 860 | 620 |
| Jõuseadmed |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 107 100 | 31 870 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 53 550 | 26 650 |
| Mitteturbiinmootorid | 1 160 | 410 |
| CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid | 580 | 290 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 870 | 290 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 440 | 150 |
| Klassi CS-22J propellerid | 220 | 70 |
| Osad ja seadmed |
| Väärtus üle 20 000 euro | 4 500 | 1 500 |
| Väärtus 2 000 – 20 000 eurot | 2 250 | 750 |
| Väärtus alla 2 000 euro | 1 130 | 540 |
| Abijõuseadmed (APU) | 85 000 | 26 000 |

Kindlaksmääratud suurusega lõiv (6)
   (7)
   (8) (eurodes)

ELi projekt

Kolmanda riigi projekt

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

1 078 000

385 400

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

852 900

252 600

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

257 000

96 300

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg (k.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

42 010

14 270

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

4 650

1 630

Kuni 2 000 kg (v.a kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid)

2 320

780

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

1 050

350

Kerged sportlennukid

780

260

Tiivikõhusõidukid

Suured

105 600

33 780

Keskmised

52 800

18 610

Väikesed

20 880

7 710

Väga kerged tiivikõhusõidukid

3 490

1 160

Muud

Õhupallid

1 050

350

Suured õhulaevad

3 480

1 160

Keskmised õhulaevad

2 320

770

Väikesed õhulaevad

1 860

620

Jõuseadmed

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

107 100

31 870

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

53 550

26 650

Mitteturbiinmootorid

1 160

410

CS-22.H, CS-VLR App. B mootorid

580

290

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

870

290

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

440

150

Klassi CS-22J propellerid

220

70

Osad ja seadmed

Väärtus üle 20 000 euro

4 500

1 500

Väärtus 2 000 – 20 000 eurot

2 250

750

Väärtus alla 2 000 euro

1 130

540

Abijõuseadmed (APU)

85 000

26 000

Tabel 7A

Projekteerimisorganisatsiooni sertifikaat (DOA)

(vt määruse (EL) nr 748/2012 I lisa jao A alajagu J)

| (eurodes) |
| --- |
| Sertifikaadi lõiv |
| | DOA 1A | DOA 1B
  DOA 2A | DOA 1C
  DOA 2B
  DOA 3A | DOA 2C
  DOA 3B | DOA 3C |
| Kaasatud töötajate arv alla 10 | 13 600 | 10 700 | 8 000 | 5 400 | 4 180 |
| 10–49 | 38 250 | 27 320 | 16 390 | 10 930 | |
| 50–399 | 109 300 | 82 000 | 54 600 | 41 830 | |
| 400–999 | 218 600 | 163 900 | 136 600 | 115 000 | |
| 1 000 – 2 499 | 437 200 | | | | |
| 2 500 – 5 000 | 655 700 | | | | |
| Üle 5 000 | 3 643 000 | | | | |
| Järelevalvelõiv |
| Kaasatud töötajate arv alla 10 | 6 800 | 5 350 | 4 000 | 2 700 | 2 090 |
| 10–49 | 19 130 | 13 660 | 8 200 | 5 460 | |
| 50–399 | 54 600 | 40 980 | 27 320 | 21 860 | |
| 400–999 | 109 300 | 82 000 | 68 300 | 60 100 | |
| 1 000 – 2 499 | 218 600 | | | | |
| 2 500 – 5 000 | 327 900 | | | | |
| Üle 5 000 | 1 822 000 | | | | |

(eurodes)

Sertifikaadi lõiv

DOA 1A

DOA 1B

DOA 2A

DOA 1C

DOA 2B

DOA 3A

DOA 2C

DOA 3B

DOA 3C

Kaasatud töötajate arv alla 10

13 600

10 700

8 000

5 400

4 180

10–49

38 250

27 320

16 390

10 930

50–399

109 300

82 000

54 600

41 830

400–999

218 600

163 900

136 600

115 000

1 000 – 2 499

437 200

2 500 – 5 000

655 700

Üle 5 000

3 643 000

Järelevalvelõiv

Kaasatud töötajate arv alla 10

6 800

5 350

4 000

2 700

2 090

10–49

19 130

13 660

8 200

5 460

50–399

54 600

40 980

27 320

21 860

400–999

109 300

82 000

68 300

60 100

1 000 – 2 499

218 600

2 500 – 5 000

327 900

Üle 5 000

1 822 000

Tabel 7B

Projekteerimisorganisatsiooni sertifikaadi (DOA) alternatiivsed menetlused

(vt määruse (EL) nr 748/2012 I lisa A jao alajagu J)

| (eurodes) |
| --- |
| Kategooria | Kauba kirjeldus | Projekteerimisorganisatsiooni sertifikaadi alternatiivne menetlus |
| 1A | Tüübisertifikaat | 7 500 |
| 1B | Tüübisertifikaat – ainult jätkuv lennukõlblikkus | 3 000 |
| 2A | Täiendavad tüübisertifikaadid ja/või olulised remonditööd | 6 000 |
| 2B | Täiendavad tüübisertifikaadid ja/või olulised remonditööd – ainult jätkuv lennukõlblikkus | 2 500 |
| 3A | ETSOA | 6 000 |
| 3B | ETSOA – ainult jätkuv lennukõlblikkus | 3 000 |

(eurodes)

Kategooria

Kauba kirjeldus

Projekteerimisorganisatsiooni sertifikaadi alternatiivne menetlus

1A

Tüübisertifikaat

7 500

1B

Tüübisertifikaat – ainult jätkuv lennukõlblikkus

3 000

2A

Täiendavad tüübisertifikaadid ja/või olulised remonditööd

6 000

2B

Täiendavad tüübisertifikaadid ja/või olulised remonditööd – ainult jätkuv lennukõlblikkus

2 500

3A

ETSOA

6 000

3B

ETSOA – ainult jätkuv lennukõlblikkus

3 000

Tabel 8

Tootjaorganisatsiooni sertifikaat

(vt määruse (EL) nr 748/2012 I lisa jao A alajagu G)

| (eurodes) |
| --- |
| | Sertifikaadi lõiv | Järelevalvelõiv |
| Käive (9) alla 1 miljoni euro | 10 460 | 7 550 |
| 1 000 000 – 4 999 999 | 58 000 | 36 790 |
| 5 000 000 – 9 999 999 | 206 400 | 49 050 |
| 10 000 000 – 49 999 999 | 309 600 | 73 600 |
| 50 000 000 – 99 999 999 | 358 000 | 174 000 |
| 100 000 000 – 499 999 999 | 417 600 | 232 000 |
| 500 000 000 – 999 999 999 | 732 100 | 464 000 |
| Üle 999 999 999 | 2 784 000 | 2 207 000 |

(eurodes)

Sertifikaadi lõiv

Järelevalvelõiv

Käive (9) alla 1 miljoni euro

10 460

7 550

1 000 000 – 4 999 999

58 000

36 790

5 000 000 – 9 999 999

206 400

49 050

10 000 000 – 49 999 999

309 600

73 600

50 000 000 – 99 999 999

358 000

174 000

100 000 000 – 499 999 999

417 600

232 000

500 000 000 – 999 999 999

732 100

464 000

Üle 999 999 999

2 784 000

2 207 000

Tabel 9

Hooldusorganisatsiooni sertifikaat

(vt komisjoni määruse (EÜ) nr 2042/2003 (10) I lisa alajagu F ja II lisa)

| (eurodes) |
| --- |
| | Sertifikaadi lõiv (11) | Järelevalvelõiv (11) |
| Kaasatud töötajate arv alla 5 | 3 490 | 2 670 |
| 5–9 | 5 810 | 4 650 |
| 10–49 | 15 000 | 12 000 |
| 50–99 | 24 000 | 24 000 |
| 100–499 | 32 080 | 32 080 |
| 500–999 | 44 300 | 44 300 |
| Üle 999 | 62 200 | 62 200 |
| Pädevused | Kindlaksmääratud lõiv vastavalt pädevusele (12) | Kindlaksmääratud lõiv vastavalt pädevusele (12) |
| A 1 | 12 780 | 12 780 |
| A 2 | 2 910 | 2 910 |
| A 3 | 5 810 | 5 810 |
| A 4 | 580 | 580 |
| B 1 | 5 810 | 5 810 |
| B 2 | 2 910 | 2 910 |
| B 3 | 580 | 580 |
| C | 580 | 580 |

(eurodes)

Sertifikaadi lõiv (11)

Järelevalvelõiv (11)

Kaasatud töötajate arv alla 5

3 490

2 670

5–9

5 810

4 650

10–49

15 000

12 000

50–99

24 000

24 000

100–499

32 080

32 080

500–999

44 300

44 300

Üle 999

62 200

62 200

Pädevused

Kindlaksmääratud lõiv vastavalt pädevusele (12)

Kindlaksmääratud lõiv vastavalt pädevusele (12)

A 1

12 780

12 780

A 2

2 910

2 910

A 3

5 810

5 810

A 4

580

580

B 1

5 810

5 810

B 2

2 910

2 910

B 3

580

580

C

580

580

Tabel 10

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaat

(vt määruse (EÜ) nr 2042/2003 IV lisa)

| | Sertifikaadi lõiv (eurodes) | Järelevalvelõiv (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Kaasatud töötajate arv alla 5 | 3 490 | 2 670 |
| 5–9 | 9 880 | 7 670 |
| 10–49 | 21 260 | 19 660 |
| 50–99 | 41 310 | 32 730 |
| Üle 99 | 54 400 | 50 000 |
| |
| Lõiv teise ja iga järgmise koolitusorganisatsiooni eest | 3 330 | 2 500 |
| Lõiv teise ja iga järgmise täiendkoolituskursuse eest | 3 330 | |
| Lõiv koolituskursuse sertifitseerimise eest | | 3 330 |

Sertifikaadi lõiv (eurodes)

Järelevalvelõiv (eurodes)

Kaasatud töötajate arv alla 5

3 490

2 670

5–9

9 880

7 670

10–49

21 260

19 660

50–99

41 310

32 730

Üle 99

54 400

50 000

Lõiv teise ja iga järgmise koolitusorganisatsiooni eest

3 330

2 500

Lõiv teise ja iga järgmise täiendkoolituskursuse eest

3 330

Lõiv koolituskursuse sertifitseerimise eest

3 330

Tabel 11

Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaat

(vt määruse (EÜ) nr 2042/2003 I lisa osa M alajagu G)

| | Kindlaksmääratud lõiv (13) (eurodes) |
| --- | --- |
| Sertifikaadi lõiv | 50 000 |
| Järelevalvelõiv | 50 000 |

Kindlaksmääratud lõiv (13) (eurodes)

Sertifikaadi lõiv

50 000

Järelevalvelõiv

50 000

| Pädevused | Kindlaksmääratud lõiv vastavalt pädevusele (14) (eurodes) – esialgne heakskiitmine | Kindlaksmääratud lõiv vastavalt pädevusele (14) (eurodes) – järelevalve |
| --- | --- | --- |
| A1 = lennukid üle 5,7 tonni | 12 500 | 12 500 |
| A2 = lennukid alla 5,7 tonni | 6 250 | 6 250 |
| A3 = kopterid | 6 250 | 6 250 |
| A4: muud | 6 250 | 6 250 |

Pädevused

Kindlaksmääratud lõiv vastavalt pädevusele (14) (eurodes) – esialgne heakskiitmine

Kindlaksmääratud lõiv vastavalt pädevusele (14) (eurodes) – järelevalve

A1 = lennukid üle 5,7 tonni

12 500

12 500

A2 = lennukid alla 5,7 tonni

6 250

6 250

A3 = kopterid

6 250

6 250

A4: muud

6 250

6 250

Tabel 12

„Osa 145” ja „Osa 147” sertifikaatidega võrdväärsete sertifikaatide tunnustamine vastavalt kehtivatele kahepoolsetele lepingutele

| (eurodes) |
| --- |
| Uued sertifikaadid, üks taotlus, esimesed 12 kuud | 1 700 |
| Kehtivate sertifikaatide pikendamine 12 kuuks | 850 |

(eurodes)

Uued sertifikaadid, üks taotlus, esimesed 12 kuud

1 700

Kehtivate sertifikaatide pikendamine 12 kuuks

850

II   OSA

Sertifitseerimistoimingud, mille eest makstakse tunnitasu alusel

1.   Tunnitasu

| Kohaldatav tunnitasu (eurot/tund) | 233 (15) |
| --- | --- |

Kohaldatav tunnitasu (eurot/tund)

233 (15)

| Asjaomaste toimingute puhul arvestatavad töötunnid (16) |
| --- |
| Tootmine ilma tootjaorganisatsiooni sertifikaadita | Tegelik tundide arv |
| Lennukõlblikkusdirektiivide nõuete täitmise alternatiivsed viisid | Tegelik tundide arv |
| Abi välisriikide asutustele EASA sertifitseerimise tunnustamiseks | Tegelik tundide arv |
| Hoolduskontrolli nõukogu aruannete tunnustamine EASA poolt | Tegelik tundide arv |
| Sertifikaatide ülekandmine | Tegelik tundide arv |
| Sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni sertifikaat | Tegelik tundide arv |
| Lennundusmeditsiinikeskuse sertifikaat | Tegelik tundide arv |
| Lennuliiklust korraldava ja aeronavigatsiooniteenuseid osutava organisatsiooni sertifikaat | Tegelik tundide arv |
| Lennujuhte koolitava organisatsiooni sertifikaat | Tegelik tundide arv |
| Tüübisertifikaadi operatiivandmed, tüübisertifikaadi muudatused ja täiendav tüübisertifikaat | Tegelik tundide arv |
| Õhusõiduki hindamise nõukogu aruannete tunnustamine EASAs | Tegelik tundide arv |
| Lennutreeningseadmete kvalifikatsioonitõend | Tegelik tundide arv |
| Lennuloa lennutingimuste heakskiitmine | Kolm tundi |
| Dokumendi uuesti välja andmise haldustoiming | Üks tund |
| CS 25 õhusõidukite lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat (E-CoA) | Kuus tundi |
| Muude õhusõidukite lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat (E-CoA) | Kaks tundi |

Asjaomaste toimingute puhul arvestatavad töötunnid (16)

Tootmine ilma tootjaorganisatsiooni sertifikaadita

Tegelik tundide arv

Lennukõlblikkusdirektiivide nõuete täitmise alternatiivsed viisid

Tegelik tundide arv

Abi välisriikide asutustele EASA sertifitseerimise tunnustamiseks

Tegelik tundide arv

Hoolduskontrolli nõukogu aruannete tunnustamine EASA poolt

Tegelik tundide arv

Sertifikaatide ülekandmine

Tegelik tundide arv

Sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni sertifikaat

Tegelik tundide arv

Lennundusmeditsiinikeskuse sertifikaat

Tegelik tundide arv

Lennuliiklust korraldava ja aeronavigatsiooniteenuseid osutava organisatsiooni sertifikaat

Tegelik tundide arv

Lennujuhte koolitava organisatsiooni sertifikaat

Tegelik tundide arv

Tüübisertifikaadi operatiivandmed, tüübisertifikaadi muudatused ja täiendav tüübisertifikaat

Tegelik tundide arv

Õhusõiduki hindamise nõukogu aruannete tunnustamine EASAs

Tegelik tundide arv

Lennutreeningseadmete kvalifikatsioonitõend

Tegelik tundide arv

Lennuloa lennutingimuste heakskiitmine

Kolm tundi

Dokumendi uuesti välja andmise haldustoiming

Üks tund

CS 25 õhusõidukite lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat (E-CoA)

Kuus tundi

Muude õhusõidukite lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat (E-CoA)

Kaks tundi

2.   Punktis 1 loetlemata teenuste tunnitasu

| Kohaldatav tunnitasu (eurot/tund) | 221 (17) |
| --- | --- |

Kohaldatav tunnitasu (eurot/tund)

221 (17)

III   OSA

Kaebuste menetlemise tasud

Kaebuste menetlemise tasud arvutatakse järgmiselt: kindlaksmääratud tasu korrutatakse vastava tasu kategooria koefitsiendiga olenevalt isikust või organisatsioonist.

| Kindlaksmääratud tasu | 10 000 eurot |
| --- | --- |

Kindlaksmääratud tasu

10 000 eurot

| Füüsiliste isikute tasukategooria | Koefitsient |
| --- | --- |
| | 0,1 |

Füüsiliste isikute tasukategooria

Koefitsient

0,1

| Juriidiliste isikute tasukategooria olenevalt taotleja käibest (eurodes) | Koefitsient |
| --- | --- |
| Alla 100 001 | 0,25 |
| 100 001 kuni 1 200 000 | 0,5 |
| 1 200 001 kuni 2 500 000 | 0,75 |
| 2 500 001 kuni 5 000 000 | 1 |
| 5 000 001 kuni 50 000 000 | 2,5 |
| 50 000 001 kuni 500 000 000 | 5 |
| 500 000 001 kuni 1 000 000 000 | 7,5 |
| Üle 1 000 000 000 | 10 |

Juriidiliste isikute tasukategooria olenevalt taotleja käibest (eurodes)

Koefitsient

Alla 100 001

0,25

100 001 kuni 1 200 000

0,5

1 200 001 kuni 2 500 000

0,75

2 500 001 kuni 5 000 000

1

5 000 001 kuni 50 000 000

2,5

50 000 001 kuni 500 000 000

5

500 000 001 kuni 1 000 000 000

7,5

Üle 1 000 000 000

10

IV   OSA

Aastane inflatsioonimäär

| Aastane inflatsioonimäär | Eurostat HICP (kõik komponendid) – EL 27 (2005 = 100)
  Muutus protsentides / 12 kuu keskmine |
| --- | --- |
| Arvesse võetava inflatsioonimäära väärtus | Inflatsioonimäära väärtus indekseerimisele eelneval kolmel kuul |

Aastane inflatsioonimäär

Eurostat HICP (kõik komponendid) – EL 27 (2005 = 100)

Muutus protsentides / 12 kuu keskmine

Arvesse võetava inflatsioonimäära väärtus

Inflatsioonimäära väärtus indekseerimisele eelneval kolmel kuul

V   OSA

Selgitav märkus

| (1) | Käesolevas lisas nimetatud sertifitseerimistingimuste (Certification specifications – CS) all mõistetakse määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 19 lõike 2 kohaselt vastu võetud ja ameti ametlikus väljaandes (www.easa.europa.eu) vastavalt EASA 30. oktoobri 2003. aasta otsusele 2003/8 avaldatud sertifitseerimistingimusi. |
| --- | --- |

(1)

Käesolevas lisas nimetatud sertifitseerimistingimuste (Certification specifications – CS) all mõistetakse määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 19 lõike 2 kohaselt vastu võetud ja ameti ametlikus väljaandes (www.easa.europa.eu) vastavalt EASA 30. oktoobri 2003. aasta otsusele 2003/8 avaldatud sertifitseerimistingimusi.

| (2) | „Suured tiivikõhusõidukid” tähendavad CS 29 ja CS 27 kategooria A tiivikõhusõidukeid; „väikesed tiivikõhusõidukid” tähendavad CS 27 tiivikõhusõidukeid maksimaalse stardikaaluga (MTOW) alla 3 175 kg ja kuni 4 istmega (ka piloot); „keskmised tiivikõhusõidukid” tähendavad teisi CS 27 tiivikõhusõidukeid. |
| --- | --- |

(2)

„Suured tiivikõhusõidukid” tähendavad CS 29 ja CS 27 kategooria A tiivikõhusõidukeid; „väikesed tiivikõhusõidukid” tähendavad CS 27 tiivikõhusõidukeid maksimaalse stardikaaluga (MTOW) alla 3 175 kg ja kuni 4 istmega (ka piloot); „keskmised tiivikõhusõidukid” tähendavad teisi CS 27 tiivikõhusõidukeid.

| (3) | I osa tabelites 1, 2 ja 6 on „osade ja seadmete” väärtuse all mõeldud tootja hinnakirjahinda. |
| --- | --- |

(3)

I osa tabelites 1, 2 ja 6 on „osade ja seadmete” väärtuse all mõeldud tootja hinnakirjahinda.

| (4) | Asjaomase õhusõiduki suhtes kohaldatav maksimaalse stardikaalu (MTOW) kategooria määratakse kindlaks algsete tüübisertifikaatide ja enamiku (üle 50 %) asjaomase tüübisertifikaadi alla kuuluvate järgmiste mudelite maksimaalse stardikaalu (MTOW) alusel. |
| --- | --- |

(4)

Asjaomase õhusõiduki suhtes kohaldatav maksimaalse stardikaalu (MTOW) kategooria määratakse kindlaks algsete tüübisertifikaatide ja enamiku (üle 50 %) asjaomase tüübisertifikaadi alla kuuluvate järgmiste mudelite maksimaalse stardikaalu (MTOW) alusel.

| (5) | Kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid kaalukategoorias kuni 5 700 kg (12 500 naela) on õhusõidukid, mille Mmo (maximum operating Mach number) on suurem kui 0,6 ja/või mille maksimaalne käitamiskõrgus on üle 25 000 jala. Selliste õhusõidukite suhtes kohaldatakse samasugust lõivumäära nagu kaalukategooriasse üle 5 700 kg kuni 22 000 kg kuuluvate õhusõidukite suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Kõrgtehniliste lennuomadustega õhusõidukid kaalukategoorias kuni 5 700 kg (12 500 naela) on õhusõidukid, mille Mmo (maximum operating Mach number) on suurem kui 0,6 ja/või mille maksimaalne käitamiskõrgus on üle 25 000 jala. Selliste õhusõidukite suhtes kohaldatakse samasugust lõivumäära nagu kaalukategooriasse üle 5 700 kg kuni 22 000 kg kuuluvate õhusõidukite suhtes.

| (6) | „Versioon” tähendab muudetud tüübisertifikaati, mille määrab kindlaks ja mida kohaldab tüübisertifikaadi omanik. |
| --- | --- |

(6)

„Versioon” tähendab muudetud tüübisertifikaati, mille määrab kindlaks ja mida kohaldab tüübisertifikaadi omanik.

| (7) | I osa tabelites 3 ja 4 tähendavad „lihtne”, „standardne” ja „keerukas” järgmist: | Lihtne | Standardne | Keerukas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EASA tüübisertifikaadi lisa
  EASA olulised konstruktsioonimuudatused
  EASA olulised remonditööd | Ainult üldkasutatavatel ja hästi tõendatud meetoditel põhinevad tüübisertifikaadi lisad, olulised konstruktsioonimuudatused või remonditööd, mille kohta taotluse esitamisel saab esitada täielikud andmed (kirjeldus, vastavust näitav kontroll-leht, vastavust tõendavad dokumendid) ning mille osas taotleja on tõendatult kogenud ja mida võib hinnata projekti sertifitseerimise eest vastutav juhataja ise või mille hindamiseks on vaja konkreetse eriala spetsialisti piiratud ulatuses abi | Kõik muud tüübisertifikaadi lisad, konstruktsioonimuudatused või remonditööd | Oluline (18) tüübisertifikaadi lisa muudatus või olulised konstruktsioonimuudatused |
| Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud tüübisertifikaadi lisa | Põhiline (Basic) (19) | Mittepõhiline (Non-basic) (19) | Mittepõhiline tüübisertifikaadi lisa (19), kui sertifitseerimisasutus (19) on liigitanud muudatuse „oluliseks” (18) |
| Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud oluline konstruktsioonimuudatus | 2. taseme (19) olulised konstruktsioonimuudatused, mida ei aktsepteerita automaatselt (20) | 1. tase (19) | 1. taseme (19) oluline konstruktsioonimuudatus, kui sertifitseerimisasutus (19) on liigitanud muudatuse „oluliseks” (18) |
| Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud oluline remonditöö | Ei kohaldata
  (automaatne heakskiit) | Kriitiliste komponentide remonditööd (19) | Ei kohaldata |

(7)

I osa tabelites 3 ja 4 tähendavad „lihtne”, „standardne” ja „keerukas” järgmist:

Lihtne

Standardne

Keerukas

EASA tüübisertifikaadi lisa

EASA olulised konstruktsioonimuudatused

EASA olulised remonditööd

Ainult üldkasutatavatel ja hästi tõendatud meetoditel põhinevad tüübisertifikaadi lisad, olulised konstruktsioonimuudatused või remonditööd, mille kohta taotluse esitamisel saab esitada täielikud andmed (kirjeldus, vastavust näitav kontroll-leht, vastavust tõendavad dokumendid) ning mille osas taotleja on tõendatult kogenud ja mida võib hinnata projekti sertifitseerimise eest vastutav juhataja ise või mille hindamiseks on vaja konkreetse eriala spetsialisti piiratud ulatuses abi

Kõik muud tüübisertifikaadi lisad, konstruktsioonimuudatused või remonditööd

Oluline (18) tüübisertifikaadi lisa muudatus või olulised konstruktsioonimuudatused

Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud tüübisertifikaadi lisa

Põhiline (Basic) (19)

Mittepõhiline (Non-basic) (19)

Mittepõhiline tüübisertifikaadi lisa (19), kui sertifitseerimisasutus (19) on liigitanud muudatuse „oluliseks” (18)

Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud oluline konstruktsioonimuudatus

2. taseme (19) olulised konstruktsioonimuudatused, mida ei aktsepteerita automaatselt (20)

1. tase (19)

1. taseme (19) oluline konstruktsioonimuudatus, kui sertifitseerimisasutus (19) on liigitanud muudatuse „oluliseks” (18)

Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud oluline remonditöö

Ei kohaldata

(automaatne heakskiit)

Kriitiliste komponentide remonditööd (19)

Ei kohaldata

| (8) | I osa tabelis 7A on projekteerimisorganisatsioonid liigitatud järgmiselt:








  Projekteerimisorganisatsiooni sertifikaadi tingimused | Klass A | Klass B | Klass C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DOA 1
  Tüübisertifikaadi omanikud | Väga keerukas / suur | Keerukas/väike-keskmine | Vähem keerukas / väga väike |
| DOA 2
  Tüübisertifikaadi lisad / muudatused / remonditööd | Piiramatu | Piiratud
  (tehnilised valdkonnad) | Piiratud
  (õhusõiduki suurus) |
| DOA 3
  väheolulised muudatused / remonditööd |

(8)

I osa tabelis 7A on projekteerimisorganisatsioonid liigitatud järgmiselt:

Projekteerimisorganisatsiooni sertifikaadi tingimused

Klass A

Klass B

Klass C

DOA 1

Tüübisertifikaadi omanikud

Väga keerukas / suur

Keerukas/väike-keskmine

Vähem keerukas / väga väike

DOA 2

Tüübisertifikaadi lisad / muudatused / remonditööd

Piiramatu

Piiratud

(tehnilised valdkonnad)

Piiratud

(õhusõiduki suurus)

DOA 3

väheolulised muudatused / remonditööd

| (9) | I osa tabelites 7, 9 ja 10 märgitud töötajate arv, mida arvesse võetakse, on sertifikaadi tingimuste kohase tegevusega seotud töötajate arv. |
| --- | --- |

(9)

I osa tabelites 7, 9 ja 10 märgitud töötajate arv, mida arvesse võetakse, on sertifikaadi tingimuste kohase tegevusega seotud töötajate arv.

| (10) | Toodete, nendega seotud muudatuste, remonditööde ja jätkuva lennukõlblikkuse sertifitseerimisel vastavalt konkreetsetele lennukõlblikkusnõuetele kohaldatakse tabelites 1–6 sätestatud lõive. |
| --- | --- |

(10)

Toodete, nendega seotud muudatuste, remonditööde ja jätkuva lennukõlblikkuse sertifitseerimisel vastavalt konkreetsetele lennukõlblikkusnõuetele kohaldatakse tabelites 1–6 sätestatud lõive.

| (11) | Üksikud õhusõiduki lennukäsiraamatu täiendused ja/või muudatused – makstakse nagu vastava toote muudatuste eest. |
| --- | --- |

(11)

Üksikud õhusõiduki lennukäsiraamatu täiendused ja/või muudatused – makstakse nagu vastava toote muudatuste eest.

| (12) | „Väikesed õhulaevad” on:






  — | kõik kuumaõhu-õhulaevad sõltumata nende suurusest; |
| --- | --- | --- |

(12)

„Väikesed õhulaevad” on:

—

kõik kuumaõhu-õhulaevad sõltumata nende suurusest;

| — | gaasiga täidetud õhulaevad mahutavusega kuni 2 000 m3; „keskmised õhulaevad” |
| --- | --- |

—

gaasiga täidetud õhulaevad mahutavusega kuni 2 000 m3; „keskmised õhulaevad”

on gaasiga täidetud õhulaevad mahutavusega 2 000 – 15 000 m3;

„suured õhulaevad” on gaasiga täidetud õhulaevad mahutavusega üle 15 000 m3.

---

(1)  Komisjoni määrus (EL) nr 748/2012, 3. august 2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).

(2)  Versioonide puhul, mis hõlmavad määruse (EL) nr 748/2012 I lisa jao A alajaos B kirjeldatud tüübikonstruktsiooni olulist muudatust või olulisi muudatusi, kohaldatakse vastavalt kas tüübisertifikaadi või piiratud tüübisertifikaadi lõivu, mis on esitatud tabelis 1.

(3)  Tüübisertifikaatide lisade suhtes, mis hõlmavad määruse (EL) nr 748/2012 I lisa jao A alajaos B kirjeldatud olulist muudatust või olulisi muudatusi, kohaldatakse vastavalt kas tüübisertifikaadi või piiratud tüübisertifikaadi lõivu, mis on esitatud tabelis 1.

(4)  Oluliste muudatuste suhtes, mis hõlmavad määruse (EL) nr 748/2012 I lisa jao A alajaos B kirjeldatud olulist muudatust või olulisi muudatusi, kohaldatakse vastavalt kas tüübisertifikaadi või piiratud tüübisertifikaadi lõivu, mis on esitatud tabelis 1.

(5)  Selles tabelis esitatud lõive ei kohaldata vastavalt määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) jao A alajao J punkti A.263 alapunkti c alapunkti 2 projekteerimisorganisatsiooni teostatud väheoluliste muudatuste ja remonditööde suhtes.

(6)  Oma tüübisertifikaadiga õhusõidukite kaubaveoks ettenähtud versioonide suhtes kohaldatakse lõivu koefitsiendiga 0,85 sama õhusõiduki reisijateveoks ettenähtud versiooni lõivust.

(7)  Mitme tüübisertifikaadi ja/või piiratud tüübisertifikaadi omanike suhtes kohaldatakse vähendatud aastast lõivumäära teise tüübisertifikaadi või piiratud tüübisertifikaadi ja kõikide järgmiste tüübisertifikaatide või piiratud tüübisertifikaatide suhtes, mis hõlmavad sama kategooria (mis on kindlaks määratud maksimaalse stardikaaluga (MTOW) või osade ja seadmete väärtusega) tooteid, vastavalt järgmisele tabelile:

| Sama kategooria toode | Kindlaksmääratud lõivu vähendamine |
| --- | --- |
| Esimene | 0 % |
| Teine | 10 % |
| Kolmas | 20 % |
| Neljas | 30 % |
| Viies | 40 % |
| Kuues | 50 % |
| Seitsmes | 60 % |
| Kaheksas | 70 % |
| Üheksas | 80 % |
| Kümnes | 90 % |
| Üheteistkümnes ja järgmised | 100 % |

Sama kategooria toode

Kindlaksmääratud lõivu vähendamine

Esimene

0 %

Teine

10 %

Kolmas

20 %

Neljas

30 %

Viies

40 %

Kuues

50 %

Seitsmes

60 %

Kaheksas

70 %

Üheksas

80 %

Kümnes

90 %

Üheteistkümnes ja järgmised

100 %

(8)  Selliste õhusõidukite puhul, mida on kogu maailmas registreeritud alla 50, makstakse jätkuva lennukõlblikkusega seotud toimingute eest tunnitöö alusel I lisa II osa punktis 1 esitatud tunnimäärade alusel kuni asjaomase õhusõidukikategooria (mis on kindlaks määratud maksimaalse stardikaalu (MTOW) või osade ja seadmete väärtusega) suhtes kehtiva lõivumäärani. Õhusõidukite suhtes kohaldatakse kindlaksmääratud lõivu, v.a juhul, kui sertifikaadi omanik tõendab, et selliseid õhusõidukeid on kogu maailmas registreeritud vähem kui 50. Toodete, osade ja seadmete puhul, mis ei ole õhusõidukid, arvestatakse nende õhusõidukite arvu, kuhu kõnealune toode, osa või seade on paigaldatud.

(9)  Käive, mida arvesse võetakse, on sertifikaadi tingimuste kohase tegevusega seotud käive.

(10)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2042/2003, 20. november 2003, õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 28.11.2003, lk 1).

(11)  Makstav lõiv koosneb kindlaksmääratud summadest, mis sõltuvad töötajate arvust ja organisatsiooni pädevus(t)est.

(12)  Organisatsioonid, kellel on mitu A- ja/või B-pädevust, maksavad ainult kõige kõrgema lõivumäära järgi. Organisatsioonid, kellel on mitu C- ja/või D-pädevust, maksavad iga pädevuse eest „C-pädevuse” lõivu.

(13)  Makstav lõiv koosneb kindlaksmääratud summadest, mis sõltuvad organisatsiooni pädevus(t)est.

(14)  Organisatsioonid, kellel on mitu A-pädevust, maksavad ainult kõige kõrgema lõivumäära järgi.

(15)  Sealhulgas reisikulud liikmesriikides.

(16)  Toimingute loetelu ei ole täielik. Selle osa toimingute loetelu vaadatakse korrapäraselt läbi. Kui mõni toiming ei sisaldu käesolevas osas, ei tähenda see veel automaatselt seda, et Euroopa Lennundusohutusamet ei või seda toimingut teostada.

(17)  V.a reisikulud.

(18)  „Oluline” on defineeritud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa punkti 21 A.101 alapunktis b (ja samuti FAA 14CFR 21.101 alapunktis b).

(19)  Mõistete „põhiline”, „mittepõhiline”, „1. tase”, „2. tase”, „kriitiline komponent” ja „sertifitseerimisasutus” määratlusi vaata tunnustamise aluseks olevast kahepoolsest lepingust.

(20)  EASA automaatse heakskiidu kriteeriumid 2. taseme oluliste muudatuste aktsepteerimiseks on määratletud tunnustamise aluseks olevas kahepoolses lepingus.

---

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/81 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/81

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 320/2014,

27. märts 2014,

millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad) VIII lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003, (1) eriti selle artikli 57a lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 57a lõike 9 kohaselt on Horvaatia teatanud komisjonile 31. jaanuariks 2014 maa-alast, mis on demineeritud ja tagastatud 2013. aastal põllumajanduslikes tegevustes kasutamiseks. Teatis hõlmas ka vastavaid eelarvelisi vahendeid taotlusaastaks 2014 ja edaspidiseks. Võttes aluseks juurdekasvukava, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 121, tuleks nimetatud määruse VIII lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 57a lõike 9 kohaselt on Horvaatia teatanud komisjonile 31. jaanuariks 2014 maa-alast, mis on demineeritud ja tagastatud 2013. aastal põllumajanduslikes tegevustes kasutamiseks. Teatis hõlmas ka vastavaid eelarvelisi vahendeid taotlusaastaks 2014 ja edaspidiseks. Võttes aluseks juurdekasvukava, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 121, tuleks nimetatud määruse VIII lisa vastavalt muuta.

| (2) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabeli 2 2014. aasta tulbas asendatakse Horvaatiat käsitlev kanne järgmisega:






  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2014 |
| „Horvaatia | 114 180” |

1)

Tabeli 2 2014. aasta tulbas asendatakse Horvaatiat käsitlev kanne järgmisega:

(tuhandetes eurodes)

2014

„Horvaatia

114 180”

| 2) | Tabeli 3 2014. aasta tulbas asendatakse Horvaatiat käsitlev kanne järgmisega:






  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2014 |
| „Horvaatia | 114 180” |

2)

Tabeli 3 2014. aasta tulbas asendatakse Horvaatiat käsitlev kanne järgmisega:

(tuhandetes eurodes)

2014

„Horvaatia

114 180”

---

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/83

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 321/2014,

27. märts 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 219,4 |
| MA | 57,7 |
| TN | 74,1 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 111,4 |
| 0707 00 05 | MA | 44,0 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 93 10 | MA | 32,5 |
| TR | 78,9 |
| ZZ | 55,7 |
| 0805 10 20 | EG | 45,2 |
| IL | 68,0 |
| MA | 56,0 |
| TN | 47,3 |
| TR | 58,4 |
| ZA | 60,4 |
| ZZ | 55,9 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 85,5 |
| ZZ | 60,6 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 114,7 |
| CL | 95,3 |
| CN | 117,4 |
| MK | 23,6 |
| US | 170,5 |
| ZA | 68,9 |
| ZZ | 97,1 |
| 0808 30 90 | AR | 89,4 |
| CL | 134,1 |
| CN | 52,7 |
| TR | 127,0 |
| ZA | 82,1 |
| ZZ | 97,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

219,4

MA

57,7

TN

74,1

TR

94,4

ZZ

111,4

0707 00 05

MA

44,0

TR

139,3

ZZ

91,7

0709 93 10

MA

32,5

TR

78,9

ZZ

55,7

0805 10 20

EG

45,2

IL

68,0

MA

56,0

TN

47,3

TR

58,4

ZA

60,4

ZZ

55,9

0805 50 10

MA

35,6

TR

85,5

ZZ

60,6

0808 10 80

AR

89,5

BR

114,7

CL

95,3

CN

117,4

MK

23,6

US

170,5

ZA

68,9

ZZ

97,1

0808 30 90

AR

89,4

CL

134,1

CN

52,7

TR

127,0

ZA

82,1

ZZ

97,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

Parandused

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/85 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/85

---

Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määruse (EL) nr 267/2012 (milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 88, 24. märts 2012
  )

Leheküljel 3 lisatakse järgmine põhjendus:

| „(27a) | Pidades silmas erilist ohtu, mida rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule kujutab Iraani tuumaprogramm, ning et tagada kooskõla otsuse 2010/413/ÜVJP I ja II lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta käesoleva määruse VIII ja IX lisas esitatud loetelusid.” |
| --- | --- |

„(27a)

Pidades silmas erilist ohtu, mida rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule kujutab Iraani tuumaprogramm, ning et tagada kooskõla otsuse 2010/413/ÜVJP I ja II lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta käesoleva määruse VIII ja IX lisas esitatud loetelusid.”

---

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/85 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/85

---

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 72 (ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorrataste asümmeetrilist lähituld ja kaugtuld kiirgavate ja halogeenlampidega (HS 1 lampidega) varustatud esilaternate tüübikinnitust) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 75, 14. märts 2014
  )

Leheküljel 8 punktis 8.1

asendatakse

„Image”,

järgmisega:

„Formula”,

asendatakse

„Image”,

järgmisega:

„Formula”.

---

| 28.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/86

---

Komisjoni 9. novembri 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1081/2012 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 116/2009 kultuuriväärtuste ekspordi kohta) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 324, 22. november 2012
  )

Rakendusmääruse (EL) nr 1081/2012 tekst asendatakse järgmisega:

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1081/2012,

9. november 2012,

millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 116/2009 kultuuriväärtuste ekspordi kohta

(kodifitseeritud tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 116/2009 kultuuriväärtuste ekspordi kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 30. märtsi 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 752/93, millega kehtestatakse kord, kuidas rakendada nõukogu määrust (EMÜ) nr 3911/92 kultuuriväärtuste ekspordi kohta, (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 30. märtsi 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 752/93, millega kehtestatakse kord, kuidas rakendada nõukogu määrust (EMÜ) nr 3911/92 kultuuriväärtuste ekspordi kohta, (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | On vaja sätestada, kuidas rakendada määrust (EÜ) nr 116/2009, mis muu hulgas näeb ette ekspordiloa väljastamise süsteemi kehtestamist teatavat liiki kultuuriväärtustele, mis on määratletud kõnealuse määruse I lisas. |
| --- | --- |

(2)

On vaja sätestada, kuidas rakendada määrust (EÜ) nr 116/2009, mis muu hulgas näeb ette ekspordiloa väljastamise süsteemi kehtestamist teatavat liiki kultuuriväärtustele, mis on määratletud kõnealuse määruse I lisas.

| (3) | Nimetatud määrusega ettenähtud ekspordilubade ühtsuse tagamiseks on vaja ette näha vormi koostamise, väljaandmise ja kasutamise eeskiri. Sel eesmärgil peaks olema kättesaadav näidisluba. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud määrusega ettenähtud ekspordilubade ühtsuse tagamiseks on vaja ette näha vormi koostamise, väljaandmise ja kasutamise eeskiri. Sel eesmärgil peaks olema kättesaadav näidisluba.

| (4) | Tarbetu haldustöö vältimiseks on vajalik avatud ekspordilubade süsteem, mille alusel võib vastutav isik või organisatsioon ajutiselt eksportida kultuuriväärtusi nende kasutamiseks ja/või eksponeerimiseks kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(4)

Tarbetu haldustöö vältimiseks on vajalik avatud ekspordilubade süsteem, mille alusel võib vastutav isik või organisatsioon ajutiselt eksportida kultuuriväärtusi nende kasutamiseks ja/või eksponeerimiseks kolmandates riikides.

| (5) | Selliseid võimalusi kasutada soovivatel liikmesriikidel peaks olema see võimalik oma kultuuriväärtuste, isikute ja organisatsioonide suhtes. Täidetavad tingimused on liikmesriigiti erinevad. Liikmesriikidel peaks olema võimalus valida, kas kasutada avatud ekspordilubasid või mitte, ning kehtestada nende väljaandmise tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Selliseid võimalusi kasutada soovivatel liikmesriikidel peaks olema see võimalik oma kultuuriväärtuste, isikute ja organisatsioonide suhtes. Täidetavad tingimused on liikmesriigiti erinevad. Liikmesriikidel peaks olema võimalus valida, kas kasutada avatud ekspordilubasid või mitte, ning kehtestada nende väljaandmise tingimused.

| (6) | Ekspordiload tuleks koostada ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles. |
| --- | --- |

(6)

Ekspordiload tuleks koostada ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 116/2009 artiklis 8 nimetatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 116/2009 artiklis 8 nimetatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   JAGU

LOA VORM

Artikkel 1

1.   Kultuuriväärtuste eksportimisel kasutatakse kolme tüüpi lube, mis antakse välja ja mida kasutatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 116/2009 ja käesoleva määrusega:

| a) | tavaline ekspordiluba; |
| --- | --- |

a)

tavaline ekspordiluba;

| b) | avatud eriekspordiluba; |
| --- | --- |

b)

avatud eriekspordiluba;

| c) | avatud üldekspordiluba. |
| --- | --- |

c)

avatud üldekspordiluba.

2.   Ekspordiloa kasutamine ei mõjuta ekspordiformaalsuste või vastavate dokumentidega seotud kohustusi.

3.   Ekspordiloa vormid saab taotluse alusel määruse (EÜ) nr 116/2009 artikli 2 lõikes 2 osutatud pädevalt ametiasutuselt.

Artikkel 2

1.   Tavalist ekspordiluba kasutatakse tavaliselt kõikide määruse (EÜ) nr 116/2009 kohaselt toimuvate eksporditehingute suhtes.

Iga liikmesriik võib otsustada, kas ta soovib välja anda tavalise ekspordiloa asemel kasutatavaid eri- või üldekspordilube, kui on täidetud nende suhtes artiklitega 10 ja 13 kehtestatud eritingimused.

2.   Avatud eriekspordiluba hõlmab vastavalt artiklile 10 üksikisiku või organisatsiooni sooritatud konkreetsete kultuuriväärtuste ajutisi korduveksporditehinguid.

3.   Avatud üldekspordiluba hõlmab vastavalt artiklile 13 kõiki selliste kultuuriväärtustega sooritatud ajutisi eksporditehinguid, mis kuuluvad muuseumi või mõne muu asutuse alalisse kollektsiooni.

4.   Liikmesriik võib avatud eri- või üldekspordiloa igal ajal tühistada, kui ei täideta selle väljaandmisel kehtestatud tingimusi. Ta teatab viivitamata komisjonile, kui väljaantud ekspordiluba ei ole tagastatud ja seda võidakse kuritarvitada. Komisjon teavitab viivitamata teisi liikmesriike.

5.   Liikmesriigid võivad kehtestada mis tahes põhjendatud meetmeid, mida nad peavad vajalikuks, et jälgida oma riigi territooriumil nende endi avatud ekspordilubade kasutamist.

II   JAGU

TAVALINE EKSPORDILUBA

Artikkel 3

1.   Tavaline ekspordiluba antakse välja vormil, mille näidis on esitatud I lisas. Vorm trükitakse puidumassi jääkideta valgele kirjutuspaberile, mille kaal on vähemalt 55 g/m2.

2.   Vormi mõõdud on 210 × 297 mm.

3.   Vormid esitatakse trükitult või elektrooniliselt ja täidetakse Euroopa Liidu ühes ametlikus keeles, mille on määranud väljaandva liikmesriigi pädevad ametiasutused.

Pädev ametiasutus liikmesriigis, kus vorm esitatakse, võib nõuda selle tõlkimist kõnealuse liikmesriigi keelde või ühte riigikeelde. Sellisel juhul kannab tõlkimiskulud isik, kellele luba väljastatakse.

4.   Liikmesriigid on kohustatud:

| a) | laskma trükkida vormid, mis kannavad trükkija nime ja aadressi või tunnust; |
| --- | --- |

a)

laskma trükkida vormid, mis kannavad trükkija nime ja aadressi või tunnust;

| b) | rakendama kõiki meetmeid, et vältida vormide võltsimist. Sellel eesmärgil liikmesriikides vastuvõetud identifitseerimisviisid tehakse teatavaks komisjonile, et need edastataks teiste liikmesriikide pädevatele ametiasutustele. |
| --- | --- |

b)

rakendama kõiki meetmeid, et vältida vormide võltsimist. Sellel eesmärgil liikmesriikides vastuvõetud identifitseerimisviisid tehakse teatavaks komisjonile, et need edastataks teiste liikmesriikide pädevatele ametiasutustele.

5.   Vormide täitmisel eelistatakse mehhaanilist või elektroonilist viisi. Taotluse võib siiski täita ka selgesti loetavas käekirjas, tindi ja trükitähtedega.

Ükskõik millist meetodit kasutatakse, ei tohi vormidel olla kustutamisi, ülekirjutatud sõnu või muid parandusi.

Artikkel 4

1.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, antakse iga kultuuriväärtuse saadetise puhul välja eraldi ekspordiluba.

2.   Lõike 1 kohaldamisel tähendab saadetis kas üksikut kultuuriväärtust või mitut kultuuriväärtust.

3.   Kui saadetis koosneb mitmest kultuuriväärtusest, peab pädev ametiasutus otsustama, kas kõnealuse saadetise jaoks on vaja välja anda üks või mitu ekspordiluba.

Artikkel 5

Vorm koosneb kolmest eksemplarist:

| a) | eksemplar, mis kannab numbrit 1, on taotlus; |
| --- | --- |

a)

eksemplar, mis kannab numbrit 1, on taotlus;

| b) | eksemplar, mis kannab numbrit 2, jääb isikule, kellele luba väljastatakse; |
| --- | --- |

b)

eksemplar, mis kannab numbrit 2, jääb isikule, kellele luba väljastatakse;

| c) | eksemplar, mis kannab numbrit 3, tagastatakse selle väljastanud ametiasutusele. |
| --- | --- |

c)

eksemplar, mis kannab numbrit 3, tagastatakse selle väljastanud ametiasutusele.

Artikkel 6

1.   Loa taotleja täidab ära taotluse lahtrid 1, 3, 6–21, 24 ning vajaduse korral lahtri 25 ja teised eksemplarid, välja arvatud juhtudel, kus on lubatud lahter või lahtrid eelnevalt täita trükis.

Liikmesriik võib sätestada, et on vaja täita ainult taotlus.

2.   Taotlusele lisatakse:

| a) | dokumendid, mis sisaldavad kogu asjakohase informatsiooni kultuuriväärtus(t)e ja selle (nende) õigusliku seisundi kohta taotluse esitamise ajal, ning vajaduse korral ka muud dokumendid (arved, eksperdihinnangud jne); |
| --- | --- |

a)

dokumendid, mis sisaldavad kogu asjakohase informatsiooni kultuuriväärtus(t)e ja selle (nende) õigusliku seisundi kohta taotluse esitamise ajal, ning vajaduse korral ka muud dokumendid (arved, eksperdihinnangud jne);

| b) | nõuetekohaselt tõestatud foto või vajaduse korral ja pädevate ametiasutuste äranägemisel mustvalged või värvilised fotod kõnealusest kultuuriväärtusest (formaat vähemalt 8 cm × 12 cm). |
| --- | --- |

b)

nõuetekohaselt tõestatud foto või vajaduse korral ja pädevate ametiasutuste äranägemisel mustvalged või värvilised fotod kõnealusest kultuuriväärtusest (formaat vähemalt 8 cm × 12 cm).

Selle nõude võib vajaduse korral ja pädeva ametiasutuse äranägemisel asendada kultuuriväärtuste üksikasjaliku nimekirjaga.

3.   Pädev ametiasutus võib ekspordiloa väljaandmiseks nõuda eksporditavate kultuuriväärtuste füüsilist esitamist.

4.   Kõik kulud, mis on seotud lõigete 2 ja 3 kohaldamisega, kannab ekspordiloa taotleja.

5.   Ekspordiloa saamiseks esitatakse nõuetekohaselt täidetud vorm liikmesriigi määruse (EÜ) nr 116/2009 artikli 2 lõike 2 kohaselt määratud pädevale ametiasutusele. Kui ametiasutus on ekspordiloa välja andnud, jääb esimene eksemplar sellesse asutusse ja ülejäänud eksemplarid tagastatakse isikule, kellele ekspordiluba väljastati või tema volitatud esindajale.

Artikkel 7

Koos ekspordideklaratsiooniga esitatakse järgmised dokumendid:

| a) | eksemplar, mis on antud isikule, kellele luba väljastati; |
| --- | --- |

a)

eksemplar, mis on antud isikule, kellele luba väljastati;

| b) | eksemplar, mis on antud tagastamiseks loa väljastanud ametiasutusele. |
| --- | --- |

b)

eksemplar, mis on antud tagastamiseks loa väljastanud ametiasutusele.

Artikkel 8

1.   Ekspordideklaratsioonide eest vastutav tolliasutus tagab, et ekspordideklaratsioonil või vajadusel ATA-märkmikus olevad kanded vastaksid ekspordiloal olevale, ja tagab, et loale viidataks ekspordideklaratsiooni lahtris 44 või ATA-märkmiku lõigendil.

Tolliasutus võtab identifitseerimiseks kohased meetmed. Selleks võib kasutada tolliasutuse pitsatit või templit. Loa väljastanud asutusele tagastatav ekspordiloa vormi eksemplar lisatakse ühtse haldusdokumendi 3. eksemplarile.

2.   Pärast 2. ja 3. eksemplari lahtri 23 täitmist tagastab tolliasutus, kes on pädev ekspordideklaratsioone vastu võtma, deklarandile või tema volitatud esindajale eksemplari, mis on ette nähtud isikule, kellele luba väljastati.

3.   Loa väljastanud asutusele tagastatav ekspordiloa vormi eksemplar peab olema saadetisega kaasas. Euroopa Liidu tolliterritooriumilt väljumise kohal asuva tolliasutuseni.

Tolliasutus lööb vormi 26. lahtrisse oma pitsati ning tagastab vormi väljastanud asutusele.

Artikkel 9

1.   Ekspordiluba kehtib kuni kaksteist kuud alates väljaandmise kuupäevast.

2.   Kui tegemist on ajutise ekspordi taotlemisega, võivad pädevad ametiasutused määrata tähtaja, mille jooksul tuleb kultuuriväärtused loa väljaandnud liikmesriiki taassissevedada.

3.   Kui ekspordiluba kaotab kehtivuse, ilma et seda oleks kasutatud, tagastab isik, kellele luba väljastati, kohe tema valduses olevad eksemplarid loa väljastanud asutusele.

III   JAGU

Avatud eriekspordiload

Artikkel 10

1.   Avatud eriekspordilube võib välja anda konkreetsete kultuuriväärtuste suhtes, mida tõenäoliselt eksporditakse Euroopa Liidust ajutiselt korduvalt, et neid kasutada ja/või eksponeerida kolmandas riigis. Kultuuriväärtused peavad kuuluma konkreetsele neid kasutavale või eksponeerivale isikule või organisatsioonile või olema seaduslikult nende valduses.

2.   Ekspordiloa võib välja anda ainult sel juhul, kui ametiasutus on veendunud, et isik või organisatsioon suudab tagada, et kultuuriväärtus tuuakse tagasi Euroopa Liitu heas seisukorras ning et seda on võimalik selliselt kirjeldada või märgistada, et ajutise eksportimise ajal ei teki kahtlust, kas eksporditav kultuuriväärtus ja avatud eriekspordiloal kirjeldatud kultuuriväärtus on üks ja sama.

3.   Ekspordiloa kehtivusaeg ei ületa viit aastat.

Artikkel 11

Ekspordiluba esitatakse koos kirjaliku ekspordideklaratsiooniga või nõudmise korral ka muul juhul koos kultuuriväärtusega.

Selle liikmesriigi pädev ametiasutus, kus ekspordiluba esitatakse, võib nõuda selle tõlkimist kõnealuse liikmesriigi keelde või ühte selle riigikeeltest. Sellisel juhul kannab tõlkimiskulud isik, kellele luba väljastati.

Artikkel 12

1.   Ekspordideklaratsiooni vastu võtma volitatud tolliasutus tagab, et esitatakse ekspordiloal kirjeldatud kaubad ning kui nõutakse kirjalikku ekspordideklaratsiooni, viidatakse selle lahtris 44 kõnealusele loale.

2.   Kui nõutakse kirjalikku deklaratsiooni, tuleb ekspordiluba lisada ühtse haldusdokumendi 3. eksemplarile ja see peab liikuma koos kaubaga kuni Euroopa Liidu tolliterritooriumilt väljumise kohal asuva tolliasutuseni. Kui ühtse haldusdokumendi 3. eksemplar antakse eksportija või tema esindaja kätte, antakse talle ka edaspidiseks kasutamiseks ettenähtud ekspordiluba.

IV   JAGU

AVATUD ÜLDEKSPORDILOAD

Artikkel 13

1.   Avatud üldekspordilube võib välja anda muuseumile või muule asutusele tema alalisse kollektsiooni kuuluvate esemete kohta, mida tõenäoliselt eksporditakse Euroopa Liidust ajutiselt korduvalt, et neid eksponeerida kolmandas riigis.

2.   Ekspordiloa võib välja anda ainult sel juhul, kui pädev ametiasutus on veendunud, et asutus suudab tagada, et kultuuriväärtus tuuakse Euroopa Liitu tagasi heas seisukorras. Ekspordiluba võib ajutise ekspordi korral kasutada alalisse kollektsiooni kuuluvate esemete mis tahes kombinatsiooni suhtes. Seda võib kasutada mitme erineva eseme kombinatsiooni puhul kas järjekorras või samaaegselt.

3.   Ekspordiloa kehtivusaeg ei ületa viit aastat.

Artikkel 14

Ekspordiluba esitatakse koos ekspordideklaratsiooniga.

Selle liikmesriigi pädev ametiasutus, kus ekspordiluba esitatakse, võib nõuda selle tõlkimist kõnealuse liikmesriigi keelde või ühte selle riigikeeltest. Sellisel juhul kannab tõlkimiskulud isik, kellele luba väljastati.

Artikkel 15

1.   Ekspordideklaratsiooni vastu võtma volitatud tolliasutus tagab, et ekspordiluba esitatakse koos eksporditavate kultuuriväärtuste nimekirjaga, mis on vastavuses ekspordideklaratsioonis märgitud kirjeldusega. Nimekiri peab olema asutuse plangil ja selle igal lehel peab olema loale märgitud asutuse esindaja allkiri. Igal lehel peab olema ka loale asjaomasesse kohta löödud asutuse tempel. Ekspordideklaratsiooni lahtris 44 tuleb viidata ekspordiloale.

2.   Ekspordiluba lisatakse ühtse haldusdokumendi 3. eksemplarile ja see peab liikuma koos saadetisega kuni ühenduse tolliterritooriumilt väljumise kohal asuva tolliasutuseni. Kui ühtse haldusdokumendi 3. eksemplar antakse eksportija või tema esindaja kätte, antakse talle ka edaspidiseks kasutamiseks ettenähtud ekspordiluba.

V   JAGU

AVATUD EKSPORDILUBADE VORMID

Artikkel 16

1.   Avatud eriekspordiluba antakse välja vormil, mille näidis on esitatud II lisas.

2.   Avatud üldekspordiluba antakse välja vormil, mille näidis on esitatud III lisas.

3.   Loa vormid esitatakse trükitult või elektrooniliselt Euroopa Liidu ühes või mitmes ametlikus keeles.

4.   Ekspordiloa mõõdud on 210 × 297 mm. Pikkuse puhul on lubatud hälve vahemikus –5 kuni +8 mm.

Kasutatakse valget puidumassi jääkideta kirjapaberit, mis kaalub vähemalt 55 g/m2. Paberile trükitakse helesinist värvi giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.

5.   Ekspordiloa teine eksemplar, millel puudub giljoššmustriga taust, on ette nähtud ainult eksportijale kasutamiseks või märkmete tegemiseks.

Liikmesriik määrab kindlaks, millist taotlusvormi kasutatakse.

6.   Liikmesriigil on õigus trükkida ekspordiload ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodades. Viimasel juhul peab igal loal olema viide volitusele.

Igal ekspordiloal peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identifitseerida. Sellele peab olema trükitud või templiga kantud järjekorranumber, mille järgi saab ekspordiloa identifitseerida.

7.   Liikmesriigid vastutavad ekspordilubade võltsimise vältimiseks vajalike meetmete võtmise eest.

Sellel eesmärgil liikmesriikides vastuvõetud identifitseerimisviisid tehakse teatavaks komisjonile, kes edastab need teiste liikmesriikide pädevatele ametiasutustele.

8.   Ekspordiload täidetakse mehhaaniliselt või elektrooniliselt. Erandjuhtudel võib neid täita trükitähtedes musta kuulsulepeaga.

Seal ei tohi olla kustutamisi, ülekirjutatud sõnu ega muid parandusi.

VI   JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

Määrus (EMÜ) nr 752/93 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 18

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2012

Komisjoni nimel

komisjoni president

José Manuel BARROSO

I LISA

Ekspordiloa standardvormi näidis

Image

Image

Image

Image

Image

Image

SELGITAVAD MÄRKUSED

1.   Üldist

| 1.1. | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 116/2009 on liikmesriikide kultuuripärandi kaitsmiseks vaja kultuuriväärtuste ekspordiks ekspordiluba.
  Rakendusmäärusega (EL) nr 1081/2012 nähakse ette ekspordilubade standardvorm. Selle eesmärgiks on tagada kultuuriväärtuste standardne kontroll Euroopa Liidu välispiiridel.
  Ette on nähtud ka kaks muutüübilist ekspordiluba:






  — | avatud eriekspordiluba, mis antakse välja konkreetsete kultuuriväärtuste kohta, mida tõenäoliselt eksporditakse Euroopa Liidust ajutiselt ühendusest korrapäraste ajavahemike järel, et neid kasutada ja/või eksponeerida kolmandas riigis, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 116/2009 on liikmesriikide kultuuripärandi kaitsmiseks vaja kultuuriväärtuste ekspordiks ekspordiluba.

Rakendusmäärusega (EL) nr 1081/2012 nähakse ette ekspordilubade standardvorm. Selle eesmärgiks on tagada kultuuriväärtuste standardne kontroll Euroopa Liidu välispiiridel.

Ette on nähtud ka kaks muutüübilist ekspordiluba:

—

avatud eriekspordiluba, mis antakse välja konkreetsete kultuuriväärtuste kohta, mida tõenäoliselt eksporditakse Euroopa Liidust ajutiselt ühendusest korrapäraste ajavahemike järel, et neid kasutada ja/või eksponeerida kolmandas riigis,

| — | avatud üldekspordiluba, mis antakse välja muuseumidele või muudele asutustele nende alalisse kollektsiooni kuuluvate esemete kohta, mida tõenäoliselt eksporditakse Euroopa Liidust ajutiselt korrapäraste ajavahemike järel, et neid eksponeerida kolmandas riigis. |
| --- | --- |

—

avatud üldekspordiluba, mis antakse välja muuseumidele või muudele asutustele nende alalisse kollektsiooni kuuluvate esemete kohta, mida tõenäoliselt eksporditakse Euroopa Liidust ajutiselt korrapäraste ajavahemike järel, et neid eksponeerida kolmandas riigis.

| 1.2. | Tavalise ekspordiloa vormi kolm eksemplari tuleb täita loetavalt ja kustutamatult, eelistavalt mehaaniliselt või elektrooniliselt. Kui vormid täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ning trükitähtedega. Vormidel ei tohi mingil juhul olla kustutusi, ülekirjutatud sõnu ega muid parandusi. |
| --- | --- |

1.2.

Tavalise ekspordiloa vormi kolm eksemplari tuleb täita loetavalt ja kustutamatult, eelistavalt mehaaniliselt või elektrooniliselt. Kui vormid täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ning trükitähtedega. Vormidel ei tohi mingil juhul olla kustutusi, ülekirjutatud sõnu ega muid parandusi.

| 1.3. | Kasutamata lahtrid tuleb läbi kriipsutada, nii et sinna ei saaks enam midagi juurde lisada.
  Eksemplare eristatakse numbrite ja otstarbe järgi, mis on näha lehe vasakpoolses servas. Eksemplarid tuleb panna järjekorda järgmiselt:
  —   1. eksemplar: taotlus, mis jääb väljastanud asutusele (iga liikmesriik määrab selle asutuse); täiendavate loetelude puhul tuleb kasutada nii mitut 1. eksemplari kui vaja; pädev väljaandev asutus otsustab, kas antakse välja üks või mitu ekspordiluba,
  —   2. eksemplar: esitatakse ekspordiriigi pädevale tolliasutusele koos ekspordideklaratsiooniga ning pärast seda, kui nimetatud tolliasutus on sellele oma pitsati pannud, jääb see isikule, kellele luba väljastati,
  —   3. eksemplar: esitatakse ekspordiriigi pädevale tolliasutusele ning saadetakse koos saadetisega ühenduse tolliasutusse, kus vormistatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt väljumine; väljumist vormistav tolliasutus lööb sellele eksemplarile oma pitsati ning tagastab väljastanud asutusele. |
| --- | --- |

1.3.

Kasutamata lahtrid tuleb läbi kriipsutada, nii et sinna ei saaks enam midagi juurde lisada.

Eksemplare eristatakse numbrite ja otstarbe järgi, mis on näha lehe vasakpoolses servas. Eksemplarid tuleb panna järjekorda järgmiselt:

—   1. eksemplar: taotlus, mis jääb väljastanud asutusele (iga liikmesriik määrab selle asutuse); täiendavate loetelude puhul tuleb kasutada nii mitut 1. eksemplari kui vaja; pädev väljaandev asutus otsustab, kas antakse välja üks või mitu ekspordiluba,

—   2. eksemplar: esitatakse ekspordiriigi pädevale tolliasutusele koos ekspordideklaratsiooniga ning pärast seda, kui nimetatud tolliasutus on sellele oma pitsati pannud, jääb see isikule, kellele luba väljastati,

—   3. eksemplar: esitatakse ekspordiriigi pädevale tolliasutusele ning saadetakse koos saadetisega ühenduse tolliasutusse, kus vormistatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt väljumine; väljumist vormistav tolliasutus lööb sellele eksemplarile oma pitsati ning tagastab väljastanud asutusele.

2.   Rubriigid

| 1. lahter: | Taotleja: isiku või ettevõtte nimi ja täielik aadress või ettevõtte peakorteri aadress. |
| --- | --- |
| 2. lahter: | Ekspordiluba: täidab pädev asutus. |
| 3. lahter: | Kaubasaaja: kaubasaaja nimi ja täielik aadress ning kolmas riik, kuhu kaubad alaliselt või ajutiselt eksporditakse. |
| 4. lahter: | Märkida, kas eksport on alaline või ajutine. |
| 5. lahter: | Väljastanud asutus: pädeva asutuse nimi ja loa väljastanud liikmesriik. |
| 6. lahter: | Taotleja esindaja: täita ainult juhul, kui taotlejat esindab volitatud esindaja. |
| 7. lahter: | Eseme(te) omanik: nimi ja aadress. |
| 8. lahter: | Kirjeldus vastavalt määruse (EÜ) nr 116/2009 I lisale. Kultuuriväärtuse (-väärtuste) liik (liigid): kaubad on klassifitseeritud liikidesse 1–14. Märkida ainult vastav number. |
| 9. lahter: | Kultuuriväärtuse (-väärtuste) kirjeldus: märkida, mis kultuuriväärtuse (-väärtustega) on tegemist (näiteks maal, skulptuur, bareljeef, filmide negatiivmaatriks või positiivkoopia, mööbel või esemed, muusikainstrumendid), ning kirjeldada objektiivselt eseme(te) välimust.






  — | 13. kategooriasse kuuluvate esemete puhul märkida kollektsiooni tüüp ja/või geograafiline päritolu. |

1. lahter:

Taotleja: isiku või ettevõtte nimi ja täielik aadress või ettevõtte peakorteri aadress.

2. lahter:

Ekspordiluba: täidab pädev asutus.

3. lahter:

Kaubasaaja: kaubasaaja nimi ja täielik aadress ning kolmas riik, kuhu kaubad alaliselt või ajutiselt eksporditakse.

4. lahter:

Märkida, kas eksport on alaline või ajutine.

5. lahter:

Väljastanud asutus: pädeva asutuse nimi ja loa väljastanud liikmesriik.

6. lahter:

Taotleja esindaja: täita ainult juhul, kui taotlejat esindab volitatud esindaja.

7. lahter:

Eseme(te) omanik: nimi ja aadress.

8. lahter:

Kirjeldus vastavalt määruse (EÜ) nr 116/2009 I lisale. Kultuuriväärtuse (-väärtuste) liik (liigid): kaubad on klassifitseeritud liikidesse 1–14. Märkida ainult vastav number.

9. lahter:

Kultuuriväärtuse (-väärtuste) kirjeldus: märkida, mis kultuuriväärtuse (-väärtustega) on tegemist (näiteks maal, skulptuur, bareljeef, filmide negatiivmaatriks või positiivkoopia, mööbel või esemed, muusikainstrumendid), ning kirjeldada objektiivselt eseme(te) välimust.

—

13. kategooriasse kuuluvate esemete puhul märkida kollektsiooni tüüp ja/või geograafiline päritolu.

| — | Teaduslike kollektsioonide ja näidiste puhul märkida teaduslik nimetus. |
| --- | --- |

—

Teaduslike kollektsioonide ja näidiste puhul märkida teaduslik nimetus.

| — | Paljudest esemetest koosnevate arheoloogiliste kollektsioonide puhul piisab, kui anda üldine kirjeldus, millele lisandub teadus- või arheoloogiaasutuse või instituudi poolt välja antud tõend või sertifikaat ning esemete loetelu. |
| --- | --- |

—

Paljudest esemetest koosnevate arheoloogiliste kollektsioonide puhul piisab, kui anda üldine kirjeldus, millele lisandub teadus- või arheoloogiaasutuse või instituudi poolt välja antud tõend või sertifikaat ning esemete loetelu.

Kui kõikide esemete kirjeldamiseks ei ole piisavalt ruumi, peab taotleja lisama vajaliku arvu lehti.

10. lahter:

CN-kood: viitena märkida koondnomenklatuuri kood.

11. lahter:

Arv/kogus: märkida esemete arv, eelkõige juhul, kus need moodustavad komplekti.

Filmide puhul märkida filmirullide arv, formaat ja pikkus.

12. lahter:

Väärtus riigi valuutas: märkida eseme(te) väärtus riigi valuutas.

13. lahter:

Kultuuriväärtuse (-väärtuste) ekspordi eesmärk / loa taotlemise põhjus: märkida, kas eksporditavad esemed on müüdud või neid kavatsetakse müüa, eksponeerida, lasta hinnata, parandada või neid kasutatakse muul viisil ning kas need tagastatakse.

14. lahter:

Pealkiri või teema: kui teosel pole täpset nime, märkida selle teema, kirjeldades lühidalt, mida see kujutab või, filmide puhul, selle teema.

Teaduslike instrumentide või muude esemete puhul, kus pole võimalik määratleda pealkirja ega teemat, piisab lahtri 9 täitmisest.

15. lahter:

Mõõdud: eseme(te) ja vajadusel nende aluste mõõdud (sentimeetrites).

Keerulise ja ebatavalise kujuga esemete puhul märkida mõõdud sellises järgekorras: H × L × D (pikkus, laius, paksus).

16. lahter:

Dateering: kui täpne valmistamisaeg pole teada, märkida sajand ja täpsustada (esimene veerand, esimene pool) või aastatuhat (liikide 1 kuni 7 puhul).

Antiikesemete puhul, mille vanust on vaja määratleda (üle 50 või 100 aasta vanad või 50–100 aastat vanad) ja mille puhul sajandi märkimisest ei piisa, märkida ligilähedane valmistamisaasta (nt umbes 1890, 1950ndatest).

Kui filmide puhul pole valmimisaeg teada, märkida aastakümme.

Kogude puhul (arhiivid ja raamatukogud) märkida kõige varasem kuupäev ja viimane kuupäev.

17. lahter:

Muud tunnused: märkida esemete kohta kõik muud andmed, mis hõlbustavad nende identifitseerimist, näiteks varasemad ajaloolised etapid, teostamise tingimused, eelmised omanikud, kuidas seda on säilitatud ja restaureeritud, bibliograafia, elektrooniline kood või märgistus.

18. lahter:

Esitatud dokumendid/eritunnused: teha vastavatesse ruutudesse ristid.

19. lahter:

Autor või kunstnik, ajajärk, töökoda ja/või stiil: märkida autori või kunstniku nimi, kui see on teada ja dokumenteeritud. Kui teos on ühistöö või koopia, märkida autorite või kunstnike nimed või kopeeritud kunstniku nimi, kui see on teada. Kui teose autoriks või kunstnikuks peetakse ühte inimest, märkida „Autoriks/kunstnikuks peetakse [...]”.

Kui autor või kunstnik pole teada, märkida töökoda, koolkond või stiil (nt Velazquezi töökoda, Veneetsia koolkond, Mingi periood, Louis XV stiil või Victoria-ajastu).

Trükitud teose puhul märkida kirjastaja nimi, väljaandmise koht ja aasta.

20. lahter:

Materjal või tehnika: selles lahtris antud teave peab olema võimalikult täpne. Märkida kasutatud materjal ja tehnika (nt õlimaal, puulõige, söe- või pliiatsijoonis, väljasulatatava mudeliga täppisvalu, nitraatfilm jne).

21. lahter

(1. eksemplar): Loataotlus: täidab taotleja või tema esindaja, kes peab tõendama taotluses ja alusdokumentides toodud teabe õigsust.

22. lahter:

Allkiri ja väljastanud asutuse pitsat: täidab pädev asutus, märkides koha ja kuupäeva loa kolmel eksemplaril.

23. lahter

(2. ja 3. eksemplar): Täidab ekspordiriigi tolliasutus: täidab tolliasutus, kus viiakse läbi eksporditehing ning antakse ekspordiluba.

Ekspordiriigi tolliasutus on tolliasutus, kus esitatakse ekspordideklaratsioon ja viiakse läbi ekspordiformaalsused.

24. lahter:

Kultuuriväärtuse (-väärtuste) foto(d): värvilised fotod (mõõtmetega vähemalt 9 × 12 cm) tuleb kleepida. Kolmemõõtmeliste esemete identifitseerimise hõlbustamiseks võidakse nõuda mitmest küljest tehtud fotosid.

Pädev asutus peab kinnitama foto allkirja ja väljastanud asutuse pitsatiga.

Pädevad asutused võivad nõuda täiendavaid fotosid.

25. lahter:

Lisalehed: lisalehtede olemasolul märkida nende arv.

26. lahter

(2. ja 3. eksemplar): Väljumise vormistanud tolliasutus: täidab väljumise vormistanud tolliasutus.

Väljumise vormistanud tolliasutus on viimane tolliasutus enne esemete lahkumist Euroopa Liidu territooriumilt.

II LISA

Avatud eriekspordiloa ja selle eksemplaride näidisvorm

Image

Image

III LISA

Avatud üldekspordiloa ja selle eksemplaride näidisvorm

Image

Image

IV LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 752/93 | (EÜT L 77, 31.3.1993, lk 24). |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1526/98 | (EÜT L 201, 17.7.1998, lk 47). |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 656/2004 | (ELT L 104, 8.4.2004, lk 50). |

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 752/93

(EÜT L 77, 31.3.1993, lk 24).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1526/98

(EÜT L 201, 17.7.1998, lk 47).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 656/2004

(ELT L 104, 8.4.2004, lk 50).

V LISA

Vastavustabel

| Määrus (EMÜ) nr 752/93 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõike 1 sissejuhatus | Artikli 1 lõike 1 sissejuhatus |
| Artikli 1 lõike 1 esimene, teine ja kolmas taane | Artikli 1 lõike 1 punktid a, b ja c |
| Artikli 1 lõiked 2 ja 3 | Artikli 1 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 2 lõike 1 esimene lause | Artikli 2 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 2 lõike 1 teine lause | Artikli 2 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 2 lõiked 2–5 | Artikli 2 lõiked 2–5 |
| Artikli 3 lõiked 1 ja 2 | Artikli 3 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 3 lõike 3 esimene lause | Artikli 3 lõike 3 esimene lõik |
| Artikli 3 lõike 3 teine ja kolmas lause | Artikli 3 lõike 3 teine lõik |
| Artikli 3 lõike 4 sissejuhatus | Artikli 3 lõike 4 sissejuhatus |
| Artikli 3 lõike 4 esimene ja teine taane | Artikli 3 lõike 4 punktid a ja b |
| Artikli 3 lõike 5 esimene ja teine lause | Artikli 3 lõike 5 esimene lõik |
| Artikli 3 lõike 5 kolmas lause | Artikli 3 lõike 5 teine lõik |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikli 5 sissejuhatus | Artikli 5 sissejuhatus |
| Artikli 5 esimene teine ja kolmas taane | Artikli 5 sissejuhatus punktid a, b ja c |
| Artikli 6 lõike 1 esimene lause | Artikli 6 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 6 lõike 1 teine lause | Artikli 6 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 6 lõike 2 sissejuhatus | Artikli 6 lõike 2 sissejuhatus |
| Artikli 6 lõike 2 esimene ja teine taane | Artikli 6 lõike 2 punktid a ja b |
| Artikli 6 lõiked 3, 4 ja 5 | Artikli 6 lõiked 3, 4 ja 5 |
| Artikli 7 sissejuhatus | Artikli 7 sissejuhatus |
| Artikli 7 esimene ja teine taane | Artikli 7 punktid a ja b |
| Artikli 8 lõiked 1 ja 2 | Artikli 8 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 8 lõike 3 esimene lause | Artikli 8 lõike 3 esimene lõik |
| Artikli 8 lõike 3 teine lause | Artikli 8 lõike 3 teine lõik |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artiklid 10–15 | Artiklid 10–15 |
| Artikli 16 lõiked 1, 2 ja 3 | Artikli 16 lõiked 1, 2 ja 3 |
| Artikli 16 lõike 4 esimene ja teine lause | Artikli 16 lõike 4 esimene lõik |
| Artikli 16 lõike 4 kolmas ja neljas lause | Artikli 16 lõike 4 teine lõik |
| Artikli 16 lõige 5 | Artikli 16 lõige 5 |
| Artikli 16 lõike 6 esimene ja teine lause | Artikli 16 lõike 6 esimene lõik |
| Artikli 16 lõike 6 kolmas ja neljas lause | Artikli 16 lõike 6 teine lõik |
| Artikli 16 lõike 7 esimene lause | Artikli 16 lõike 7 esimene lõik |
| Artikli 16 lõike 7 teine lause | Artikli 16 lõike 7 teine lõik |
| Artikli 16 lõike 8 esimene ja teine lause | Artikli 16 lõike 8 esimene lõik |
| Artikli 16 lõike 8 kolmas lause | Artikli 16 lõike 8 teine lõik |
| — | Artikkel 17 |
| Artikkel 17 | Artikkel 18 |
| I, II ja III lisa | I, II ja III lisa |
| — | IV lisa |
| — | V lisa |

Määrus (EMÜ) nr 752/93

Käesolev määrus

Artikli 1 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 1 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 1 lõike 1 esimene, teine ja kolmas taane

Artikli 1 lõike 1 punktid a, b ja c

Artikli 1 lõiked 2 ja 3

Artikli 1 lõiked 2 ja 3

Artikli 2 lõike 1 esimene lause

Artikli 2 lõike 1 esimene lõik

Artikli 2 lõike 1 teine lause

Artikli 2 lõike 1 teine lõik

Artikli 2 lõiked 2–5

Artikli 2 lõiked 2–5

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

Artikli 3 lõike 3 esimene lause

Artikli 3 lõike 3 esimene lõik

Artikli 3 lõike 3 teine ja kolmas lause

Artikli 3 lõike 3 teine lõik

Artikli 3 lõike 4 sissejuhatus

Artikli 3 lõike 4 sissejuhatus

Artikli 3 lõike 4 esimene ja teine taane

Artikli 3 lõike 4 punktid a ja b

Artikli 3 lõike 5 esimene ja teine lause

Artikli 3 lõike 5 esimene lõik

Artikli 3 lõike 5 kolmas lause

Artikli 3 lõike 5 teine lõik

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikli 5 sissejuhatus

Artikli 5 sissejuhatus

Artikli 5 esimene teine ja kolmas taane

Artikli 5 sissejuhatus punktid a, b ja c

Artikli 6 lõike 1 esimene lause

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik

Artikli 6 lõike 1 teine lause

Artikli 6 lõike 1 teine lõik

Artikli 6 lõike 2 sissejuhatus

Artikli 6 lõike 2 sissejuhatus

Artikli 6 lõike 2 esimene ja teine taane

Artikli 6 lõike 2 punktid a ja b

Artikli 6 lõiked 3, 4 ja 5

Artikli 6 lõiked 3, 4 ja 5

Artikli 7 sissejuhatus

Artikli 7 sissejuhatus

Artikli 7 esimene ja teine taane

Artikli 7 punktid a ja b

Artikli 8 lõiked 1 ja 2

Artikli 8 lõiked 1 ja 2

Artikli 8 lõike 3 esimene lause

Artikli 8 lõike 3 esimene lõik

Artikli 8 lõike 3 teine lause

Artikli 8 lõike 3 teine lõik

Artikkel 9

Artikkel 9

Artiklid 10–15

Artiklid 10–15

Artikli 16 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 16 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 16 lõike 4 esimene ja teine lause

Artikli 16 lõike 4 esimene lõik

Artikli 16 lõike 4 kolmas ja neljas lause

Artikli 16 lõike 4 teine lõik

Artikli 16 lõige 5

Artikli 16 lõige 5

Artikli 16 lõike 6 esimene ja teine lause

Artikli 16 lõike 6 esimene lõik

Artikli 16 lõike 6 kolmas ja neljas lause

Artikli 16 lõike 6 teine lõik

Artikli 16 lõike 7 esimene lause

Artikli 16 lõike 7 esimene lõik

Artikli 16 lõike 7 teine lause

Artikli 16 lõike 7 teine lõik

Artikli 16 lõike 8 esimene ja teine lause

Artikli 16 lõike 8 esimene lõik

Artikli 16 lõike 8 kolmas lause

Artikli 16 lõike 8 teine lõik

—

Artikkel 17

Artikkel 17

Artikkel 18

I, II ja III lisa

I, II ja III lisa

—

IV lisa

—

V lisa

---

(1)  ELT L 39, 10.2.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 77, 31.3.1993, lk 24.

2

(3)  Vt IV lisa.

3

---