# Az Európai Unió L 127/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 127 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. május 22. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 127

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. május 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/791 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. április 27.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/792 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Maçã de Alcobaça [OFJ]) | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/793 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Agnello di Sardegna [OFJ]) | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/794 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Chevrotin [OEM]) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/795 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Pont-l'Evêque [OEM]) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/796 végrehajtási rendelete (2015. május 21.) a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében az Amerikai Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésnek a magas patogenitású madárinfluenza ezen országban előforduló újabb kitöréseivel kapcsolatban történő módosításáról (
  1
  ) | 9 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/797 végrehajtási rendelete (2015. május 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 17 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/798 határozata (2015. május 11.) a sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló Bécsi Egyezmény és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló Montreáli Jegyzőkönyv módosítására irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő lefolytatásával kapcsolatban az Európai Bizottságnak adott felhatalmazásról | 19 |
| | * | A Tanács (EU) 2015/799 határozata (2015. május 18.) a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményéhez az Európai Unió érdekében történő csatlakozásra a tagállamoknak adott felhatalmazásról (
  1
  ) | 20 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/800 határozata (2015. május 21.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról | 22 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/801 határozata (2015. május 20.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a kiskereskedelemben alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciakövetelményeket megállapító referenciadokumentumról
  (az értesítés a C(2015) 3234. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 25 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/791 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. április 27.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2015/792 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Maçã de Alcobaça [OFJ])

5

*

A Bizottság (EU) 2015/793 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Agnello di Sardegna [OFJ])

6

*

A Bizottság (EU) 2015/794 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Chevrotin [OEM])

7

*

A Bizottság (EU) 2015/795 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Pont-l'Evêque [OEM])

8

*

A Bizottság (EU) 2015/796 végrehajtási rendelete (2015. május 21.) a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében az Amerikai Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésnek a magas patogenitású madárinfluenza ezen országban előforduló újabb kitöréseivel kapcsolatban történő módosításáról (
  1
  )

1

9

A Bizottság (EU) 2015/797 végrehajtási rendelete (2015. május 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

17

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2015/798 határozata (2015. május 11.) a sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló Bécsi Egyezmény és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló Montreáli Jegyzőkönyv módosítására irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő lefolytatásával kapcsolatban az Európai Bizottságnak adott felhatalmazásról

19

*

A Tanács (EU) 2015/799 határozata (2015. május 18.) a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményéhez az Európai Unió érdekében történő csatlakozásra a tagállamoknak adott felhatalmazásról (
  1
  )

1

20

*

A Tanács (KKBP) 2015/800 határozata (2015. május 21.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

22

*

A Bizottság (EU) 2015/801 határozata (2015. május 20.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a kiskereskedelemben alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciakövetelményeket megállapító referenciadokumentumról
  (az értesítés a C(2015) 3234. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 3234. számú dokumentummal történt)

1

25

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó 7. számú költségvetés-módosításának (EU, Euratom) 2015/371 végleges elfogadásához ( HL L 73., 2015.3.17. ) | 61 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó 7. számú költségvetés-módosításának (EU, Euratom) 2015/371 végleges elfogadásához ( HL L 73., 2015.3.17. )

( HL L 73., 2015.3.17. )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/791 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. április 27.)

az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 58. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 19. cikkének (1) bekezdése (2) a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról rendelkezik, amennyiben többek között az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap vonatkozásában a megosztott igazgatással végrehajtott programok elfogadására 2014. január 1. után kerül sor, annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 2014-ben fel nem használt források következő évekre történő, a megfelelő felső kiadási határokat meghaladó mértékű átvitele. |
| --- | --- |

(1)

Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 19. cikkének (1) bekezdése (2) a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról rendelkezik, amennyiben többek között az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap vonatkozásában a megosztott igazgatással végrehajtott programok elfogadására 2014. január 1. után kerül sor, annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 2014-ben fel nem használt források következő évekre történő, a megfelelő felső kiadási határokat meghaladó mértékű átvitele.

| (2) | Bulgária, a Cseh Köztársaság, Írország, Görögország, Spanyolország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Luxemburg, Magyarország, Málta, Románia és Svédország vidékfejlesztési programjai, valamint Belgium, Németország, Franciaország és az Egyesült Királyság egyes regionális programjai 2014 végéig nem voltak elfogadásra készek. |
| --- | --- |

(2)

Bulgária, a Cseh Köztársaság, Írország, Görögország, Spanyolország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Luxemburg, Magyarország, Málta, Románia és Svédország vidékfejlesztési programjai, valamint Belgium, Németország, Franciaország és az Egyesült Királyság egyes regionális programjai 2014 végéig nem voltak elfogadásra készek.

| (3) | Az 1311/2013/EU, Euratom rendeletet ezért az (EU, Euratom) 2015/623 (3) tanácsi rendelet módosította, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 2014-re szóló, fel nem használt megfelelő forrásait a 2015. és 2016. évi kiadási plafonba csoportosítva át. |
| --- | --- |

(3)

Az 1311/2013/EU, Euratom rendeletet ezért az (EU, Euratom) 2015/623 (3) tanácsi rendelet módosította, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 2014-re szóló, fel nem használt megfelelő forrásait a 2015. és 2016. évi kiadási plafonba csoportosítva át.

| (4) | Az 1305/2013/EU rendelet I. mellékletét, amely megállapítja a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós vidékfejlesztési támogatás bontását, ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1305/2013/EU rendelet I. mellékletét, amely megállapítja a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós vidékfejlesztési támogatás bontását, ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Mivel ez a rendelet alapvető jelentőségű a vidékfejlesztési programok zökkenőmentes és kellő időben történő elfogadása szempontjából, helyénvaló, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenését követő napon lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(5)

Mivel ez a rendelet alapvető jelentőségű a vidékfejlesztési programok zökkenőmentes és kellő időben történő elfogadása szempontjából, helyénvaló, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenését követő napon lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1305/2013/EU rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. április 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 487. o.

1

(2)  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

2

(3)  A Tanács 2015. április 21-i (EU, Euratom) 2015/623 rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról (HL L 103., 2015.4.22., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

AZ UNIÓS VIDÉKFEJLESZTÉSI TÁMOGATÁS BONTÁSA (2014–2020)

| (folyó árakon, EUR-ban) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | ÖSSZESEN
  2014-2020 |
| Belgium | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bulgária | | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Cseh Köztársaság | | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Dánia | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Németország | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Észtország | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Írország | | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Görögország | | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Spanyolország | | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Franciaország | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Horvátország | | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Olaszország | | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Ciprus | | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Lettország | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Litvánia | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Luxemburg | | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Magyarország | | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Málta | | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Hollandia | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 118 107 797 | 117 976 388 | 765 285 360 |
| Ausztria | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Lengyelország | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugália | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Románia | | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Szlovénia | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Szlovákia | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Finnország | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Svédország | | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Egyesült Királyság | 475 531 544 | 848 443 195 | 851 819 320 | 755 518 938 | 755 301 511 | 756 236 113 | 756 815 870 | 5 199 666 491 |
| EU-28 összesen | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 650 559 495 | 14 337 975 697 | 14 347 801 509 | 14 297 087 137 | 14 299 825 797 | 99 347 509 365 |
| |
| Technikai segítségnyújtás (0,25 %) | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Összesen | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 684 692 774 | 14 372 110 305 | 14 381 937 473 | 14 331 224 483 | 14 333 964 553 | 99 586 451 994 ” |

(folyó árakon, EUR-ban)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

ÖSSZESEN

2014-2020

Belgium

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bulgária

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Cseh Köztársaság

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Dánia

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Németország

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Észtország

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Írország

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Görögország

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Spanyolország

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Franciaország

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Horvátország

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Olaszország

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Ciprus

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Lettország

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Litvánia

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Luxemburg

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Magyarország

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Málta

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Hollandia

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

118 107 797

117 976 388

765 285 360

Ausztria

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Lengyelország

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugália

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Románia

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Szlovénia

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Szlovákia

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Finnország

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Svédország

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Egyesült Királyság

475 531 544

848 443 195

851 819 320

755 518 938

755 301 511

756 236 113

756 815 870

5 199 666 491

EU-28 összesen

5 264 723 001

18 149 536 729

18 650 559 495

14 337 975 697

14 347 801 509

14 297 087 137

14 299 825 797

99 347 509 365

Technikai segítségnyújtás (0,25 %)

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Összesen

5 298 853 700

18 183 668 706

18 684 692 774

14 372 110 305

14 381 937 473

14 331 224 483

14 333 964 553

99 586 451 994 ”

---

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/792 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 19.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Maçã de Alcobaça [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Portugália kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Maçã de Alcobaça” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Portugália kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Maçã de Alcobaça” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Maçã de Alcobaça” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 19-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1996. június 12-i 1107/96/EK rendelete a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről (HL L 148., 1996.6.21., 1. o.).

2

(3)  HL C 468., 2014.12.31., 10. o.

3

---

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/793 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 19.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Agnello di Sardegna [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 1166/2010/EK rendelettel (2) módosított 138/2001/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Agnello di Sardegna” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 1166/2010/EK rendelettel (2) módosított 138/2001/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Agnello di Sardegna” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Agnello di Sardegna” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 19-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2001. január 24-i 138/2001/EK rendelete egyes neveknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendeletben foglalt, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 23., 2001.1.25., 17. o.).

2

(3)  A Bizottság 2010. december 9-i 1166/2010/EU rendelete az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról [Agnello di Sardegna (OFJ)] (HL L 326., 2010.12.10., 70. o.)

3

(4)  HL C 466., 2014.12.30., 8. o.

4

---

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/794 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 19.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Chevrotin [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely az 1357/2005/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Chevrotin” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely az 1357/2005/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Chevrotin” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Chevrotin” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 19-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2005. augusztus 18-i 1357/2005/EK rendelete egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásba való bejegyzése tekintetében a 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről Chevrotin (OEM) (HL L 214., 2005.8.19., 6. o.).

2

Chevrotin

(3)  HL C 468., 2014.12.31., 2. o.

3

---

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/795 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 19.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Pont-l'Evêque [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Pont-l'Evêque” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Pont-l'Evêque” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Pont-l'Evêque” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 19-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1996. június 12-i 1107/96/EK rendelete a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről (HL L 148., 1996.6.21., 1. o.).

2

(3)  HL C 463., 2014.12.23., 20. o.

3

---

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/796 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 21.)

a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében az Amerikai Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésnek a magas patogenitású madárinfluenza ezen országban előforduló újabb kitöréseivel kapcsolatban történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető mondatára, 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére, 8. cikke (4) bekezdésére és 9. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/158/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 23. cikke (1) bekezdésére, 24. cikke (2) bekezdésére és 25. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 798/2008/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azokat a követelményeket, amelyeket a baromfinak és a baromfitermékeknek (a továbbiakban: áruk) az Unióba történő behozatalával és az Unió területén való átszállításával összefüggésben – az átszállítás ideje alatti tárolást is ideértve – az állat-egészségügyi bizonyítványok tekintetében alkalmazni kell. A rendelet előírja, hogy az áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében található táblázat 1. és 3. oszlopában felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből érkeznek. |
| --- | --- |

(1)

A 798/2008/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azokat a követelményeket, amelyeket a baromfinak és a baromfitermékeknek (a továbbiakban: áruk) az Unióba történő behozatalával és az Unió területén való átszállításával összefüggésben – az átszállítás ideje alatti tárolást is ideértve – az állat-egészségügyi bizonyítványok tekintetében alkalmazni kell. A rendelet előírja, hogy az áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében található táblázat 1. és 3. oszlopában felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből érkeznek.

| (2) | A 798/2008/EK rendelet megállapítja továbbá, hogy milyen feltételek mellett tekinthetők a magas patogenitású madárinfluenzától (HPAI) mentesnek a harmadik országok, területek, övezetek, illetve területi egységek. |
| --- | --- |

(2)

A 798/2008/EK rendelet megállapítja továbbá, hogy milyen feltételek mellett tekinthetők a magas patogenitású madárinfluenzától (HPAI) mentesnek a harmadik országok, területek, övezetek, illetve területi egységek.

| (3) | Az Egyesült Államok a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében olyan harmadik országként van feltüntetve, amelynek csupán egyes területeiről engedélyezett – a magas patogenitású madárinfluenza jelenlétének függvényében – a rendelet hatálya alá tartozó áruknak az Unióba történő behozatala és az Unió területén való átszállítása. A területekre bontást a 798/2008/EK rendeletet módosító (EU) 2015/243 (4), (EU) 2015/342 (5) és (EU) 2015/526 (6) bizottsági végrehajtási rendeletek vezették be azt követően, hogy Kalifornia, Idaho, Oregon, Washington és Minnesota államban magas patogenitású madárinfluenza jelenlétét észlelték. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Államok a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében olyan harmadik országként van feltüntetve, amelynek csupán egyes területeiről engedélyezett – a magas patogenitású madárinfluenza jelenlétének függvényében – a rendelet hatálya alá tartozó áruknak az Unióba történő behozatala és az Unió területén való átszállítása. A területekre bontást a 798/2008/EK rendeletet módosító (EU) 2015/243 (4), (EU) 2015/342 (5) és (EU) 2015/526 (6) bizottsági végrehajtási rendeletek vezették be azt követően, hogy Kalifornia, Idaho, Oregon, Washington és Minnesota államban magas patogenitású madárinfluenza jelenlétét észlelték.

| (4) | Az Unió és az Egyesült Államok között létrejött egy megállapodás (7) (a továbbiakban: megállapodás), amely a területekre bontó intézkedések azonnali kölcsönös elismeréséről rendelkezik arra az esetre, ha az Unió vagy az Egyesült Államok területén valamilyen betegség megjelenik. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió és az Egyesült Államok között létrejött egy megállapodás (7) (a továbbiakban: megállapodás), amely a területekre bontó intézkedések azonnali kölcsönös elismeréséről rendelkezik arra az esetre, ha az Unió vagy az Egyesült Államok területén valamilyen betegség megjelenik.

| (5) | Az Egyesült Államok megerősítette, hogy Missouri, Arkansas, Kansas, Észak-Dakota, Dél-Dakota, Montana, Wisconsin és Iowa államok egyes baromfigazdaságaiban a H5 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza további kitörését észlelték. Az Egyesült Államok állat-egészségügyi hatóságai azonnal felfüggesztették az állat-egészségügyi bizonyítványok kiadását az érintett államokból az Unióba irányuló exportra szánt áruk szállítmányaihoz. A magas patogenitású vírustörzsek okozta madárinfluenza megfékezésére és terjedésének megállítására az Egyesült Államok az érintett állományok felszámolását is elrendelte. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Államok megerősítette, hogy Missouri, Arkansas, Kansas, Észak-Dakota, Dél-Dakota, Montana, Wisconsin és Iowa államok egyes baromfigazdaságaiban a H5 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza további kitörését észlelték. Az Egyesült Államok állat-egészségügyi hatóságai azonnal felfüggesztették az állat-egészségügyi bizonyítványok kiadását az érintett államokból az Unióba irányuló exportra szánt áruk szállítmányaihoz. A magas patogenitású vírustörzsek okozta madárinfluenza megfékezésére és terjedésének megállítására az Egyesült Államok az érintett állományok felszámolását is elrendelte.

| (6) | A betegség fenti államokban megfigyelt megjelenését követően az Egyesült Államok információkat szolgáltatott a területén tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású vírustörzsek okozta madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedésekről, amelyeket a Bizottság megvizsgált. E vizsgálat alapján, a megállapodásban rögzített kötelezettségvállalásokat és az Egyesült Államok által nyújtott garanciákat is figyelembe véve az egyes áruk Unióba való behozatalára vonatkozó tilalmat indokolt módosítani és kiterjeszteni Minnesota, Dél-Dakota, Wisconsin és Iowa államok egészére és Missouri, Arkansas, Kansas, Montana és Észak-Dakota államok azon területeire, amelyek esetében az Egyesült Államok állat-egészségügyi hatóságai a betegség újabb kitörései nyomán korlátozásokat vezettek be. |
| --- | --- |

(6)

A betegség fenti államokban megfigyelt megjelenését követően az Egyesült Államok információkat szolgáltatott a területén tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású vírustörzsek okozta madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedésekről, amelyeket a Bizottság megvizsgált. E vizsgálat alapján, a megállapodásban rögzített kötelezettségvállalásokat és az Egyesült Államok által nyújtott garanciákat is figyelembe véve az egyes áruk Unióba való behozatalára vonatkozó tilalmat indokolt módosítani és kiterjeszteni Minnesota, Dél-Dakota, Wisconsin és Iowa államok egészére és Missouri, Arkansas, Kansas, Montana és Észak-Dakota államok azon területeire, amelyek esetében az Egyesült Államok állat-egészségügyi hatóságai a betegség újabb kitörései nyomán korlátozásokat vezettek be.

| (7) | A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében található, az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzést ezért a harmadik ország jelenlegi járványügyi helyzetére figyelemmel módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében található, az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzést ezért a harmadik ország jelenlegi járványügyi helyzetére figyelemmel módosítani kell.

| (8) | Mindezek miatt a 798/2008/EK rendelet I. mellékletét megfelelő módon módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Mindezek miatt a 798/2008/EK rendelet I. mellékletét megfelelő módon módosítani kell.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. része e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

1

(2)  HL L 343., 2009.12.22., 74. o.

2

(3)  A Bizottság 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK rendelete azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról (HL L 226., 2008.8.23., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2015. február 13-i (EU) 2015/243 végrehajtási rendelete a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében az Amerikai Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésnek a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban történő módosításáról (HL L 41., 2015.2.17., 5. o.).

4

(5)  A Bizottság 2015. március 2-i (EU) 2015/342 végrehajtási rendelete a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés tekintetében a magas patogenitású vírustörzsek okozta madárinfluenza Idaho és Kalifornia államban való megjelenése nyomán szükségessé vált módosításáról (HL L 60., 2015.3.4., 31. o.).

5

(6)  A Bizottság 2015. március 27-i (EU) 2015/526 végrehajtási rendelete a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében az Amerikai Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésnek a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban történő módosításáról (HL L 84., 2015.3.28., 30. o.).

6

(7)  Az Európai Közösség és az Egyesült Államok kormánya közötti, az élő állatok és az állati termékek kereskedelme esetében alkalmazandó, a közegészségügy és az állategészségügy védelmére irányuló állat-egészségügyi intézkedésekről szóló megállapodást az Európai Közösség nevében az 1998/258/EK tanácsi határozat hagyta jóvá (HL L 118., 1998.4.21., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

A 1/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében az Amerikai Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| A harmadik ország vagy terület ISO-kódja és neve | A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység kódja | A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység leírása | Állat-egészségügyi bizonyítvány | Különös feltételek | Különös feltételek | Madárinfluenzára vonatkozó felügyelet státusa | Madárinfluenza elleni vakcinázás státusa | Szalmonella-ellenőrzés státusa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minta (Minták) | További garanciák | Záró dátum (1) | Nyitó dátum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6 A | 6 B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Amerikai Egyesült Államok | US-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Az Amerikai Egyesült Államok területe, kivéve a US-2 területet | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Az Egyesült Államok alábbi területei: | | | | | | | | |
| US-2.1 | Washington állam: | Benton megye |

A harmadik ország vagy terület ISO-kódja és neve

A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység kódja

A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység leírása

Állat-egészségügyi bizonyítvány

Különös feltételek

Különös feltételek

Madárinfluenzára vonatkozó felügyelet státusa

Madárinfluenza elleni vakcinázás státusa

Szalmonella-ellenőrzés státusa

Minta (Minták)

További garanciák

Záró dátum (1)

Nyitó dátum (2)

1

2

3

4

5

6

6 A

6 B

7

8

9

„US – Amerikai Egyesült Államok

US-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4

US-1

Az Amerikai Egyesült Államok területe, kivéve a US-2 területet

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Az Egyesült Államok alábbi területei:

US-2.1

Washington állam:

Benton megye

| | Franklin megye |
| --- | --- |

Franklin megye

WGM

VIII

P2

2014.12.19.

2015.4.7.

POU, RAT

N

P2

US-2.2

Washington állam:

Clallam megye

WGM

VIII

P2

2014.12.19.

2015.5.11.

POU, RAT

N

P2

US-2.3

Washington állam:

Okanogan megye (1):

| a) | Északon: A terület kezdete az US 97 WA 20 és az S. Janis Road kereszteződése, innen jobbra kell fordulni az S. Janis Roadra. Balra kell fordulni a McLaughlin Canyon Roadra, majd jobbra a Hardy Roadra, ezt követően balra a Chewilken Valley Roadra. |
| --- | --- |

a)

Északon: A terület kezdete az US 97 WA 20 és az S. Janis Road kereszteződése, innen jobbra kell fordulni az S. Janis Roadra. Balra kell fordulni a McLaughlin Canyon Roadra, majd jobbra a Hardy Roadra, ezt követően balra a Chewilken Valley Roadra.

| b) | Keleten: A Chewilken Valley Roadról jobbra kell fordulni a JH Green Roadra, majd balra a Hosheit Roadra, ezt követően ismét balra a Tedrow Trail Roadra, majd újra balra a Brown Pass Roadra a Colville törzs területének határáig. Követni kell a Colville törzs területének nyugati majd déli határvonalát egészen az US 97 WA 20 útig. |
| --- | --- |

b)

Keleten: A Chewilken Valley Roadról jobbra kell fordulni a JH Green Roadra, majd balra a Hosheit Roadra, ezt követően ismét balra a Tedrow Trail Roadra, majd újra balra a Brown Pass Roadra a Colville törzs területének határáig. Követni kell a Colville törzs területének nyugati majd déli határvonalát egészen az US 97 WA 20 útig.

| c) | Délen: Jobbra kell fordulni a US 97 WA 20-re, majd balra a Cherokee Roadra, majd jobbra a Robinson Canyon Roadra. Balra kell fordulni a Bide A Wee Roadra, majd ismét balra a Duck Lake Roadra, ezt követően jobbra a Soren Peterson Roadra, majd balra a Johnson Creek Roadra, utána jobbra a George Roadra. Balra kell fordulni a Wetherstone Roadra, majd jobbra az Eplay Roadra. |
| --- | --- |

c)

Délen: Jobbra kell fordulni a US 97 WA 20-re, majd balra a Cherokee Roadra, majd jobbra a Robinson Canyon Roadra. Balra kell fordulni a Bide A Wee Roadra, majd ismét balra a Duck Lake Roadra, ezt követően jobbra a Soren Peterson Roadra, majd balra a Johnson Creek Roadra, utána jobbra a George Roadra. Balra kell fordulni a Wetherstone Roadra, majd jobbra az Eplay Roadra.

| d) | Nyugaton: Az Eplay Roadról balra kell fordulni a Conconully Roadra/6th Avenue N.-re, majd balra a Green Lake Roadra, ezt követően jobbra a Salmon Creek Roadra, ismét jobbra a Happy Hill Roadra, majd balra a Conconully Roadra (a Main Streetbe torkollik). Jobbra kell fordulni a Broadwayre, majd balra a C Streetre, ezt követően jobbra a Lake Street E-re, ismét jobbra a Sinlahekin Roadra, majd szintén jobbra az S. Fish Lake Roadra, majd pedig jobbra a Fish Lake Roadra. Balra kell fordulni az N. Pine Creek Roadra, majd jobbra a Henry Roadra (az N. Pine Creek Roadba torkollik), szintén jobbra az Indian Springs Roadra, majd ugyancsak jobbra a Hwy 7-re, a terület végét az US 97 WA 20 jelzi. |
| --- | --- |

d)

Nyugaton: Az Eplay Roadról balra kell fordulni a Conconully Roadra/6th Avenue N.-re, majd balra a Green Lake Roadra, ezt követően jobbra a Salmon Creek Roadra, ismét jobbra a Happy Hill Roadra, majd balra a Conconully Roadra (a Main Streetbe torkollik). Jobbra kell fordulni a Broadwayre, majd balra a C Streetre, ezt követően jobbra a Lake Street E-re, ismét jobbra a Sinlahekin Roadra, majd szintén jobbra az S. Fish Lake Roadra, majd pedig jobbra a Fish Lake Roadra. Balra kell fordulni az N. Pine Creek Roadra, majd jobbra a Henry Roadra (az N. Pine Creek Roadba torkollik), szintén jobbra az Indian Springs Roadra, majd ugyancsak jobbra a Hwy 7-re, a terület végét az US 97 WA 20 jelzi.

WGM

VIII

P2

2015.1.29.

POU, RAT

N

P2

US-2.4

Washington állam:

Okanogan megye (2):

| a) | Északon: A terület kezdete a US Hwy 97 és a kanadai határ találkozása, innen keleti irányban követni kell a kanadai határt, majd jobbra kell fordulni a 9 Mile Roadra (Hwy megye 4777). |
| --- | --- |

a)

Északon: A terület kezdete a US Hwy 97 és a kanadai határ találkozása, innen keleti irányban követni kell a kanadai határt, majd jobbra kell fordulni a 9 Mile Roadra (Hwy megye 4777).

| b) | Keleten: A 9 Mile Roadról jobbra kell fordulni az Old Hwy 4777-re, amely délen beletorkollik a Molson Roadba. Jobbra kell fordulni a Chesaw Roadra, majd balra a Forest Service 3525-ra, ismét balra a Forest Development Road 350-re, amely beletorkollik a Forest Development Road 3625-ba. Innen nyugatra kell tartani és balra bekanyarodni a Forest Service 3525-re, majd jobbra a Rone Roadra, ismét jobbra a Box Spring Roadra, majd balra a Mosquito Creek Roadra, végül jobbra a Swanson Mill Roadra. |
| --- | --- |

b)

Keleten: A 9 Mile Roadról jobbra kell fordulni az Old Hwy 4777-re, amely délen beletorkollik a Molson Roadba. Jobbra kell fordulni a Chesaw Roadra, majd balra a Forest Service 3525-ra, ismét balra a Forest Development Road 350-re, amely beletorkollik a Forest Development Road 3625-ba. Innen nyugatra kell tartani és balra bekanyarodni a Forest Service 3525-re, majd jobbra a Rone Roadra, ismét jobbra a Box Spring Roadra, majd balra a Mosquito Creek Roadra, végül jobbra a Swanson Mill Roadra.

| c) | Délen: A Swanson Mill Roadról balra kell fordulni az O'Neil Roadra, amely délen beletorkollik a 97N-be. Jobbra kell fordulni az Ellis Forde Bridge Roadra, majd balra a Janis Oroville-re (SR 7), ezt követően jobbra a Loomis Oroville Roadra, ismét jobbra a Wannacut Lake Roadra, majd balra az Ellemeham Mountain Roadra, ezután ugyancsak balra az Earth Dam Roadra, majd balra egy névtelen útra, ezután jobbra egy névtelen útra, majd ismét jobbra egy névtelen útra, majd balra egy névtelen útra, végül ismét balra egy névtelen útra. |
| --- | --- |

c)

Délen: A Swanson Mill Roadról balra kell fordulni az O'Neil Roadra, amely délen beletorkollik a 97N-be. Jobbra kell fordulni az Ellis Forde Bridge Roadra, majd balra a Janis Oroville-re (SR 7), ezt követően jobbra a Loomis Oroville Roadra, ismét jobbra a Wannacut Lake Roadra, majd balra az Ellemeham Mountain Roadra, ezután ugyancsak balra az Earth Dam Roadra, majd balra egy névtelen útra, ezután jobbra egy névtelen útra, majd ismét jobbra egy névtelen útra, majd balra egy névtelen útra, végül ismét balra egy névtelen útra.

| d) | Nyugaton: A névtelen útról jobbra kell fordulni a Loomis Oroville Roadra, majd balra a Smilkameen Roadra a kanadai határig. |
| --- | --- |

d)

Nyugaton: A névtelen útról jobbra kell fordulni a Loomis Oroville Roadra, majd balra a Smilkameen Roadra a kanadai határig.

WGM

VIII

P2

2015.2.3.

POU, RAT

N

P2

US-2.5

Oregon állam:

Douglas megye

WGM

VIII

P2

2014.12.19.

2015.3.23.

POU, RAT

N

P2

US-2.6

Oregon állam:

Deschutes megye

WG

VIII

P2

2015.2.14.

POU, RAT

N

P2

US-2.7

Oregon állam:

Malheur megye

WGM

VIII

P2

2015.1.20.

2015.5.11.

POU, RAT

N

P2

Idaho állam:

| | Canyon megye |
| --- | --- |

Canyon megye

| | Payette megye |
| --- | --- |

Payette megye

WGM

VIII

P2

POU, RAT

N

P2

US-2.8.

Kalifornia állam:

Stanislaus megye/Tuolumne megye:

A körkörös ellenőrzési övezet N pontjától induló, az óramutató járásával megegyezően haladó, 10 km sugarú kör területe:

| a) | Északon – A State Hwy 108 és a Williams Road találkozásától 2,5 mérföld keletre. |
| --- | --- |

a)

Északon – A State Hwy 108 és a Williams Road találkozásától 2,5 mérföld keletre.

| b) | Észak-keleten – a Rock River Dr. és Tulloch Road találkozásától 1,4 mérföld dél-keletre. |
| --- | --- |

b)

Észak-keleten – a Rock River Dr. és Tulloch Road találkozásától 1,4 mérföld dél-keletre.

| c) | Keleten – a Milpitas Road és a Las Cruces Road találkozásától 2 mérföld észak-nyugatra. |
| --- | --- |

c)

Keleten – a Milpitas Road és a Las Cruces Road találkozásától 2 mérföld észak-nyugatra.

| d) | Dél-keleten – a Rushing Road északi végétől 1,58 mérföld keletre. |
| --- | --- |

d)

Dél-keleten – a Rushing Road északi végétől 1,58 mérföld keletre.

| e) | Délen – a State Highway 132 és a Crabtree Road találkozásától 0,7 mérföld délre. |
| --- | --- |

e)

Délen – a State Highway 132 és a Crabtree Road találkozásától 0,7 mérföld délre.

| f) | Dél-nyugaton – a Hazel Dean Road és Loneoak Road találkozásától 0,8 mérföld dél-keletre. |
| --- | --- |

f)

Dél-nyugaton – a Hazel Dean Road és Loneoak Road találkozásától 0,8 mérföld dél-keletre.

| g) | Nyugaton – a Warnerville Road és a Tim Bell Road találkozásától 2,5 mérföld dél-nyugatra. |
| --- | --- |

g)

Nyugaton – a Warnerville Road és a Tim Bell Road találkozásától 2,5 mérföld dél-nyugatra.

| h) | Nyugaton – a CA-120 és a Tim Bell Road találkozásától 1,0 mérföld dél-keletre. |
| --- | --- |

h)

Nyugaton – a CA-120 és a Tim Bell Road találkozásától 1,0 mérföld dél-keletre.

WGM

VIII

P2

2015.1.23.

POU, RAT

N

P2

US-2.9

Kalifornia állam:

Kings megye:

A körkörös ellenőrzési övezet N pontjától induló, az óramutató járásával megegyezően haladó, 10 km sugarú kör területe:

| a) | Északon – a Kansas Avenue-től 0,58 mérföld északra
  ÉK – a CA-43-től 0,83 mérföld keletre |
| --- | --- |

a)

Északon – a Kansas Avenue-től 0,58 mérföld északra

ÉK – a CA-43-től 0,83 mérföld keletre

| b) | Keleten – a 5th Avenue-től 0,04 mérföld keletre |
| --- | --- |

b)

Keleten – a 5th Avenue-től 0,04 mérföld keletre

| c) | Dél-keleten – a Paris Avenue és a 7th Avenue találkozásától 0,1 mérföld keletre |
| --- | --- |

c)

Dél-keleten – a Paris Avenue és a 7th Avenue találkozásától 0,1 mérföld keletre

| d) | Délen – a Redding Avenue-től 1,23 mérföld északra |
| --- | --- |

d)

Délen – a Redding Avenue-től 1,23 mérföld északra

| e) | Dél-keleten – a Paris Avenue és a 15th Avenue találkozásától 0,6 mérföld nyugatra |
| --- | --- |

e)

Dél-keleten – a Paris Avenue és a 15th Avenue találkozásától 0,6 mérföld nyugatra

| f) | Nyugaton – a 19th Avenue-től 1,21 mérföld keletre |
| --- | --- |

f)

Nyugaton – a 19th Avenue-től 1,21 mérföld keletre

| g) | Észak-nyugaton – a Laurel Avenue és a 16th Avenue találkozásától északra 0,3 mérföld |
| --- | --- |

g)

Észak-nyugaton – a Laurel Avenue és a 16th Avenue találkozásától északra 0,3 mérföld

WGM

VIII

P2

2015.2.12.

POU, RAT

N

P2

US-2.10

Minnesota állam

WGM

VIII

P2

2015.3.5.

POU, RAT

N

P2

US-2.11

Missouri állam

| | Jasper megye |
| --- | --- |

Jasper megye

| | Barton megye |
| --- | --- |

Barton megye

WGM

VIII

P2

2015.3.8.

POU, RAT

N

P2

US-2.12

Missouri állam

| | Moniteau megye |
| --- | --- |

Moniteau megye

| | Morgan megye |
| --- | --- |

Morgan megye

WGM

VIII

P2

2015.3.9.

POU, RAT

N

P2

US-2.13

Arkansas állam

| | Boone megye |
| --- | --- |

Boone megye

| | Marion megye |
| --- | --- |

Marion megye

WGM

VIII

P2

2015.3.11.

POU, RAT

N

P2

US-2.14

Kansas állam

| | Leavenworth megye |
| --- | --- |

Leavenworth megye

| | Wyandotte megye |
| --- | --- |

Wyandotte megye

WGM

VIII

P2

2015.3.13.

POU, RAT

N

P2

US-2.15

Kansas állam

| | Cherokee megye |
| --- | --- |

Cherokee megye

| | Crawford megye |
| --- | --- |

Crawford megye

WGM

P2

2015.3.9.

POU, RAT

N

P2

US-2.16

Montana állam

| | Judith Basin megye |
| --- | --- |

Judith Basin megye

| | Fergus megye |
| --- | --- |

Fergus megye

WGM

VIII

P2

2015.4.2.

POU, RAT

N

P2

US-2.17

Észak-Dakota állam

Dickey megye

WGM

VIII

P2

2015.4.11.

POU, RAT

N

P2

US-2.18

Dél-Dakota állam

WGM

VIII

P2

2015.4.1.

POU, RAT

N

P2

US-2.19

Wisconsin állam

WGM

VIII

P2

2015.4.11.

POU, RAT

N

P2

US-2.20

Iowa állam

WGM

VIII

P2

2015.4.14.

POU, RAT

N

P2

---

(1)  Az ezen időpont előtt előállított termékek – beleértve a nyílt tengeren szállítottakat is – ezen időponttól számított 90 napig hozhatók be az Unió területére.

1

(2)  Kizárólag az ezen időpont után előállított termékek hozhatók be az Unió területére.”

2

---

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/797 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 21.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 21-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| MA | 98,6 |
| MK | 102,7 |
| ZZ | 90,3 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 47,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 93 10 | TR | 120,5 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 70,8 |
| MA | 60,9 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,7 |
| BR | 102,9 |
| CL | 119,8 |
| NZ | 157,8 |
| US | 119,0 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 110,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

69,6

MA

98,6

MK

102,7

ZZ

90,3

0707 00 05

AL

41,5

MK

47,0

TR

111,1

ZZ

66,5

0709 93 10

TR

120,5

ZZ

120,5

0805 10 20

EG

58,7

IL

70,8

MA

60,9

ZZ

63,5

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

90,7

BR

102,9

CL

119,8

NZ

157,8

US

119,0

UY

68,9

ZA

117,0

ZZ

110,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/19

---

A TANÁCS (EU) 2015/798 HATÁROZATA

(2015. május 11.)

a sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló Bécsi Egyezmény és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló Montreáli Jegyzőkönyv módosítására irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő lefolytatásával kapcsolatban az Európai Bizottságnak adott felhatalmazásról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, valamint 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló Bécsi Egyezmény (1) és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló Montreáli Jegyzőkönyv (2) módosításáról,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy azokban a kérdésekben, amelyek az Unió hatáskörébe tartoznak és amelyekre vonatkozóan az Unió szabályokat fogadott el, az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló Bécsi Egyezmény és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló Montreáli Jegyzőkönyv módosításáról az egyezmény részes feleinek konferenciáján, illetőleg a jegyzőkönyv részes feleinek ülésein 2015-ben és 2016-ban.

2. cikk

(1)   A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által kijelölt különbizottsággal konzultálva és az e határozat függelékében meghatározott tárgyalási irányelvekre tekintettel folytatja le.

(2)   A Tanács bármikor felülvizsgálhatja az e határozat függelékében meghatározott tárgyalási irányelveket. A Bizottság ennek érdekében minden tárgyalási fordulót követően jelentést tesz a Tanácsnak a tárgyalások alakulásáról, és adott esetben a tárgyalások során felmerülő nehézségekről.

3. cikk

Annyiban, amennyiben az 1. cikkben említett módosítások tárgya az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartozik, a Bizottságnak és a tagállamoknak a tárgyalási folyamat során helyénvaló szorosan együttműködniük egymással annak érdekében, hogy biztosítsák az Unió és tagállamai nemzetközi képviseletének egységességét.

4. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Bizottság.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. DŪKLAVS

---

(1)  HL L 297., 1988.10.31., 10. o.

1

(2)  HL L 297., 1988.10.31., 21. o.

2

---

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/20

---

A TANÁCS (EU) 2015/799 HATÁROZATA

(2015. május 18.)

a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményéhez az Európai Unió érdekében történő csatlakozásra a tagállamoknak adott felhatalmazásról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. cikkére, 53. cikkének (1) bekezdésére és 62. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | A Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek (IMO) a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményét (a továbbiakban: az egyezmény) 1995. július 7-én fogadták el az IMO által Londonban összehívott nemzetközi konferencián. |
| --- | --- |

(1)

A Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek (IMO) a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményét (a továbbiakban: az egyezmény) 1995. július 7-én fogadták el az IMO által Londonban összehívott nemzetközi konferencián.

| (2) | Az egyezmény 2012. szeptember 29-én lépett hatályba. |
| --- | --- |

(2)

Az egyezmény 2012. szeptember 29-én lépett hatályba.

| (3) | Az egyezmény nemzetközi szinten nagymértékben hozzájárul a halászati ágazat fejlesztéséhez az élet és a tulajdon biztonságának a tengeren történő előmozdítása révén, amivel a tengeri környezet védelméhez ugyancsak hozzájárul. Ezért az egyezmény rendelkezéseit kívánatos mielőbb végrehajtani. |
| --- | --- |

(3)

Az egyezmény nemzetközi szinten nagymértékben hozzájárul a halászati ágazat fejlesztéséhez az élet és a tulajdon biztonságának a tengeren történő előmozdítása révén, amivel a tengeri környezet védelméhez ugyancsak hozzájárul. Ezért az egyezmény rendelkezéseit kívánatos mielőbb végrehajtani.

| (4) | A tengeri halászat az egyik legveszélyesebb szakma, éppen ezért a megfelelő képzés és képesítések a balesetszám csökkentésének elengedhetetlenül fontos eszközei. A személyzetnek a tagállamok halászhajóinak fedélzetén való tartózkodása semmilyen körülmények között nem veszélyeztetheti a tengerbiztonságot. |
| --- | --- |

(4)

A tengeri halászat az egyik legveszélyesebb szakma, éppen ezért a megfelelő képzés és képesítések a balesetszám csökkentésének elengedhetetlenül fontos eszközei. A személyzetnek a tagállamok halászhajóinak fedélzetén való tartózkodása semmilyen körülmények között nem veszélyeztetheti a tengerbiztonságot.

| (5) | A harmadik országokkal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodások (a továbbiakban: a megállapodások) keretében fontos, hogy valamely tagállami lobogó alatt közlekedő halászhajók fedélzetén szolgálatot teljesítő személyzet a lobogó szerinti állam által elfogadott tanúsítványokkal igazolt megfelelő szakmai képesítésekkel rendelkezzen, mégpedig azért, hogy a megállapodásokban megállapított feltételek mellett lehetséges legyen tengerészeket felvenni. A tagállamoknak minden erejükkel azon kell lenniük, hogy az egyezmény alkalmazásakor elkerüljék a nemzetközi jog és az uniós jog közötti összeütközést, ideértve minden olyan esetleges hatást is, amely hátrányosan érintheti a megállapodások megkötését és végrehajtását. Ezen túlmenően az érintett harmadik országokat ösztönözni kell arra, hogy váljanak az egyezmény részes feleivé. |
| --- | --- |

(5)

A harmadik országokkal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodások (a továbbiakban: a megállapodások) keretében fontos, hogy valamely tagállami lobogó alatt közlekedő halászhajók fedélzetén szolgálatot teljesítő személyzet a lobogó szerinti állam által elfogadott tanúsítványokkal igazolt megfelelő szakmai képesítésekkel rendelkezzen, mégpedig azért, hogy a megállapodásokban megállapított feltételek mellett lehetséges legyen tengerészeket felvenni. A tagállamoknak minden erejükkel azon kell lenniük, hogy az egyezmény alkalmazásakor elkerüljék a nemzetközi jog és az uniós jog közötti összeütközést, ideértve minden olyan esetleges hatást is, amely hátrányosan érintheti a megállapodások megkötését és végrehajtását. Ezen túlmenően az érintett harmadik országokat ösztönözni kell arra, hogy váljanak az egyezmény részes feleivé.

| (6) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elő kívánja mozdítani a tengeri közlekedés biztonságát és a munkahelyi biztonságot, valamint a halászhajók fedélzetén szolgálatot teljesítő személyzet szakmai képesítésének a javítását. Az Unió az Európai Halászati Alapon és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapon keresztül pénzügyi támogatást nyújt a halászati ágazatban szervezett képzésekhez. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elő kívánja mozdítani a tengeri közlekedés biztonságát és a munkahelyi biztonságot, valamint a halászhajók fedélzetén szolgálatot teljesítő személyzet szakmai képesítésének a javítását. Az Unió az Európai Halászati Alapon és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapon keresztül pénzügyi támogatást nyújt a halászati ágazatban szervezett képzésekhez.

| (7) | Az egyezmény mellékletének I. fejezetében szereplő 7. előírás – a halászhajók legénysége egyes kategóriái szakmai képesítésének elismerésére vonatkozó uniós szabályok tekintetében – az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, és érinti a Szerződés rendelkezéseit és a másodlagos uniós jogszabályokat, különösen a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2), amennyiben a szóban forgó előírás olyan uniós polgárokat érint, akik egy tagállam vagy egy harmadik ország által kiállított releváns tanúsítvánnyal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(7)

Az egyezmény mellékletének I. fejezetében szereplő 7. előírás – a halászhajók legénysége egyes kategóriái szakmai képesítésének elismerésére vonatkozó uniós szabályok tekintetében – az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, és érinti a Szerződés rendelkezéseit és a másodlagos uniós jogszabályokat, különösen a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2), amennyiben a szóban forgó előírás olyan uniós polgárokat érint, akik egy tagállam vagy egy harmadik ország által kiállított releváns tanúsítvánnyal rendelkeznek.

| (8) | Az Unió nem lehet az egyezmény részes fele, mivel annak részes felei kizárólag államok lehetnek. |
| --- | --- |

(8)

Az Unió nem lehet az egyezmény részes fele, mivel annak részes felei kizárólag államok lehetnek.

| (9) | Egyes tagállamok még nem csatlakoztak az egyezményhez, mások viszont már megtették azt. Azok a tagállamok, amelyek még nem részes felei az egyezménynek, de a lobogójuk alatt közlekedő halászhajókkal, a halászhajók legénységének képzésére szolgáló intézményekkel vagy olyan kikötőkkel rendelkeznek, amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó tengerjáró halászhajókat is fogadnak, felkérést kapnak arra, hogy csatlakozzanak az egyezményhez. |
| --- | --- |

(9)

Egyes tagállamok még nem csatlakoztak az egyezményhez, mások viszont már megtették azt. Azok a tagállamok, amelyek még nem részes felei az egyezménynek, de a lobogójuk alatt közlekedő halászhajókkal, a halászhajók legénységének képzésére szolgáló intézményekkel vagy olyan kikötőkkel rendelkeznek, amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó tengerjáró halászhajókat is fogadnak, felkérést kapnak arra, hogy csatlakozzanak az egyezményhez.

| (10) | Amíg az összes olyan tagállam, amely a lobogója alatt közlekedő halászhajókkal, a halászhajók legénységének képzésére szolgáló intézményekkel vagy olyan kikötőkkel rendelkezik, amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó tengerjáró halászhajókat is fogadnak, nem csatlakozott az egyezményhez, addig az egyezményhez már csatlakozott minden tagállamnak élnie kell az egyezményben biztosított rugalmassággal, és biztosítania kell az uniós joggal való jogszabályi összeegyeztethetőséget – különösen ami az egyezmény melléklete I. fejezetének 10. előírásában szereplő, az egyenértékűségre vonatkozó rendelkezéseket illeti –, és az egyezmény alkalmazását össze kell hangolnia a 2005/36/EK irányelvvel. |
| --- | --- |

(10)

Amíg az összes olyan tagállam, amely a lobogója alatt közlekedő halászhajókkal, a halászhajók legénységének képzésére szolgáló intézményekkel vagy olyan kikötőkkel rendelkezik, amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó tengerjáró halászhajókat is fogadnak, nem csatlakozott az egyezményhez, addig az egyezményhez már csatlakozott minden tagállamnak élnie kell az egyezményben biztosított rugalmassággal, és biztosítania kell az uniós joggal való jogszabályi összeegyeztethetőséget – különösen ami az egyezmény melléklete I. fejezetének 10. előírásában szereplő, az egyenértékűségre vonatkozó rendelkezéseket illeti –, és az egyezmény alkalmazását össze kell hangolnia a 2005/36/EK irányelvvel.

| (11) | Az egyezményhez még nem csatlakozott tagállamokból érkező migráns munkavállalók szakmai képesítésének a 2005/36/EK irányelv szerinti elismerése mellett az egyezményhez csatlakozott minden egyes tagállamnak meg kell győződnie arról, hogy az érintett munkavállaló szakmai képesítéséről a megfelelő vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy az megfelel az egyezményben megállapított minimumelőírásoknak. |
| --- | --- |

(11)

Az egyezményhez még nem csatlakozott tagállamokból érkező migráns munkavállalók szakmai képesítésének a 2005/36/EK irányelv szerinti elismerése mellett az egyezményhez csatlakozott minden egyes tagállamnak meg kell győződnie arról, hogy az érintett munkavállaló szakmai képesítéséről a megfelelő vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy az megfelel az egyezményben megállapított minimumelőírásoknak.

| (12) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanácsnak ezért fel kell hatalmaznia az említett tagállamokat arra, hogy az Európai Unió érdekében csatlakozzanak az egyezményhez, |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanácsnak ezért fel kell hatalmaznia az említett tagállamokat arra, hogy az Európai Unió érdekében csatlakozzanak az egyezményhez,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy az Unió hatáskörébe tartozó részek vonatkozásában csatlakozzanak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló, 1995. július 7-én elfogadott nemzetközi egyezményéhez.

A tagállamoknak – amikor az egyezmény 4. cikkének megfelelően megküldik az IMO főtitkára részére az ott előírt információkat – adott esetben az egyezmény melléklete I. fejezetének 10. előírására hivatkozva tájékoztatást kell nyújtaniuk az egyezmény hatálya alá tartozó halászhajók fedélzetén szolgálatot teljesítő személyzet alkalmassági bizonyítványainak elismerésére vonatkozó nemzeti rendelkezésekről, figyelemmel a képesítések elismerésére vonatkozó releváns uniós jogszabályokban meghatározott kötelezettségeikre.

2. cikk

Azoknak a tagállamoknak, amelyek még nem részes felei az egyezménynek, de a lobogójuk alatt közlekedő halászhajókkal, a halászhajók legénységének képzésére szolgáló intézményekkel vagy olyan kikötőkkel rendelkeznek, amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó tengerjáró halászhajókat is fogadnak, törekedniük kell azon lépések megtételére, amelyek ahhoz szükségesek, hogy csatlakozási okirataikat ésszerű időn belül, lehetőség szerint 2017. május 23-ig a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet főtitkáránál letétbe helyezzék. A Bizottság 2018. május 23-ig az egyezményhez való csatlakozás folyamatának előrehaladását vizsgáló jelentést nyújt be a Tanácsnak.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. SEILE

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK irányelve a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

2

---

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/22

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/800 HATÁROZATA

(2015. május 21.)

az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia). A 2013/233/KKBP határozat 2015. május 21-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia). A 2013/233/KKBP határozat 2015. május 21-én hatályát veszti.

| (2) | A Tanács 2014. május 20-án elfogadta a 2013/233/KKBP határozat módosításáról szóló 2014/294/KKBP határozatot (2), amely a 2015. május 21-ig tartó időszakra pénzügyi referenciaösszeget biztosít. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2014. május 20-án elfogadta a 2013/233/KKBP határozat módosításáról szóló 2014/294/KKBP határozatot (2), amely a 2015. május 21-ig tartó időszakra pénzügyi referenciaösszeget biztosít.

| (3) | A líbiai biztonsági és politikai helyzet következtében az EUBAM Líbia személyi állományát 2014 végén áthelyezték és annak létszámát lecsökkentették, amelyet 2015 folyamán még tovább csökkentettek. Az EUBAM Líbia stratégiai felülvizsgálatának megállapításai alapján a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) úgy határozott, hogy a misszió szüneteltetett státuszát fent kell tartani és a missziót további hat hónappal, 2015. november 21-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

A líbiai biztonsági és politikai helyzet következtében az EUBAM Líbia személyi állományát 2014 végén áthelyezték és annak létszámát lecsökkentették, amelyet 2015 folyamán még tovább csökkentettek. Az EUBAM Líbia stratégiai felülvizsgálatának megállapításai alapján a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) úgy határozott, hogy a misszió szüneteltetett státuszát fent kell tartani és a missziót további hat hónappal, 2015. november 21-ig meg kell hosszabbítani.

| (4) | A 2013/233/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2013/233/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését, |
| --- | --- |

(5)

Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/233/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a 4. cikk (4) bekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

a 4. cikk (4) bekezdését el kell hagyni;

| 2. | a 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   Az EUBAM Líbiát a hatálya alá tartozó területen a misszióvezető képviseli. A misszióvezető – általános felelőssége mellett – átruházhatja a személyzeti és a pénzügyi kérdésekkel kapcsolatos irányítás feladatait az EUBAM Líbia állományának tagjaira.”; |
| --- | --- | --- |

2.

a 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Az EUBAM Líbiát a hatálya alá tartozó területen a misszióvezető képviseli. A misszióvezető – általános felelőssége mellett – átruházhatja a személyzeti és a pénzügyi kérdésekkel kapcsolatos irányítás feladatait az EUBAM Líbia állományának tagjaira.”

| b) | a (4) és (8) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a (4) és (8) bekezdést el kell hagyni;

| 3. | a 7. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A nemzetközi és helyi személyzet alkalmazási feltételeit, valamint jogait és kötelezettségeit az EUBAM Líbia és a személyzet adott tagja között megkötendő szerződésben kell meghatározni.”; |
| --- | --- |

3.

a 7. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A nemzetközi és helyi személyzet alkalmazási feltételeit, valamint jogait és kötelezettségeit az EUBAM Líbia és a személyzet adott tagja között megkötendő szerződésben kell meghatározni.”

| 4. | a szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „12a. cikk
  Jogi rendelkezések
  Az EUBAM Líbia e határozat végrehajtása érdekében szolgáltatásokat és árukat szerezhet be, szerződéseket és igazgatási megállapodásokat köthet, személyzetet alkalmazhat, bankszámlát tarthat fenn, vagyoni eszközöket szerezhet és idegeníthet el, teljesítheti kötelezettségeit, valamint bírósági eljárásban félként vehet részt.”; |
| --- | --- |

4.

a szöveg a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

Jogi rendelkezések

Az EUBAM Líbia e határozat végrehajtása érdekében szolgáltatásokat és árukat szerezhet be, szerződéseket és igazgatási megállapodásokat köthet, személyzetet alkalmazhat, bankszámlát tarthat fenn, vagyoni eszközöket szerezhet és idegeníthet el, teljesítheti kötelezettségeit, valamint bírósági eljárásban félként vehet részt.”

| 5. | a 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk
  Pénzügyi rendelkezések
  (1)   Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. május 22-től2014. május 21-ig terjedő időszakra 30 300 000 EUR.
  Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. május 22-től2015. november 21-ig terjedő időszakra 26 200 000 EUR.
  (2)   Valamennyi kiadást az Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni. Természetes és jogi személyek korlátozás nélkül részt vehetnek az EUBAM Líbia keretében kiírt közbeszerzési pályázatokon. Ezenkívül az EUBAM Líbia keretében vásárolt áruk esetében nem kell alkalmazni az áruk származására vonatkozó szabályt. A misszió – a Bizottság jóváhagyásától függően – technikai megállapodásokat köthet uniós tagállamokkal, a fogadó állammal, a részt vevő harmadik államokkal és az egyéb nemzetközi szereplőkkel a felszereléseknek, a szolgáltatásoknak és a helyiségeknek az EUBAM Líbia számára való beszerzését illetően.
  (3)   Az EUBAM Líbia felel a misszió költségvetésének végrehajtásáért. Az EUBAM Líbia e célból megállapodást ír alá a Bizottsággal.
  (4)   Az EUBAM Líbia és annak személyi állománya jogállására vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, 2015. május 22-től kezdődően az EUBAM Líbia felel a megbízatás végrehajtásából fakadó valamennyi követelésért vagy kötelezettségért, kivéve a misszióvezető súlyos kötelességszegésével kapcsolatos követeléseket, amelyekért a misszióvezető maga viseli a felelősséget.
  (5)   A pénzügyi rendelkezések végrehajtása nem sértheti a 4., 5. és 6. cikkben meghatározott parancsnoki láncot, valamint az EUBAM Líbia operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását és a csapatok interoperabilitását is.
  (6)   A kiadások a (3) bekezdésben említett megállapodás aláírásának napjától számolhatók el.”; |
| --- | --- |

5.

a 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. május 22-től2014. május 21-ig terjedő időszakra 30 300 000 EUR.

Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. május 22-től2015. november 21-ig terjedő időszakra 26 200 000 EUR.

(2)   Valamennyi kiadást az Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni. Természetes és jogi személyek korlátozás nélkül részt vehetnek az EUBAM Líbia keretében kiírt közbeszerzési pályázatokon. Ezenkívül az EUBAM Líbia keretében vásárolt áruk esetében nem kell alkalmazni az áruk származására vonatkozó szabályt. A misszió – a Bizottság jóváhagyásától függően – technikai megállapodásokat köthet uniós tagállamokkal, a fogadó állammal, a részt vevő harmadik államokkal és az egyéb nemzetközi szereplőkkel a felszereléseknek, a szolgáltatásoknak és a helyiségeknek az EUBAM Líbia számára való beszerzését illetően.

(3)   Az EUBAM Líbia felel a misszió költségvetésének végrehajtásáért. Az EUBAM Líbia e célból megállapodást ír alá a Bizottsággal.

(4)   Az EUBAM Líbia és annak személyi állománya jogállására vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, 2015. május 22-től kezdődően az EUBAM Líbia felel a megbízatás végrehajtásából fakadó valamennyi követelésért vagy kötelezettségért, kivéve a misszióvezető súlyos kötelességszegésével kapcsolatos követeléseket, amelyekért a misszióvezető maga viseli a felelősséget.

(5)   A pénzügyi rendelkezések végrehajtása nem sértheti a 4., 5. és 6. cikkben meghatározott parancsnoki láncot, valamint az EUBAM Líbia operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását és a csapatok interoperabilitását is.

(6)   A kiadások a (3) bekezdésben említett megállapodás aláírásának napjától számolhatók el.”

| 6. | a szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „13a. cikk
  Projektegység
  (1)   Az EUBAM Líbián belül projektegységet kell létrehozni olyan projektek meghatározása és végrehajtása céljából, amelyek összhangban vannak a misszió célkitűzéseivel és hozzájárulnak a misszió megbízatásának teljesítéséhez. Az EUBAM Líbia adott esetben támogatást és tanácsadást biztosít a tagállamok és a harmadik államok által saját hatáskörben, az EUBAM Líbia megbízatásához kapcsolódó területeken és annak célkitűzéseit támogatva végrehajtott projektek kapcsán.
  (2)   A (3) bekezdésre is figyelemmel az EUBAM Líbia felhatalmazást kap arra, hogy az EUBAM Líbia egyéb tevékenységeivel összhangban álló, azokat kiegészítő projektek végrehajtása céljából igénybe vegye a tagállamok vagy harmadik államok pénzügyi hozzájárulásait, az alábbi esetekben:






  — | a projekt szerepel e határozat pénzügyi kimutatásában, vagy |
| --- | --- | --- |

6.

a szöveg a következő cikkel egészül ki:

„13a. cikk

Projektegység

(1)   Az EUBAM Líbián belül projektegységet kell létrehozni olyan projektek meghatározása és végrehajtása céljából, amelyek összhangban vannak a misszió célkitűzéseivel és hozzájárulnak a misszió megbízatásának teljesítéséhez. Az EUBAM Líbia adott esetben támogatást és tanácsadást biztosít a tagállamok és a harmadik államok által saját hatáskörben, az EUBAM Líbia megbízatásához kapcsolódó területeken és annak célkitűzéseit támogatva végrehajtott projektek kapcsán.

(2)   A (3) bekezdésre is figyelemmel az EUBAM Líbia felhatalmazást kap arra, hogy az EUBAM Líbia egyéb tevékenységeivel összhangban álló, azokat kiegészítő projektek végrehajtása céljából igénybe vegye a tagállamok vagy harmadik államok pénzügyi hozzájárulásait, az alábbi esetekben:

—

a projekt szerepel e határozat pénzügyi kimutatásában, vagy

| — | a projekt a megbízatás ideje alatt kerül be a pénzügyi kimutatásba a kimutatásnak a misszióvezető kérésére történő módosítása révén. |
| --- | --- |

—

a projekt a megbízatás ideje alatt kerül be a pénzügyi kimutatásba a kimutatásnak a misszióvezető kérésére történő módosítása révén.

Az EUBAM Líbia megállapodást köt ezen államokkal többek között arról, hogy milyen konkrét eljárásokat kell alkalmazni a harmadik felek részéről felmerülő azon panaszok kezelésére, amelyek az említett államok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök kezelése során az EUBAM Líbia által hozott intézkedésekkel vagy az általa elkövetett mulasztásokkal okozott károkkal kapcsolatban merülnek fel. Az említett államok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök kezelése során az EUBAM Líbia által hozott intézkedésekért vagy az általa elkövetett mulasztásokért való felelősséget a hozzájáruló államok semmilyen esetben sem háríthatják az Unióra vagy a főképviselőre.

(3)   A projektegység számára harmadik államok által biztosított pénzügyi hozzájárulások elfogadására a PBB általi jóváhagyás alapján kerülhet sor.”

| 7. | a 16. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezt a határozatot 2015. november 21-ig kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

7.

a 16. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2015. november 21-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2015. május 22-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. RINKĒVIČS

---

(1)  A Tanács 2013/233/KKBP határozata (2013. május 22.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya [helyesen: EUBAM Líbia]) (HL L 138., 2013.5.24., 15. o.).

1

(2)  A Tanács 2014/294/KKBP határozata (2014. május 20.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya [helyesen: EUBAM Líbia]) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról (HL L 151., 2014.5.21., 24. o.).

2

---

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/801 HATÁROZATA

(2015. május 20.)

a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a kiskereskedelemben alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciakövetelményeket megállapító referenciadokumentumról

(az értesítés a C(2015) 3234. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 25-i 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1221/2009/EK rendelet arra kötelezi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és más érdekeltekkel konzultálva ágazati referenciadokumentumokat dolgozzon ki. Ezekben az ágazati referenciadokumentumokban meghatározott ágazatok legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatát, környezeti teljesítménymutatóit, valamint – szükség szerint – a különböző környezeti teljesítményszintek azonosítására szolgáló kiválósági referenciaértékeket (referenciakövetelményeket) és értékelési rendszereket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

Az 1221/2009/EK rendelet arra kötelezi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és más érdekeltekkel konzultálva ágazati referenciadokumentumokat dolgozzon ki. Ezekben az ágazati referenciadokumentumokban meghatározott ágazatok legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatát, környezeti teljesítménymutatóit, valamint – szükség szerint – a különböző környezeti teljesítményszintek azonosítására szolgáló kiválósági referenciaértékeket (referenciakövetelményeket) és értékelési rendszereket kell megállapítani.

| (2) | A szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló, 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelet szerint ágazati és ágazatközi referenciadokumentumok elfogadása céljából az ágazatok tájékoztató jellegű jegyzékét meghatározó munkaterv elkészítése tárgyában a Bizottság által közreadott közlemény (2) meghatározza az ágazati és az ágazatközi referenciadokumentumok kidolgozásának munkatervét és a munkafolyamat során kiemelten kezelendő ágazatok indikatív jegyzékét, amely a nagy- és a kiskereskedelmet is tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló, 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelet szerint ágazati és ágazatközi referenciadokumentumok elfogadása céljából az ágazatok tájékoztató jellegű jegyzékét meghatározó munkaterv elkészítése tárgyában a Bizottság által közreadott közlemény (2) meghatározza az ágazati és az ágazatközi referenciadokumentumok kidolgozásának munkatervét és a munkafolyamat során kiemelten kezelendő ágazatok indikatív jegyzékét, amely a nagy- és a kiskereskedelmet is tartalmazza.

| (3) | A meghatározott ágazatok legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatát és környezeti teljesítménymutatóit, valamint – szükség szerint – a különböző környezeti teljesítményszintek azonosítására szolgáló kiválósági referenciaértékeket (referenciakövetelményeket) és értékelési rendszereket megállapító ágazati referenciadokumentumok azért szükségesek, hogy a szervezetek jobban összpontosíthassanak az adott ágazat legfontosabb környezeti tényezőire. |
| --- | --- |

(3)

A meghatározott ágazatok legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatát és környezeti teljesítménymutatóit, valamint – szükség szerint – a különböző környezeti teljesítményszintek azonosítására szolgáló kiválósági referenciaértékeket (referenciakövetelményeket) és értékelési rendszereket megállapító ágazati referenciadokumentumok azért szükségesek, hogy a szervezetek jobban összpontosíthassanak az adott ágazat legfontosabb környezeti tényezőire.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1221/2009/EK rendelet 49. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1221/2009/EK rendelet 49. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kiskereskedelemben alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciakövetelményeket megállapító referenciadokumentumot a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Az EMAS keretében nyilvántartásba vett, a kiskereskedelemben működő szervezetek a környezetvédelmi nyilatkozatban kötelesek bemutatni, hogy a környezeti teljesítményük javítása érdekében megtenni tervezett intézkedések és lépések meghatározásában és az esetleges kiemelt területek kijelölésében hogyan használták fel az ágazati referenciadokumentumban megállapított legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot és kiválósági referenciakövetelményeket.

3. cikk

Az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetek számára az ágazati referenciadokumentumban megállapított referenciakövetelmények teljesítése nem kötelező, az EMAS önkéntes jellegéből fakadóan maguk az érintett szervezetek dönthetik el a költségek és a hasznok elemzése alapján, hogy számukra reális-e megfelelni ezeknek a követelményeknek.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 20-án.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 342., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL C 358., 2011.12.8., 2. o.

2

---

MELLÉKLET

1.   BEVEZETÉS

Ez a dokumentum az első a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében kidolgozott ágazati referenciadokumentumok (ÁRD) között. A dokumentum tartalmának jobb megértése érdekében ez a bevezetés vázlatosan ismerteti ezen ÁRD jogi hátterét és használatának módját.

Az ÁRD egy részletes tudományos és szakpolitikai jelentésen (1) alapszik, amelyet az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának (JRC) hét intézete közül az egyik, a Technológiai Jövőkutatási Intézet (IPTS) állított össze.

Jogi háttér

A közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert (EMAS) eredetileg az 1836/93/EGK tanácsi rendelet (2) hozta létre és nyitotta meg a szervezetek önkéntes részvétele előtt. Az azóta eltelt időszakban a szabályozás két felülvizsgálaton ment át:

| — | a 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), |
| --- | --- |

—

a 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3),

| — | az 1221/2009/EK rendelet. |
| --- | --- |

—

az 1221/2009/EK rendelet.

A 2010. január 11-én hatályba lépett legutóbbi felülvizsgálat egyik fontos új eleme az egyes ágazatok legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatát tükröző ágazati referenciadokumentumok (ÁRD) kidolgozására vonatkozó rendelkezés, amely az 1221/2009/EK rendelet 46. cikkében található. Ezek a dokumentumok az adott ágazat legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatát, környezeti teljesítménymutatóit, valamint – szükség szerint – a különböző teljesítményszintek azonosítására szolgáló kiválósági referenciakövetelményeket és értékelési rendszereket írják le.

A dokumentum értelmezése és használata

A környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) önkéntes részvételen alapuló rendszer azon szervezetek számára, amelyek folyamatosan mérsékelni kívánják tevékenységük környezetre gyakorolt káros hatásait. Ezen a kereten belül a jelen ágazati referenciadokumentum (ÁRD) ágazatspecifikus iránymutatást tartalmaz a kiskereskedelem számára, több javítási lehetőségre rámutat, és ismerteti a legjobb gyakorlatnak számító különböző eljárásokat. Az ÁRD-ből segítséghez és támogatáshoz juthatnak, ötleteket és ihletet meríthetnek, gyakorlati és műszaki útmutatást kaphatnak mindazok a szervezetek, amelyek javítani kívánják környezeti teljesítményüket.

Az ÁRD elsősorban azoknak a szervezeteknek szól, amelyek már nyilvántartásba vannak véve az EMAS keretében, másodsorban azoknak, amelyek a jövőben kívánják magukat nyilvántartásba vétetni, harmadsorban pedig azoknak, amelyek vagy másféle környezetvédelmi vezetési rendszert vezettek be, vagy nem rendelkeznek formális környezetvédelmi vezetési rendszerrel, de környezeti teljesítményük javítása érdekében szeretnének többet megtudni a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatról. Ebből fakadóan e dokumentum célja a kiskereskedelemben működő összes szervezet és szereplő támogatása abban, hogy a számára – akár közvetlenül, akár közvetett módon – releváns környezetvédelmi tényezőkre összpontosíthasson, illetve abban, hogy megismerhesse a legjobbnak tartott gyakorlatot, a környezeti teljesítményének mérésére alkalmas, az adott ágazat szempontjából releváns környezeti teljesítménymutatókat, valamint a kiválósági referenciakövetelményeket.

Az 1221/2009/EK rendelet szerint az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezeteknek környezetvédelmi nyilatkozatot kell készíteniük (4. cikk (1) bekezdés d) pont). A környezeti teljesítmény értékelése során figyelembe kell venni a vonatkozó ÁRD-t. Az EMAS rendszerben való részvételhez szükséges lépéseket meghatározó felhasználói útmutatót létrehozó 2013/131/EU bizottsági határozat (4) (az „EMAS felhasználói útmutató”) szintén utal az EMAS ágazati referenciadokumentumainak jogi jellegére. Mind az EMAS felhasználói útmutató, mind e határozat kimondja, hogy az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetek kötelesek egyértelműen ismertetni környezetvédelmi nyilatkozatukban, hogy hogyan vették figyelembe az ÁRD-t (ha már létezik), azaz hogyan használták fel az ÁRD-t a környezeti teljesítményük (további) javítása érdekében megtenni tervezett intézkedések és lépések meghatározásában, illetőleg esetleges ilyen irányú prioritásaik megállapításában. E határozat emellett azt is kimondja, hogy a meghatározott kiválósági referenciakövetelményeket nem kötelező teljesíteni, az EMAS önkéntes jellegéből fakadóan maguk az érintett szervezetek dönthetik el a költségek és a hasznok elemzése alapján, hogy számukra reális-e megfelelni ezeknek a követelményeknek.

Az e dokumentumban található információk alapját azok az adatok képezik, amelyeket maguk az érdekeltek bocsátottak közvetlenül rendelkezésre, majd pedig az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja elemzésnek vetett alá. Egy szakértőkből és ágazati érdekeltekből álló műszaki munkacsoport az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjával együttműködésben véleményezte a dokumentumban szereplő referenciakövetelményeket, majd végül megállapodásra jutott róluk és elfogadta őket. Ennek alapján kijelenthető, hogy az alkalmazandó ágazatspecifikus környezeti teljesítménymutatókra és a kiválósági referenciakövetelményekre vonatkozóan e dokumentumban található információk olyan környezeti teljesítményszinteket képviselnek, amelyeket az ágazat legjobban teljesítő szervezetei képesek elérni. A környezetvédelmi nyilatkozattal kapcsolatban az 1221/2009/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja a rendelet IV. mellékletére utal, amely kimondja, hogy a környezetvédelmi nyilatkozatnak tartalmaznia kell egy jelentést az alapmutatókról, illetőleg az egyéb létező releváns környezeti teljesítménymutatókról. Ezek az „egyéb létező releváns környezeti teljesítménymutatók” (IV. melléklet C.3. pont) a környezetvédelmi nyilatkozatban megjelölt specifikusabb környezeti tényezőkhöz kapcsolódnak, és a jelentésben az alapmutatók mellett ezekről is be kell számolni. Ennek során figyelembe kell venni az ÁRD-ben foglaltakat is (IV. melléklet C.3. pont). Műszakilag indokolható esetben a szervezet megállapíthatja, hogy az EMAS-alapmutatók vagy az ÁRD-ben bemutatott ágazatspecifikus mutatók közül egy vagy több nem releváns az ő szempontjából; ilyenkor erről vagy ezekről a mutatókról nem kell beszámolnia a jelentésben. Ha például egy kiskereskedő nem kereskedik élelmiszerrel, akkor nem kell beszámolnia az élelmiszerek hűtésére szolgáló kereskedelmi hűtőbútorok energiahatékonyságát leíró mutatókról, hiszen ezek az ő szempontjából nem relevánsak. A releváns mutatók megválasztásakor figyelembe kell venni, hogy egyes mutatók szorosan kapcsolódnak a legjobb gyakorlat egyes elemeinek alkalmazásához. Ezek a mutatók tehát csak olyan szervezetek esetében alkalmazhatók, amelyek a legjobb környezetvédelmi gyakorlat ezen elemeit alkalmazzák. Ugyanakkor ha egy szervezet szempontjából a legjobb környezetvédelmi gyakorlat egy adott eleme megfelelő, akkor abban az esetben is ajánlatos beszámolnia jelentésében a kapcsolódó mutatóról, ha az adott elemet nem alkalmazza, legalább azért, hogy létrehozzon egyfajta viszonyítási alapot.

Azokat a mutatókat választottuk ki bemutatásra, amelyeket az ágazat példaértékű szervezetei a leggyakrabban alkalmaznak. A szervezetek ellenőrizhetik, hogy a kiválasztott környezeti teljesítménymutatók (vagy azok esetleges alternatívái) közül melyek a legmegfelelőbbek egy-egy esetben.

Az EMAS környezetvédelmi hitelesítő ellenőrizni fogja, hogy a szervezet a környezetvédelmi nyilatkozatának elkészítésekor figyelembe vette-e, illetőleg hogyan vette figyelembe az ÁRD-t (1221/2009/EK rendelet 18. cikk (5) bekezdés d) pont). Ez azt jelenti, hogy tevékenységük megkezdésekor az akkreditált környezetvédelmi hitelesítőknek bizonyítékokat kell beszerezniük a szervezettől arra vonatkozóan, hogy az hogyan vette figyelembe az ÁRD-t. Az ÁRD-ben bemutatott kiválósági referenciakövetelmények teljesülését nem fogják ellenőrizni, azt viszont igen, hogy a szervezet hogyan használta fel az ÁRD-t mintegy iránytűként azoknak a megfelelő önkéntes intézkedéseknek a meghatározásában, amelyeket végrehajtva javíthatja környezeti teljesítményét.

Az EMAS keretében a nyilvántartásba vétel folyamatosan zajlik. Ez azt jelenti, hogy minden olyan alkalommal, amikor egy szervezet elhatározza környezeti teljesítményének javítását (és értékeli addigi teljesítményét), célszerű elolvasnia az ÁRD-t egy-egy témában, és ötletet merítenie az ott leírtakból a tekintetben, hogy következő lépésként mely kérdésekkel foglalkozzon.

Az ágazati referenciadokumentum felépítése

A dokumentum négy fejezetből áll. Az 1. fejezet bemutatja az EMAS jogi hátterét és a dokumentum használatának módját, míg a 2. fejezet ezen ÁRD alkalmazási területét határozza meg. A 3. fejezet röviden ismerteti a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat egyes elemeit, és tájékoztatást ad alkalmazhatóságukról, ezen belül főként arról, hogy alkalmazhatók-e új és meglévő létesítmények és/vagy új és meglévő üzletek, illetőleg a kis- és középvállalkozások esetében. A fejezet a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden egyes eleme esetében megadja a kapcsolódó környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciakövetelményeket. Minden egyes felvázolt intézkedéshez és technikához több környezeti teljesítménymutató tartozik, tekintettel arra, hogy a gyakorlatban is többféle különböző mutatót használnak.

Végül a 4. fejezet egy átfogó táblázatban veszi sorra a legfontosabb környezeti teljesítménymutatókat, valamint a hozzájuk tartozó magyarázatokat és kiválósági referenciakritériumokat.

2.   ALKALMAZÁSI TERÜLET

Ez az ÁRD a kiskereskedelmi szervezeteknél megvalósuló környezetvédelmi vezetéssel foglalkozik. Az ágazatot a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerét megállapító 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti 47-es NACE-kód határozza meg: „kiskereskedelem (kivéve: gépjármű, motorkerékpár)”. A kategória nem tartalmazza a kiskereskedelmi szolgáltatásokat, például az éttermeket, a fodrászatokat vagy az utazási irodákat.

A dokumentum a kiskereskedelmi üzletekben árusított termékek teljes értékláncára kiterjed, ahogyan azt a következő input-output séma szemlélteti:

A kiskereskedelem területén működő szervezetek által kezelendő legfontosabb környezeti tényezőket a 2.1. táblázat mutatja be.

A táblázat minden egyes kategória esetében megadja az ezen ÁRD-ben tárgyalt környezeti tényezőket. Ezek azok a tényezők, amelyek a kiskereskedők szempontjából a legrelevánsabbak; ugyanakkor azt, hogy egy adott kiskereskedőnek mely környezeti tényezőkkel kell foglalkoznia, eseti alapon kell meghatározni. Egyes környezeti tényezők, például a szennyvíz, a veszélyes hulladék, a biológiai sokféleség vagy az anyagok más területeken is relevánsak lehetnek, mint amelyek esetében a táblázat megemlíti őket.

2.1. táblázat

Az e dokumentumban tárgyalt legfontosabb környezeti tényezők

| Kategória | Jelleg (6) | Az e dokumentumban tárgyalt tényezők |
| --- | --- | --- |
| Energiahatékonyság | Közvetlen | Épület, fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszer, áruhűtés, világítás, berendezések, megújuló energia, az energiafelhasználás figyelemmel kísérése |
| Levegőszennyezés | Közvetlen | Hűtőközegek |
| Beszállítói lánc | Közvetett | Üzleti stratégiák, termékprioritások, javítási mechanizmusok, választékszűrés, környezeti kritériumok, tájékoztatás és terjesztés, környezetvédelmi címkézés (beleértve a saját márkanévvel forgalmazott termékeket (7) is) |
| Fuvarozás és logisztika | Közvetlen/közvetett | Nyomon követés, beszerzés, döntéshozatal, szállítási módok, elosztási hálózat, munkatervezés, csomagolás tervezése |
| Hulladék | Közvetlen | Élelmiszer-hulladék, csomagolás, visszavételi rendszerek |
| Anyagok és erőforrások | Közvetlen | Papírfogyasztás |
| Víz | Közvetlen | Esővíz összegyűjtése és kezelése |
| Hatás a fogyasztókra | Közvetett | A fogyasztáshoz kapcsolódó környezeti tényezők, például műanyag bevásárlótáskák |

Kategória

Jelleg (6)

Az e dokumentumban tárgyalt tényezők

Energiahatékonyság

Közvetlen

Épület, fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszer, áruhűtés, világítás, berendezések, megújuló energia, az energiafelhasználás figyelemmel kísérése

Levegőszennyezés

Közvetlen

Hűtőközegek

Beszállítói lánc

Közvetett

Üzleti stratégiák, termékprioritások, javítási mechanizmusok, választékszűrés, környezeti kritériumok, tájékoztatás és terjesztés, környezetvédelmi címkézés (beleértve a saját márkanévvel forgalmazott termékeket (7) is)

Fuvarozás és logisztika

Közvetlen/közvetett

Nyomon követés, beszerzés, döntéshozatal, szállítási módok, elosztási hálózat, munkatervezés, csomagolás tervezése

Hulladék

Közvetlen

Élelmiszer-hulladék, csomagolás, visszavételi rendszerek

Anyagok és erőforrások

Közvetlen

Papírfogyasztás

Víz

Közvetlen

Esővíz összegyűjtése és kezelése

Hatás a fogyasztókra

Közvetett

A fogyasztáshoz kapcsolódó környezeti tényezők, például műanyag bevásárlótáskák

A fentieknek megfelelően a „legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat” különböző elemeit a következő csoportokba soroljuk:

| — | azok az elemek, amelyek az energiahatékonyságot javítják (a hűtőközegek kezelését is ideértve), |
| --- | --- |

—

azok az elemek, amelyek az energiahatékonyságot javítják (a hűtőközegek kezelését is ideértve),

| — | azok az elemek, amelyek a kiskereskedelmi beszállítói láncok környezeti szempontból vett fenntarthatóságát javítják, |
| --- | --- |

—

azok az elemek, amelyek a kiskereskedelmi beszállítói láncok környezeti szempontból vett fenntarthatóságát javítják,

| — | azok az elemek, amelyek a fuvarozási és logisztikai műveleteket javítják, |
| --- | --- |

—

azok az elemek, amelyek a fuvarozási és logisztikai műveleteket javítják,

| — | a hulladékokkal kapcsolatos elemek, |
| --- | --- |

—

a hulladékokkal kapcsolatos elemek,

| — | az egyéb elemek (papírfogyasztás csökkentése és környezetbarátabb papírtípus alkalmazása a kereskedelmi kiadványokban, esővíz összegyűjtése és hasznosítása, a fogyasztók környezettel kapcsolatos magatartásának befolyásolása). |
| --- | --- |

—

az egyéb elemek (papírfogyasztás csökkentése és környezetbarátabb papírtípus alkalmazása a kereskedelmi kiadványokban, esővíz összegyűjtése és hasznosítása, a fogyasztók környezettel kapcsolatos magatartásának befolyásolása).

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat felsorolt elemei lefedik az ágazat legfontosabb környezeti tényezőit.

3.   LEGJOBB KÖRNYEZETVÉDELMI VEZETÉSI GYAKORLAT, ÁGAZATI KÖRNYEZETI TELJESÍTMÉNYMUTATÓK ÉS KIVÁLÓSÁGI REFERENCIAKÖVETELMÉNYEK A KISKERESKEDELEMBEN

3.1.   Energiahatékonyság, hűtőközegek kezelése

3.1.1.   Az épületek külső térelhatároló rendszereinek tervezése és átalakítása az energiahatékonyság optimalizálása érdekében

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők meglévő épületeik külső térelhatároló rendszereit – a 3.1. táblázatban bemutatott vagy azokhoz hasonló intézkedések alkalmazásával – oly módon alakítják át, hogy elfogadható és reális szintre csökkenjenek az energiaveszteségek. A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők az épületek külső térelhatároló rendszereit – különösen új épületek esetében – oly módon optimalizálják, hogy a meglévő szabályzatok követelményein túlmutató követelmények is teljesüljenek.

3.1. táblázat

Az épület külső térelhatároló rendszereinek elemei és a kapcsolódó műszaki megoldások

| A külső térelhatároló rendszer eleme | Műszaki megoldás |
| --- | --- |
| Fal, homlokzat, tető, födém, pincefödém | Hőszigetelő anyagok cseréje |
| A hőszigetelés vastagságát növelő megoldások |
| Ablakok, üvegburkolatok | Hatékonyabb üvegezés alkalmazása |
| Hatékonyabb tokok és keretek alkalmazása |
| Árnyékolás | Külső és belső árnyékolók alkalmazása |
| Légzárás | Ajtók feljavítása |
| Gyorsan záródó ajtók |
| Tömítés alkalmazása |
| Pufferzónák közbeiktatása |
| Teljes térelhatároló rendszer | Tájolás |
| Karbantartás |

A külső térelhatároló rendszer eleme

Műszaki megoldás

Fal, homlokzat, tető, födém, pincefödém

Hőszigetelő anyagok cseréje

A hőszigetelés vastagságát növelő megoldások

Ablakok, üvegburkolatok

Hatékonyabb üvegezés alkalmazása

Hatékonyabb tokok és keretek alkalmazása

Árnyékolás

Külső és belső árnyékolók alkalmazása

Légzárás

Ajtók feljavítása

Gyorsan záródó ajtók

Tömítés alkalmazása

Pufferzónák közbeiktatása

Teljes térelhatároló rendszer

Tájolás

Karbantartás

Alkalmazhatóság

Műszaki szempontból minden új és meglévő épület vagy épületrész esetében alkalmazható. A bérlők megkísérelhetik befolyásolni az épület tulajdonosát, és tisztában kell lenniük azzal, hogy energiahatékonyságukban mennyire fontos szerepet játszanak az épület külső térelhatároló szerkezetei. Az épület külső térelhatároló rendszereinek átalakítása jelentős ráfordítást igényel. A költségmegtakarítás általában hosszú megtérülési idő mellett realizálódik, ezért a költségek csökkentése érdekében e megoldás alkalmazását az üzlet más nagyobb átalakításával együtt érdemes megfontolni (például belső elrendezés, világítás, biztonság, teherhordó szerkezet, bővítés stb.).

A megoldás általában csak korlátozott mértékben alkalmazható a kisvállalkozásoknál
   (8), mert nagy ráfordítást igényel, és ezek a vállalkozások nem mindig képesek befolyásolni az épületeik jellemzőit.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M1) | Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M1)

Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása

| (M2) | Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása primer energiában kifejezve |
| --- | --- |

(M2)

Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása primer energiában kifejezve

| (K1) | A helyiségfűtésre, helyiséghűtésre és légkondicionálásra elfogyasztott energiamennyiségnek az eladótér 1 m2-ére vetített fajlagos értéke legfeljebb 0 kWh/m2év abban az esetben, ha az áruhűtés hulladékhője hasznosítható. Ha nem, akkor legfeljebb 40 kWh/m2 év új épületek, legfeljebb 55 kWh/m2 év meglévő épületek esetében (9). |
| --- | --- |

(K1)

A helyiségfűtésre, helyiséghűtésre és légkondicionálásra elfogyasztott energiamennyiségnek az eladótér 1 m2-ére vetített fajlagos értéke legfeljebb 0 kWh/m2év abban az esetben, ha az áruhűtés hulladékhője hasznosítható. Ha nem, akkor legfeljebb 40 kWh/m2 év új épületek, legfeljebb 55 kWh/m2 év meglévő épületek esetében (9).

3.1.2.   A meglévő és az új fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszerek tervezésének elvei

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők oly módon alakítják át meglévő fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszereiket, hogy csökkenjen az energiafogyasztás és javuljon a beltéri levegő minősége. A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők – innovatív rendszerek alkalmazásával – oly módon optimalizálják fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszereiket, hogy csökkenjen a primerenergia-igény és nőjön az energiahatékonyság.

A legjobb tervezési gyakorlat alkalmazásának eredményeképpen a szóban forgó rendszerek jól illeszkednek az épület térelhatároló szerkezeteihez, nincsenek túlméretezve, és az épület tájolása úgy van megválasztva, hogy minél kisebb legyen az energiafogyasztás. Az új üzletek esetében különösen a következők jöhetnek szóba: üvegfelületek alkalmazása, a hűtőbútorok hulladékhője, megújuló energiaforrások, hőszivattyúk és más innovatív rendszerek. A fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszerek fenntartása területén a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők nyomon követik a beltéri levegő minőségét, és energiagazdálkodási rendszereket alkalmaznak.

Alkalmazhatóság

Új épületekben teljes körűen alkalmazható. Meglévő épületekben a fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszerek átalakításával csökkenthető az energiafogyasztás, de az épület jellemzőitől függ, hogy a fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszerek átalakításával milyen mértékű csökkenés érhető el. Az alkalmazandó műszaki megoldások megválasztása szempontjából döntő szerepe van az éghajlati viszonyoknak. Meglévő épületek esetében gazdaságilag elfogadható részleges megoldás lehet az új fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszerek üzembe állítása, például kapcsolt energiatermelő egységek vagy hővisszanyerő rendszerek alkalmazása, illetőleg integrált tervezési koncepció követése (például passzív ház kialakítása). Az üzlet belső elrendezése nagyban befolyásolja a fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszerek hatékonyságát; ebből a szempontból különösen az áruhűtő rendszerek meghatározóak, amelyek nagy mennyiségű hulladékhő hasznosítására adnak lehetőséget.

A kisvállalkozások gyakran csak elhanyagolható mértékben képesek befolyásolni a fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszerek tervezését, bár ezeknek a vállalkozásoknak is ajánlatos részt venniük a fentiekben ismertetett elvek alkalmazásában, illetve szorgalmazniuk azt.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M1) | Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M1)

Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása

| (M2) | Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása primer energiában kifejezve |
| --- | --- |

(M2)

Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása primer energiában kifejezve

| (K1) | A helyiségfűtésre, helyiséghűtésre és légkondicionálásra elfogyasztott energiamennyiségnek az eladótér 1 m2-ére vetített fajlagos értéke legfeljebb 0 kWh/m2év abban az esetben, ha az áruhűtés hulladékhője hasznosítható. Ha nem, akkor legfeljebb 40 kWh/m2 év új épületek, legfeljebb 55 kWh/m2év meglévő épületek esetében. |
| --- | --- |

(K1)

A helyiségfűtésre, helyiséghűtésre és légkondicionálásra elfogyasztott energiamennyiségnek az eladótér 1 m2-ére vetített fajlagos értéke legfeljebb 0 kWh/m2év abban az esetben, ha az áruhűtés hulladékhője hasznosítható. Ha nem, akkor legfeljebb 40 kWh/m2 év új épületek, legfeljebb 55 kWh/m2év meglévő épületek esetében.

3.1.3.   Épületek integrált tervezése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében – annak érdekében, hogy csökkenjen az üzlet energiaigénye – az épület tervezése részben vagy egészben az integrált épülettervezés elvei szerint történik. Az integrált épülettervezés oly módon minimalizálja az épület energiafelhasználását és a kapcsolódó költségeket, hogy annak az épülethasználók a hőérzet szempontjából nem látják kárát. A lehetséges követelményekre a 3.2. táblázat mutat példákat.

3.2. táblázat

Példák az integrált épülettervezés követelményeire

| Követelmények | Példák a követelmények teljesítésének módjára |
| --- | --- |
| Az épület helyiségfűtési és helyiséghűtési célú energiaigényének 15 kWh/m2 év alatt kell lennie.
  A fajlagos hőterhelés nem lehet 10 W/m2-nél nagyobb.
  Az épületből nem szivároghat el óránként több levegő, mint teljes térfogatának 0,6-szerese.
  A teljes primerenergia-felhasználásnak 120 kWh/m2év alatt kell lennie. | A hőszigetelés megerősítése. Ajánlott U értékek: 0,15 W/m2K alatt.
  Hőhídmentes tervezés
  Az ablakok U értéke 0,85 W/m2K alatt van.
  Légzáró kialakítás. Mesterséges szellőztetés, hővisszanyerés a távozó levegőből
  Naphőenergia-hasznosító rendszerek vagy hőszivattyúk telepítése (a végső energiaigény nem tartalmazza a hőtermelés céljából helyben felhasznált naphőenergiát, illetve a hőtermelés céljából helyben felhasznált, a környezetből kinyert energiát) |

Követelmények

Példák a követelmények teljesítésének módjára

Az épület helyiségfűtési és helyiséghűtési célú energiaigényének 15 kWh/m2 év alatt kell lennie.

A fajlagos hőterhelés nem lehet 10 W/m2-nél nagyobb.

Az épületből nem szivároghat el óránként több levegő, mint teljes térfogatának 0,6-szerese.

A teljes primerenergia-felhasználásnak 120 kWh/m2év alatt kell lennie.

A hőszigetelés megerősítése. Ajánlott U értékek: 0,15 W/m2K alatt.

Hőhídmentes tervezés

Az ablakok U értéke 0,85 W/m2K alatt van.

Légzáró kialakítás. Mesterséges szellőztetés, hővisszanyerés a távozó levegőből

Naphőenergia-hasznosító rendszerek vagy hőszivattyúk telepítése (a végső energiaigény nem tartalmazza a hőtermelés céljából helyben felhasznált naphőenergiát, illetve a hőtermelés céljából helyben felhasznált, a környezetből kinyert energiát)

Alkalmazhatóság

Integrált épülettervezésre általában új épületek tervezésekor van lehetőség. Egyes elvei meglévő épületek esetében is alkalmazhatók, több közülük jelentős bekerülési költség nélkül. Alkalmazhatóságát éghajlati tényezők is befolyásolhatják. Például a passzív házak koncepcióját főként német és svéd kutatók dolgozták ki, de melegebb éghajlatú területeken is alkalmazható. A példaértékűnek tekinthető integrált tervezési elvek alapján tervezett épületek beruházási költségei legfeljebb 10–15 %-kal nagyobbak a hagyományos tervezésű épületek költségeinél. A teljes élettartam során felmerülő költségek elemzése azt mutatja, hogy a passzív házak esetében jelentkezik a legkisebb költség, mivel a szükséges fűtőrendszer viszonylag egyszerű, és csak kevés hőenergiára van szükség.

A kisvállalkozások szempontjából az integrált épülettervezés elveinek alkalmazása az új épületek energiaigényének minimalizálása érdekében költséghatékony beszerzési tevékenységnek tekinthető, és nincs más korlátozó tényező, mint a magas összegű kezdeti beruházás.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M1) | Az üzeltnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M1)

Az üzeltnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása

| (M2) | Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása primer energiában kifejezve |
| --- | --- |

(M2)

Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása primer energiában kifejezve

| (K1) | A helyiségfűtésre, helyiséghűtésre és légkondicionálásra elfogyasztott energiamennyiségnek az eladótér 1 m2-ére vetített fajlagos értéke legfeljebb 0 kWh/m2 év abban az esetben, ha az áruhűtés hulladékhője hasznosítható. Ha nem, akkor legfeljebb 40 kWh/m2 év új épületek, legfeljebb 55 kWh/m2 év meglévő épületek esetében. |
| --- | --- |

(K1)

A helyiségfűtésre, helyiséghűtésre és légkondicionálásra elfogyasztott energiamennyiségnek az eladótér 1 m2-ére vetített fajlagos értéke legfeljebb 0 kWh/m2 év abban az esetben, ha az áruhűtés hulladékhője hasznosítható. Ha nem, akkor legfeljebb 40 kWh/m2 év új épületek, legfeljebb 55 kWh/m2 év meglévő épületek esetében.

3.1.4.   Az áruhűtő, valamint a fűtő, a szellőztető és a légkondicionáló rendszerek integrálása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők visszanyerik és maximális mértékben hasznosítják az áruhűtés hulladékhőjét. Az élelmiszer-kiskereskedők a hő helyiségfűtési célú felhasználása után bizonyos körülmények között még többlethőt is képesek előállítani, amely ugyanazon épület más részeibe vagy más épületekbe továbbítható.

Alkalmazhatóság

Ezeket az intézkedéseket az élelmiszer-kiskereskedők új és meglévő épületei esetében érdemes fontolóra venni, és az ilyen típusú rendszerek működése több különböző tényezőtől függ:

—   az épület mérete és rendeltetése: a nagyméretű kiskereskedelmi üzletek általában nem egyedül foglalnak el egy-egy épületet. Ezért a „szomszédok” (például egy bevásárlóközpont kisebb üzletei) potenciális keresletet jelenthetnek a többlethő iránt. Általánosságban elmondható, hogy egy tipikus áruhűtési igényű élelmiszerüzlet optimális térelhatároló rendszerek mellett annyi energiát képes visszanyerni, amennyi elegendő alapterülete kétszeresének fűtéséhez,

—   a fűtő, a szellőztető és a légkondicionáló rendszer kialakítása és karbantartása: a fűtő, a szellőztető és a légkondicionáló rendszer összes elemét helyesen kell tervezni és karbantartani. Hangsúlyosan ajánlott visszanyerni az épületből távozó levegő energiatartalmát, szén-dioxid-érzékelők segítségével igény szerint vezérelni a szellőztetést, továbbá folyamatosan ellenőrizni a légzáróságot és a beltéri levegő minőségét,

—   az áruhűtési igény: a kisebb üzletek az eladótér alapterületének egy négyzetméterére vetítve több hűtött árut tartanak, és az áruhűtés hatékonysága általában alacsonyabb. Fontos emellett az a tendencia, hogy az ilyen üzletek egyre több hűtött árut kínálnak. Az üzlet mérete nem befolyásolja az integrált tervezés műszaki megvalósíthatóságát, de a kisméretű üzletek esetében a teljes rendszer költséghatékonysága kisebb,

—   éghajlati viszonyok: hideg éghajlatú területeken kisebb az áruhűtés energiaigénye, mint melegebb éghajlatú területeken. Ugyanakkor az észak-európai épületek fűtési hőigénye nagyobb, tehát az integrált tervezés elveinek alkalmazhatósága az épület külső térelhatároló rendszerének minőségétől függ. Melegebb éghajlatú területeken, például Európa mediterrán országaiban a helyiséghűtési energiaigény lehet nagyon jelentős, és az épület légzárósága növelheti a belső megtakarításokat. Ezért optimális szellőztetőrendszert kell alkalmazni. Ajánlott megoldás az éjszakai kényszerszellőztetés és a beltéri levegő hőmérsékletének változtatása (például a 21 °C–26 °C tartományban),

—   kültéri hőmérséklet: az áruhűtés integrálása csak egy bizonyos, a rendszer kialakításától függő kültéri hőmérsékletig lehetséges, ez alatt nem képződik elég hulladékhő az épületen belüli kellemes hőmérséklet fenntartásához. Ilyenkor kiegészítő hőforrásra van szükség, de ez megint csak a külső térelhatároló rendszer minőségének függvénye,

—   az épület tulajdonviszonyai: sok üzlet más tulajdonában lévő lakó- vagy kereskedelmi épületben működik. A hővisszanyerés jobb integrálása ezért az épület tulajdonosainak közreműködését igényli.

Ezek a megoldások minden, új és felújított épületbe beépítendő új és meglévő áruhűtő rendszer esetében alkalmazhatók, és (a fenti feltételek figyelembevételével) kisvállalkozások esetében is működnek. A kisebb vállalkozások ugyanakkor külső műszaki segítségre szorulhatnak.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M1) | Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M1)

Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása

| (M3) | Az áruhűtő rendszerből visszanyert hőmennyiségnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves értéke |
| --- | --- |

(M3)

Az áruhűtő rendszerből visszanyert hőmennyiségnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves értéke

| (K2) | A helyiségfűtésre elfogyasztott energiamennyiség 0 kWh/m2 év (tehát nincs fűtőrendszer) abban az esetben, ha az áruhűtés hulladékhője hasznosítható. |
| --- | --- |

(K2)

A helyiségfűtésre elfogyasztott energiamennyiség 0 kWh/m2 év (tehát nincs fűtőrendszer) abban az esetben, ha az áruhűtés hulladékhője hasznosítható.

3.1.5.   Az üzletek energiahatékonyságának figyelemmel kísérése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők figyelemmel kísérik az üzleten belüli folyamatok (legalább a legfokozottabban energiaigényes folyamatok: a fűtés, az áruhűtő rendszer, a világítás stb.), illetőleg az üzlet és/vagy a szervezet egészének energiafelhasználását. A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők referenciaértékekhez igazodva értékelik az energiafogyasztást (folyamatonként), és megelőző, illetve kiigazító intézkedéseket hoznak.

Alkalmazhatóság

Monitoringrendszer mindenfajta értékesítési helyen alkalmazható. Ha a vállalkozás irányítási struktúrája nincs rá felkészülve, akkor külön erőforrásokat igényel. Ez a gyakorlat a meglévő üzletek esetében többlet-erőfeszítést tehet szükségessé.

Az egy vagy néhány üzlettel rendelkező kisvállalkozásoknak a megfelelő monitoringrendszer létrehozásához és fenntartásához jó vállalkozásirányítási struktúrára és megfelelő felelősségmegosztásra van szükségük. A meglévő üzletek esetében megfizethetőségi problémák jelentkezhetnek.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmények |
| --- | --- |
| (M4) | Monitoringrendszer bevezetése (igen/nem) |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmények

(M4)

Monitoringrendszer bevezetése (igen/nem)

| (M5) | Ellenőrzött üzletek százalékos aránya |
| --- | --- |

(M5)

Ellenőrzött üzletek százalékos aránya

| (M6) | Ellenőrzött folyamatok száma |
| --- | --- |

(M6)

Ellenőrzött folyamatok száma

| (K3) | Az üzletek és a folyamatok 100 %-a ellenőrzés alatt áll, és az energiafelhasználási adatokról – az éves energetikai auditok adatai alapján – éves jelentések készülnek (*). |
| --- | --- |

(K3)

Az üzletek és a folyamatok 100 %-a ellenőrzés alatt áll, és az energiafelhasználási adatokról – az éves energetikai auditok adatai alapján – éves jelentések készülnek (*).

| (K4) | Bevezetésre kerültek a teljesítményértékelő mechanizmusok. |
| --- | --- |

(K4)

Bevezetésre kerültek a teljesítményértékelő mechanizmusok.

3.1.6.   Hatékony áruhűtő rendszerek, beleértve a hűtőközeg-használatot is

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők az élelmiszerüzletekben energiamegtakarító intézkedéseket vezetnek be, például az eladásra kínált árukat tartalmazó hűtőbútorokat üveggel fedik le azokban az esetekben, amikor az energiamegtakarítási potenciál komoly környezeti előnyöket hordoz magában.

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők az élelmiszerüzletekben természetes hűtőközegeket alkalmaznak, ami jelentős mértékben csökkenti a vállalkozás környezetre gyakorolt hatását, és a szerelvények tökéletesen záró tömítésével és helyes karbantartással biztosítják, hogy ne következhessen be szivárgás.

Alkalmazhatóság

Azon élelmiszer-kiskereskedők esetében alkalmazható, amelyek jelentős mennyiségű hűtött árut tartanak. A hűtőbútorok lefedése rövid idő alatt (három éven belül) megtérülhet, ha a várható megtakarítás legalább 20 %. A hűtőbútorok lefedése az üzlet hőháztartására és a beltéri környezet páratartalmára is kihathat. Ugyanígy a természetes hűtőközegek alkalmazása – a környezeti előny mellett – egyes élelmiszer-kiskereskedőknél bizonyos körülmények között csökkentheti az energiafogyasztást.

A kisvállalkozásokra való alkalmazhatóság azokra a szervezetekre korlátozódhat, amelyek – akár helyi működtetésű, akár távvezérlésű – kereskedelmi áruhűtő rendszert alkalmaznak.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M1) | Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó fajlagos éves energiafelhasználása |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M1)

Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó fajlagos éves energiafelhasználása

| (M7) | Az eladótéri hűtőbútorok egy folyóméterre vetített fajlagos éves áruhűtési energiafelhasználása |
| --- | --- |

(M7)

Az eladótéri hűtőbútorok egy folyóméterre vetített fajlagos éves áruhűtési energiafelhasználása

| (M8) | A természetes hűtőközeget alkalmazó üzletek százalékos aránya |
| --- | --- |

(M8)

A természetes hűtőközeget alkalmazó üzletek százalékos aránya

| (M9) | Szivárgás-ellenőrzés (a hűtőközegek %-ában) |
| --- | --- |

(M9)

Szivárgás-ellenőrzés (a hűtőközegek %-ában)

| (K5) | Az alacsony hőmérsékletű hűtőbútorok 100 %-ban fedettek. |
| --- | --- |

(K5)

Az alacsony hőmérsékletű hűtőbútorok 100 %-ban fedettek.

| (K6) | 100 %-ban járható hűtött tereket alkalmaznak (például raktáráruházakban), illetve a közepes hőmérsékletű hűtőbútorok 100 %-ban fedettek, ha ez legalább 10 % energiamegtakarítást eredményez. |
| --- | --- |

(K6)

100 %-ban járható hűtött tereket alkalmaznak (például raktáráruházakban), illetve a közepes hőmérsékletű hűtőbútorok 100 %-ban fedettek, ha ez legalább 10 % energiamegtakarítást eredményez.

| (K7) | A hűtőbútorok egy folyóméterre vetített fajlagos éves áruhűtési energiafelhasználása 3 000  kWh/m év. |
| --- | --- |

(K7)

A hűtőbútorok egy folyóméterre vetített fajlagos éves áruhűtési energiafelhasználása 3 000  kWh/m év.

| (K8) | Természetes hűtőközegek általános alkalmazása |
| --- | --- |

(K8)

Természetes hűtőközegek általános alkalmazása

3.1.7.   Hatékony világítás

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők hatékonyabb és kisebb energiafelhasználást biztosító, ötletes világítási stratégiákat alkalmaznak, a nappali fényt az eladótér elrendezésének megváltoztatása nélkül hasznosítják, és intelligens szabályozással, a világítási rendszer optimális tervezésével és a leghatékonyabb világítóeszközök kiválasztásával optimális megvilágítást biztosítanak.

Alkalmazhatóság

Mindenfajta értékesítési helyen alkalmazható. A speciális reklámcélú világítóeszközöket is figyelembe kell venni. Kellő körültekintéssel kell eljárni az üvegfelületek fokozottabb igénybevétele kapcsán, mert ezek, bár lehetővé teszik a nappali fény jobb hasznosítását, az üzlet hőháztartására is kihatnak. Az optimális világítási stratégia meghatározása és a leghatékonyabb világítóeszközök alkalmazása együttesen akár 50 %-nál nagyobb megtakarítást is eredményezhet a jelenlegi gyakorlathoz képest.

Az intelligens világítási rendszerek és a hatékony világítóeszközök alkalmazása a kisvállalkozások esetében is lehetséges.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M1) | Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M1)

Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafelhasználása

| (M10) | 1 m2-re jutó telepített világítási teljesítmény |
| --- | --- |

(M10)

1 m2-re jutó telepített világítási teljesítmény

| (K9) | A telepített világítási teljesítmény élelmiszer-áruházakban 12 W/m2-nél, szaküzletekben 30 W/m2-nél kisebb (10). |
| --- | --- |

(K9)

A telepített világítási teljesítmény élelmiszer-áruházakban 12 W/m2-nél, szaküzletekben 30 W/m2-nél kisebb (10).

3.1.8.   Kiegészítő energiahatékonyság-javító intézkedések

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők energiamegtakarítási intézkedéseket vezetnek be az elosztóközpontokban, környezetvédelmi vezetési rendszerük keretei között szabályos időközönként energetikai auditot hajtanak végre, továbbképzik alkalmazottaikat az energiamegtakarítási lehetőségek területén, és a szervezet energiamegtakarítási célú erőfeszítéseit mind a szervezeten belül, mind azon kívül kommunikálják.

Alkalmazhatóság

Az elektromos készülékek, az elosztóközpontok, a konkrét energiafelhasználási módok, illetőleg a kommunikáció és a továbbképzés szempontjait egyaránt figyelembe vevő átfogó energiagazdálkodási rendszer bevezetését sem a kiskereskedő mérete, sem annak típusa vagy helye nem korlátozza.

A kisvállalkozások esetében az energiahatékony elektromos készülékek beszerzése, az alkalmazottak továbbképzése és a kommunikáció lehet reális és megfizethető intézkedés.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M1) | Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafogyasztása |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M1)

Az üzletnek az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos energiafogyasztása

| (M10) | A világítóeszközök és/vagy az elektromos készülékek 1 m2-re jutó telepített teljesítménye |
| --- | --- |

(M10)

A világítóeszközök és/vagy az elektromos készülékek 1 m2-re jutó telepített teljesítménye

| (M11) | Energiagazdálkodási rendszer (11) alkalmazása a folyamatos fejlesztés érdekében (igen/nem) |
| --- | --- |

(M11)

Energiagazdálkodási rendszer (11) alkalmazása a folyamatos fejlesztés érdekében (igen/nem)

| (K10) | A kizárólag a kiskereskedőt kiszolgáló elosztóközpontok 100 %-ában működik monitoringrendszer. |
| --- | --- |

(K10)

A kizárólag a kiskereskedőt kiszolgáló elosztóközpontok 100 %-ában működik monitoringrendszer.

3.1.9.   Alternatív energiaforrások igénybevétele

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők az energiaigény minimalizálása után integrálják üzleteikbe a megújuló energiaforrásokat. Az energiaigény megújuló energiaforrások segítségével történő kielégítése rendkívüli előnyökkel jár környezeti szempontból. Alapvetően fontos azonban, hogy elsőként az energiaigény csökkentése és az energiahatékonyság növelése történjen meg a 3.1.1–3.1.8. pontnak megfelelően, és csak ezt követően, az így fennmaradó energiaigény kielégítése céljából kerüljön sor a megújuló energiaforrások igénybevételére. Érdemes lehet megfontolni a hőszivattyúk és a kapcsolt hő- és villamosenergia-előállító rendszerek alkalmazásának lehetőségét is.

Alkalmazhatóság

Elvi szinten mindenfajta értékesítési helyen alkalmazható. Fontos korlátozást jelent a megújuló energiaforrások rendelkezésre állása, a földfelszínre vagy tetőre telepített eszközök megközelíthetősége, valamint a kapcsolt hő- és villamosenergia-előállító rendszerek esetében az energiaigény kiszámíthatósága.

A mikrovállalkozások esetében jó megoldás lehet a zöld közbeszerzés. A kisvállalkozások esetében a megújuló energiaforrásból előállított, illetőleg más forrásokból származó energia igénybevétele reális megoldás lehet.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M12) | A telephelyen vagy annak közelében előállított alternatív energiának az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos mennyisége energiaforrásonként |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M12)

A telephelyen vagy annak közelében előállított alternatív energiának az eladótér 1 m2-ére jutó éves fajlagos mennyisége energiaforrásonként

| (M13) | A telephelyen vagy annak közelében megújuló energiaforrásokból előállított energia százalékos aránya az üzlet energiafelhasználásán belül (12) |
| --- | --- |

(M13)

A telephelyen vagy annak közelében megújuló energiaforrásokból előállított energia százalékos aránya az üzlet energiafelhasználásán belül (12)

| (B11) | Közel nulla energiaigényű épületek (üzletek, elosztóközpontok) üzemeltetése ott, ahol a helyi körülmények lehetővé teszik a megújuló energiaforrások telephelyi vagy telephelyközeli hasznosítását |
| --- | --- |

(B11)

Közel nulla energiaigényű épületek (üzletek, elosztóközpontok) üzemeltetése ott, ahol a helyi körülmények lehetővé teszik a megújuló energiaforrások telephelyi vagy telephelyközeli hasznosítását

3.2.   A kiskereskedelmi beszállítói lánc

3.2.1.   A beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságának beépítése az üzleti stratégiába és a vállalkozás működésébe

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a felső vezetés beépíti a beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságát az üzleti stratégiába, és a kifejezetten ezzel a kérdéssel foglalkozó, ideális esetben külön erre a célra létrehozott szervezeti egységen belül dolgozó igazgatási személyzet pedig koordinálja a szükséges intézkedéseknek a különböző kiskereskedelmi műveletekben történő végrehajtását. Az intézkedések végrehajtását legalább a beszerzéssel, a gyártással, a minőségbiztosítással, a fuvarozással és logisztikával, valamint a marketinggel foglalkozó munkatársak és szervezeti egységek között kell koordinálni. Különösen fontos a széles körben tudatosított és a vállalati döntéshozatali folyamatokban nagy súllyal figyelembe vett kvantitatív környezeti fenntarthatósági célszámok meghatározása: ezek a beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságának javításában mind mutatóként, mind mozgatórugóként szolgálnak. A 3.1. ábra – időrend, illetve környezeti hatásosság szerint rendezve – bemutatja azt a műveleti sorrendet, amelyet követve a legjobb gyakorlat keretében végrehajthatók a termékek beszállítói láncainak szisztematikus javítására irányuló intézkedések. A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők végrehajtják ezt a műveleti sorrendet (ezek a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat alább ismertetendő elemeiben is megjelennek).

Alkalmazhatóság

A beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságára irányuló stratégia beépítése a kiskereskedő vállalkozásvezetési struktúrájába és működésébe minden kiskereskedő esetében lehetséges. A nagyméretű kiskereskedők esetében a felvázolt intézkedések végrehajtása komplexebb feladat, és a környezeti szempontból fenntartható beszerzési prioritások felállítása kiterjedt szakmai továbbképzéseket és átszervezéseket igényel. A beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságára irányuló intézkedések integrálása a kiskereskedő szervezetébe hosszú távon javíthatja a gazdasági teljesítményt, ugyanis erőteljes, többletértéket képviselő márkaidentitást hoz magával, és hatékony, fenntartható termékbeszerzési csatornákat biztosít a jövőre nézve.

A kisvállalkozások esetében ezen intézkedések végrehajtása viszonylag magától értetődő lehet, és a fenntarthatóbb, többletértéket képviselő termékválaszték hangsúlyozása érdekében a piaci pozicionálás megváltoztatásával párosulhat.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M14) | Nyilvános beszámoló a kifejezetten a kiemelt termékek beszállítói láncainak jobb környezeti fenntarthatósága érdekében elfogadott kvantitatív vállalati célszámokról |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M14)

Nyilvános beszámoló a kifejezetten a kiemelt termékek beszállítói láncainak jobb környezeti fenntarthatósága érdekében elfogadott kvantitatív vállalati célszámokról

| (M15) | A beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságára irányuló intézkedések kezdeményezéséért és koordinálásáért felelős magas szintű vállalati szervezeti egység megléte |
| --- | --- |

(M15)

A beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságára irányuló intézkedések kezdeményezéséért és koordinálásáért felelős magas szintű vállalati szervezeti egység megléte

| (M16) | Kifejezetten a beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságával összefüggésben elfogadott belső célszámok megléte (például egyedi alkalmazottak szintjén) |
| --- | --- |

(M16)

Kifejezetten a beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságával összefüggésben elfogadott belső célszámok megléte (például egyedi alkalmazottak szintjén)

| (K12) | A beszállítói láncok javítása érdekében minden kiemelt termékcsoportban programok kerülnek szisztematikus módon végrehajtásra. |
| --- | --- |

(K12)

A beszállítói láncok javítása érdekében minden kiemelt termékcsoportban programok kerülnek szisztematikus módon végrehajtásra.

3.2.2.   A központi termékek beszállítói láncainak értékelése a kiemelt termékek, a beszállítók és a javítási lehetőségek meghatározása érdekében, hatásos mechanizmusok meghatározása a beszállítói láncok javítására

A kiskereskedők által igénybe vett beszállítói láncok környezeti fenntarthatóságának javítása érdekében a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében alkalmazandó műveleti sorrend (3.1. ábra) szerint a kiskereskedőknek – a termékek beszállítói láncainak környezeti értékelésével, a meglévő tudományos információk felhasználásával, szakértőkkel (például nem kormányzati szervezetekkel) való konzultáció útján és életciklus-értékelési eszközökkel – meg kell határozniuk azokat a kiemelt termékeket, folyamatokat és beszállítókat, amelyeknek javítani kívánják a környezeti fenntarthatóságát. Ezt követően a kiskereskedőknek meg kell határozniuk a kiemelt termékcsoportok esetében alkalmazható javítási lehetőségeket. Ennek egyik fontos eleme azon, harmadik felek által létrehozott, széles körben elismert környezetvédelmi minősítő rendszerek azonosítása, amelyek felhasználhatók a beszállítók és/vagy a termékek jobb környezeti teljesítményének jelzésére. E minősítő rendszerek alkalmazhatóságában és az általuk a környezet számára biztosított védelem szintjében jelentős különbségek vannak.

Egyes ilyen minősítő rendszerek széles körben alkalmazhatók (3.4–3.7. táblázat); ezek esetében a legjobb gyakorlat annak biztosítása, hogy minden beszállító/termék tanúsítva legyen. Az energiafogyasztás címkézés útján történő jelölését szabályozó 2010/30/EU irányelvvel létrehozott jogi keret segítségével a fogyasztók – de a kiskereskedők is – a termékportfóliójukat a legkedvezőbb energiahatékonysági osztályba összpontosíthatják. Más ilyen minősítő rendszerek alapkritériumai nem alkalmazhatók széles körben az összes termék és beszállító környezeti fenntarthatóságának javítására, hanem csupán a kiemelkedő termékek azonosítására szolgálnak (3.3. táblázat). Az EU ökocímkéjét például olyan termékek kaphatják meg, amelyeknek a teljes életciklusra kiterjedő környezeti teljesítménye az adott kategóriába eső termékek felső 10–20 %-áénak felel meg. A magas szintű követelményeket támasztó minősítő rendszerek, például az ISO szerinti I. típusú környezetvédelmi címkézés (14) és az ökológiai termékek (biotermékek) esetében a legjobb gyakorlat e termékek választásának a fogyasztók körében való népszerűsítése.

3.3. táblázat

Példák a kiemelkedő környezeti tulajdonságokkal rendelkező termékek tanúsítására szolgáló minősítő rendszerekre, valamint az alkalmazási körükbe tartozó termékcsoportokra: nem kimerítő illusztratív felsorolás

| Minősítő rendszer | Termékcsoport |
| --- | --- |
| Blue Angel (Kék Angyal)
  Az EU ökocímke-rendszere
  Nordic Swan (Északi Hattyú)
  Az EU energiacímke-rendszere (legmagasabb energiahatékonysági osztály) | Nem élelmiszer-ipari termékek |
| Ökológiai termékek (a 889/2008/EK bizottsági rendelet (15) és a 834/2007/EK tanácsi rendelet (16) szerint). Ide tartozik a GOTS, a KRAV, a Soil Association, a BioSuisse stb. is | Élelmiszerek és természetes szálas termékek |

Minősítő rendszer

Termékcsoport

Blue Angel (Kék Angyal)

Az EU ökocímke-rendszere

Nordic Swan (Északi Hattyú)

Az EU energiacímke-rendszere (legmagasabb energiahatékonysági osztály)

Nem élelmiszer-ipari termékek

Ökológiai termékek (a 889/2008/EK bizottsági rendelet (15) és a 834/2007/EK tanácsi rendelet (16) szerint). Ide tartozik a GOTS, a KRAV, a Soil Association, a BioSuisse stb. is

Élelmiszerek és természetes szálas termékek

A széles körben alkalmazható minősítő rendszerek esetében egy egyszerű osztályozási rendszert javaslunk, és példaként néhány gyakran használt minősítő rendszer besorolását is megadjuk. A 3.4. táblázat bemutatja azokat a kritériumokat, amelyeket a minősítő rendszereknek elő kell írniuk a termékek és azok előállítása számára ahhoz, hogy besorolhatók legyenek az „alapszintű”, a „színvonalas”, illetve a „példaértékű” kategóriába.

3.4. táblázat

Javasolt kritériumok a kiskereskedők által árusított termékekre vonatkozó minősítő rendszereknek az „alapszintű”, a „színvonalas” és a „példaértékű” kategóriákba történő besorolásához

| Alapszintű | Színvonalas | Példaértékű |
| --- | --- | --- |
| — | A helyi előírások teljesítése |

Alapszintű

Színvonalas

Példaértékű

—

A helyi előírások teljesítése

| — | Nyilvántartás vezetése a fontos környezeti tényezőkről |
| --- | --- |

—

Nyilvántartás vezetése a fontos környezeti tényezőkről

| — | Általános vezetési terv alkalmazása |
| --- | --- |

—

Általános vezetési terv alkalmazása

| — | Egyes esetekben a legkárosabb eljárások vagy termékek kizárása |
| --- | --- |

—

Egyes esetekben a legkárosabb eljárások vagy termékek kizárása

| — | Egyes esetekben referenciakövetelmények a fontos környezeti tényezők egy szűk köre esetében |
| --- | --- |

—

Egyes esetekben referenciakövetelmények a fontos környezeti tényezők egy szűk köre esetében

| — | A környezeti teljesítmény jelentős javulását biztosító konkrét vezetési eljárások alkalmazása |
| --- | --- |

—

A környezeti teljesítmény jelentős javulását biztosító konkrét vezetési eljárások alkalmazása

| — | A környezeti teljesítményre vonatkozó kvantitatív referenciakövetelmények teljesítése |
| --- | --- |

—

A környezeti teljesítményre vonatkozó kvantitatív referenciakövetelmények teljesítése

| — | A környezeti teljesítmény bizonyítottan folyamatos javulása egy meghatározott kerethez igazodva |
| --- | --- |

—

A környezeti teljesítmény bizonyítottan folyamatos javulása egy meghatározott kerethez igazodva

| — | Olyan konkrét követelmények, amelyek elegendően megbízhatóan és teljes körűen foglalkoznak a fontos környezeti tényezőkkel ahhoz, hogy a tanúsított termékek környezeti szempontból fenntarthatóknak legyenek tekinthetők |
| --- | --- |

—

Olyan konkrét követelmények, amelyek elegendően megbízhatóan és teljes körűen foglalkoznak a fontos környezeti tényezőkkel ahhoz, hogy a tanúsított termékek környezeti szempontból fenntarthatóknak legyenek tekinthetők

A 3.5., a 3.6. és a 3.7. táblázat példákat ad azokra a környezetvédelmi minősítő rendszerekre és az alkalmazási körükbe tartozó termékcsoportokra, amelyek az alapszintű, a színvonalas, illetve a példaértékű minősítő rendszerek kategóriájába tartoznak.

A 3.5., a 3.6., a 3.7. és a 3.8. táblázatban található példák (nem kimerítő illusztratív felsorolások) közlése nem jelenti az érintett termékcsoportokra vonatkozó minősítő rendszerek „alapvető”, „színvonalas” vagy „példaértékű” minősítő rendszerként való hivatalos elismerését.

3.5. táblázat

Példák az „alapvető” környezetvédelmi minősítő rendszerekre, valamint az alkalmazási körükbe tartozó termékcsoportokra: nem kimerítő illusztratív felsorolás

| Minősítő rendszer | Termékcsoport |
| --- | --- |
| GlobalGAP (helyes mezőgazdasági gyakorlat) és a teljesítményértékelés alapján megfelelőnek ítélt minősítő rendszerek | Haszonnövények, haszonállatok |
| Oeko-Tex 1000 | Textiltermékek |
| Nemzeti/regionális gyártástanúsítási rendszerek (például a Red Tractor brit eredettanúsítási rendszer) | Minden termék |
| Vöröslistás halak (mellőzésük) | Halak |

Minősítő rendszer

Termékcsoport

GlobalGAP (helyes mezőgazdasági gyakorlat) és a teljesítményértékelés alapján megfelelőnek ítélt minősítő rendszerek

Haszonnövények, haszonállatok

Oeko-Tex 1000

Textiltermékek

Nemzeti/regionális gyártástanúsítási rendszerek (például a Red Tractor brit eredettanúsítási rendszer)

Minden termék

Vöröslistás halak (mellőzésük)

Halak

3.6. táblázat

Példák a „színvonalas” környezetvédelmi minősítő rendszerekre, valamint az alkalmazási körükbe tartozó termékcsoportokra: nem kimerítő illusztratív felsorolás

| Minősítő rendszer, kezdeményezés | Termékcsoport |
| --- | --- |
| BCI (Better Cotton Initiative) | Pamuttermékek |
| BCRSP (Basel Criteria on Responsible Soy Production) | Szója (takarmány a tej-, a tojás- és a húságazat számára) |
| BSI (Better Sugarcane Initiative) | Cukortermékek |
| 4C (Common Code for the Coffee Community Association) | Kávé |
| Fair-trade | Fejlődő övezetek mezőgazdasági termékei |
| RA (Rainforest Alliance) | Trópusi mezőgazdasági termékek |
| RSPO (Round Table on Sustainable Palm Oil) | Pálmaolaj-termékek |
| PEFC (Programme for the Endorsement of Forestry Certification) | Fa, papír |
| RTRS (Round Table on Responsible Soy) | Szója (takarmány a tej-, a tojás- és a húságazat számára) |
| UTZ | Kakaó, kávé, pálmaolaj, tea |

Minősítő rendszer, kezdeményezés

Termékcsoport

BCI (Better Cotton Initiative)

Pamuttermékek

BCRSP (Basel Criteria on Responsible Soy Production)

Szója (takarmány a tej-, a tojás- és a húságazat számára)

BSI (Better Sugarcane Initiative)

Cukortermékek

4C (Common Code for the Coffee Community Association)

Kávé

Fair-trade

Fejlődő övezetek mezőgazdasági termékei

RA (Rainforest Alliance)

Trópusi mezőgazdasági termékek

RSPO (Round Table on Sustainable Palm Oil)

Pálmaolaj-termékek

PEFC (Programme for the Endorsement of Forestry Certification)

Fa, papír

RTRS (Round Table on Responsible Soy)

Szója (takarmány a tej-, a tojás- és a húságazat számára)

UTZ

Kakaó, kávé, pálmaolaj, tea

3.7. táblázat

Példák a „példaértékű” környezetvédelmi minősítő rendszerekre, valamint az alkalmazási körükbe tartozó termékcsoportokra: nem kimerítő illusztratív felsorolás

| Minősítő rendszer | Termékcsoport |
| --- | --- |
| FSC (Forest Stewardship Council) | Fa, papír |
| MSC (Marine Stewardship Council) | Vadon fogott tengeri állatok (élelmiszerként való felhasználásra) |

Minősítő rendszer

Termékcsoport

FSC (Forest Stewardship Council)

Fa, papír

MSC (Marine Stewardship Council)

Vadon fogott tengeri állatok (élelmiszerként való felhasználásra)

Ha széles körben alkalmazható környezetvédelmi minősítő rendszer nem áll rendelkezésre, a legjobb gyakorlat keretében a kiskereskedők szerződésekben rögzítik a beszállítói láncok környezetvédelmi szempontból leginkább aggályos kérdéseivel kapcsolatos kritériumokat, vagy pedig fellépnek annak érdekében, hogy a beszállítói láncok környezeti teljesítményét a legjobb gyakorlat terjesztésével és környezeti teljesítményértékeléssel javítsák.

Alkalmazhatóság

A beszállítói láncok javításának leghatékonyabb mechanizmusait minden kiskereskedő meghatározhatja. A saját márkanévvel forgalmazott termékekkel is rendelkező nagyméretű kiskereskedők valamennyi fenti elvet alkalmazhatják.

A kisvállalkozások esetében ez a megoldás arra korlátozódik, hogy harmadik fél általi tanúsítás alapján, a választékszűrés vagy a zöld közbeszerzés érdekében meghatározzák a kiemelt termékek körét. Hosszú távú szisztematikus és célirányos törekvésről lévén szó, a megoldás nem igényel jelentős ráfordítást.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M17) | Azon termékek eladásának százalékos aránya, amelyek olyan beszállítói láncból származnak, amelynek környezeti teljesítményét a kiskereskedő tanúsítás, kiskereskedői minősítő rendszerek vagy saját fellépése segítségével javította |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M17)

Azon termékek eladásának százalékos aránya, amelyek olyan beszállítói láncból származnak, amelynek környezeti teljesítményét a kiskereskedő tanúsítás, kiskereskedői minősítő rendszerek vagy saját fellépése segítségével javította

| (M18) | A kiemelt termékek beszerzésére igénybe vett beszállítói láncok közül azoknak a száma, amelyek környezeti teljesítménye a legjobb gyakorlat alkalmazása nyomán széles körben javult (a csoporton belül a „javított” termékek aránya az eladási értéket tekintve legalább 50 %) |
| --- | --- |

(M18)

A kiemelt termékek beszerzésére igénybe vett beszállítói láncok közül azoknak a száma, amelyek környezeti teljesítménye a legjobb gyakorlat alkalmazása nyomán széles körben javult (a csoporton belül a „javított” termékek aránya az eladási értéket tekintve legalább 50 %)

| (K13) | A központi termékek beszerzésére szolgáló beszállítói láncok szisztematikus értékelése (egyénileg vagy konzorcium keretében) |
| --- | --- |

(K13)

A központi termékek beszerzésére szolgáló beszállítói láncok szisztematikus értékelése (egyénileg vagy konzorcium keretében)

3.2.3.   A kiemelt termékcsoportok választékának szűrése és a zöld közbeszerzés alkalmazása harmadik fél általi tanúsítás alapján

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők kizárják kínálatukból a legkevésbé fenntartható termékeket (például a veszélyeztetett fajokat), és széles körben (cél: az eladások 100 %-ára vonatkozóan) megkövetelik mindazon termékek harmadik fél által létrehozott környezetvédelmi minősítő rendszerek szerinti tanúsítását, amelyeket a környezeti teljesítmény javításával összefüggésben kiemelt termékként határoztak meg. A környezetvédelmi minősítő rendszerek termékekre és/vagy beszállítókra vonatkozhatnak, és alapszintűek, színvonalasak vagy példaértékűek lehetnek aszerint, hogy mennyire szigorú és mennyire átfogó környezetvédelmi követelményeket tartalmaznak (lásd a 3.8. táblázatban található illusztratív, nem kimerítő felsorolás példáit). A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők a széles körben elismert környezetvédelmi minősítő rendszerek közül a rendelkezésre álló legmagasabb szintűt alkalmazzák.

3.8. táblázat

Példák a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat ezen eleméhez kapcsolódó kiválósági referenciakövetelményt alátámasztó legjobb gyakorlatra: nem kimerítő illusztratív felsorolás

| Termékcsoport | Példa a legjobb gyakorlatra
  (az eladott termékeken belüli részarány tényleges értéke vagy célértéke) |
| --- | --- |
| Kávé, tea | 100 % Fair-trade; 100 % 4C |
| Gyümölcs, zöldségfélék | 100 % Global GAP |
| Zsírok, olajok | 100 % RSPO; 100 % RTRS |
| Tengeri állatok (élelmiszerként való felhasználásra) | 100 % MSC |
| Cukor | 100 % Fair-trade |
| Textiltermékek | 100 % BCI |
| Fa, papír | 100 % FSC |

Termékcsoport

Példa a legjobb gyakorlatra

(az eladott termékeken belüli részarány tényleges értéke vagy célértéke)

Kávé, tea

100 % Fair-trade; 100 % 4C

Gyümölcs, zöldségfélék

100 % Global GAP

Zsírok, olajok

100 % RSPO; 100 % RTRS

Tengeri állatok (élelmiszerként való felhasználásra)

100 % MSC

Cukor

100 % Fair-trade

Textiltermékek

100 % BCI

Fa, papír

100 % FSC

Alkalmazhatóság

Minden kiskereskedő alkalmazhatja. A kiválósági referenciakövetelmény a nagyméretű kiskereskedők saját márkanévvel forgalmazott termékeire vonatkozik.

A saját márkanévvel forgalmazott termékekkel nem rendelkező kisvállalkozásoknak ajánlatos elkerülniük a környezeti szempontból legkárosabb termékeket (például a veszélyeztetett halfajokat), és helyettük olyan, márkanév alatt forgalmazott termékeket kínálniuk, amelyek a vonatkozó környezetvédelmi minősítő rendszerek alapján tanúsítva vannak (lásd például a 3.3. táblázatot).

A harmadik felek környezetvédelmi minősítő rendszerei nem minden esetben fedik le az összes lényeges környezeti tényezőt és a beszállítói láncok minden egyes folyamatát, és környezetvédelmi szempontból szigorú, széles körben alkalmazható minősítő rendszerek nem minden termékcsoport esetében léteznek. A 3.8. táblázatban nem szereplő termékcsoportok a beszállítói láncok környezeti teljesítményének javítása keretében a termék- vagy beszállítóspecifikus követelmények érvényesítésével, a kiskereskedő saját fellépésével (például a beszállítók teljesítményének értékelése alapján) és az „élenjáró” ökotermékek előtérbe helyezésével (lásd a soron következő pontokat) célozhatók meg.

Ha a környezetvédelmi tanúsítás „megrendelésminősítő” kritériumként van kikötve, akkor a követelmények teljesítésével és a tanúsítással járó költségek a beszállítókat terhelik, nem hárulnak a kiskereskedőkre. A legjobb gyakorlat keretében azonban a kiskereskedők segítik a már meglévő beszállítóikat a tanúsítás megszerzésében, és ily módon a költségek megoszthatók a két fél között. A beszállítók szempontjából a követelmények teljesítésének költségei olyan befektetésnek tekinthetők, amelynek hatására javul termékeik piaci elfogadottsága, és ezáltal esetleg nagyobb felárak számíthatók fel. A kiskereskedők szempontjából az esetleges többletköltségeket a beszállítói láncokban rejlő kockázatok csökkenése, illetve potenciális árképzési és marketingelőnyök ellensúlyozhatják.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M19) | Azon eladott termékek százalékos aránya (eladási értékben kifejezve) egy adott termékcsoporton belül, amelyek egy meghatározott, harmadik fél által létrehozott környezetvédelmi minősítő rendszer alapján tanúsítva vannak |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M19)

Azon eladott termékek százalékos aránya (eladási értékben kifejezve) egy adott termékcsoporton belül, amelyek egy meghatározott, harmadik fél által létrehozott környezetvédelmi minősítő rendszer alapján tanúsítva vannak

| (M20) | A harmadik fél által létrehozott minősítő rendszer környezetvédelmi szigorúsága és teljessége, amit nagy vonalakban az jelez, hogy az adott standard alapszintűként, színvonalasként vagy példaértékűként sorolható-e be |
| --- | --- |

(M20)

A harmadik fél által létrehozott minősítő rendszer környezetvédelmi szigorúsága és teljessége, amit nagy vonalakban az jelez, hogy az adott standard alapszintűként, színvonalasként vagy példaértékűként sorolható-e be

| (M19) | Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a termékek legalább fele harmadik fél által létrehozott környezetvédelmi minősítő rendszer alapján tanúsítva van |
| --- | --- |

(M19)

Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a termékek legalább fele harmadik fél által létrehozott környezetvédelmi minősítő rendszer alapján tanúsítva van

| (K14) | A kiskereskedő folyamatosan eredményeket mutat fel egy olyan részletes terv végrehajtásában, amely arra irányul, hogy egyes meghatározott termékcsoportokban (például kávé, tea, zsírok és olajok, cukor, textiltermékek) a saját márkanévvel forgalmazott termékek 100 %-a „színvonalas” környezetvédelmi minősítő rendszer (3.6. táblázat) szerint tanúsítva legyen. |
| --- | --- |

(K14)

A kiskereskedő folyamatosan eredményeket mutat fel egy olyan részletes terv végrehajtásában, amely arra irányul, hogy egyes meghatározott termékcsoportokban (például kávé, tea, zsírok és olajok, cukor, textiltermékek) a saját márkanévvel forgalmazott termékek 100 %-a „színvonalas” környezetvédelmi minősítő rendszer (3.6. táblázat) szerint tanúsítva legyen.

| (K15) | A kiskereskedő folyamatosan eredményeket mutat fel egy olyan részletes terv végrehajtásában, amely arra irányul, hogy azokban a termékcsoportokban (például élelmiszerként való felhasználásra szánt tengeri állatok, fa, papír), amelyek egyes meghatározott „példaértékű” környezetvédelmi minősítő rendszerek (3.7. táblázat) alá tartoznak, a termékek 100 %-a tanúsítva legyen. |
| --- | --- |

(K15)

A kiskereskedő folyamatosan eredményeket mutat fel egy olyan részletes terv végrehajtásában, amely arra irányul, hogy azokban a termékcsoportokban (például élelmiszerként való felhasználásra szánt tengeri állatok, fa, papír), amelyek egyes meghatározott „példaértékű” környezetvédelmi minősítő rendszerek (3.7. táblázat) alá tartoznak, a termékek 100 %-a tanúsítva legyen.

3.2.4.   Környezetvédelmi követelmények érvényesítése a kiemelt termékcsoportok beszállítóival szemben

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők a kiemelt termékekkel és beszállítóikkal szemben környezetvédelmi kritériumokat fogalmaznak meg a környezetvédelmi szempontból leginkább aggályos kérdésekkel kapcsolatban, és a termékek és a beszállítók auditálásán keresztül megkövetelik ezek teljesítését.

Alkalmazhatóság

A nagyméretű kiskereskedők, valamint a saját márkanévvel forgalmazott kiemelt termékek esetében alkalmazható. A többletköltségek minimalizálása érdekében a beszállítók környezeti teljesítményének auditálása beépíthető a társadalmi ellenőrzési és a termék-minőségellenőrzési rendszerekbe. A beszállítók szempontjából a követelmények teljesítésének költségeit ellensúlyozhatja a termékeik iránti kiszámíthatóbb kereslet és termékeik könnyebb értékesítése, valamint az ebből fakadó esetleges árnövelési lehetőség. A kiskereskedők szempontjából a költségeket ellensúlyozhatja a fenntarthatatlan működés következtében a kiskereskedő hírnevével kapcsolatban jelentkező, illetve a beszállítói láncok hozzáférhetőségével kapcsolatban középtávon jelentkező kockázatok csökkenése, valamint az ebből fakadó esetleges árnövelési és értékesítésbővítési lehetőség.

A kisvállalkozások esetében nem alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M22) | Azon saját márkanévvel forgalmazott termékek eladásainak százalékos aránya egy adott termékcsoporton belül, amelyek teljesítik a meghatározott környezetvédelmi követelményeket |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M22)

Azon saját márkanévvel forgalmazott termékek eladásainak százalékos aránya egy adott termékcsoporton belül, amelyek teljesítik a meghatározott környezetvédelmi követelményeket

| (M23) | Az e követelményekben megtestesülő környezeti teljesítmény |
| --- | --- |

(M23)

Az e követelményekben megtestesülő környezeti teljesítmény

| (M24) | A százalékos megfelelési célszámok azon termékcsoportok esetében, amelyekre széles körű teljesítési program vonatkozik |
| --- | --- |

(M24)

A százalékos megfelelési célszámok azon termékcsoportok esetében, amelyekre széles körű teljesítési program vonatkozik

| (M25) | Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a termékek több mint fele teljesíti a meghatározott környezetvédelmi követelményeket |
| --- | --- |

(M25)

Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a termékek több mint fele teljesíti a meghatározott környezetvédelmi követelményeket

| (K16) | Egy adott termékcsoporton belül a saját márkanévvel forgalmazott termékek eladásainak 100 %-a teljesíti a kiskereskedő által meghatározott környezetvédelmi követelményeket. |
| --- | --- |

(K16)

Egy adott termékcsoporton belül a saját márkanévvel forgalmazott termékek eladásainak 100 %-a teljesíti a kiskereskedő által meghatározott környezetvédelmi követelményeket.

3.2.5.   A beszállítók teljesítményének javítása teljesítményértékeléssel és a legjobb gyakorlat terjesztésével

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők törekednek beszállítóik teljesítményének javítására, és ennek érdekében olyan információcsere-rendszert hoznak létre, amelynek segítségével értékelhető a beszállítók teljesítménye, továbbá terjesztik a legjobb gyakorlatot. Ez az utóbbi elem mind a harmadik felek által létrehozott minősítő rendszereknek, mind pedig a kiskereskedő által meghatározott kritériumoknak való megfelelésben segítheti a beszállítókat.

Alkalmazhatóság

A nagyméretű kiskereskedők, valamint a saját márkanévvel forgalmazott kiemelt termékek esetében alkalmazható. A kiskereskedők az átvételi ár csekély mértékű növelésével ösztönözhetik a beszállítók részvételét a teljesítményjavítási programokban, és felvállalhatják az adatok összesítésével és a jobb vezetési gyakorlat terjesztésével kapcsolatos költségeket. Ezeket a költségeket várhatóan ellensúlyozni fogja a fenntarthatatlan működés következtében a kiskereskedő hírnevével kapcsolatban jelentkező, illetve a beszállítói láncok hozzáférhetőségével kapcsolatban középtávon jelentkező kockázatok csökkenése, valamint az ebből fakadó esetleges árnövelési lehetőség. A beszállítók és a kiskereskedők szerződésben rendezhetik a hatékonyság javulásában tapasztalt előrelépés hozadékain való osztozás módját.

A kisvállalkozások esetében nem alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M26) | Azon saját márkanévvel forgalmazott termékek eladásainak százalékos aránya, amelyek olyan beszállítóktól származnak, amelyek részt vesznek a kiskereskedőnek a környezeti teljesítmény javítására irányuló programjaiban |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M26)

Azon saját márkanévvel forgalmazott termékek eladásainak százalékos aránya, amelyek olyan beszállítóktól származnak, amelyek részt vesznek a kiskereskedőnek a környezeti teljesítmény javítására irányuló programjaiban

| (M27) | Az e programokban megtestesülő környezeti teljesítmény szintje |
| --- | --- |

(M27)

Az e programokban megtestesülő környezeti teljesítmény szintje

| (M28) | A százalékos részvételi célszámok azon termékcsoportok esetében, amelyekkel összefüggésben a kiskereskedő saját program keretében törekszik a beszállítók környezeti teljesítményének javítására |
| --- | --- |

(M28)

A százalékos részvételi célszámok azon termékcsoportok esetében, amelyekkel összefüggésben a kiskereskedő saját program keretében törekszik a beszállítók környezeti teljesítményének javítására

| (M29) | Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a termékek legalább fele olyan beszállítóktól származik, amelyek részt vesznek a kiskereskedőnek a környezeti teljesítmény javítására irányuló programjaiban |
| --- | --- |

(M29)

Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a termékek legalább fele olyan beszállítóktól származik, amelyek részt vesznek a kiskereskedőnek a környezeti teljesítmény javítására irányuló programjaiban

| (K17) | Egy meghatározott termékcsoporton belül a saját márkanévvel forgalmazott termékek 100 %-a olyan beszállítóktól kerül beszerzésre, amelyek részt vesznek a kiskereskedőnek a környezeti teljesítmény javítására irányuló programjaiban. |
| --- | --- |

(K17)

Egy meghatározott termékcsoporton belül a saját márkanévvel forgalmazott termékek 100 %-a olyan beszállítóktól kerül beszerzésre, amelyek részt vesznek a kiskereskedőnek a környezeti teljesítmény javítására irányuló programjaiban.

3.2.6.   Együttműködésen alapuló kutatás-fejlesztés a beszállítói láncok fenntarthatóságának széles körű javítása és az innováció érdekében

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők más érdekeltekkel folytatott stratégiai együttműködés keretében olyan innovatív megoldásokat keresnek és dolgoznak ki, amelyek javítják a beszállítói láncok fenntarthatóságát, továbbá széles körben elfogadott környezetvédelmi minősítő rendszereket dolgoznak ki.

Alkalmazhatóság

A beszállítói láncok fenntarthatóságának javítása érdekében a saját márkanévvel forgalmazott termékekkel rendelkező nagyméretű kiskereskedők bármelyike együttműködhet kutatóintézetekkel és tanácsadó cégekkel. A kiskereskedőnek célszerű lehet ezt a kutatási-fejlesztési tevékenységet elsősorban azon termékcsoportok esetében kezdeményeznie, amelyekhez nem léteznek kereskedelmi szempontból működőképes, széles körben alkalmazható fenntarthatóság-javítási lehetőségek. Ez a törekvés tekinthető úgy, hogy befektetést jelent a fenntartható és gazdaságilag versenyképes beszállítói láncokhoz való hozzáférésbe.

A kisvállalkozások esetében nem alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmények |
| --- | --- |
| (M30) | A fenntartható beszállítói láncokkal kapcsolatos kutatási ráfordítás összege (a forgalom százalékában) |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmények

(M30)

A fenntartható beszállítói láncokkal kapcsolatos kutatási ráfordítás összege (a forgalom százalékában)

| (M31) | Annak kvalitatív értékelése, hogy a kutatás innovatív, más léptékben is alkalmazható és nagy lehetőségeket magukban rejtő fenntarthatóság-javítási lehetőségekre irányul-e |
| --- | --- |

(M31)

Annak kvalitatív értékelése, hogy a kutatás innovatív, más léptékben is alkalmazható és nagy lehetőségeket magukban rejtő fenntarthatóság-javítási lehetőségekre irányul-e

| (M32) | Olyan konkrét javulás a környezeti teljesítményben, amely a kutatási eredmények felhasználásának tudható be |
| --- | --- |

(M32)

Olyan konkrét javulás a környezeti teljesítményben, amely a kutatási eredmények felhasználásának tudható be

—

3.2.7.   Az „élenjáró” ökotermékek előtérbe helyezése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők előtérbe helyezik az „élenjáró” tanúsított ökotermékeket. Ennek fontos eszköze a tájékoztatási kampányok szervezése, a beszerzés- és az árazáspolitika, az érintett termékek megfelelő elhelyezése az üzleten belül, valamint a reklám; ezek az eszközök még hatásosabbá tehetők saját márkanévvel forgalmazott ökológiai termékcsaládok létrehozásával.

Alkalmazhatóság

Minden kiskereskedő tarthat „élenjáró” ökotermékeket, illetve ösztönözheti ezek fogyasztását. A nagyméretű kiskereskedőknek több lehetőségük van ezen a téren, mert saját márkanévvel forgalmazott ökotermékcsaládokat alakíthatnak ki. A beszállítók az „élenjáró” termékként való tanúsítással kapcsolatos költségeiket átháríthatják a kiskereskedőkre. Az „élenjáró” termékként tanúsított ökotermékek esetében jelentősen magasabb árak érhetők el, és nagyobb haszonkulcs alkalmazható. A saját márkanévvel forgalmazott ökotermékcsaládok hatására – a pozitív „kisugárzó hatás” következtében – a kiskereskedő saját márkanévvel forgalmazott többi termékének eladásai is nőhetnek.

A kisvállalkozások esetében is alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmények |
| --- | --- |
| (M33) | Azon termékek eladásainak százalékos aránya egy meghatározott termékcsaládon belül, amelyek példaértékű környezetvédelmi minősítő rendszer alapján „élenjáró” termékként tanúsítva vannak |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmények

(M33)

Azon termékek eladásainak százalékos aránya egy meghatározott termékcsaládon belül, amelyek példaértékű környezetvédelmi minősítő rendszer alapján „élenjáró” termékként tanúsítva vannak

| (M34) | Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a kiskereskedő kínál „élenjáró” ökoterméket |
| --- | --- |

(M34)

Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a kiskereskedő kínál „élenjáró” ökoterméket

| (M35) | Kellően kiterjedt saját márkanévvel forgalmazott ökotermékcsalád megléte (igen/nem) |
| --- | --- |

(M35)

Kellően kiterjedt saját márkanévvel forgalmazott ökotermékcsalád megléte (igen/nem)

| (K18) | Az élelmiszer-termékcsoportokon belül az eladások 10 %-a ökológiai termékként (biotermékként) tanúsítva van. |
| --- | --- |

(K18)

Az élelmiszer-termékcsoportokon belül az eladások 10 %-a ökológiai termékként (biotermékként) tanúsítva van.

| (K19) | A pamuttermékek eladásainak 50 %-a ökológiai termékként (biotermékként) tanúsítva van. |
| --- | --- |

(K19)

A pamuttermékek eladásainak 50 %-a ökológiai termékként (biotermékként) tanúsítva van.

| (K20) | Az élelmiszerek körén kívüli termékcsoportokban az eladások 10 %-a harmadik fél általi ellenőrzésen alapuló hivatalos környezetvédelmi címkét visel az ISO szerinti I. típus meghatározásának megfelelően. |
| --- | --- |

(K20)

Az élelmiszerek körén kívüli termékcsoportokban az eladások 10 %-a harmadik fél általi ellenőrzésen alapuló hivatalos környezetvédelmi címkét visel az ISO szerinti I. típus meghatározásának megfelelően.

3.3.   Fuvarozás és logisztika

3.3.1.   Zöld közbeszerzési és környezetvédelmi követelmények a fuvarozókkal szemben

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők a harmadik felek által nyújtott fuvarozási és logisztikai szolgáltatások beszerzésekor követelményeket támasztanak a környezeti teljesítmény és a beszámolás területén, beleértve az e dokumentumban leírt legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatra vonatkozó követelményeket is.

Alkalmazhatóság

A fuvarozási és a logisztikai feladatait minden kiskereskedő legalább részben harmadik felektől beszerzett szolgáltatások útján látja el, és a beszerzéssel kapcsolatos döntéseiben figyelembe vehet hatékonysági, illetve környezetvédelmi kritériumokat. A fuvarozási és a logisztikai műveletek hatékonyságának javítása csökkenti a működési költségeket, és hatásos nyomonkövetési és beszámolási tevékenységet feltételez. A hatékonyan működő harmadik felek az általuk nyújtott fuvarozási szolgáltatásokért ezért esetleg alacsonyabb árakat kérhetnek a kiskereskedőktől.

A kisméretű kiskereskedők általában harmadik feleket vesznek igénybe ezen a területen.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmények |
| --- | --- |
| (M36) | Környezeti vonatkozású minősítő rendszerek keretében tanúsított fuvarozók százalékos aránya (ideértve a beszámolási programokban való regisztrálást is) |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmények

(M36)

Környezeti vonatkozású minősítő rendszerek keretében tanúsított fuvarozók százalékos aránya (ideértve a beszámolási programokban való regisztrálást is)

| (M37) | A meghatározott környezetvédelmi követelményeket teljesítő vagy az e dokumentumban ismertetett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot követő fuvarozók százalékos aránya |
| --- | --- |

(M37)

A meghatározott környezetvédelmi követelményeket teljesítő vagy az e dokumentumban ismertetett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot követő fuvarozók százalékos aránya

| (K21) | A fuvarozási és logisztikai szolgáltatást nyújtó harmadik felek 100 %-a:






  i. | teljesíti a harmadik felek környezeti vonatkozású minősítő rendszerei keretében alkalmazott követelményeket; |
| --- | --- | --- |

(K21)

A fuvarozási és logisztikai szolgáltatást nyújtó harmadik felek 100 %-a:

i.

teljesíti a harmadik felek környezeti vonatkozású minősítő rendszerei keretében alkalmazott követelményeket;

| ii. | teljesíti a meghatározott környezetvédelmi követelményeket; vagy |
| --- | --- |

ii.

teljesíti a meghatározott környezetvédelmi követelményeket; vagy

| iii. | követi az e dokumentumban ismertetett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot. |
| --- | --- |

iii.

követi az e dokumentumban ismertetett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot.

3.3.2.   A hatékonyság nyomon követése és beszámolás a hatékonyságról minden fuvarozási és logisztikai művelet esetében

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők – a házon belüli műveletek nyomon követése, valamint a harmadik felek által végzett műveletekre vonatkozó adatok alapján – minden, az elsődleges beszállítók, az elosztóközpontok, a kiskereskedő és a hulladékgazdálkodási létesítmények közötti fuvarozási és logisztikai művelet hatékonyságáról és környezeti teljesítményéről beszámolnak.

Alkalmazhatóság

Minden kiskereskedő alkalmazhatja. A házon belüli fuvarozási és logisztikai műveletekre vonatkozó beszámolás csak a nagyobb méretű kiskereskedők esetében jön szóba. A hatékony nyomon követés és beszámolás a szükséges informatikai rendszerek kiépítése és a kapcsolódó igazgatási feladatok ellátása terén kismértékű beruházást igényel, de segít azonosítani azokat a lehetőségeket, amelyekkel javítható a fuvarozási és a logisztikai műveletek hatékonysága.

A kisvállalkozások esetében a különböző szállítási módokra vonatkozóan átlagos kibocsátási tényezők állnak rendelkezésre a kibocsátás mennyiségének megbecslésére.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmények |
| --- | --- |
| (M38) | A fuvarozási és a logisztikai műveletek során évente kibocsátott üvegházhatású gázok mennyisége (ÜHG-mennyiség) tonna CO2-egyenértékben kifejezve |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmények

(M38)

A fuvarozási és a logisztikai műveletek során évente kibocsátott üvegházhatású gázok mennyisége (ÜHG-mennyiség) tonna CO2-egyenértékben kifejezve

| (M39) | Kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként, illetve raklaponként |
| --- | --- |

(M39)

Kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként, illetve raklaponként

| (M40) | Megtörténik-e a beszámolás a következő paraméterekről minden érintett fuvarozási és logisztikai művelet vonatkozásában:






  i. | a különböző szállítási módok kilométer- és tonnakilométer-adatai, illetve ezek százalékos aránya |
| --- | --- | --- |

(M40)

Megtörténik-e a beszámolás a következő paraméterekről minden érintett fuvarozási és logisztikai művelet vonatkozásában:

i.

a különböző szállítási módok kilométer- és tonnakilométer-adatai, illetve ezek százalékos aránya

| ii. | kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott tonnánként, légköbméterenként, illetve raklaponként |
| --- | --- |

ii.

kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott tonnánként, légköbméterenként, illetve raklaponként

| (M41) | Megtörténik-e a beszámolás a következő mutatókról minden házon belüli fuvarozási és logisztikai művelet vonatkozásában:






  i. | kapacitáskihasználtság (tömegben vagy térfogatban számított százalékos érték) |
| --- | --- | --- |

(M41)

Megtörténik-e a beszámolás a következő mutatókról minden házon belüli fuvarozási és logisztikai művelet vonatkozásában:

i.

kapacitáskihasználtság (tömegben vagy térfogatban számított százalékos érték)

| ii. | kilogramm CO2-egyenérték tonna-kilométerenként |
| --- | --- |

ii.

kilogramm CO2-egyenérték tonna-kilométerenként

| (K22) | A kiskereskedő az elsődleges beszállítók, a kiskereskedelmi üzletek és a hulladékgazdálkodási létesítmények közötti fuvarozási és logisztikai műveletek 100 %-ára vonatkozóan – a harmadik felek által végzett ilyen műveleteket is ideértve – beszámol a következő mutatókról:






  i. | a különböző szállítási módok százalékos aránya; |
| --- | --- | --- |

(K22)

A kiskereskedő az elsődleges beszállítók, a kiskereskedelmi üzletek és a hulladékgazdálkodási létesítmények közötti fuvarozási és logisztikai műveletek 100 %-ára vonatkozóan – a harmadik felek által végzett ilyen műveleteket is ideértve – beszámol a következő mutatókról:

i.

a különböző szállítási módok százalékos aránya;

| ii. | kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként vagy raklaponként. |
| --- | --- |

ii.

kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként vagy raklaponként.

| (K23) | A kiskereskedő az elsődleges beszállítók, a kiskereskedelmi üzletek és a hulladékgazdálkodási létesítmények közötti házon belüli fuvarozási és logisztikai műveletek 100 %-ára vonatkozóan beszámol a következő mutatókról:






  i. | kapacitáskihasználtság (tömegben vagy térfogatban számított százalékos érték); |
| --- | --- | --- |

(K23)

A kiskereskedő az elsődleges beszállítók, a kiskereskedelmi üzletek és a hulladékgazdálkodási létesítmények közötti házon belüli fuvarozási és logisztikai műveletek 100 %-ára vonatkozóan beszámol a következő mutatókról:

i.

kapacitáskihasználtság (tömegben vagy térfogatban számított százalékos érték);

| ii. | kilogramm CO2-egyenérték tonna-kilométerenként. |
| --- | --- |

ii.

kilogramm CO2-egyenérték tonna-kilométerenként.

3.3.3.   A fuvarozási műveletek hatékonyságának beépítése a beszerzési döntésekbe és a csomagolástervezésbe

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők a beszerzési döntésekbe és a csomagolástervezésbe beépítik szempontként a fuvarozási műveletek hatékonyságát; ennek érdekében életciklus-szemléletet követve értékelik a különböző régiókból beszerzett termékeket, a csomagolások tervezését pedig úgy végzik, hogy maximalizálják a fuvarozási egységek rakománysűrűségét.

Alkalmazhatóság

A saját márkanévvel forgalmazott termékcsaládokkal rendelkező nagyméretű kiskereskedők esetében alkalmazható. Nagymértékben függ a termékek és a beszerzési források helyétől, és számos különböző beszerzési tényezővel van összefüggésben. A csomagolást illetően a csomagolt termékek sűrűségének növelése jelentős mértékben növelheti a fuvarozási műveletek hatékonyságát, és ezáltal csökkentheti a fuvarozási költségeket.

A kisvállalkozások esetében nem alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M39) | Kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként (vagy raklaponként) |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M39)

Kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként (vagy raklaponként)

| (M42) | A fuvarozási műveletek megoszlása az egyes szállítási módok között |
| --- | --- |

(M42)

A fuvarozási műveletek megoszlása az egyes szállítási módok között

| (M43) | Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a kiskereskedő a beszerzési forrást vagy a csomagolást kifejezetten azért módosította, hogy csökkentse a fuvarozási és logisztikai műveletek környezeti hatásait, valamint a termék teljes életciklusra vetített környezeti hatásait |
| --- | --- |

(M43)

Azon termékcsoportok száma, amelyeken belül a kiskereskedő a beszerzési forrást vagy a csomagolást kifejezetten azért módosította, hogy csökkentse a fuvarozási és logisztikai műveletek környezeti hatásait, valamint a termék teljes életciklusra vetített környezeti hatásait

| (M44) | A csomagolások folyamatos átalakítása a rakománysűrűségek növelése és a fuvarozási és logisztikai műveletek hatékonyságának maximalizálása érdekében (igen/nem) |
| --- | --- |

(M44)

A csomagolások folyamatos átalakítása a rakománysűrűségek növelése és a fuvarozási és logisztikai műveletek hatékonyságának maximalizálása érdekében (igen/nem)

| (K24) | A rakománysűrűségek növelése és a fuvarozási és logisztikai műveletek hatékonyságának maximalizálása érdekében a csomagolások folyamatosan átalakításra kerülnek (igen/nem). |
| --- | --- |

(K24)

A rakománysűrűségek növelése és a fuvarozási és logisztikai műveletek hatékonyságának maximalizálása érdekében a csomagolások folyamatosan átalakításra kerülnek (igen/nem).

3.3.4.   Áttérés hatékonyabb szállítási módokra

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők a fuvarozással lefedett távolságok lehető legnagyobb része vonatkozásában hatékonyabb szállítási módokra térnek át: a vasutat vagy a vízi árufuvarozást választják, nagyobb tehergépjárműveket vesznek igénybe, és minimalizálják a légi árufuvarozás szerepét. Mivel az első és az utolsó kilométereken gyakran elkerülhetetlen a közúti fuvarozás, ez a választási lehetőség általában inkább csak az elsődleges elosztás szakaszában, azaz a beszállítók elosztóközpontjai és a kiskereskedő elosztóközpontjai között áll fenn. A szállítási módok közötti váltás ezért az elosztási hálózatok optimalizálását igényli, hiszen figyelembe kell venni a különböző szállítási módok közötti átrakodásokat (például az elosztóközpontokat a vasút és a vízi közlekedési hálózatok közelében kialakítva). A kisebbről nagyobb tehergépjárművekre való áttérés, ideértve a két rakfelületű pótkocsik igénybevételét is, azért jöhet szóba, mert a nagy tehergépjárművek sokkal hatékonyabbak, mint a kicsik. Egy adott termék esetében a szállítási módok közötti váltás akkor is kihat a beszerzési döntésekre, ha a fuvarozás jelentős hányadát teszi ki a termék teljes életciklusa során jelentkező környezeti hatásoknak (figyelembe véve a teljes életciklus valamennyi lényeges elemét).

3.9. táblázat

A szállítási módok rangsora környezetkímélő voltuk alapján

| Hely | Szállítási mód |
| --- | --- |
| 1. | Tehervonat |
| 2. | Óceánjáró hajó |
| 3. | Belvízi hajóút |
| 4. | Nagyméretű tehergépjármű |
| 5. | Közepes méretű tehergépjármű |
| 6. | Kisméretű tehergépjármű |
| 7. | Légi árufuvarozás |

Hely

Szállítási mód

1.

Tehervonat

2.

Óceánjáró hajó

3.

Belvízi hajóút

4.

Nagyméretű tehergépjármű

5.

Közepes méretű tehergépjármű

6.

Kisméretű tehergépjármű

7.

Légi árufuvarozás

Alkalmazhatóság

Az árufuvarozás kevésbé környezetszennyező módon történő lebonyolítása érdekében minden kiskereskedő felléphet legalább a járműméret helyes megválasztásával, de a legtöbb nagyméretű kiskereskedő azzal is, ha az elsődleges elosztást legalább részben közút helyett vasúton vagy vízen oldja meg. Ahhoz azonban, hogy a kiskereskedők árufuvarozási műveletei nagyobb arányban kerüljenek át a vasútra és a belvízi útvonalakra, javítani kell a nemzeti vasúti és vízi infrastruktúrát, és az infrastruktúra-üzemeltető vállalkozásoknak nagyobb mértékben kell egymással határokon átívelő módon együttműködniük. Ezért a nemzeti árufuvarozási infrastruktúra és szakpolitika (például az útdíjrendszer) jelentős mértékben befolyásolhatja az árufuvarozás területén a kiskereskedők javítási és döntéshozatali mozgásterét.

A kisvállalkozások esetében nem alkalmazható, kivéve abban az esetben, ha az árubeszerzési lehetőségek egyes termékek esetében hatékonyabb szállítási módok igénybevételére adnak módot.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmények |
| --- | --- |
| (M45) | Az elsődleges beszállítók és az üzletek közötti összes árufuvarozás (tonnakilométer) meghatározott hatékonyabb szállítási módok igénybevételével teljesített százalékos aránya |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmények

(M45)

Az elsődleges beszállítók és az üzletek közötti összes árufuvarozás (tonnakilométer) meghatározott hatékonyabb szállítási módok igénybevételével teljesített százalékos aránya

| (M46) | A nemzetközi árufuvarozás (tonnakilométer) meghatározott hatékonyabb szállítási módok igénybevételével teljesített százalékos aránya |
| --- | --- |

(M46)

A nemzetközi árufuvarozás (tonnakilométer) meghatározott hatékonyabb szállítási módok igénybevételével teljesített százalékos aránya

| (K25) | Az elsődleges beszállítók és a kiskereskedelmi elosztóközpontok közötti szárazföldi árufuvarozás eladási érték szerint több mint 50 %-ban vízen vagy vasúton bonyolódik (ha az infrastruktúra ezt lehetővé teszi). |
| --- | --- |

(K25)

Az elsődleges beszállítók és a kiskereskedelmi elosztóközpontok közötti szárazföldi árufuvarozás eladási érték szerint több mint 50 %-ban vízen vagy vasúton bonyolódik (ha az infrastruktúra ezt lehetővé teszi).

| (K26) | A nem szárazföldi úton végzett árufuvarozási műveletek eladási érték szerint több mint 99 %-ban hajón bonyolódnak. |
| --- | --- |

(K26)

A nem szárazföldi úton végzett árufuvarozási műveletek eladási érték szerint több mint 99 %-ban hajón bonyolódnak.

3.3.5.   Az elosztóhálózat optimalizálása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők a következő módozatok közül a leghatékonyabbat szisztematikusan követve optimalizálják az elosztóhálózatot: i. központosított, vasúti és vízi kapcsolattal egyaránt rendelkező stratégiai logisztikai központok igénybevételével; ii. horizontálisan központosított logisztika (központi raktárak) útján; iii. közvetlen szállítással.

Alkalmazhatóság

A házon belüli árufuvarozó és logisztikai részleggel rendelkező nagyméretű kiskereskedők és a külső fuvarozók esetében alkalmazható, különösen akkor, ha a termékek beszerzése nagy távolságról történik. A megoldás általában nem igényel jelentős ráfordítást, a vasúthálózathoz és a vízi közlekedési hálózathoz egyaránt csatlakozó új logisztikai központok építése azonban igen. A szállítóeszközök kihasználtságának növelése és a hatékonyabb szállítási módok igénybevétele – különösen a nagy távolságú fuvarozási műveletek esetében – jelentősen csökkentheti a működési költségeket.

A kisvállalkozások esetében nem alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M39) | Kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként (vagy raklaponként) |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M39)

Kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként (vagy raklaponként)

| (M47) | Alkalmazott központi raktárak száma, alkalmazott stratégiai logisztikai központok száma vagy igénybe vett közvetlen szállítási útvonalak száma |
| --- | --- |

(M47)

Alkalmazott központi raktárak száma, alkalmazott stratégiai logisztikai központok száma vagy igénybe vett közvetlen szállítási útvonalak száma

| (M48) | Az elosztóhálózat optimalizálására irányuló konkrét intézkedések következtében az árufuvarozási és logisztikai műveletekből származó ÜHG-kibocsátásban bekövetkező százalékos csökkenés |
| --- | --- |

(M48)

Az elosztóhálózat optimalizálására irányuló konkrét intézkedések következtében az árufuvarozási és logisztikai műveletekből származó ÜHG-kibocsátásban bekövetkező százalékos csökkenés

| (M49) | Az árufuvarozási és logisztikai műveletek olyan szolgáltatóval való elvégeztetése, amely optimalizált elosztóhálózattal rendelkezik (igen/nem) |
| --- | --- |

(M49)

Az árufuvarozási és logisztikai műveletek olyan szolgáltatóval való elvégeztetése, amely optimalizált elosztóhálózattal rendelkezik (igen/nem)

| (M50) | Az elosztóhálózatok szisztematikus optimalizálása a logisztikai központok helyének stratégiai megválasztásával, horizontálisan központosított logisztika (központi raktárak) útján és közvetlen szállítással (igen/nem) |
| --- | --- |

(M50)

Az elosztóhálózatok szisztematikus optimalizálása a logisztikai központok helyének stratégiai megválasztásával, horizontálisan központosított logisztika (központi raktárak) útján és közvetlen szállítással (igen/nem)

| (K27) | A kiskereskedő az elosztóhálózatokat szisztematikus módon optimalizálja a logisztikai központok helyének stratégiai megválasztásával, horizontálisan központosított logisztika (központi raktárak) útján és közvetlen szállítással. |
| --- | --- |

(K27)

A kiskereskedő az elosztóhálózatokat szisztematikus módon optimalizálja a logisztikai központok helyének stratégiai megválasztásával, horizontálisan központosított logisztika (központi raktárak) útján és közvetlen szállítással.

3.3.6.   Az útvonaltervezés optimalizálása, a telematika alkalmazása, a járművezetők továbbképzése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők az útvonaltervezés optimalizálásával, a telematika alkalmazásával és a járművezetők továbbképzésével optimalizálják működésüket. A hatékony útvonaltervezés keretében az üzletekbe árut szállító járművek a visszaúton hulladékot, illetve a beszállítóktól az elosztóközpontokba szállítandó árukat visznek, és az áru kiszállítása – a forgalomtorlódások elkerülése érdekében – részben éjszaka történik.

Alkalmazhatóság

Alkalmazható minden olyan termék esetében, amelyet házon belüli fuvarozási és logisztikai részleggel rendelkező nagyméretű kiskereskedők számára kell szállítani, valamint a külső fuvarozók esetében. A járművezetők továbbképzésével általában 5 %-kal csökkenthető az üzemanyag-felhasználás. Az útvonaltervezés optimalizálása nagy informatikai ráfordítást igényelhet, de csökkentheti a tőkeberuházások költségét (kevesebb tehergépjárművet kell tartani), és jelentősen csökkenti a működési költségeket (az üzemanyagköltséget).

A kisvállalkozások esetében akkor alkalmazható, ha saját szállítójárművel rendelkeznek (például az áruk kiszállítására).

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmények |
| --- | --- |
| (M39) | Kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként (vagy raklaponként) |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmények

(M39)

Kilogramm CO2-egyenérték fuvarozott légköbméterenként (vagy raklaponként)

| (M51) | A járműpark átlagos százalékos kihasználtsága (űrtartalom vagy raktömeg alapján), vagy a járműpark átlagos százalékos üres futása (járműkilométer), vagy a járműpark egy tonnakilométerre vetített átlagos ÜHG-kibocsátása (gramm CO2-egyenérték per tonnakilométer) |
| --- | --- |

(M51)

A járműpark átlagos százalékos kihasználtsága (űrtartalom vagy raktömeg alapján), vagy a járműpark átlagos százalékos üres futása (járműkilométer), vagy a járműpark egy tonnakilométerre vetített átlagos ÜHG-kibocsátása (gramm CO2-egyenérték per tonnakilométer)

| (M52) | A hatékony járművezetés területén folyamatosan továbbképzett járművezetők százalékos aránya |
| --- | --- |

(M52)

A hatékony járművezetés területén folyamatosan továbbképzett járművezetők százalékos aránya

| (M53) | Hatékony járművezetésre sarkalló ösztönzőrendszer működtetése a járművezetők számára (igen/nem) |
| --- | --- |

(M53)

Hatékony járművezetésre sarkalló ösztönzőrendszer működtetése a járművezetők számára (igen/nem)

| (M54) | A fuvarozási és logisztikai műveletekből származó ÜHG-kibocsátás százalékos csökkenése meghatározott intézkedések nyomán (hulladékfuvarozás vagy árufuvarozás a beszállítók számára a visszaúton, a járművezetők továbbképzése és járművezetői ösztönzőrendszerek, csúcsidőn kívüli árukiszállítás) |
| --- | --- |

(M54)

A fuvarozási és logisztikai műveletekből származó ÜHG-kibocsátás százalékos csökkenése meghatározott intézkedések nyomán (hulladékfuvarozás vagy árufuvarozás a beszállítók számára a visszaúton, a járművezetők továbbképzése és járművezetői ösztönzőrendszerek, csúcsidőn kívüli árukiszállítás)

| (M55) | Az útvonaltervezés szisztematikus optimalizálása az üzletekbe árut szállító járművek visszaúti hulladékfuvarozásra vagy beszállítói áruk fuvarozására való igénybevételével, a telematika alkalmazásával, valamint a kiszállítási időszakok kiterjesztésével (igen/nem) |
| --- | --- |

(M55)

Az útvonaltervezés szisztematikus optimalizálása az üzletekbe árut szállító járművek visszaúti hulladékfuvarozásra vagy beszállítói áruk fuvarozására való igénybevételével, a telematika alkalmazásával, valamint a kiszállítási időszakok kiterjesztésével (igen/nem)

| (K28) | A járművezetők 100 %-a folyamatos továbbképzésben részesül a hatékony járművezetésről, vagy olyan ösztönzőrendszer működik, amely hatékony járművezetésre sarkallja a járművezetőket. |
| --- | --- |

(K28)

A járművezetők 100 %-a folyamatos továbbképzésben részesül a hatékony járművezetésről, vagy olyan ösztönzőrendszer működik, amely hatékony járművezetésre sarkallja a járművezetőket.

| (K29) | A kiskereskedő szisztematikusan optimalizálja az útvonaltervezést az üzletekbe árut szállító járművek visszaúti hulladékfuvarozásra vagy beszállítói áruk fuvarozására való igénybevételével, a telematika alkalmazásával, valamint a kiszállítási időszakok kiterjesztésével (igen/nem). |
| --- | --- |

(K29)

A kiskereskedő szisztematikusan optimalizálja az útvonaltervezést az üzletekbe árut szállító járművek visszaúti hulladékfuvarozásra vagy beszállítói áruk fuvarozására való igénybevételével, a telematika alkalmazásával, valamint a kiszállítási időszakok kiterjesztésével (igen/nem).

3.3.7.   A közúti járművek környezeti hatásainak minimalizálása a beszerzési döntéseken és a járművek átalakításán keresztül

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők a közúti járművek környezeti hatásait a beszerzési döntéseken és a járművek átalakításán keresztül minimalizálják. Ennek keretében alternatív hajtású járműveket, hatékony, környezetkímélő és kevés zajt kibocsátó járműveket vásárolnak, a járműveiken aerodinamikai módosításokat hajtanak végre, és kis gördülési ellenállású gumiabroncsokat használnak.

Alkalmazhatóság

Alkalmazható minden olyan termék esetében, amelyet házon belüli fuvarozási és logisztikai részleggel rendelkező nagyméretű kiskereskedők számára kell szállítani, valamint a külső fuvarozók esetében. A nagy távolságokon nagy (80 km/h-nál nagyobb) sebességgel üzemeltetett járműveken az aerodinamikai módosításokra irányuló kisebb és az aerodinamikai szempontból kedvezőbb kialakítású vontatók és pótkocsik beszerzésére irányuló nagyobb ráfordítások legfeljebb két év alatt megtérülnek. A kis gördülési ellenállású gumiabroncsokra irányuló ráfordítások ugyanennyi idő alatt térülnek meg. Az alternatív hajtású járművek beszerzése jelentősen nagyobb beruházást igényel.

A kisvállalkozások esetében akkor alkalmazható, ha saját szállítójárművel rendelkeznek (például az áruk kiszállítására).

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmények |
| --- | --- |
| (M56) | járművek tüzelőanyag-fogyasztása (l/100 km) vagy kilogramm CO2-egyenérték tonna-kilométerenként |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmények

(M56)

járművek tüzelőanyag-fogyasztása (l/100 km) vagy kilogramm CO2-egyenérték tonna-kilométerenként

| (M57) | A különböző EURO osztályok követelményeit kielégítő járművek százalékos aránya az árufuvarozásra igénybe vett járműparkon belül |
| --- | --- |

(M57)

A különböző EURO osztályok követelményeit kielégítő járművek százalékos aránya az árufuvarozásra igénybe vett járműparkon belül

| (M58) | A PIEK zajvédelmi előírásait vagy más azzal egyenértékű, éjszakai árukiszállítást lehetővé tevő követelményeket kielégítő járművek, pótkocsik és rakodóberendezések százalékos aránya |
| --- | --- |

(M58)

A PIEK zajvédelmi előírásait vagy más azzal egyenértékű, éjszakai árukiszállítást lehetővé tevő követelményeket kielégítő járművek, pótkocsik és rakodóberendezések százalékos aránya

| (M59) | Az alternatív üzemanyaggal (ideértve a földgázt, a biogázt és a villamos energiát is) hajtott járművek százalékos aránya az árufuvarozásra igénybe vett járműparkon belül |
| --- | --- |

(M59)

Az alternatív üzemanyaggal (ideértve a földgázt, a biogázt és a villamos energiát is) hajtott járművek százalékos aránya az árufuvarozásra igénybe vett járműparkon belül

| (M60) | A kis gördülési ellenállású gumiabroncsokkal felszerelt járművek százalékos aránya az árufuvarozásra igénybe vett járműparkon belül |
| --- | --- |

(M60)

A kis gördülési ellenállású gumiabroncsokkal felszerelt járművek százalékos aránya az árufuvarozásra igénybe vett járműparkon belül

| (M61) | Az aerodinamikai szempontból módosított vagy eleve kedvező kialakítású járművek és pótkocsik százalékos aránya az árufuvarozásra igénybe vett járműparkon belül |
| --- | --- |

(M61)

Az aerodinamikai szempontból módosított vagy eleve kedvező kialakítású járművek és pótkocsik százalékos aránya az árufuvarozásra igénybe vett járműparkon belül

| (K30) | A tehergépjárművek 100 %-a teljesíti az EURO V szabvány (17) követelményeit, és a nehéz tehergépjárművek tüzelőanyag-fogyasztása 30 l/100 km-nél kisebb. |
| --- | --- |

(K30)

A tehergépjárművek 100 %-a teljesíti az EURO V szabvány (17) követelményeit, és a nehéz tehergépjárművek tüzelőanyag-fogyasztása 30 l/100 km-nél kisebb.

| (K31) | A tehergépjárművek, a pótkocsik és a rakodóberendezések 100 %-a kielégíti a PIEK zajvédelmi előírásait vagy más azzal egyenértékű, éjszakai árukiszállítást lehetővé tevő követelményeket. |
| --- | --- |

(K31)

A tehergépjárművek, a pótkocsik és a rakodóberendezések 100 %-a kielégíti a PIEK zajvédelmi előírásait vagy más azzal egyenértékű, éjszakai árukiszállítást lehetővé tevő követelményeket.

| (K32) | A járművek alternatív üzemanyaggal működnek (földgáz, biogáz, villamos energia). |
| --- | --- |

(K32)

A járművek alternatív üzemanyaggal működnek (földgáz, biogáz, villamos energia).

| (M33) | A járművek 100 %-a kis gördülési ellenállású gumiabroncsokkal van felszerelve. |
| --- | --- |

(M33)

A járművek 100 %-a kis gördülési ellenállású gumiabroncsokkal van felszerelve.

| (M34) | A járművek és a pótkocsik 100 %-a aerodinamikai szempontból módosítva van, vagy eleve kedvező kialakítású. |
| --- | --- |

(M34)

A járművek és a pótkocsik 100 %-a aerodinamikai szempontból módosítva van, vagy eleve kedvező kialakítású.

3.4.   Hulladékgazdálkodás

3.4.1.   Az élelmiszer-hulladék képződésének minimalizálása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők környezetbarát módon törekednek az élelmiszer-hulladék képződésének csökkentésére, és ennek érdekében nyomon követik folyamataikat, auditokat végeznek, prioritásokat határoznak meg, logisztikai kérdésekkel foglalkoznak, jobb eltartási mechanizmusokat alakítanak ki, ellenőrzésük alatt tartják az üzlethelyiségek, az elosztóközpontok és az árufuvarozó járművek hőmérsékletét és levegőjének páratartalmát, továbbképzik munkatársaikat, adományoznak, tanácsokkal látják el fogyasztóikat, stb.; továbbá fermentálás révén törekednek az élelmiszer-hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének és égetésének elkerülésére.

Alkalmazhatóság

Költséghatékony intézkedésről van szó, amelyet méretétől függetlenül bármely élelmiszer-kiskereskedő bármely tagállamban alkalmazhat. Egyes helyeken azonban olyan szakpolitikai intézkedések lehetnek érvényben, amelyek az élelmiszer-adományozás elkerülésére/mellőzésére ösztönöznek.

Az élelmiszer-hulladék képződésének csökkentése érdekében minden kisvállalkozás alkalmazhat megelőző intézkedéseket. A jelentkező igazgatási költségeket ellensúlyozzák a hasznosítatlan termékek és a képződő hulladék mennyiségének csökkenése miatti megtakarítások.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M62) | A képződő élelmiszer-hulladék tömege (kilogramm vagy tonna) abszolút mennyiségként vagy m2-re vagy millió EUR forgalomra vetítve |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmény

(M62)

A képződő élelmiszer-hulladék tömege (kilogramm vagy tonna) abszolút mennyiségként vagy m2-re vagy millió EUR forgalomra vetítve

| (M63) | A képződő élelmiszer-hulladék mennyisége az összes beszerzett élelmiszer mennyiségének százalékában |
| --- | --- |

(M63)

A képződő élelmiszer-hulladék mennyisége az összes beszerzett élelmiszer mennyiségének százalékában

| (M64) | Az értékesítési idejüket tekintve lejárt, de az eltarthatósági idejüket tekintve még felhasználható, a jótékonysági intézményeknek adományozott élelmiszerek mennyisége (kilogramm vagy tonna) |
| --- | --- |

(M64)

Az értékesítési idejüket tekintve lejárt, de az eltarthatósági idejüket tekintve még felhasználható, a jótékonysági intézményeknek adományozott élelmiszerek mennyisége (kilogramm vagy tonna)

| (M65) | A hasznosításra (például fermentálásra) elküldött hulladék mennyisége (kilogramm) |
| --- | --- |

(M65)

A hasznosításra (például fermentálásra) elküldött hulladék mennyisége (kilogramm)

| (M66) | A hulladéklerakókba vagy hulladékégető művekbe szállított hulladék mennyisége (kilogramm) |
| --- | --- |

(M66)

A hulladéklerakókba vagy hulladékégető művekbe szállított hulladék mennyisége (kilogramm)

| (K35) | Hulladéklerakókba és hulladékégető művekbe nem kerül élelmiszer-hulladék. |
| --- | --- |

(K35)

Hulladéklerakókba és hulladékégető művekbe nem kerül élelmiszer-hulladék.

3.4.2.   A hulladékgazdálkodás integrálása a kiskereskedő tevékenységébe

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők integrálják tevékenységükbe a hulladékgazdálkodást, és elsősorban a megelőzésre törekednek. A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat részeként a kiskereskedők például:

| — | a házon belüli hulladékgazdálkodás keretében:






  — | szelektív módon gyűjtik a hulladékot és készítik azt elő újrahasználatra: tömörítik, brikettálják a papír- és a műanyaghulladékot, hűtik az élelmiszer-hulladékot stb., |
| --- | --- | --- |

—

a házon belüli hulladékgazdálkodás keretében:

—

szelektív módon gyűjtik a hulladékot és készítik azt elő újrahasználatra: tömörítik, brikettálják a papír- és a műanyaghulladékot, hűtik az élelmiszer-hulladékot stb.,

| — | nyomon követik a hulladékképződést, |
| --- | --- |

—

nyomon követik a hulladékképződést,

| — | előkészítik újrahasználatra a csomagolóanyagokat, például a beszállítók által és az elosztóközpontokban használt raklapokat és műanyag rekeszeket, a termékek eladótéri kiállítására szolgáló anyagokat és a házhoz szállítás csomagolóanyagait, |
| --- | --- |

—

előkészítik újrahasználatra a csomagolóanyagokat, például a beszállítók által és az elosztóközpontokban használt raklapokat és műanyag rekeszeket, a termékek eladótéri kiállítására szolgáló anyagokat és a házhoz szállítás csomagolóanyagait,

| — | továbbképzik munkatársaikat, |
| --- | --- |

—

továbbképzik munkatársaikat,

| — | a szervezeti intézkedések keretében:






  — | kategória és végső rendeltetés szerinti bontásban figyelemmel kísérik az üzletekben képződő hulladék mennyiségét, |
| --- | --- | --- |

—

a szervezeti intézkedések keretében:

—

kategória és végső rendeltetés szerinti bontásban figyelemmel kísérik az üzletekben képződő hulladék mennyiségét,

| — | a csomagolóanyagokkal (amelyek újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra kerülhetnek), az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival és más hulladékfajtákkal (például a veszélyes hulladékkal) való gazdálkodás területén a fordított logisztika szemléletmódját alkalmazzák a beszállítók, a kezelőlétesítmények és/vagy az elosztóközpontok felé, |
| --- | --- |

—

a csomagolóanyagokkal (amelyek újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra kerülhetnek), az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival és más hulladékfajtákkal (például a veszélyes hulladékkal) való gazdálkodás területén a fordított logisztika szemléletmódját alkalmazzák a beszállítók, a kezelőlétesítmények és/vagy az elosztóközpontok felé,

| — | helyi és vagy regionális hulladékgazdálkodási partnerségeket hoznak létre, |
| --- | --- |

—

helyi és vagy regionális hulladékgazdálkodási partnerségeket hoznak létre,

| — | arra buzdítják a fogyasztókat, hogy a háztartásokban felelős módon bánjanak a hulladékkal. |
| --- | --- |

—

arra buzdítják a fogyasztókat, hogy a háztartásokban felelős módon bánjanak a hulladékkal.

Alkalmazhatóság

A fentiekben ismertetett technikákat minden kiskereskedő alkalmazhatja. A felvázolt elvek a jelentős számú üzletet és elosztóközpontot fenntartó kiskereskedők esetében is alkalmazhatók. A képződő hulladék mennyiségének tényleges csökkentésére fordított erőforrások gazdaságilag megtérülnek. Az elosztóközpontokba való ömlesztett visszaszállítással csökkenthetők a hulladékkezelés költségei azokhoz a költségekhez képest, amelyek helyi szinten vagy egy-egy üzlet szintjén jelentkeznek.

A jelentős mennyiségű hulladékot termelő kisvállalkozásoknak ajánlatos erőforrásokat elkülöníteniük a helyes hulladékgazdálkodásra, és munkatársaiknak ilyen tárgyú továbbképzéseket szervezniük.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciakövetelmény

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M67) | Újrafeldolgozási és újrahasználati arányok |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciakövetelmény

(M67)

Újrafeldolgozási és újrahasználati arányok

| (K36) | Az üzlet működése hulladékgazdálkodási rendszert is tartalmaz, és ennek célja a másodlagos csomagolóanyagok 100 %-ának újrafeldolgozása vagy újrahasználata. |
| --- | --- |

(K36)

Az üzlet működése hulladékgazdálkodási rendszert is tartalmaz, és ennek célja a másodlagos csomagolóanyagok 100 %-ának újrafeldolgozása vagy újrahasználata.

3.4.3.   A műanyag palackok és a használt termékek visszavétele

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők visszavételi rendszert működtetnek és építenek be vállalati logisztikai rendszereikbe például a polietilén-tereftalát (PET) és a polietilén (PE) palackok gyűjtése érdekében.

Alkalmazhatóság

Az élelmiszer-kiskereskedők és különösen a nagy áruházláncok alkalmazhatják. Erőforrásokat, fenntartást és felszerelést igényel. Egyes országokban (például Hollandiában, Svédországban és Németországban) már kötelező.

A kisvállalkozások esetében a visszavételi rendszer napi működtetése külön erőforrásokat igényel.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciakövetelmény

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M68) | A visszavételi rendszer hatálya alá tartozó, a fogyasztóktól származó palackok újrafeldolgozási aránya az eladás százalékában |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciakövetelmény

(M68)

A visszavételi rendszer hatálya alá tartozó, a fogyasztóktól származó palackok újrafeldolgozási aránya az eladás százalékában

| (K37) | A fogyasztók által visszahozott termékek aránya a nem betétes termékek esetében 80 %, a betétes termékek esetében 95 %. |
| --- | --- |

(K37)

A fogyasztók által visszahozott termékek aránya a nem betétes termékek esetében 80 %, a betétes termékek esetében 95 %.

3.5.   Kevesebb papír, illetve tanúsított vagy újrahasznosított papír használata a kiadványokban

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők az anyagfelhasználás visszafogásával törekednek a környezetre gyakorolt hatások csökkentésére, például optimalizálják a papírfelhasználást kereskedelmi kiadványaik elkészítésekor, vagy több környezetbarát papírt használnak fel.

Alkalmazhatóság

Minden kiskereskedőnek előnyére válhat, de különösen a hatalmas mennyiségben nyomtatott reklámkiadványokat előállító áruházláncok láthatják hasznát. A papírfogyasztás átgondolt csökkentése költségmegtakarítást eredményezhet.

A kisvállalkozások esetében is alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciakövetelmények |
| --- | --- |
| (M69) | A tanúsított papír százalékos aránya az összes felhasznált papírmennyiségen belül |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciakövetelmények

(M69)

A tanúsított papír százalékos aránya az összes felhasznált papírmennyiségen belül

| (M70) | A felhasznált papír tömege |
| --- | --- |

(M70)

A felhasznált papír tömege

| (M71) | A bevont papír százalékos aránya |
| --- | --- |

(M71)

A bevont papír százalékos aránya

| (M72) | Az EMAS keretében vagy az ISO 14001 alapján minősített nyomdák százalékos aránya |
| --- | --- |

(M72)

Az EMAS keretében vagy az ISO 14001 alapján minősített nyomdák százalékos aránya

| (K38) | A felhasznált papír 100 %-a tanúsított vagy újrahasznosított papír. |
| --- | --- |

(K38)

A felhasznált papír 100 %-a tanúsított vagy újrahasznosított papír.

| (K39) | A papír tömege 49 g/m2-nél kisebb. |
| --- | --- |

(K39)

A papír tömege 49 g/m2-nél kisebb.

| (K40) | A bevont papír százalékos aránya 10 %-nál kisebb. |
| --- | --- |

(K40)

A bevont papír százalékos aránya 10 %-nál kisebb.

| (K41) | A nyomdák 100 %-a rendelkezik az EMAS vagy az ISO 14001 szerinti minősítéssel. |
| --- | --- |

(K41)

A nyomdák 100 %-a rendelkezik az EMAS vagy az ISO 14001 szerinti minősítéssel.

3.6.   Esővíz összegyűjtése és hasznosítása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők a tetőkről és a parkolókból származó esővizet összegyűjtik, és hasznosítják és/vagy a helyszínen a talajba vezetik.

Alkalmazhatóság

A saját tulajdonú épületben működő, illetve saját tulajdonú parkolóval rendelkező kiskereskedők alkalmazhatják, ha az adott hely megfelel bizonyos követelményeknek. Az alkalmazást befolyásolhatják az éghajlati viszonyok és a rendes települési esővízgyűjtő rendszer megléte. Nagy költségigényű megoldás.

A kisvállalkozások esetében is alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciakövetelmény

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M73) | Tartalmazza-e a vízgazdálkodási rendszer az esővíz helyi összegyűjtését és/vagy talajba vezetését (igen/nem) |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciakövetelmény

(M73)

Tartalmazza-e a vízgazdálkodási rendszer az esővíz helyi összegyűjtését és/vagy talajba vezetését (igen/nem)

| (K42) | A vízgazdálkodási rendszer tartalmazza az esővíz összegyűjtését és/vagy helyi talajba vezetését. |
| --- | --- |

(K42)

A vízgazdálkodási rendszer tartalmazza az esővíz összegyűjtését és/vagy helyi talajba vezetését.

3.7.   Az egyszer használatos műanyag bevásárlótáskák kiküszöbölése és más intézkedések a fogyasztói magatartás befolyásolására

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat keretében a kiskereskedők úgy befolyásolják a fogyasztók magatartását, hogy csökkenjenek a környezeti hatások; ennek keretében kampányokat szerveznek például a műanyag bevásárlótáskák használatának kiküszöbölésére, felelős reklámtevékenységet folytatnak, és jó tanácsokkal látják el a fogyasztókat.

Alkalmazhatóság

Minden kiskereskedő alkalmazhatja. Az alkalmazás fő hajtóereje általában a jogi környezet.

A kisvállalkozások esetében is alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciakövetelmény

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciakövetelmény |
| --- | --- |
| (M74) | A pénztáraknál kínált egyszer használatos bevásárlótáskák száma |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciakövetelmény

(M74)

A pénztáraknál kínált egyszer használatos bevásárlótáskák száma

| (K43) | A kiskereskedő a pénztáraknál nem kínál egyszer használatos bevásárlótáskákat. |
| --- | --- |

(K43)

A kiskereskedő a pénztáraknál nem kínál egyszer használatos bevásárlótáskákat.

4.   AJÁNLOTT FŐ ÁGAZATSPECIFIKUS KÖRNYEZETVÉDELMI MUTATÓK

| Mutató | Szokásos mértékegység | Rövid leírás | A nyomon követés ajánlott minimumszintje | Kapcsolódó alapmutató az 1221/2009/EK rendelet IV. melléklete szerint (C.2. pont) | Kiválósági referenciakövetelmény és e dokumentum kapcsolódó pontjának megjelölése |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ENERGIAHATÉKONYSÁG |
| 1. | Fajlagos energiafelhasználás |

Mutató

Szokásos mértékegység

Rövid leírás

A nyomon követés ajánlott minimumszintje

Kapcsolódó alapmutató az 1221/2009/EK rendelet IV. melléklete szerint (C.2. pont)

Kiválósági referenciakövetelmény és e dokumentum kapcsolódó pontjának megjelölése

ENERGIAHATÉKONYSÁG

1.

Fajlagos energiafelhasználás

kWh/m2 év

Az üzlet egységnyi alapterületére vetített éves energiafelhasználás (villamos energia, hő, más tüzelőanyagok)

Javaslatok:

| — | A megújuló forrásból előállított energiát nem szabad levonni. |
| --- | --- |

—

A megújuló forrásból előállított energiát nem szabad levonni.

| — | Az üzlet alapterületének meghatározásához korrekciós tényezők állnak rendelkezésre (a belmagasság és más műszaki paraméterek függvényében). Az „üzlet alapterületét” a kiskereskedő határozza meg. |
| --- | --- |

—

Az üzlet alapterületének meghatározásához korrekciós tényezők állnak rendelkezésre (a belmagasság és más műszaki paraméterek függvényében). Az „üzlet alapterületét” a kiskereskedő határozza meg.

| — | A mennyiséget nem ajánlott korrigálni a nyitvatartási idő alapján. Az éves energiafelhasználási adatokról be kell számolni. |
| --- | --- |

—

A mennyiséget nem ajánlott korrigálni a nyitvatartási idő alapján. Az éves energiafelhasználási adatokról be kell számolni.

Üzlet (telephely), elosztóközpont vagy más, valamint a szervezet szintjén (összesített érték)

Fő energiafogyasztó folyamatok szerinti bontásban: hő, áruhűtési célú villamos energia (ha van), más célú villamos energia

Energiahatékonyság

A helyiségfűtésre, helyiséghűtésre és légkondicionálásra elfogyasztott energiamennyiségnek az eladótér 1 m2-ére vetített fajlagos értéke legfeljebb 0 kWh/m2 év abban az esetben, ha az áruhűtés hulladékhője hasznosítható. Ha nem, akkor legfeljebb 40 kWh/m2 év új épületek, legfeljebb 55 kWh/m2 év meglévő épületek esetében.

(Lásd e dokumentum 3.1.1., 3.1.2., 3.1.3. és 3.1.4. pontját.)

| 2. | Fajlagos áruhűtési célú energiafelhasználás |
| --- | --- |

2.

Fajlagos áruhűtési célú energiafelhasználás

kWh/m év

Az eladótéri hűtőbútorok egy folyóméterre vetített fajlagos éves áruhűtési energiafelhasználása

Javaslatok:

| — | Nem alkalmazandó az eladótéri hűtőbútort nem tartalmazó üzletekre, például az élelmiszert nem árusító kiskereskedők esetében. |
| --- | --- |

—

Nem alkalmazandó az eladótéri hűtőbútort nem tartalmazó üzletekre, például az élelmiszert nem árusító kiskereskedők esetében.

Üzlet (telephely)

Energiahatékonyság

A központosított módon üzemelő hűtőbútorok egy folyóméterre vetített fajlagos energiafogyasztása 3 000 kWh/m év.

(Lásd e dokumentum 3.1.6. pontját.)

| 3. | Világítási teljesítménysűrűség |
| --- | --- |

3.

Világítási teljesítménysűrűség

W/m2

A megvilágítási igények (az alapigények és a termékek kiemelő megvilágításával kapcsolatos igények) kielégítésére telepített világítási teljesítménynek az üzlet egységnyi alapterületére vetített éves értéke

Javaslatok:

| — | A mutató az értékesítési hely típusától és elrendezésétől függ, és mérettől és típustól függetlenül minden kiskereskedő alkalmazhatja. |
| --- | --- |

—

A mutató az értékesítési hely típusától és elrendezésétől függ, és mérettől és típustól függetlenül minden kiskereskedő alkalmazhatja.

| — | Az üzlet alapterületének meghatározásához korrekciós tényezők állnak rendelkezésre (a belmagasság és más műszaki paraméterek függvényében). Az „üzlet alapterületét” a kiskereskedő határozza meg. |
| --- | --- |

—

Az üzlet alapterületének meghatározásához korrekciós tényezők állnak rendelkezésre (a belmagasság és más műszaki paraméterek függvényében). Az „üzlet alapterületét” a kiskereskedő határozza meg.

| — | Műszaki szempontból jó mutató a lumen/m2, de az energiahatékonyság kapcsán a W/m2 mértékegység használata ajánlott. |
| --- | --- |

—

Műszaki szempontból jó mutató a lumen/m2, de az energiahatékonyság kapcsán a W/m2 mértékegység használata ajánlott.

| — | Értéke változhat az üzleten belül (részlegenként) és időben (napszak szerint). |
| --- | --- |

—

Értéke változhat az üzleten belül (részlegenként) és időben (napszak szerint).

Üzlet (telephely), elosztóközpont vagy más

Üzlet részlege és napszak, ha szükséges

Energiahatékonyság

A telepített világítási teljesítmény élelmiszer-áruházakban 12 W/m2
  -nél, szaküzletekben 30 W/m2
  -nél kisebb.

(Lásd e dokumentum 3.1.7. pontját.)

| 4. | Az energiahatékonyság figyelemmel kísérése |
| --- | --- |

4.

Az energiahatékonyság figyelemmel kísérése

%

Az energiagazdálkodási rendszer keretében figyelemmel kísért üzletek százalékos aránya

Javaslatok:

| — | A monitoring terjedjen ki minden üzletre és a legfontosabb folyamatok mindegyikére. |
| --- | --- |

—

A monitoring terjedjen ki minden üzletre és a legfontosabb folyamatok mindegyikére.

| — | A teljesítményértékelési mechanizmus esetleges alkalmazásáról tájékoztatást kell adni. |
| --- | --- |

—

A teljesítményértékelési mechanizmus esetleges alkalmazásáról tájékoztatást kell adni.

Üzlet (telephely)

Folyamat

Energiahatékonyság

A monitoring az üzletek és a folyamatok 100 %-ára kiterjed.

Bevezetésre kerültek a teljesítményértékelő mechanizmusok.

(Lásd e dokumentum 3.1.5. és 3.1.8. pontját.)

| 5. | A hűtőközeg-elszivárgás százalékos aránya |
| --- | --- |

5.

A hűtőközeg-elszivárgás százalékos aránya

%

Hűtőközeg-veszteség a létesítményben alkalmazott összes hűtőközeg mennyiségének arányában.

Javaslatok:

| — | Nagy létesítményekben (központosított rendszerekben) történő élelmiszerhűtésre vonatkozik. |
| --- | --- |

—

Nagy létesítményekben (központosított rendszerekben) történő élelmiszerhűtésre vonatkozik.

| — | Ajánlott az éves szinten beszerzett hűtőközeg-mennyiségből számítani. |
| --- | --- |

—

Ajánlott az éves szinten beszerzett hűtőközeg-mennyiségből számítani.

| — | A természetes hűtőközegeket alkalmazó létesítmények esetében környezetvédelmi szempontból nem releváns. |
| --- | --- |

—

A természetes hűtőközegeket alkalmazó létesítmények esetében környezetvédelmi szempontból nem releváns.

Üzlet (telephely), elosztóközpont vagy más, valamint a szervezet szintjén (összesített érték)

Hűtőközegtípus

Kibocsátások

—

(Lásd e dokumentum 3.1.6. pontját.)

| 6. | A természetes hűtőközeget alkalmazó üzletek százalékos aránya |
| --- | --- |

6.

A természetes hűtőközeget alkalmazó üzletek százalékos aránya

%

A természetes hűtőközeget alkalmazó üzletek százalékos aránya a hűtőbútorokkal rendelkező üzletek teljes számához viszonyítva

Javaslatok:

| — | Hűtőbútorokkal rendelkező élelmiszer-kiskereskedőkre vonatkozik. |
| --- | --- |

—

Hűtőbútorokkal rendelkező élelmiszer-kiskereskedőkre vonatkozik.

Szervezet

Kibocsátások

Természetes hűtőközegek általános alkalmazása

(Lásd e dokumentum 3.1.6. pontját.)

A BESZÁLLÍTÓI LÁNC KÖRNYEZETI TELJESÍTMÉNYE

| 7. | Programok szisztematikus végrehajtása minden kiemelt termékcsoportban a beszállítói láncok javítása érdekében |
| --- | --- |

7.

Programok szisztematikus végrehajtása minden kiemelt termékcsoportban a beszállítói láncok javítása érdekében

Igen/nem

A mutató azt méri, hogy a kiskereskedő a beszállítói láncok javítása érdekében hajt-e végre szisztematikus módon minden kiemelt termékcsoportban programokat.

Javaslatok:

| — | Mérettől függetlenül minden kiskereskedő esetében alkalmazható. |
| --- | --- |

—

Mérettől függetlenül minden kiskereskedő esetében alkalmazható.

| — | A kisvállalkozások esetében a zöld közbeszerzés elveinek alkalmazásáról és a környezetbarát fogyasztásra való ösztönzésről van szó. |
| --- | --- |

—

A kisvállalkozások esetében a zöld közbeszerzés elveinek alkalmazásáról és a környezetbarát fogyasztásra való ösztönzésről van szó.

| — | A nagyobb méretű, saját márkanévvel forgalmazott termékekkel is rendelkező kiskereskedők esetében nagyobb mértékben is lehetséges beépíteni az üzleti stratégiába a beszállítói láncok fenntarthatóságának követelményeit. |
| --- | --- |

—

A nagyobb méretű, saját márkanévvel forgalmazott termékekkel is rendelkező kiskereskedők esetében nagyobb mértékben is lehetséges beépíteni az üzleti stratégiába a beszállítói láncok fenntarthatóságának követelményeit.

Szervezet, termékek beszállítói lánca

A beszállítói láncok környezeti teljesítményének javítása a következő alapmutatókat érinti:

| | Energiahatékonyság |
| --- | --- |

Energiahatékonyság

| | Anyagfelhasználás hatékonysága |
| --- | --- |

Anyagfelhasználás hatékonysága

| | Víz |
| --- | --- |

Víz

| | Hulladék |
| --- | --- |

Hulladék

| | Biológiai sokféleség |
| --- | --- |

Biológiai sokféleség

| | Kibocsátások |
| --- | --- |

Kibocsátások

A beszállítói láncok javítása érdekében minden kiemelt termékcsoportban programok kerülnek szisztematikus módon végrehajtásra

(Lásd e dokumentum 3.2.1. pontját.)

| 8. | A központi termékek beszerzésére szolgáló beszállítói láncok szisztematikus értékelése (egyénileg vagy konzorcium keretében) |
| --- | --- |

8.

A központi termékek beszerzésére szolgáló beszállítói láncok szisztematikus értékelése (egyénileg vagy konzorcium keretében)

Igen/nem

A mutató azt méri, hogy a kiskereskedő értékeli-e a beszállítói láncok környezeti hatásait, és meghatározza-e a beszállítói láncok javításának hatásos mechanizmusait.

Javaslatok:

| — | Ha rendelkezésre állnak, az értékeléssel érintett termékek vonatkozásában a beszámolás kiterjedhet a környezetterhelés (CO2-egyenérték, kg SOx-egyenérték, kg VOC-egyenérték, kg 1,4-DCB-egyenérték, kg Sb-egyenérték, m3 víz, kg PO 4-egyenérték), a biológiai sokféleségre gyakorolt hatások és a helyi vízkészletekre gyakorolt hatások teljes életciklusra számított adataira (terméktömegre vetítve, illetve, ha az pontosabb, funkcionális egységenkénti bontásban). |
| --- | --- |

—

Ha rendelkezésre állnak, az értékeléssel érintett termékek vonatkozásában a beszámolás kiterjedhet a környezetterhelés (CO2-egyenérték, kg SOx-egyenérték, kg VOC-egyenérték, kg 1,4-DCB-egyenérték, kg Sb-egyenérték, m3 víz, kg PO 4-egyenérték), a biológiai sokféleségre gyakorolt hatások és a helyi vízkészletekre gyakorolt hatások teljes életciklusra számított adataira (terméktömegre vetítve, illetve, ha az pontosabb, funkcionális egységenkénti bontásban).

| — | A nagy értékben értékesített termékeket központi termékeknek kell tekinteni, és az értékelés során kiemelten kell kezelni. |
| --- | --- |

—

A nagy értékben értékesített termékeket központi termékeknek kell tekinteni, és az értékelés során kiemelten kell kezelni.

Szervezet, termékek beszállítói lánca

A beszállítói láncok környezeti teljesítményének javítása a következő alapmutatókat érinti:

| | Energiahatékonyság |
| --- | --- |

Energiahatékonyság

| | Anyagfelhasználás hatékonysága |
| --- | --- |

Anyagfelhasználás hatékonysága

| | Víz |
| --- | --- |

Víz

| | Hulladék |
| --- | --- |

Hulladék

| | Biológiai sokféleség |
| --- | --- |

Biológiai sokféleség

| | Kibocsátások |
| --- | --- |

Kibocsátások

A központi termékek beszerzésére szolgáló beszállítói láncok szisztematikus értékelése (egyénileg vagy konzorcium keretében)

(Lásd e dokumentum 3.2.2. pontját.)

| 9. | A termékek által okozott környezeti hatások javításának gyorsasága |
| --- | --- |

9.

A termékek által okozott környezeti hatások javításának gyorsasága

Meghatározott környezeti teljesítményszintűként tanúsított termékek eladásainak százalékos aránya

A következők arányokat kell figyelembe venni:

Az eladások százalékos aránya a következő termékcsoportokon belül:

| — | a harmadik fél által működtetett környezeti tanúsítási rendszerek keretében tanúsított termékek, |
| --- | --- |

—

a harmadik fél által működtetett környezeti tanúsítási rendszerek keretében tanúsított termékek,

| — | a saját márkanévvel forgalmazott termékek közül azok, amelyek teljesítik a kiskereskedő által a környezeti teljesítmény területén meghatározott követelményeket, |
| --- | --- |

—

a saját márkanévvel forgalmazott termékek közül azok, amelyek teljesítik a kiskereskedő által a környezeti teljesítmény területén meghatározott követelményeket,

| — | az ökológiai termékként (biotermékként) tanúsított élelmiszertermékek, |
| --- | --- |

—

az ökológiai termékként (biotermékként) tanúsított élelmiszertermékek,

| — | az ökológiai termékként (biotermékként) tanúsított pamuttermékek, |
| --- | --- |

—

az ökológiai termékként (biotermékként) tanúsított pamuttermékek,

| — | az ökocímkés termékek (az élelmiszerek körén kívül). |
| --- | --- |

—

az ökocímkés termékek (az élelmiszerek körén kívül).

Szervezet, termékcsoportok

A környezetvédelmi minősítő rendszerek a következő alapmutatókat érintik:

| | Energiahatékonyság |
| --- | --- |

Energiahatékonyság

| | Anyagfelhasználás hatékonysága |
| --- | --- |

Anyagfelhasználás hatékonysága

| | Víz |
| --- | --- |

Víz

| | Hulladék |
| --- | --- |

Hulladék

| | Biológiai sokféleség |
| --- | --- |

Biológiai sokféleség

| | Kibocsátások |
| --- | --- |

Kibocsátások

Egy adott termékcsoporton belül a termékek 100 %-a harmadik fél által működtetett környezeti tanúsítási rendszerek keretében tanúsítva van.

Egy adott termékcsoporton belül a saját márkanévvel forgalmazott termékek eladásainak 100 %-a teljesíti a kiskereskedő által meghatározott környezetvédelmi követelményeket.

Az élelmiszer-termékcsoportokon belül az eladások 10 %-a ökológiai termékként (biotermékként) tanúsítva van.

A pamuttermékek eladásainak 50 %-a ökológiai termékként (biotermékként) tanúsítva van.

Az élelmiszerek körén kívül az egyes termékcsoportokon belül a termékek 10 %-a hivatalos, az ISO szerinti I. típusnak megfelelő környezetvédelmi címkét visel.

(Lásd e dokumentum 3.2.2., 3.2.3., 3.2.4., 3.2.5., 3.2.6. és 3.2.7. pontját.)

A FUVAROZÁS ÉS A LOGISZTIKA KÖRNYEZETI TELJESÍTMÉNYE

| 10. | Az árufuvarozás fajlagos energiafogyasztása |
| --- | --- |

10.

Az árufuvarozás fajlagos energiafogyasztása

MJ/tkm

A tüzelőanyag formájában közvetlenül elfogyasztott energiamennyiség egy tonnakilométerre vetítve, az árufuvarozási műveletekre összesen, valamint – a különböző szállítási módok összehasonlítása érdekében – szállítási módonkénti bontásban

Javaslatok:

| — | A tüzelőanyag energiatartalma alapján kell számítani. |
| --- | --- |

—

A tüzelőanyag energiatartalma alapján kell számítani.

| — | A villamos energia esetében a villamosenergia-termelés primerenergia-felhasználása alapján (például 2,7-del szorozva) kell számítani. |
| --- | --- |

—

A villamos energia esetében a villamosenergia-termelés primerenergia-felhasználása alapján (például 2,7-del szorozva) kell számítani.

Szervezet

Szállítási módok, fő útvonalak

Energiahatékonyság

Anyagfelhasználás hatékonysága

—

(Lásd e dokumentum 3.3.1., 3.3.2., 3.3.3., 3.3.4., 3.3.5., 3.3.6. és 3.3.7. pontját.)

| 11. | Az árufuvarozás fajlagos ÜHG-kibocsátása (egységnyi termékmennyiségre és távolságra vetítve) |
| --- | --- |

11.

Az árufuvarozás fajlagos ÜHG-kibocsátása (egységnyi termékmennyiségre és távolságra vetítve)

kg CO2-egyenérték per tkm

A mutató az árufuvarozási műveletek környezeti hatékonyságát méri.

Javaslatok:

| — | A fosszilis tüzelőanyagok esetében az elégetésből származó közvetlen, valamint a kinyerésből és a feldolgozásból származó közvetett kibocsátásokat egyaránt számításba kell venni. |
| --- | --- |

—

A fosszilis tüzelőanyagok esetében az elégetésből származó közvetlen, valamint a kinyerésből és a feldolgozásból származó közvetett kibocsátásokat egyaránt számításba kell venni.

| — | A villamos energia esetében a villamosenergia-termelés átlagos országos fajlagos ÜHG-kibocsátása alapján kell számítani. |
| --- | --- |

—

A villamos energia esetében a villamosenergia-termelés átlagos országos fajlagos ÜHG-kibocsátása alapján kell számítani.

| — | A bioüzemanyagok esetében az adott tüzelőanyag-forráshoz kapcsolódó ÜHG-kibocsátások életciklus-értékelés keretében meghatározott mennyiségéből kell számítani. |
| --- | --- |

—

A bioüzemanyagok esetében az adott tüzelőanyag-forráshoz kapcsolódó ÜHG-kibocsátások életciklus-értékelés keretében meghatározott mennyiségéből kell számítani.

Szervezet

Szállítási módok, fő útvonalak

Tüzelőanyag-típus

Anyagfelhasználás hatékonysága

Kibocsátások

—

(Lásd e dokumentum 3.3.1., 3.3.2., 3.3.3., 3.3.4., 3.3.5., 3.3.6. és 3.3.7. pontját.)

| 12. | Az árufuvarozás fajlagos ÜHG-kibocsátása (egységnyi termékmennyiségre vetítve) |
| --- | --- |

12.

Az árufuvarozás fajlagos ÜHG-kibocsátása (egységnyi termékmennyiségre vetítve)

kg CO2-egyenérték per fuvarozott légköbméter (vagy raklap)

kg CO2-egyenérték per tonna fuvarozott áru

A mutató az árufuvarozási műveletek összes környezeti hatását méri.

A mutatóban megjelenik az is, hogy milyen távolságra történik a termékek fuvarozása. Értéke kisebb, ha a kiskereskedő a termékeket helyben/az adott régióban szerzi be.

Javaslatok:

| — | A fosszilis tüzelőanyagok esetében az elégetésből származó közvetlen, valamint a kinyerésből és a feldolgozásból származó közvetett kibocsátásokat egyaránt számításba kell venni. |
| --- | --- |

—

A fosszilis tüzelőanyagok esetében az elégetésből származó közvetlen, valamint a kinyerésből és a feldolgozásból származó közvetett kibocsátásokat egyaránt számításba kell venni.

| — | A villamos energia esetében a villamosenergia-termelés átlagos országos fajlagos ÜHG-kibocsátása alapján kell számítani. |
| --- | --- |

—

A villamos energia esetében a villamosenergia-termelés átlagos országos fajlagos ÜHG-kibocsátása alapján kell számítani.

| — | A bioüzemanyagok esetében az adott tüzelőanyag-forráshoz kapcsolódó ÜHG-kibocsátások életciklus-értékelés keretében meghatározott mennyiségéből kell számítani. |
| --- | --- |

—

A bioüzemanyagok esetében az adott tüzelőanyag-forráshoz kapcsolódó ÜHG-kibocsátások életciklus-értékelés keretében meghatározott mennyiségéből kell számítani.

Szervezet

Szállítási módok, fő útvonalak

Termékcsoport

Anyagfelhasználás hatékonysága

Kibocsátások

—

(Lásd e dokumentum 3.3.1., 3.3.2., 3.3.3., 3.3.4., 3.3.5., 3.3.6. és 3.3.7. pontját.)

| 13. | A vízi és a vasúti fuvarozás százalékos aránya az elsődleges beszállítók és a kiskereskedő elosztóközpontjai közötti árufuvarozási műveleteken belül |
| --- | --- |

13.

A vízi és a vasúti fuvarozás százalékos aránya az elsődleges beszállítók és a kiskereskedő elosztóközpontjai közötti árufuvarozási műveleteken belül

%

A mutató a hatékonyabb szállítási módoknak a kiskereskedő összes árufuvarozási műveletén belüli részarányát méri.

Javaslatok:

| — | Az egyes szállítási módok részaránya tonnakilométer vagy eladási érték alapján számítható. |
| --- | --- |

—

Az egyes szállítási módok részaránya tonnakilométer vagy eladási érték alapján számítható.

| — | A szárazföldi úton (közúton, vasúton vagy belvízi hajóúton) és a nem szárazföldi úton (tengeren, légi fuvarozás útján) végzett fuvarozást külön kell kezelni. |
| --- | --- |

—

A szárazföldi úton (közúton, vasúton vagy belvízi hajóúton) és a nem szárazföldi úton (tengeren, légi fuvarozás útján) végzett fuvarozást külön kell kezelni.

| — | A mutató a nagyobb távolságról beszerzett termékek esetében alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

A mutató a nagyobb távolságról beszerzett termékek esetében alkalmazandó.

Szervezet

Fő útvonalak, de legalább különbségtétel a szárazföldi úton és a nem szárazföldi úton végzett fuvarozás között

Energiahatékonyság

Anyagfelhasználás hatékonysága

Az elsődleges beszállítók és a kiskereskedelmi elosztóközpontok közötti szárazföldi árufuvarozás tonnakilométer vagy eladási érték szerint több mint 50 %-ban belvízi hajóúton vagy vasúton bonyolódik (ha az infrastruktúra ezt lehetővé teszi).

A nem szárazföldi árufuvarozási műveletek eladási érték szerint több mint 99 %-ban hajón bonyolódnak.

(Lásd e dokumentum 3.3.4. pontját.)

| 14. | Az útvonaltervezés szisztematikus optimalizálása |
| --- | --- |

14.

Az útvonaltervezés szisztematikus optimalizálása

Igen/nem

A mutató azt méri, hogy a kiskereskedő az elosztóhálózatait szisztematikus módon optimalizálja-e a logisztikai központok helyének stratégiai megválasztásával, horizontálisan központosított logisztika (központi raktárak) útján és közvetlen szállítással.

Ide tartozik az is, hogy a kiskereskedő az üzletekbe árut szállító járműveket igénybe veszi-e a visszaúton hulladékfuvarozásra vagy beszállítói áruk fuvarozására, és alkalmaz-e telematikát, illetőleg kiterjesztett kiszállítási időszakokat.

Szervezet

Energiahatékonyság

Anyagfelhasználás hatékonysága

Az útvonaltervezés szisztematikus optimalizálása

(Lásd e dokumentum 3.3.5. és 3.3.6. pontját.)

| 15. | Az EURO V szabvány követelményeit teljesítő járművek százalékos aránya |
| --- | --- |

15.

Az EURO V szabvány követelményeit teljesítő járművek százalékos aránya

%

Javaslatok:

| — | A házon belüli árufuvarozó és logisztikai részleggel rendelkező nagyméretű kiskereskedők és a külső fuvarozók alkalmazhatják. |
| --- | --- |

—

A házon belüli árufuvarozó és logisztikai részleggel rendelkező nagyméretű kiskereskedők és a külső fuvarozók alkalmazhatják.

| — | Lehetőleg a járművek tüzelőanyag-felhasználási hatékonyságát (l/100 km) is figyelemmel kell kísérni. |
| --- | --- |

—

Lehetőleg a járművek tüzelőanyag-felhasználási hatékonyságát (l/100 km) is figyelemmel kell kísérni.

Szervezet

Kibocsátások

A tehergépjárművek 100 %-a teljesíti az EURO V szabvány követelményeit.

(Lásd e dokumentum 3.3.7. pontját.)

HULLADÉKGAZDÁLKODÁS

| 16. | Hulladékképződés |
| --- | --- |

16.

Hulladékképződés

kg/év

tonna/év

kg/m2év

A képződő hulladék éves tömege.

Javaslatok:

| — | Kifejezhető az eladótér alapterületére vetített fajlagos értékként. |
| --- | --- |

—

Kifejezhető az eladótér alapterületére vetített fajlagos értékként.

| — | A különböző hulladéktípusok képződését elkülönítve kell figyelemmel kísérni. |
| --- | --- |

—

A különböző hulladéktípusok képződését elkülönítve kell figyelemmel kísérni.

Szervezet

Hulladéktípus, például: élelmiszer-hulladék, műanyag, papír és kartonpapír, fa, fémek, veszélyes anyagok stb.

A hulladék sorsa: újrahasználat, külső újrafeldolgozás, fermentáció, adományozás stb.

Hulladék

—

(Lásd e dokumentum 3.4.1. és 3.4.2. pontját.)

| 17. | A hulladéklerakókba vagy hulladékégetőkbe szállított élelmiszer-hulladék százalékos aránya |
| --- | --- |

17.

A hulladéklerakókba vagy hulladékégetőkbe szállított élelmiszer-hulladék százalékos aránya

%

Az újrafeldolgozásra (például fermentálásra) el nem küldött élelmiszer-hulladék százalékos aránya az összes képződő élelmiszer-hulladékon belül

Szervezet

Hulladék

Hulladéklerakókba és hulladékégető művekbe az élelmiszer-hulladék 0 %-a kerül.

(Lásd e dokumentum 3.4.1. pontját.)

| 18. | A másodlagos csomagolás újrafeldolgozási aránya |
| --- | --- |

18.

A másodlagos csomagolás újrafeldolgozási aránya

%

Az újrafeldolgozott anyagok tömege elosztva az összes hulladék tömegével

Javaslatok:

| — | Egyes kiskereskedők az újrahasználatra kerülő anyagokat is beleszámítják. A mutatóval kapcsolatos beszámoláskor erre egyértelműen utalni kell. |
| --- | --- |

—

Egyes kiskereskedők az újrahasználatra kerülő anyagokat is beleszámítják. A mutatóval kapcsolatos beszámoláskor erre egyértelműen utalni kell.

Szervezet

Anyagfelhasználás hatékonysága

Hulladék

Az üzlet működése hulladékgazdálkodási rendszert is tartalmaz, és ennek célja a másodlagos csomagolóanyagok 100 %-ának újrafeldolgozása vagy újrahasználata.

(Lásd e dokumentum 3.4.2. pontját.)

| 19. | A visszavett csomagolások és használt termékek százalékos aránya |
| --- | --- |

19.

A visszavett csomagolások és használt termékek százalékos aránya

%

A fogyasztóktól visszavett csomagolások (például műanyag palackok) és használt termékek (például elemek és elektromos berendezések) részaránya az érintett termékek összes eladásához viszonyítva

Javaslatok:

| — | A PET- és a PE-palackok visszavételi rendszere esetében a százalékos arányt a visszavételre alkalmas eladott palackok számából kiindulva kell meghatározni. |
| --- | --- |

—

A PET- és a PE-palackok visszavételi rendszere esetében a százalékos arányt a visszavételre alkalmas eladott palackok számából kiindulva kell meghatározni.

A visszavételre alkalmas csomagolás/termék típusa

Anyagfelhasználás hatékonysága

Hulladék

A fogyasztók által visszahozott termékek aránya a nem betétes termékek esetében 80 %.

A fogyasztók által visszahozott termékek aránya a betétes termékek esetében 95 %.

(Lásd e dokumentum 3.4.3. pontját.)

ANYAGFELHASZNÁLÁS (A HŰTŐKÖZEG KIVÉTELÉVEL)

| 20. | Tanúsított vagy újrahasznosított papír használata a kereskedelmi kiadványokban |
| --- | --- |

20.

Tanúsított vagy újrahasznosított papír használata a kereskedelmi kiadványokban

%

A felhasznált tanúsított (például FSC) vagy újrahasznosított papír százalékos aránya a kereskedelmi kiadványokban

—

Anyagfelhasználás hatékonysága

Hulladék

A felhasznált papír 100 %-a tanúsított vagy újrahasznosított papír.

(Lásd e dokumentum 3.5. pontját.)

VÍZGAZDÁLKODÁS

| 21. | Esővízgyűjtő rendszerrel rendelkező üzletek |
| --- | --- |

21.

Esővízgyűjtő rendszerrel rendelkező üzletek

%

Az esővízgyűjtő rendszerrel és/vagy az esővizet a talajba vezető rendszerrel rendelkező üzletek százalékos aránya

—

Víz

A vízgazdálkodási rendszer tartalmazza az esővíz összegyűjtését és/vagy helyi talajba vezetését.

(Lásd e dokumentum 3.6. pontját.)

A FOGYASZTÓK MAGATARTÁSA

| 22. | Bevásárlótáskák száma |
| --- | --- |

22.

Bevásárlótáskák száma

db

A pénztáraknál ingyenesen kínált vagy árusított műanyag bevásárlótáskák száma

Javaslatok:

| — | Az ingyenes egyszer használatos műanyag bevásárlótáskák számát korlátozni kell, de ugyanígy az árusított vagy reklámcélból ingyenesen adott ilyen bevásárlótáskák, valamint az árusított többször használható műanyag bevásárlótáskák számát is. |
| --- | --- |

—

Az ingyenes egyszer használatos műanyag bevásárlótáskák számát korlátozni kell, de ugyanígy az árusított vagy reklámcélból ingyenesen adott ilyen bevásárlótáskák, valamint az árusított többször használható műanyag bevásárlótáskák számát is.

| — | Az adatról egy fogyasztóra, 1 000 fogyasztóra vagy egységnyi forgalomra vetítve kell beszámolni. |
| --- | --- |

—

Az adatról egy fogyasztóra, 1 000 fogyasztóra vagy egységnyi forgalomra vetítve kell beszámolni.

Ingyenes egyszer használatos műanyag bevásárlótáskák, ingyenes egyszer használatos biológiailag lebomló bevásárlótáskák, árusított egyszer használatos műanyag bevásárlótáskák, árusított egyszer használatos biológiailag lebomló bevásárlótáskák

Anyagfelhasználás hatékonysága

Hulladék

A kiskereskedő a pénztáraknál nem kínál egyszer használatos bevásárlótáskákat.

(Lásd e dokumentum 3.7. pontját.)

---

(1)  A tudományos és szakpolitikai jelentés nyilvánosan hozzáférhető a JRC IPTS internetes oldalain, a következő címen: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf Az ezen ágazati referenciadokumentumban rögzített, a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatra és annak alkalmazhatóságára vonatkozó megállapítások, illetőleg a konkrét környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények a tudományos és szakpolitikai jelentésben dokumentált megállapításokon alapulnak. A jelentés minden háttér-információt és műszaki részletet tartalmaz.

(2)  A Tanács 1993. június 29-i 1836/93/EGK tanácsi rendelete az ipari vállalkozásoknak a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben való önkéntes részvételének lehetővé tételéről (HL L 168., 1993.7.10., 1. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 19-i 761/2001/EK rendelete a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről (HL L 114., 2001.4.24., 1. o.).

(4)  A Bizottság 2013. március 4-i 2013/131/EU határozata az EMAS rendszerben való részvételhez szükséges lépéseket meghatározó felhasználói útmutatónak a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő létrehozásáról (HL L 76., 2013.3.19., 1. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(6)  A környezeti tényező jellegének közelítő besorolása az 1221/2009/EK rendeletben található fogalommeghatározások alapján. A környezeti tényező közvetett vagy közvetlen jellegét eseti alapon kell meghatározni.

(7)  Ezeket a termékeket egy adott cég gyártja, de egy másik cég (például egy kiskereskedő) márkaneve alatt kerülnek kiskereskedelmi forgalomba. A saját márkanévvel forgalmazott termékek márkanevét kereskedelmi márkának is nevezik.

(8)  A kisvállalkozás olyan vállalkozás, amely kevesebb mint 50 főt foglalkoztat, és amelynek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 10 millió EUR-t (a Bizottság 2003/361/EK ajánlása).

(9)  Ez a referenciakövetelmény az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelvvel, illetőleg a „közel nulla energiaigényű épület” fogalmának nemzeti meghatározásával is összefügg. Ezt illusztrálja, illetve erre jelent példát a 20 kWh/m2 év küszöbérték: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52013DC0483:HU:NOT

(*)

Megjegyzés: Az energiahatékonysági irányelv alapján a nagyvállalatoknak első ízben 2015. december 5-ig, majd azt követően négyévente minősített szakértők igénybevételével energetikai auditot kell végrehajtaniuk.

(10)  Ez a referenciakövetelmény a zöld közbeszerzéssel összefüggésben a kiskereskedelemben alkalmazott beltéri világításra vonatkozóan megállapított európai uniós követelményekkel is összefügg (alapkövetelmény: 3,5 W/m2/100 lux; átfogó követelmény: 3,2 W/m2/100 lux). Lásd: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/criteria/indoor_lighting_hu.pdf

(11)  Az energiagazdálkodási rendszer része lehet az EMAS-nak.

(12)  Alternatív mérőszám: a prEN 15603 szerinti telephelyi vagy telephelyközeli megújulóenergia-részarány.

(13)  „Központi” terméknek az összértéküket tekintve nagy volumenben eladott termékek számítanak.

Ezzel szemben a „kiemelt” termékek azok, amelyek mind az eladás volumene (összértéke), mind pedig a környezeti hatás szempontjából a legfontosabbak. A kiskereskedő központi termékeinek meghatározása során értékelni kell e termékek környezeti hatásait, és csak a legfontosabbakkal kell tovább foglalkozni.

(14)  I. típusú környezetvédelmi címkézés: harmadik fél tanúsításán alapuló környezetvédelmi címkézés (ISO 14024).

(15)  A Bizottság 2008. szeptember 5-i 889/2008/EK rendelete az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 250., 2008.9.18., 1. o.).

(16)  A Tanács 2007. június 28-i 834/2007/EK rendelete az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2007.7.20., 1. o.).

(17)  A járműkibocsátásokra vonatkozó EURO VI szabvány 2012 végén lépett hatályba, ezért a jövőre nézve ez tekinthető kiválósági referenciakövetelménynek.

---

Helyesbítések

| 22.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/61

---

Helyesbítés az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó 7. számú költségvetés-módosításának (EU, Euratom) 2015/371 végleges elfogadásához

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 73., 2015. március 17.
  )

| 1. | Az 516. oldalon, az „Új összeg” oszlopban, az „1. cím – SAJÁT FORRÁSOK” sorban: |
| --- | --- |

1.

Az 516. oldalon, az „Új összeg” oszlopban, az „1. cím – SAJÁT FORRÁSOK” sorban:

a következő összeg:

„124 290 661 280”

helyesen:

„128 387 935 513”

és a „MINDÖSSZESEN” sorban:

a következő összeg:

„134 936 959 482”

helyesen:

„139 034 233 715”

| 2. | Az 518. oldalon, az „Új összeg” oszlopban, a „1 4 alcímben”, a „1 4 0 jogcímcsoport” sorban: |
| --- | --- |

2.

Az 518. oldalon, az „Új összeg” oszlopban, a „1 4 alcímben”, a „1 4 0 jogcímcsoport” sorban:

a következő összeg:

„90 516 325 930”

helyesen:

„94 613 600 163”

és az „1. cím – Összesen” sorban:

a következő összeg:

„124 290 661 280”

helyesen:

„128 387 935 513”

| 3. | Az 519. oldalon, a táblázat „Új összeg” oszlopában: |
| --- | --- |

3.

Az 519. oldalon, a táblázat „Új összeg” oszlopában:

a következő összeg:

„90 516 325 930”

helyesen:

„94 613 600 163”

---