# Europeiska unionens L 340/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 340 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången26 november 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 340

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången26 november 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RIKTLINJER |
| | | 2014/810/EU |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 4 april 2014 om monetär och finansiell statistik (ECB/2014/15) | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

RIKTLINJER

2014/810/EU

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 4 april 2014 om monetär och finansiell statistik (ECB/2014/15)

(ECB/2014/15)

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

RIKTLINJER

| 26.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 4 april 2014

om monetär och finansiell statistik

(omarbetning)

(ECB/2014/15)

(2014/810/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artiklarna5.1, 12.1 och 14.3,

med beaktande av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2003/9) (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (2),

med beaktande av rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (3),

med beaktande av riktlinje ECB/2010/20 av den 11 november 2010 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (4), och

av följande skäl:

| (1) | Omfattande ändringar har gjorts av riktlinje ECB/2007/9 (5). Eftersom ytterligare ändringar ska göras, särskilt med avseende på Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (6) om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet och följdändringarna i Europeiska centralbankens (ECB) relevanta statistikförordningar, bör riktlinjen omarbetas så att den blir tydligare. |
| --- | --- |

(1)

Omfattande ändringar har gjorts av riktlinje ECB/2007/9 (5). Eftersom ytterligare ändringar ska göras, särskilt med avseende på Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (6) om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet och följdändringarna i Europeiska centralbankens (ECB) relevanta statistikförordningar, bör riktlinjen omarbetas så att den blir tydligare.

| (2) | För att sammanställa statistik över de monetära finansinstitutens (MFI) aggregerade balansräkningar för euroområdet respektive för enskilda medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstaterna i euroområdet) samt euroområdets konsoliderade balansräkning för MFI-sektorn samt relevanta monetära aggregat för euroområdet behöver ECB få inrapporterade uppgifter som avser ECB:s balansräkning samt balansräkningar för MFI-sektorn i medlemsstaterna i euroområdet. De nationella centralbankerna ska rapportera uppgifter i enlighet med denna riktlinje samt på basis av indata som har samlats in i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (7). |
| --- | --- |

(2)

För att sammanställa statistik över de monetära finansinstitutens (MFI) aggregerade balansräkningar för euroområdet respektive för enskilda medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstaterna i euroområdet) samt euroområdets konsoliderade balansräkning för MFI-sektorn samt relevanta monetära aggregat för euroområdet behöver ECB få inrapporterade uppgifter som avser ECB:s balansräkning samt balansräkningar för MFI-sektorn i medlemsstaterna i euroområdet. De nationella centralbankerna ska rapportera uppgifter i enlighet med denna riktlinje samt på basis av indata som har samlats in i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (7).

| (3) | För att erhålla monetära aggregat samlar ECB in statistik över postgiroinstitut som tar emot inlåning från icke-monetära finansinstitut med hemvist i euroområdet i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1074/2013 (ECB/2013/39) (8) samt över statens tillgångar och skulder i enlighet med denna riktlinje från de nationella centralbankerna i medlemsstaterna i euroområdet. |
| --- | --- |

(3)

För att erhålla monetära aggregat samlar ECB in statistik över postgiroinstitut som tar emot inlåning från icke-monetära finansinstitut med hemvist i euroområdet i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1074/2013 (ECB/2013/39) (8) samt över statens tillgångar och skulder i enlighet med denna riktlinje från de nationella centralbankerna i medlemsstaterna i euroområdet.

| (4) | ECB sammanställer statistik över den aggregerade balansräkningen för MFI-sektorns delsektorer, och i synnerhet över penningmarknadsfonder och kreditinstitut. För att ta fram sådan statistik för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet ska ECB samla in uppgifter om penningmarknadsfondernas tillgångar och skulder i enlighet med denna riktlinje. |
| --- | --- |

(4)

ECB sammanställer statistik över den aggregerade balansräkningen för MFI-sektorns delsektorer, och i synnerhet över penningmarknadsfonder och kreditinstitut. För att ta fram sådan statistik för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet ska ECB samla in uppgifter om penningmarknadsfondernas tillgångar och skulder i enlighet med denna riktlinje.

| (5) | De nationella centralbankerna får via ECB överföra kompletterande statistik över MFI-sektorns balansräkning till Internationella valutafonden (IMF) i enlighet med mallarna i denna riktlinje. |
| --- | --- |

(5)

De nationella centralbankerna får via ECB överföra kompletterande statistik över MFI-sektorns balansräkning till Internationella valutafonden (IMF) i enlighet med mallarna i denna riktlinje.

| (6) | För att åstadkomma en bättre analys av hur MFI-utlåningen till icke-finansiella bolag i euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet utvecklas kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar uppgifter om MFI-utlåningen till icke-finansiella bolag uppdelat efter näringsgren, om sådana uppgifter finns tillgängliga. Uppgiftskraven anges i denna riktlinje. |
| --- | --- |

(6)

För att åstadkomma en bättre analys av hur MFI-utlåningen till icke-finansiella bolag i euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet utvecklas kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar uppgifter om MFI-utlåningen till icke-finansiella bolag uppdelat efter näringsgren, om sådana uppgifter finns tillgängliga. Uppgiftskraven anges i denna riktlinje.

| (7) | För att komplettera analysen av kreditutvecklingen i euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet uppmanas de nationella centralbankerna att lämna information om MFI:s kreditlinjer, uppdelat efter institutionell sektor, i enlighet med denna riktlinje. |
| --- | --- |

(7)

För att komplettera analysen av kreditutvecklingen i euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet uppmanas de nationella centralbankerna att lämna information om MFI:s kreditlinjer, uppdelat efter institutionell sektor, i enlighet med denna riktlinje.

| (8) | För att ta fram statistik över kreditinstitutens kassakravsbas för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet i enlighet med förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) behöver ECB få uppgifter från de nationella centralbankerna i enlighet med denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska lämna sina indata på basis av uppgifter som har samlats in från kreditinstituten enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

(8)

För att ta fram statistik över kreditinstitutens kassakravsbas för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet i enlighet med förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) behöver ECB få uppgifter från de nationella centralbankerna i enlighet med denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska lämna sina indata på basis av uppgifter som har samlats in från kreditinstituten enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

| (9) | För att ta fram statistik över de räntesatser som tillämpas av MFI på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet ska ECB samla in information från de nationella centralbankerna i enlighet med denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska lämna sina indata på basis av uppgifter som har samlats in enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) (9). |
| --- | --- |

(9)

För att ta fram statistik över de räntesatser som tillämpas av MFI på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet ska ECB samla in information från de nationella centralbankerna i enlighet med denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska lämna sina indata på basis av uppgifter som har samlats in enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) (9).

| (10) | ECB sammanställer statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (IF) och finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC) för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet på grundval av de uppgifter som de nationella centralbankerna har lämnat i enlighet med denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska lämna sina indata på basis av uppgifter som har samlats in enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) (10) och Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) (11). |
| --- | --- |

(10)

ECB sammanställer statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (IF) och finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC) för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet på grundval av de uppgifter som de nationella centralbankerna har lämnat i enlighet med denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska lämna sina indata på basis av uppgifter som har samlats in enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) (10) och Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) (11).

| (11) | För att få överblick över omfattningen och utvecklingen av utgivningen av elektroniska pengar kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar statistik över institut för elektroniska pengar i enlighet med denna riktlinje. |
| --- | --- |

(11)

För att få överblick över omfattningen och utvecklingen av utgivningen av elektroniska pengar kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar statistik över institut för elektroniska pengar i enlighet med denna riktlinje.

| (12) | ECB upprätthåller RIAD-databasen (Register of Institutions and AffiliatesDatabase), ett centralt arkiv för referensuppgifter om institutionella enheter som är relevanta för statistiska ändamål. I RIAD-databasen lagras bland annat förteckningarna över monetära finansinstitut (MFI), investeringsfonder (IF), finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC) och institut som är relevanta för betalningsstatistiken (PSRI). I denna riktlinje fastställs bestämmelserna för hur de nationella centralbankerna ska rapportera de uppgifter som krävs till ECB. |
| --- | --- |

(12)

ECB upprätthåller RIAD-databasen (Register of Institutions and AffiliatesDatabase), ett centralt arkiv för referensuppgifter om institutionella enheter som är relevanta för statistiska ändamål. I RIAD-databasen lagras bland annat förteckningarna över monetära finansinstitut (MFI), investeringsfonder (IF), finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC) och institut som är relevanta för betalningsstatistiken (PSRI). I denna riktlinje fastställs bestämmelserna för hur de nationella centralbankerna ska rapportera de uppgifter som krävs till ECB.

| (13) | ECB sammanställer statistik över tillgångar och skulder hos pensionsinstitut (PF) för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet på grundval av de uppgifter som de nationella centralbankerna har lämnat i enlighet med denna riktlinje. |
| --- | --- |

(13)

ECB sammanställer statistik över tillgångar och skulder hos pensionsinstitut (PF) för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet på grundval av de uppgifter som de nationella centralbankerna har lämnat i enlighet med denna riktlinje.

| (14) | För att få överblick över andra finansförmedlare utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (OFI) kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar statistik om värdepappershandlare (SDD), finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) och övriga OFI i enlighet med denna riktlinje. Därutöver kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar uppgifter om centrala motparter (CCP). |
| --- | --- |

(14)

För att få överblick över andra finansförmedlare utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (OFI) kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar statistik om värdepappershandlare (SDD), finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) och övriga OFI i enlighet med denna riktlinje. Därutöver kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar uppgifter om centrala motparter (CCP).

| (15) | ECB sammanställer statistik över värdepappersemissioner för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet. Ramen bygger till stor del på uppgifter som ECB samlar in från de nationella centralbankerna i enlighet med denna riktlinje. |
| --- | --- |

(15)

ECB sammanställer statistik över värdepappersemissioner för euroområdet och enskilda medlemsstater i euroområdet. Ramen bygger till stor del på uppgifter som ECB samlar in från de nationella centralbankerna i enlighet med denna riktlinje.

| (16) | I enlighet med artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 samlar ECB in betalningsbalansstatistik för euroområdet och relaterad extern statistik och kräver därför att medlemsstaterna i euroområdet rapporterar nationella betalningsbalansuppgifter. Den kvalitativa bedömningen av euroområdets betalningsbalans, statistiken över utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta bör utföras i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik (StatisticsQualityFramework), vilket bland annat inbegriper att säkerställa att den på lämpligt sätt överensstämmer med relevant monetär och finansiell statistik för euroområdet (12). |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 samlar ECB in betalningsbalansstatistik för euroområdet och relaterad extern statistik och kräver därför att medlemsstaterna i euroområdet rapporterar nationella betalningsbalansuppgifter. Den kvalitativa bedömningen av euroområdets betalningsbalans, statistiken över utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta bör utföras i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik (StatisticsQualityFramework), vilket bland annat inbegriper att säkerställa att den på lämpligt sätt överensstämmer med relevant monetär och finansiell statistik för euroområdet (12).

| (17) | För att sammanställa uppgifter om euroområdets finansiella strukturindikatorer, konsoliderade bankuppgifter för euroområdets bankgrupper samt statistik över utlåningsexponeringar sektorsvis och regionalt för stora bankgrupper i euroområdet kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar statistiska uppgifter i enlighet med mallarna i denna riktlinje. |
| --- | --- |

(17)

För att sammanställa uppgifter om euroområdets finansiella strukturindikatorer, konsoliderade bankuppgifter för euroområdets bankgrupper samt statistik över utlåningsexponeringar sektorsvis och regionalt för stora bankgrupper i euroområdet kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar statistiska uppgifter i enlighet med mallarna i denna riktlinje.

| (18) | För att analysera utvecklingen i euroområdets betalningssystem och kontrollera hur integrerade de är kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar uppgifter i enlighet med denna riktlinje, som kompletterar Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) (13). |
| --- | --- |

(18)

För att analysera utvecklingen i euroområdets betalningssystem och kontrollera hur integrerade de är kräver ECB att de nationella centralbankerna rapporterar uppgifter i enlighet med denna riktlinje, som kompletterar Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) (13).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Av denna riktlinje framgår de nationella centralbankernas skyldigheter att rapportera om monetär och finansiell statistik till ECB.

De nationella centralbankerna ska rapportera de poster som framgår av artiklarna3–26 i enlighet med den rapporteringsordning som framgår av bilaga II och i enlighet med de elektroniska rapporteringsstandarder som framgår av bilaga III. Senast i september varje år ska ECB meddela de nationella centralbankerna de exakta överföringsdagarna för påföljande år i form av en rapporteringskalender.

Vid ett införande av euron ska följande regler tillämpas:

| a) | Vad gäller balansräkningsstatistik för MFI-sektorn och penningmarknadsfonder (PMF) samt statistik över IF:s och FVC:s tillgångar och skulder ska de nationella centralbankerna i de medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet) och som inför euron efter det att denna riktlinje har trätt i kraft rapportera historiska uppgifter till ECB som omfattar alla referensperioder från och med deras anslutning till unionen samt åtminstone minst tre år före deras anslutning till euroområdet. De nationella centralbankerna ska sammanställa uppgifter som om medlemsstaten i fråga hade ingått i euroområdet under samtliga referensperioder. För att uppfylla detta krav rekommenderas de nationella centralbankerna i länder som ansluter sig till unionen att genomföra kraven i dessa dataset i enlighet med mallarna för medlemsstater utanför euroområdet. |
| --- | --- |

a)

Vad gäller balansräkningsstatistik för MFI-sektorn och penningmarknadsfonder (PMF) samt statistik över IF:s och FVC:s tillgångar och skulder ska de nationella centralbankerna i de medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet) och som inför euron efter det att denna riktlinje har trätt i kraft rapportera historiska uppgifter till ECB som omfattar alla referensperioder från och med deras anslutning till unionen samt åtminstone minst tre år före deras anslutning till euroområdet. De nationella centralbankerna ska sammanställa uppgifter som om medlemsstaten i fråga hade ingått i euroområdet under samtliga referensperioder. För att uppfylla detta krav rekommenderas de nationella centralbankerna i länder som ansluter sig till unionen att genomföra kraven i dessa dataset i enlighet med mallarna för medlemsstater utanför euroområdet.

| b) | Utöver detta generella krav gäller följande krav för statistiken över MFI-sektorns balansräkningsposter:






  i) | Historiska uppgifter ska även omfatta de tre år som föregick medlemsstatens anslutning till unionen, om inget annat överenskommits med ECB. |
| --- | --- | --- |

b)

Utöver detta generella krav gäller följande krav för statistiken över MFI-sektorns balansräkningsposter:

i)

Historiska uppgifter ska även omfatta de tre år som föregick medlemsstatens anslutning till unionen, om inget annat överenskommits med ECB.

| ii) | Nationella centralbanker i medlemsstaterna i euroområdet ska rapportera positioner gentemot medlemsstater som inför euron efter det att denna riktlinje har trätt i kraft. Dessa positioner ska omfatta de tre år som föregick utvidgningen av euroområdet, om inget annat överenskommits med ECB. Denna princip ska endast gälla för månatliga utestående belopp som rapporteras i enligt med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Det är endast obligatoriskt att rapportera utestående belopp som överstiger 50 miljoner euro. Övrig rapportering är frivillig. |
| --- | --- |

ii)

Nationella centralbanker i medlemsstaterna i euroområdet ska rapportera positioner gentemot medlemsstater som inför euron efter det att denna riktlinje har trätt i kraft. Dessa positioner ska omfatta de tre år som föregick utvidgningen av euroområdet, om inget annat överenskommits med ECB. Denna princip ska endast gälla för månatliga utestående belopp som rapporteras i enligt med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Det är endast obligatoriskt att rapportera utestående belopp som överstiger 50 miljoner euro. Övrig rapportering är frivillig.

| c) | För värdepappersemissioner ska de tidsserier som rapporteras till ECB börja i december 1989 avseende utestående belopp och i januari 1990 avseende flöden. |
| --- | --- |

c)

För värdepappersemissioner ska de tidsserier som rapporteras till ECB börja i december 1989 avseende utestående belopp och i januari 1990 avseende flöden.

| d) | För betalningsstatistik ska uppgifter för fem år, inklusive det senaste referensåret, rapporteras efter bästa förmåga. |
| --- | --- |

d)

För betalningsstatistik ska uppgifter för fem år, inklusive det senaste referensåret, rapporteras efter bästa förmåga.

| a) | Kvartalsvisa historiska uppgifter eller skattningar i överensstämmelse med kraven i det reviderade Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013 behövs för BSI-, IF- och FVC-statistiken enligt tabellerna 1, 2 och 3 i bilaga VI för sammanställningen av finansräkenskaper. Uppgifter ska rapporteras till ECB efter bästa förmåga enligt följande: i september 2014 för referensperioderna Q4 2012–Q2 2014, i december 2014 för referensperioden Q3 2014 samt i mars 2015 för referensperioden Q4 2014. |
| --- | --- |

a)

Kvartalsvisa historiska uppgifter eller skattningar i överensstämmelse med kraven i det reviderade Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013 behövs för BSI-, IF- och FVC-statistiken enligt tabellerna 1, 2 och 3 i bilaga VI för sammanställningen av finansräkenskaper. Uppgifter ska rapporteras till ECB efter bästa förmåga enligt följande: i september 2014 för referensperioderna Q4 2012–Q2 2014, i december 2014 för referensperioden Q3 2014 samt i mars 2015 för referensperioden Q4 2014.

| b) | Historiska uppgifter eller skattningar för de nya högprioriterade kriterier som har införts i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) enligt tabell 4 i bilaga VI för referensperioderna från och med juni 2014 behöver rapporteras efter bästa förmåga senast i maj 2015 för att undvika att det faktiska offentliggörandet blir försenat. |
| --- | --- |

b)

Historiska uppgifter eller skattningar för de nya högprioriterade kriterier som har införts i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) enligt tabell 4 i bilaga VI för referensperioderna från och med juni 2014 behöver rapporteras efter bästa förmåga senast i maj 2015 för att undvika att det faktiska offentliggörandet blir försenat.

| c) | Historiska uppgifter eller skattningar för de nya kriterier som har införts i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) och denna riktlinje enligt tabell 5 i bilaga VI för referensperioderna från och med juni 2014 behöver rapporteras efter bästa förmåga senast i maj 2015. |
| --- | --- |

c)

Historiska uppgifter eller skattningar för de nya kriterier som har införts i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) och denna riktlinje enligt tabell 5 i bilaga VI för referensperioderna från och med juni 2014 behöver rapporteras efter bästa förmåga senast i maj 2015.

Artikel 2

Definitioner

I denna riktlinje avses med

1.   
  uppgiftslämnare och hemvist
  : den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98.

2.   
  Eurosystemet
  : de nationella centralbankerna i euroområdets medlemsstater och ECB.

3.   
  kreditinstitut
  : den betydelse som framgår av artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (14).

4.   
  andra MFI
  : alla monetära finansinstitut, utom centralbanker.

Artikel 3

Statistik över monetära finansinstituts (MFI) balansräkningsposter

De nationella centralbankerna ska sammanställa och rapportera två olika aggregerade balansräkningar, båda på bruttobasis, i enlighet med den rapporteringsordning som framgår av bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33): en aggregerad balansräkning avseende delsektorn ”centralbanker” och en aggregerad balansräkning avseende delsektorn ”andra MFI”.

De nationella centralbankerna ska ta fram de statistiska uppgifterna som rör respektive centralbanks egen balansräkning från sina redovisningssystem med hjälp av de överbryggande tabeller som finns på ECB:s webbplats (15). Tabellerna kommer att ändras i samarbete med de nationella centralbankerna efterhand som detta behövs för att avspegla händelseutvecklingen, t.ex. för att säkerställa överensstämmelse med uppdaterade redovisningsregler. ECB ska för statistiska ändamål ta fram de uppgifter från sin egen balansräkning som motsvarar de uppgifter som de nationella centralbankerna tar fram från sina balansräkningar.

De nationella centralbankerna ska ta fram de statistiska uppgifterna som rör andra MFI:s balansräkningar genom att aggregera uppgifterna från balansräkningsposter som insamlats från enskilda inhemska MFI, exklusive den inhemska nationella centralbanken.

Dessa krav gäller såväl utestående belopp vid månadsslut och kvartalsslut (stockar) som månads- och kvartalsvisa uppgifter om flödesjusteringar samt månads- och kvartalsvisa uppgifter om värdepapperisering av lån och överföringar av lån. Balansräkningen ska göras per den sista kalenderdagen i månaden/kvartalet, utan beaktande av lokala helgdagar; men om detta inte är möjligt ska balansräkningen göras per slutet av den sista arbetsdagen i enligt med nationella marknads- eller redovisningsregler.

Samtliga poster är obligatoriska; men särskilda bestämmelser gäller för de celler i tabellerna 3 och 4 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) som motsvarar medlemsstater utanför euroområdet, vilket beskrivs mer ingående i punkt 8. Med avseende på kraven i tabell 5 i del 5 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) får de nationella centralbankerna dessutom utöka rapporteringskraven för värdepapperiserade och från balansräkningen avförda lån som administreras av MFI så att rapporteringen omfattar överförda lån som administreras av MFI. I de fall där dessa ytterligare uppgifter inte ingår i rapporteringen enligt tabell 5 i del 5 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) men är tillgängliga för de nationella centralbankerna, ska dessa uppgifter ingå i tabell 4 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje. I de fall där de nationella centralbankerna har tillgång till uppgifter om värdepapperiserade eller överförda lån som administreras av MFI (t.ex. från OFI eller finansiella servicebolag som fungerar som ansvarigt institut för lånen), ska dessa uppgifter ingå i tabell 4 i del 1 i bilaga II.

De nationella centralbankerna ska rapportera statistik över balansräkningsposter i enlighet med del 1 i bilaga II.

ECB ska beräkna transaktioner genom att använda skillnaden mellan stockuppgifterna vid utgången av månaden och sedan rensa för effekter som inte härrör från transaktioner som baseras på följande flödesjusteringar:

| i) | Omklassificeringar och andra justeringar, som omfattar förändringar i stockarnas balansräkningsvärde som uppstår till följd av förändringar i MFI-populationens sammansättning och struktur, förändringar i klassificeringen av finansiella instrument och motparter, förändringar i statistiska definitioner samt i (den partiella) korrigeringen av rapporteringsfel. |
| --- | --- |

i)

Omklassificeringar och andra justeringar, som omfattar förändringar i stockarnas balansräkningsvärde som uppstår till följd av förändringar i MFI-populationens sammansättning och struktur, förändringar i klassificeringen av finansiella instrument och motparter, förändringar i statistiska definitioner samt i (den partiella) korrigeringen av rapporteringsfel.

| ii) | Omvärderingsjusteringar på grund av prisförändringar, som omfattar varje förändring i stockuppgifterna som beror på prisrörelser i tillgångar och skulder och även avspeglar effekterna av avskrivningar eller nedskrivningar av lån, samt på grund av valutakursförändringar, som omfattar varje förändring i stockuppgifterna som beror på valutakursförändringar avseende tillgångar och skulder denominerade i utländsk valuta. |
| --- | --- |

ii)

Omvärderingsjusteringar på grund av prisförändringar, som omfattar varje förändring i stockuppgifterna som beror på prisrörelser i tillgångar och skulder och även avspeglar effekterna av avskrivningar eller nedskrivningar av lån, samt på grund av valutakursförändringar, som omfattar varje förändring i stockuppgifterna som beror på valutakursförändringar avseende tillgångar och skulder denominerade i utländsk valuta.

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera månads- och kvartalsvisa uppgifter om omklassificeringar och andra justeringar samt om omvärderingar på grund av prisförändringar, beräknade i enlighet med bilaga IV. ECB beräknar normalt omvärderingsjusteringar på grund av växelkursförändringar, men om de nationella centralbankerna kan sammanställa mer korrekta justeringar kan de också rapportera dessa justeringar direkt till ECB.

De nationella centralbankerna och ECB:s affärsområde som ansvarar för finansiell rapportering ska till ECB rapportera månadsvisa uppgifter före stängningsdags den femtonde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser, medan kvartalsvisa uppgifter ska rapporteras före stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

De nationella centralbankerna kan behöva revidera uppgifterna för den period som föregår den aktuella referensperioden. Därutöver kan revideringar förekomma avseende tidigare perioder som beror på t.ex. misstag, omklassificeringar, förbättrade rapporteringsförfaranden m.m. ECB får bearbeta särskilda och ordinarie revideringar samtidigt eller besluta om att senarelägga bearbetningen av särskilda revideringar till efter den månadsvisa produktionsperioden för monetära aggregat.

De principer som revideringspolicyn ska följa framgår av ECB:s publikation Manual on MFI balancesheet statistics. För att säkerställa att en god jämvikt uppnås mellan den monetära statistikens kvalitet och dess stabilitet, samt för att förbättra konsistensen mellan månads- och kvartalsstatistiken, ska särskilda revideringar av de månadsvisa uppgifterna rapporteras vid samma tidpunkt som kvartalsuppgifterna inlämnas. När revideringar av de månadsvisa uppgifterna rapporteras men den nationella ramen för produktion av uppgifter inte medger motsvarande kvartalsvisa revideringar ska de nationella centralbankerna efter bästa förmåga säkerställa att konsistensen mellan månads- och kvartalsvisa uppgifter upprätthålls, t.ex. genom skattningar.

Innan uppgifterna överförs till ECB ska de nationella centralbankerna och ECB:s affärsområde som ansvarar för finansiell rapportering kontrollera deras interna konsistens i enlighet med de kontroller som har fastställts och upprätthållits av ECB.

Om de nationella centralbankerna beviljar undantag för penningmarknadsfonder i enlighet med artikel 9.1 a i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), ska de säkerställa att deras samlade andel av den totala nationella balansräkningen för penningmarknadsfonder inte överskrider

| i) | 10 procent i varje medlemsstat i euroområdet där den nationella balansräkningen för penningmarknadsfonder står för mer än 15 procent av euroområdets totala balansräkning för penningmarknadsfonder, |
| --- | --- |

i)

10 procent i varje medlemsstat i euroområdet där den nationella balansräkningen för penningmarknadsfonder står för mer än 15 procent av euroområdets totala balansräkning för penningmarknadsfonder,

| ii) | 30 procent i alla övriga medlemsstater i euroområdet, utom i de fall då den nationella balansräkningen för penningmarknadsfonder står för mindre än 1 procent av euroområdets totala balansräkning för penningmarknadsfonder; i så fall ska det inte tillämpas någon särskild begränsning för fördelningen av penningmarknadsfonder i gruppen ”tail”-institut. |
| --- | --- |

ii)

30 procent i alla övriga medlemsstater i euroområdet, utom i de fall då den nationella balansräkningen för penningmarknadsfonder står för mindre än 1 procent av euroområdets totala balansräkning för penningmarknadsfonder; i så fall ska det inte tillämpas någon särskild begränsning för fördelningen av penningmarknadsfonder i gruppen ”tail”-institut.

Om de nationella centralbankerna beviljar undantag för penningmarknadsfonder i enlighet med artikel 9.2 b i, ii eller iv i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), ska de säkerställa att undantagens samlade andel av motsvarande totalbelopp i den nationella balansräkningen för MFI inte överskrider 5 procent för varje post. De nationella centralbankerna får även bevilja undantag för penningmarknadsfonder från kravet att lämna separata uppgifter om tillgångs- och skuldpositioner gentemot sektorerna försäkringsbolag och pensionsinstitut i euroområdet i enlighet med artikel 9.2 b iii i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). De nationella centralbankerna ska skilja mellan tillgångar och skulder gentemot försäkringsbolag och pensionsinstitut samt mellan positioner med inhemska institut samt institut hemmahörande i andra medlemsstater i euroområdet och får i samband med detta bevilja undantag för varje block vars andel inte överskrider 5 procent av den totala nationella balansräkningen för penningmarknadsfonder.

Om de nationella centralbankerna beviljar undantag för MFI i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) ska de, när de sammanställer och rapporterar MFI:sbalansräkningsuppgifter månads- och kvartalsvis till ECB, räkna upp till 100 procents täckning för dessa MFI. De nationella centralbankerna får välja ett förfarande för uppräkning till 100 procent, förutsatt att förfarandet uppfyller följande minimistandarder:

| i) | När det gäller saknade uppgifter görs skattningar utifrån relationstal för en delmängd av den faktiska rapporterande population som anses vara mer jämförbar med gruppen ”tail”-institut enligt följande.






  — | Nationella centralbanker i medlemsstater vars andel av euroområdets aggregerade balansräkning för MFI är mer än 2 procent ska fastställa denna delmängd så att den totala balansräkningen för enheterna i delmängden inte överstiger 35 procent av den nationella aggregerade balansräkningen för MFI. Detta krav ska inte gälla när balansräkningar för institut med beviljade undantag utgör mindre än 1 procent av den nationella balansräkningen för MFI. |
| --- | --- | --- |

i)

När det gäller saknade uppgifter görs skattningar utifrån relationstal för en delmängd av den faktiska rapporterande population som anses vara mer jämförbar med gruppen ”tail”-institut enligt följande.

—

Nationella centralbanker i medlemsstater vars andel av euroområdets aggregerade balansräkning för MFI är mer än 2 procent ska fastställa denna delmängd så att den totala balansräkningen för enheterna i delmängden inte överstiger 35 procent av den nationella aggregerade balansräkningen för MFI. Detta krav ska inte gälla när balansräkningar för institut med beviljade undantag utgör mindre än 1 procent av den nationella balansräkningen för MFI.

| — | Nationella centralbanker i medlemsstater vars andel av euroområdets totala aggregerade balansräkning för MFI är mindre än 2 procent uppmanas att följa samma tillvägagångssätt. Om detta emellertid skulle vara förenat med stora kostnader, kan de nationella centralbankerna i dessa medlemsstater i stället tillämpa relationstal för den rapporterande populationen. |
| --- | --- |

—

Nationella centralbanker i medlemsstater vars andel av euroområdets totala aggregerade balansräkning för MFI är mindre än 2 procent uppmanas att följa samma tillvägagångssätt. Om detta emellertid skulle vara förenat med stora kostnader, kan de nationella centralbankerna i dessa medlemsstater i stället tillämpa relationstal för den rapporterande populationen.

| ii) | Vid tillämpningen av punkt i kan både gruppen ”tail”-institut och delmängden av den faktiska rapporterande populationen delas in i olika grupper beroende på typen av institut, t.ex. penningmarknadsfonder eller kreditinstitut. |
| --- | --- |

ii)

Vid tillämpningen av punkt i kan både gruppen ”tail”-institut och delmängden av den faktiska rapporterande populationen delas in i olika grupper beroende på typen av institut, t.ex. penningmarknadsfonder eller kreditinstitut.

| iii) | När andelen penningmarknadsfonder som endast rapporterar sina samlade tillgångar en gång om året överstiger 30 procent av den totala balansräkningen för penningmarknadsfonder i en viss medlemsstat, ska de nationella centralbankerna göra en separat uppräkning av de uppgifter som har rapporterats av penningmarknadsfonder och kreditinstitut enligt följande:






  — | Om det finns tillräcklig täckning av penningmarknadsfonder med full rapporteringsskyldighet, ska deras aggregerade balansräkning användas som uppräkningsbas. |
| --- | --- | --- |

iii)

När andelen penningmarknadsfonder som endast rapporterar sina samlade tillgångar en gång om året överstiger 30 procent av den totala balansräkningen för penningmarknadsfonder i en viss medlemsstat, ska de nationella centralbankerna göra en separat uppräkning av de uppgifter som har rapporterats av penningmarknadsfonder och kreditinstitut enligt följande:

—

Om det finns tillräcklig täckning av penningmarknadsfonder med full rapporteringsskyldighet, ska deras aggregerade balansräkning användas som uppräkningsbas.

| — | Om täckningen av penningmarknadsfonder med full rapporteringsskyldighet är otillräcklig eller om det inte finns några penningmarknadsfonder med full rapporteringsskyldighet, ska de nationella centralbankerna skatta en balansräkning för PMF-sektorn utifrån alternativa uppgiftskällor minst en gång om året och använda den som uppräkningsbas. |
| --- | --- |

—

Om täckningen av penningmarknadsfonder med full rapporteringsskyldighet är otillräcklig eller om det inte finns några penningmarknadsfonder med full rapporteringsskyldighet, ska de nationella centralbankerna skatta en balansräkning för PMF-sektorn utifrån alternativa uppgiftskällor minst en gång om året och använda den som uppräkningsbas.

| iv) | Om uppgifter finns men tar alltför lång tid att få fram, eller om uppgifterna rapporteras med lägre frekvens, skriver man fram rapporterade uppgifter till den eller de perioder som följer på den period som uppgifterna avser genom att






  — | repetera uppgifterna om resultaten visat sig vara goda, eller |
| --- | --- | --- |

iv)

Om uppgifter finns men tar alltför lång tid att få fram, eller om uppgifterna rapporteras med lägre frekvens, skriver man fram rapporterade uppgifter till den eller de perioder som följer på den period som uppgifterna avser genom att

—

repetera uppgifterna om resultaten visat sig vara goda, eller

| — | justera uppgifterna med hjälp av lämpliga statistiska skattningsmetoder för att beakta trender eller säsongvariationer. |
| --- | --- |

—

justera uppgifterna med hjälp av lämpliga statistiska skattningsmetoder för att beakta trender eller säsongvariationer.

| v) | Relationstal eller andra mellanliggande beräkningar som krävs för att genomföra minimistandarderna för uppräkning får härledas från uppgifter som har erhållits från tillsynsmyndigheter, om det är möjligt att fastställa en tillförlitlig koppling mellan den statistiska uppdelning som ska räknas upp och dessa uppgifter. |
| --- | --- |

v)

Relationstal eller andra mellanliggande beräkningar som krävs för att genomföra minimistandarderna för uppräkning får härledas från uppgifter som har erhållits från tillsynsmyndigheter, om det är möjligt att fastställa en tillförlitlig koppling mellan den statistiska uppdelning som ska räknas upp och dessa uppgifter.

De nationella centralbankerna ska informera ECB om vilka undantag som tillämpas samt lämna information om de viktigaste aspekterna i nya uppräkningsförfaranden eller förändringar i befintliga uppräkningsförfaranden, om dessa är av betydelse.

Vid sammanställningen av centralbankens balansräkning ska de nationella centralbankerna och ECB följa de harmoniserade räkenskapsreglerna i riktlinje ECB/2010/20 i dess ändrade lydelse samt tillämpa de överbryggande tabeller som anges i artikel 3.1. Framför allt gäller följande:

| a) | Om de nationella centralbankerna och ECB av redovisningsskäl måste omvärdera sina värdepappersinnehav på månadsbasis i stället för på kvartalsbasis, ska dessa omvärderingar även avspeglas i den statistiska balansräkningen på månadsbasis. |
| --- | --- |

a)

Om de nationella centralbankerna och ECB av redovisningsskäl måste omvärdera sina värdepappersinnehav på månadsbasis i stället för på kvartalsbasis, ska dessa omvärderingar även avspeglas i den statistiska balansräkningen på månadsbasis.

| b) | För räkenskapsposterna 9.5 ”övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)” och 10.4 ”övriga skulder inom Eurosystemet (netto)” ska de nationella centralbankerna identifiera tillgångar separat från skulder och rapportera dem på bruttobasis. |
| --- | --- |

b)

För räkenskapsposterna 9.5 ”övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)” och 10.4 ”övriga skulder inom Eurosystemet (netto)” ska de nationella centralbankerna identifiera tillgångar separat från skulder och rapportera dem på bruttobasis.

| c) | För räkenskapspost 14 ”omvärderingskonton” som ska rapporteras på bruttobasis i räkenskapssammanhang ska de nationella centralbankerna rapportera på nettobasis för statistiska ändamål. |
| --- | --- |

c)

För räkenskapspost 14 ”omvärderingskonton” som ska rapporteras på bruttobasis i räkenskapssammanhang ska de nationella centralbankerna rapportera på nettobasis för statistiska ändamål.

I artikel 8 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) fastställs tillämpliga redovisningsprinciper för statistikrapporteringen i fråga om ”andra MFI”. Här fastställs framför allt att alla finansiella tillgångar och skulder ska redovisas brutto för statistiska ändamål, utan att det påverkar rådande redovisningspraxis och nettningsrutiner i euroområdets medlemsstater. Inlåning och utlåning ska redovisas med utestående kapitalbelopp vid slutet av månaden. Av- och nedskrivningar ska exkluderas från detta belopp. De nationella centralbankerna får undantagsvis tillåta att lån rapporteras netto utan reserveringar och att köpta lån rapporteras till det vid förvärvet överenskomna priset, med förbehåll för de villkor som anges i artikel 8 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Vad gäller värdering av andra balansräkningsposter, särskilt innehav av värdepapper respektive emitterade värdepapper, rekommenderas de nationella centralbankerna tillämpa en marknadsvärdering i överensstämmelse med kraven i ENS 2010. Av det allmänna krav som fastställs i artikel 8 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) – att MFI ska följa de nationella genomförandereglerna för direktiv 86/635/EEG och övriga tillämpliga internationella standarder – följer emellertid att värderingspraxis för värdepapper och andra tillgångar varierar. Tillämpning av icke-standardiserade värderingsregler kan därför accepteras så länge det bokförda värdet inte väsentligt avviker från marknadsvärdet.

När uppgifter överförs till ECB ska de nationella centralbankerna och ECB:s affärsområde som ansvarar för finansiell rapportering lämna förklaringar till en specifik utveckling under den senaste referensperioden, inbegripet förklaringar som gäller ”omklassificeringar och andra justeringar” samt relevanta revideringar av historiska perioder. Förklaringar ska framför allt lämnas för utveckling, ”omklassificeringar och andra justeringar” och revideringar som omfattar mer än 5 miljarder euro (i absolut värde) eller i andra fall när dessa aspekter bedöms vara ekonomiskt signifikanta, t.ex. när utvecklingen i de rapporterade serierna avser stora transaktioner under rapporteringsperioden eller när revideringar leder till signifikanta förändringar i hur den aggregerade utvecklingen tolkas ekonomiskt. De nationella centralbankerna och ECB ska lämna ytterligare förklaringar om de rapporterade uppgifterna på ECB:s begäran.

I förklaringarna ska det också anges om sådan utveckling, eller sådana revideringar eller ”omklassificeringar och andra justeringar” som påverkar de rapporterade serierna är definitiva eller fortfarande håller på att analyseras.

De nationella centralbankerna ska i första hand lämna förklaringarna i samband med att uppgifterna överförs och under alla förhållanden innan produktionen av uppgifter avslutas.

ECB ska lagra de förklaringar som inkommit från de nationella centralbankerna centralt för att uppgifter ska kunna kontrolleras och statistiken klargöras. ECB ska hantera den information som lämnats i förklaringarna med vederbörlig hänsyn till tillämpliga sekretessregler.

De nationella centralbankerna kan besluta att inte kräva fullständig rapportering från de monetära finansinstituten för de celler som avser medlemsstater utanför euroområdet i tabellerna 3 och 4 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), om uppgifter som insamlats på en mer aggregerad nivå inte är signifikanta. De nationella centralbankerna ska med regelbundna intervall, och åtminstone en gång om året, kontrollera om dessa bestämmelser fortfarande är tillämpliga. När dessa undantag beviljas ska de nationella centralbankerna rapportera kvartalsvisa skattningar som har beräknats i enlighet med följande kriterier:

| a) | De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av uppgifter som MFI rapporterat med lägre frekvens. Uppgifterna ska hänföras till de perioder som saknas, genom att de upprepas eller genom att lämpliga statistiska metoder tillämpas för att spegla eventuella trender eller säsongsbetingade mönster. |
| --- | --- |

a)

De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av uppgifter som MFI rapporterat med lägre frekvens. Uppgifterna ska hänföras till de perioder som saknas, genom att de upprepas eller genom att lämpliga statistiska metoder tillämpas för att spegla eventuella trender eller säsongsbetingade mönster.

| b) | De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av uppgifter som MFI rapporterat på en mer aggregerad nivå, eller med särskilda uppdelningar som den nationella centralbanken anser lämpliga. |
| --- | --- |

b)

De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av uppgifter som MFI rapporterat på en mer aggregerad nivå, eller med särskilda uppdelningar som den nationella centralbanken anser lämpliga.

| c) | De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av kvartalsvisa uppgifter som insamlats från ledande MFI som står för minst 80 procent av affärsverksamheten med de länder som omfattas av rapporteringsundantaget. |
| --- | --- |

c)

De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av kvartalsvisa uppgifter som insamlats från ledande MFI som står för minst 80 procent av affärsverksamheten med de länder som omfattas av rapporteringsundantaget.

| d) | De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av alternativa uppgiftskällor, t.ex. uppgifter från Banken för internationell betalningsutjämning (BIS), eller betalningsbalansuppgifter, sedan nödvändiga justeringar gjorts för avvikande begrepp och definitioner som används i dessa alternativa källor jämfört med dem som används i den monetära och finansiella statistiken. |
| --- | --- |

d)

De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av alternativa uppgiftskällor, t.ex. uppgifter från Banken för internationell betalningsutjämning (BIS), eller betalningsbalansuppgifter, sedan nödvändiga justeringar gjorts för avvikande begrepp och definitioner som används i dessa alternativa källor jämfört med dem som används i den monetära och finansiella statistiken.

| e) | De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av sådana uppgifter som MFI kvartalsvis rapporterat som en klumpsumma avseende de länder som omfattas av rapporteringsundantaget. |
| --- | --- |

e)

De kvartalsvisa uppgifterna skattas på grundval av sådana uppgifter som MFI kvartalsvis rapporterat som en klumpsumma avseende de länder som omfattas av rapporteringsundantaget.

Artikel 4

Konsistenskontroll mellan den nationella centralbankens statistiska balansräkning och dess balansräkning i räkenskaperna

De nationella centralbankerna och ECB ska kontrollera överensstämmelsen mellan sin respektive aggregerade balansräkning vid månadsslut, som används för statistiska ändamål och rapporteras enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), och räkenskapsposterna som rapporteras för Eurosystemets veckobalansräkning enligt riktlinje ECB/2010/20 i dess ändrade lydelse.

De nationella centralbankerna ska genomföra kontroller av varje post i de månadsvisa uppgifterna i enlighet med mallen i bilaga I del 2. Resultatet av kontrollerna ska överföras till ECB tillsammans med motsvarande kvartalsvisa uppgifter och med samma tidsfrist som anges i artikel 3.2 för kvartalsvisa uppgifter.

I rapporteringsperioder där datumen för den aggregerade balansräkningen vid månadsslut för Eurosystemet som används för statistiska ändamål inte stämmer överens med räkenskapsposterna som rapporteras för Eurosystemets veckobalansräkning, kan de nationella centralbankerna jämföra statistikuppgifterna med den dagliga balansräkning som tas fram för den sista arbetsdagen i månaden. ECB ska följa samma förfarande när den sammanställer sin egen balansräkning.

ECB ska kontrollera de resultat som konsistenskontrollerna ger och kan kräva att de nationella centralbankerna följer upp relevanta avvikelser.

Artikel 5

Statistik över elektroniska pengar

ECB ska i samarbete med de nationella centralbankerna årligen kartlägga och registrera egenskaperna hos de system för elektroniska pengar som används inom unionen samt vilken relevant statistisk information som är tillgänglig och hur den har sammanställts. De nationella centralbankerna ska rapportera statistiska uppgifter om elektroniska pengar som utgivits av alla MFI som inte har beviljats ett undantag enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) i enlighet med förteckningen i tabell 1 i del 2 i bilaga II till denna riktlinje.

Månadsvisa uppgifter ska rapporteras till ECB samtidigt som månadsvisa uppgifter överförs avseende statistiken över MFI:s balansräkningsposter i enlighet med artikel 3.2. I avsaknad av uppgifter ska de nationella centralbankerna använda skattningar eller om möjligt preliminära uppgifter.

Denna rapportering ska omfatta institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansförmedling i form av utgivning av elektroniska pengar och därmed uppfyller kriterierna för ett MFI samt institut för elektroniska pengar som inte främst ägnar sig åt finansförmedling i form av utgivning av elektroniska pengar och som därmed inte uppfyller kriterierna för ett MFI. Denna rapportering ska även omfatta rapportering från små MFI som har beviljats ett undantag enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), oavsett om de är kreditinstitut eller ej.

De nationella centralbankerna ska rapportera statistik i enlighet med förteckningen i tabell 2 i del 2 i bilaga II. Uppgifter från utgivare av elektroniska pengar som inte uppfyller kriterierna för ett MFI och som därmed inte omfattas av reguljära rapporteringskrav avseende BSI-statistik ska rapporteras i den mån som de nationella centralbankerna kan erhålla sådana uppgifter från sina respektive tillsynsmyndigheter eller andra lämpliga källor.

Serierna ska rapporteras årligen till ECB, senast den sista arbetsdagen i månaden efter referensperiodens utgång. I avsaknad av uppgifter ska de nationella centralbankerna använda skattningar eller om möjligt preliminära uppgifter.

Artikel 6

Statistik över postgiroinstitut och staten

De nationella centralbankerna ska samla in statistiska uppgifter om postgiroinstitut i enlighet med förordning (EU) nr 1074/2013 (ECB/2013/39). Kraven omfattar monetära skulder gentemot icke-monetära finansinstitut med hemvist i euroområdet, dvs. nära substitut för de monetära finansinstitutens inlåning samt innehav av kassa och värdepapper som emitterats av MFI i euroområdet. De nationella centralbankerna ska rapportera dessa uppgifter till ECB i enlighet med del 3 i bilaga II.

De nationella centralbankerna ska även inbegripa statens monetära skulder och innehav av kassa och värdepapper som emitterats av MFI i euroområdet i rapporteringen enligt bilaga II del 3. När sådana tillgångar och skulder inte förekommer eller är obetydliga behöver de för enkelhetens skull inte rapporteras.

Uppgifter om flödesjusteringar ska rapporteras i enlighet med artikel 3.1 b.

Serierna ska rapporteras månadsvis med beaktande av samma tidsfrister som anges i artikel 3.2 för månadsvis BSI-statistik.

Artikel 7

Memorandumposter

I de fall där uppgifter är tillgängliga, inbegripet uppgifter i form av välgrundade skattningar, ska de nationella centralbankerna rapportera kompletterande statistiska uppgifter i enlighet med den förteckning över memorandumposter som återfinns i del 4 i bilaga II som komplement till, och med samma frekvens och tidsfrister, som den BSI-statistik som avses i artikel 3.2. ECB ska i samarbete med de nationella centralbankerna kartlägga och registrera vilken statistisk information som är tillgänglig och hur den har sammanställts. Dessa memorandumposter utgör uppgifter som behövs för att sammanställa monetära aggregat för euroområdet, statistik över MFI:s räntesatser och finansräkenskaper för den monetära unionen och har hög prioritet, om inte annat anges i tabellerna. Efter överenskommelse mellan ECB och de nationella centralbankerna behöver de poster som avser uppdelningen av MFI:s emitterade skuldebrev efter innehavarens hemvist i tabell 2 i bilaga II del 4 avsnitt 1 inte rapporteras av de nationella centralbankerna i de fall där ECB använder alternativa uppgiftskällor.

Flödesuppgifter kan tillhandahållas i enlighet med bilaterala överenskommelser mellan ECB och den berörda nationella centralbanken. Uppgifter om flödesjusteringar ska rapporteras i enlighet med artikel 3.1 b.

Serierna ska rapporteras månadsvis vad gäller posterna i del 4 avsnitt 1 och 2 i bilaga II och kvartalsvis för posterna i del 4 avsnitt 3 i bilaga II och med beaktande av samma tidsfrister som gäller för den obligatoriska månads- och kvartalsvisa statistik över MFI-sektorns balansräkning som rapporteras i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Memorandumposter som krävs enligt denna artikel ska rapporteras enligt samma värderings- och redovisningsregler som de uppgifter som rapporteras i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Artikel 8

Statistik över kassakravsbasen

Månadsstatistiken över den aggregerade kassakravsbasen, uppdelad efter skuldkategorier, ska beräknas i form av stockar vid månadssluten i enlighet med förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) och med de kategorier som framgår av förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Uppgifter som krävs för att ta fram sådan statistik i enlighet med del 5 i bilaga II ska utgå från de uppgifter som kassakravspliktiga kreditinstitut rapporterar till de nationella centralbankerna.

Statistiken över kassakravsbasen omfattar sex tidsserier för kreditinstituten som avser stockuppgifter vid månadsslut som ska rapporteras till ECB varje månad, senast den NCB-arbetsdag som föregår början av uppfyllandeperioden, via Europeiska centralbankssystemets (ECBS) system för datautbyte. Kreditinstitut som klassificerats som ”tail”-institut rapporterar en begränsad uppdelning på kvartalsbasis. När det gäller dessa ”tail”-institut ska förenklad statistik över kassakravsbasen användas för de tre uppfyllandeperioderna. De nationella centralbankerna ska använda kvartalsuppgifterna om kassakravsbasen från ”tail”-instituten för de månadsvisa uppgifter som rapporteras till ECB vid de tre närmast följande överföringstillfällena.

Revideringar som de rapporterande instituten gör avseende kassakravsbasen/kassakraven efter det att uppfyllandeperioden börjat får inte medföra några revideringar av statistiken över kassakravsbasen och över kassakraven.

Artikel 9

Makrorelationsstatistik

ECB ska månadsvis, på grundval av den månadsslutsstatistik som kreditinstituten rapporterar till de nationella centralbankerna i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), kontrollera riktigheten av de vid varje tidpunkt gällande schablonavdragen från kassakravsbasen som kreditinstitut får tillämpa på utestående belopp avseende skuldebrev som emitterats med en löptid om högst två år. De nationella centralbankerna ska sammanställa nödvändiga aggregat i enlighet med del 6 i bilaga II och rapportera dem till ECB.

De tre tidsserierna för sektorn kreditinstitut som avser stockuppgifter vid månadsslut ska rapporteras till ECB månadsvis, senast den NCB-arbetsdag som föregår början av uppfyllandeperioden.

Dessa serier ska rapporteras även om de berörda balansräkningsposterna inte är tillämpliga i den berörda medlemsstaten.

Artikel 10

Balansräkningsstatistik för penningmarknadsfonder (PMF)

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera separata uppgifter om balansräkningsposter för PMF-sektorn enligt tabellerna 1 och 2 i del 7 i bilaga II. Uppgifterna används av ECB för att sammanställa balansräkningsstatistik för såväl penningmarknadsfonder som kreditinstitut. Eftersom uppgifter om hela MFI-sektorn redan rapporteras i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), ska bestämmelserna i denna artikel endast gälla för penningmarknadsfonder. Ett litet antal andra institut klassificeras som monetära finansinstitut i vissa medlemsstater, men dessa institut är inte väsentliga ur kvantitativ synpunkt.

De uppgifter om justeringar för omklassificeringar och omvärderingar som avses i tabell 2 i bilaga II del 7 ska rapporteras i enlighet med artikel 3.1 b, med beaktande av eventuella undantag som har beviljats enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Om rapporteringen av omvärderingsjusteringar omfattas av ett undantag som de nationella centralbankerna har beviljat till penningmarknadsfonderna i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), ska de nationella centralbankerna rapportera uppgifter efter bästa förmåga för poster där omvärderingsjusteringarna kan vara av betydelse.

Uppgifter ska rapporteras varje kvartal, senast 28 arbetsdagar efter referensperiodens utgång.

Uppgifterna om balansräkningen för PMF-sektorn ska täcka 100 procent av instituten som ingår i sektorn. I de fall där den faktiska rapporteringen täcker mindre än 100 procent av instituten på grund av principen ”cutting off the tail”, ska de nationella centralbankerna göra en uppräkning av de rapporterade uppgifterna enligt artikel 3.5 så att 100 procents täckning uppnås.

Revideringar av PMF-uppgifter ska vara konsistenta med motsvarande uppgifter för andra MFI (OMFI) vid detta kvartalsslut. Om överföringen av nya eller reviderade PMF-uppgifter gör att det krävs ändringar i motsvarande OMFI-referensperiod, ska även de nödvändiga revideringarna av OMFI-uppgifter rapporteras.

Artikel 11

Finansiella strukturindikatorer

De nationella centralbankerna ska rapportera uppgifter om andra finansiella strukturindikatorer i enlighet med del 8 i bilaga II.

De nationella centralbankerna ska rapportera uppgifter för de indikatorer som anges i del 8 i bilaga II enligt de begreppsmässiga och metodologiska föreskrifterna däri. De statistiska principer som har antagits för sammanställningen av BSI-statistik ska följas, dvs.

| i) | uppgifter ska inte konsolideras utan aggregeras, |
| --- | --- |

i)

uppgifter ska inte konsolideras utan aggregeras,

| ii) | hemvistprincipen ska utgå från den s.k. ”värdlandsansatsen”, och |
| --- | --- |

ii)

hemvistprincipen ska utgå från den s.k. ”värdlandsansatsen”, och

| iii) | balansräkningsuppgifter ska rapporteras på bruttobasis. |
| --- | --- |

iii)

balansräkningsuppgifter ska rapporteras på bruttobasis.

Uppgifter om flödesjusteringar ska rapporteras i enlighet med artikel 3.1 b.

Uppgifter för beräkning av finansiella strukturindikatorer för kreditinstitut som hänför sig till föregående år ska rapporteras senast i slutet av mars. Indikatorn ”antal anställda hos KI” som hänför sig till föregående år ska, om möjligt, rapporteras senast i slutet av maj.

När de rapporterade uppgifterna revideras ska de nationella centralbankerna tillämpa följande allmänna regler:

| a) | Vid alla reguljära årliga uppgiftsöverföringar ska, förutom det senaste årets uppgifter, i förekommande fall även ordinarie revideringar och särskilda revideringar av föregående års uppgifter sändas. |
| --- | --- |

a)

Vid alla reguljära årliga uppgiftsöverföringar ska, förutom det senaste årets uppgifter, i förekommande fall även ordinarie revideringar och särskilda revideringar av föregående års uppgifter sändas.

| b) | I undantagsfall kan särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet sändas under året. |
| --- | --- |

b)

I undantagsfall kan särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet sändas under året.

Uppgifter som insamlas ska täcka 100 procent av de institut som definieras som kreditinstitut i enlighet med artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). I de fall där den faktiska rapporteringen täcker mindre än 100 procent av instituten ska de nationella centralbankerna göra en uppräkning av de rapporterade uppgifterna enligt artikel 3.5 så att 100 procents täckning uppnås.

De nationella centralbankerna ska rapportera varje avvikelse från definitionerna och föreskrifterna ovan till ECB, så att en övervakning av nationell praxis möjliggörs. De nationella centralbankerna ska förklara orsakerna bakom större revideringar.

Artikel 12

Konsoliderade bankuppgifter

De nationella centralbankerna ska rapportera konsoliderade bankuppgifter i enlighet med del 9 i bilaga II och ska i samband med detta följa de begreppsmässiga och metodologiska föreskrifterna som anges där.

Konsoliderade bankuppgifter ska rapporteras med en kortsiktig strategi i enlighet med rapporteringsstandarderna FINREP/COREP som har införts av Europeiska bankmyndigheten.

För att säkerställa största möjliga täckning ska uppgifter samlas in om samtliga kreditinstitut enligt definitionen i nationell lagstiftning.

Uppgifterna ska konsolideras helt gränsöverskridande och sektorsövergripande. Med ”gränsöverskridande” avses inhemska bankers filialer och dotterbolag som är belägna utanför den inhemska marknaden och som ingår i de uppgifter som rapporteras av moderinstitutet och med ”sektorsövergripande” avses filialer och dotterbolag till banker som kan klassificeras som övriga finansinstitut. Denna konsolidering ska inte inbegripa försäkringsbolag.

Konsoliderade bankuppgifter ska rapporteras separat för:

| — | Små inhemska bankgrupper och självständiga kreditinstitut. |
| --- | --- |

—

Små inhemska bankgrupper och självständiga kreditinstitut.

| — | Medelstora inhemska bankgrupper och självständiga kreditinstitut. |
| --- | --- |

—

Medelstora inhemska bankgrupper och självständiga kreditinstitut.

| — | Stora inhemska bankgrupper och självständiga kreditinstitut. |
| --- | --- |

—

Stora inhemska bankgrupper och självständiga kreditinstitut.

| — | Utlandskontrollerade (utanför EU) dotterbolag. |
| --- | --- |

—

Utlandskontrollerade (utanför EU) dotterbolag.

| — | Utlandskontrollerade (utanför EU) filialer. |
| --- | --- |

—

Utlandskontrollerade (utanför EU) filialer.

| — | Utlandskontrollerade (EU) dotterbolag. |
| --- | --- |

—

Utlandskontrollerade (EU) dotterbolag.

| — | Utlandskontrollerade (EU) filialer. |
| --- | --- |

—

Utlandskontrollerade (EU) filialer.

I denna artikel ska banker klassificeras som stora bankgrupper eller självständiga kreditinstitut om deras tillgångar överstiger 0,5 procent av EU-bankernas totala konsoliderade tillgångar, som medelstora banker om deras tillgångar uppgår till mellan 0,5 och 0,005 procent av dessa totala konsoliderade tillgångar och som små banker om deras tillgånger understiger 0,005 procent av dessa totala konsoliderade tillgångar.

Konsoliderade bankuppgifter ska rapporteras två gånger per år. Ett fullständigt dataset ska rapporteras för årsslutsuppgifter. Dessa årsvisa uppgifter ska överlämnas första gången senast den 15 april följande år och ska omfatta de poster som är markerade med en asterisk (*) i bilaga II del 9. Det fullständiga årsvisa datasetet ska rapporteras senast den 15 maj.

Ett dataset med en begränsad uppsättning poster som hänför sig till den 30 juni ska rapporteras senast den 15 oktober samma år. Serierna ska rapporteras i enlighet med bilaga II del 9.

Revideringar av rapporterade uppgifter ska genomföras i enlighet med följande allmänna principer:

| a) | Vid alla reguljära uppgiftsöverföringar som sker årsvis och halvårsvis ska, förutom det senaste årets uppgifter, i förekommande fall även ordinarie revideringar och särskilda revideringar av föregående års uppgifter sändas. |
| --- | --- |

a)

Vid alla reguljära uppgiftsöverföringar som sker årsvis och halvårsvis ska, förutom det senaste årets uppgifter, i förekommande fall även ordinarie revideringar och särskilda revideringar av föregående års uppgifter sändas.

| b) | Om större revideringar görs ska förklaringar lämnas till ECB. |
| --- | --- |

b)

Om större revideringar görs ska förklaringar lämnas till ECB.

De nationella centralbankerna ska rapportera varje avvikelse från definitionerna och föreskrifterna ovan till ECB, så att en övervakning av nationell praxis möjliggörs. De nationella centralbankerna ska förklara orsakerna bakom större revideringar.

Artikel 13

Internationell konsoliderad bankstatistik

(utlåningsexponeringar sektorsvis och regionalt för stora inhemska bankgrupper)

De nationella centralbankerna ska rapportera de globala konsoliderade internationella fordringarna för inhemska bankkontor till inhemskt ägda stora bankgrupper enligt definitionen i artikel 12, uppdelat efter löptid, instrument, låntagarens geografiska region samt låntagarsektor, på samma sätt som de har rapporterats i BIS internationella konsoliderade bankstatistik.

Uppgifterna ska rapporteras i överensstämmelse med den kvartalsvisa rapporteringen av aggregerade uppgifter till BIS för den internationella konsoliderade bankstatistiken. Uppgifterna ska rapporteras till ECB i enlighet med den rapporteringsordning som används för att överföra aggregerade uppgifter till BIS. De nationella centralbankerna ska aggregera den enskilda avkastningen för bankgrupperna i fråga.

Rapporteringen är begränsad till de nationella centralbanker som rapporterar BIS internationella konsoliderade bankstatistik samt till de länder där de stora bankgrupperna har sitt huvudkontor.

Nationella centralbanker ska rapportera kvartalsvisa uppgifter till ECB inom två veckor från BIS formella tidsfrist för rapportering.

Revideringar av rapporterade uppgifter ska överstämma med den rapportering som gjorts till BIS.

De nationella centralbankerna ska rapportera varje avvikelse från föreskrifterna till ECB, så att en övervakning av nationell praxis möjliggörs. De nationella centralbankerna ska förklara orsakerna bakom större revideringar.

Artikel 14

Uppgifter för Internationella valutafonden (IMF)

Utan att det påverkar de nationella centralbankernas skyldigheter gentemot IMF, får de nationella centralbankerna överföra kompletterande statistik över MFI:s balansräkningsposter till IMF via ECB i enlighet med nedanstående tekniska arrangemang.

De nationella centralbankerna ska överföra MFI:s balansräkningsposter enligt del 10 i bilaga II till ECB inom ramen för den reguljära månadsöverföringen av BSI-uppgifter. Uppgifterna ska överföras med samma frekvens och tidsfrister som gäller för den reguljära rapporteringen av BSI-uppgifter till ECB, i enlighet med artikel 3.2.

Artikel 15

Statistik över andra finansförmedlare (OFI) (utom FVC)

De nationella centralbankerna ska rapportera statistik över OFI (utom FVC) i enlighet med del 11 i bilaga II. Uppgifter ska överföras separat för följande undergrupper av OFI: i) värdepappershandlare (SDD), ii) finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) och iii) övriga OFI.

Överföringen av uppgifter avseende OFI ska ske med utgångspunkt från uppgifter som i nuläget finns tillgängliga på nationell nivå. Om faktiska uppgifter inte finns tillgängliga eller inte kan sammanställas ska nationella skattningar tillhandahållas. Om den underliggande ekonomiska företeelsen finns men inte bevakas statistiskt och nationella skattningar därför inte kan tillhandahållas, får de nationella centralbankerna välja att inte rapportera tidsserien eller att rapportera den som saknad. Varje tidsserie som inte rapporteras kommer sålunda att tolkas som ”uppgifter som existerar men som inte insamlas” och ECB får göra antaganden och skattningar när den sammanställer aggregat för euroområdet. Referenspopulationen av uppgiftslämnare ska omfatta alla kategorier av OFI (utom FVC) med hemvist i medlemsstater i euroområdet – institut belägna inom landet, inbegripet dotterbolag till moderbolag belägna utanför detta land, och inhemska filialer till institut som har sitt huvudkontor utanför detta land.

Följande nyckelindikatorer och tilläggsinformation ska tillhandahållas:

| — | Nyckelindikatorer som ska rapporteras för sammanställning av aggregat för euroområdet: samtliga medlemsstater i euroområdet ska överföra dessa detaljerade uppgifter när faktiska uppgifter finns. När faktiska uppgifter för den begärda uppdelningen eller för de överenskomna frekvenserna, tidsfristerna eller tidsintervallen saknas, ska om möjligt skattningar lämnas. |
| --- | --- |

—

Nyckelindikatorer som ska rapporteras för sammanställning av aggregat för euroområdet: samtliga medlemsstater i euroområdet ska överföra dessa detaljerade uppgifter när faktiska uppgifter finns. När faktiska uppgifter för den begärda uppdelningen eller för de överenskomna frekvenserna, tidsfristerna eller tidsintervallen saknas, ska om möjligt skattningar lämnas.

| — | Tilläggsinformation ska överföras som ”memorandumposter”: dessa uppgifter ska överföras av länder där denna information löpande finns tillgänglig. |
| --- | --- |

—

Tilläggsinformation ska överföras som ”memorandumposter”: dessa uppgifter ska överföras av länder där denna information löpande finns tillgänglig.

Uppgifter om flödesjusteringar får rapporteras om det förekommer betydande brott i ställningsuppgifter eller om omklassificeringar och andra justeringar genomförs. Exempelvis kan uppgifter om flödesjusteringar som sker till följd av omklassificeringar inom ramen för genomförandet av ENS 2010 rapporteras efter bästa förmåga.

Justeringar för omklassificeringar ska rapporteras i enlighet med artikel 3.1 b.

Rapporteringsfrekvensen för uppgifter till ECB är kvartalsvis. OFI-statistik ska överföras till ECB senast sista kalenderdagen i den tredje månaden efter referensperiodens utgång eller, om den sista kalenderdagen i månaden inte är någon arbetsdag hos den nationella centralbanken, under föregående NCB-arbetsdag. I september varje år ska ECB meddela de nationella centralbankerna de exakta överföringsdagarna i form av en rapporteringskalender.

De nationella centralbankerna kan behöva revidera uppgifter som överförts under föregående kvartal. Därutöver kan revideringar av uppgifter som avser tidigare kvartal förekomma.

Följande allmänna regler ska tillämpas:

| a) | Vid all reguljär överföring av kvartalsuppgifter får, förutom uppgifter för senaste kvartalet, endast ”ordinarie” revideringar (dvs. revideringar av uppgifterna som översänts föregående kvartal) lämnas. |
| --- | --- |

a)

Vid all reguljär överföring av kvartalsuppgifter får, förutom uppgifter för senaste kvartalet, endast ”ordinarie” revideringar (dvs. revideringar av uppgifterna som översänts föregående kvartal) lämnas.

| b) | Särskilda revideringar ska begränsas och rapporteras på annat datum än den reguljära rapporteringsdagen. Mindre, rutinartade historiska revideringar av uppgifterna ska endast lämnas en gång per år i samband med överföringen av uppgifter för fjärde kvartalet. |
| --- | --- |

b)

Särskilda revideringar ska begränsas och rapporteras på annat datum än den reguljära rapporteringsdagen. Mindre, rutinartade historiska revideringar av uppgifterna ska endast lämnas en gång per år i samband med överföringen av uppgifter för fjärde kvartalet.

| c) | Särskilda revideringar som innebär en betydande kvalitetsförbättring av uppgifterna får dock lämnas under året, utanför de reguljära produktionscyklerna. |
| --- | --- |

c)

Särskilda revideringar som innebär en betydande kvalitetsförbättring av uppgifterna får dock lämnas under året, utanför de reguljära produktionscyklerna.

OFI ska i sina räkenskaper tillämpa redovisningsprinciper som överensstämmer med de nationella genomförandereglerna för direktiv 86/635/EEG och övriga tillämpliga internationella standarder. Utan att det påverkar gällande bokföringspraxis i medlemsstaterna ska samtliga tillgångar och skulder rapporteras på bruttobasis för statistiska ändamål. Värderingsmetoderna framgår av de relevanta kategorierna.

De nationella centralbankerna ska lämna förklaringar till ECB i enlighet med del 11 avsnitt 3 i bilaga II. De nationella centralbankerna ska lämna förklaringar till större revideringar.

Artikel 16

Statistik över värdepappersemissioner

De nationella centralbankerna ska rapportera statistiska uppgifter om samtliga värdepapper som har emitterats av hemmahörande i euroområdet, oavsett valuta, både nationella och internationella, i enlighet med bilaga II del 12.

Rapporteringsfrekvensen för uppgifter till ECB är månadsvis. Statistik över värdepappersemissioner ska överföras till ECB senast fem veckor efter det månadsslut som uppgifterna avser. ECB ska i förväg meddela de nationella centralbankerna om de exakta rapporteringsdagarna i form av en rapporteringskalender.

De nationella centralbankerna ska lämna förklaringar till ECB i enlighet med bilaga II del 12 avsnitt 3.

Artikel 17

Statistik över MFI:s räntesatser

För MIR-statistiken (statistiken över MFI:s räntesatser) ska de nationella centralbankerna rapportera aggregerad nationell månadsstatistik avseende utestående belopp och nya avtal såsom framgår av tilläggen 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). De nationella centralbankerna ska dessutom rapportera aggregerad nationell månadsstatistik avseende nya avtal enligt bilaga II del 13.

De statistiska uppgifterna ska rapporteras i enlighet med den årliga tidtabell som ECB tar fram och meddelar de nationella centralbankerna senast i slutet av september varje år.

De nationella centralbankerna får bevilja undantag för rapporteringen av såväl räntor som volymer i fråga om lån mot säkerhet/garanti till icke-finansiella bolag, indikatorerna 62–85 i tabellerna 3 och 4 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). Dessa kan beviljas om den nationella aggregerade affärsvolymen för motsvarande post (indikatorerna 37–54) som omfattar all utlåning utgör mindre än 10 procent av den nationella aggregerade affärsvolymen av summan av all utlåning i samma storlekskategori och mindre än 2 procent av affärsvolymen för samma storlekskategori och samma tidsperiod för första räntebestämning på euroområdesnivå. Om undantag beviljas ska dessa tröskelvärden kontrolleras på årsbasis.

I fall där MIR-rapporteringen de facto uppgår till mindre än 100 procent på grund av att man använder ett urval, ska de nationella centralbankerna välja ut och upprätthålla urvalet samt göra en uppräkning av volymerna på de nya avtalen så att 100 procents täckning uppnås enligt bilaga II del 14. Om undantag beviljas enligt artikel 4 i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) eller enligt punkt 3 i denna artikel, ska de uppgifter som rapporteras varje kvartal skrivas fram till de månadsperioder där värden saknas med hjälp av lämpliga statistiska skattningsmetoder för att beakta trender eller säsongvariationer.

De nationella centralbankerna kan behöva revidera uppgifterna avseende föregående referensmånad. Revideringar kan även förekomma till följd av t.ex. misstag, omklassificeringar, förbättrade rapporteringsförfaranden etc. som avser uppgifter före den föregående referensmånaden.

Följande allmänna regler ska tillämpas:

| a) | Om de nationella centralbankerna reviderar uppgifter som avser den period som föregår förra referensmånaden ska de lämna förklaringar för detta till ECB. |
| --- | --- |

a)

Om de nationella centralbankerna reviderar uppgifter som avser den period som föregår förra referensmånaden ska de lämna förklaringar för detta till ECB.

| b) | De nationella centralbankerna ska även lämna förklaringar till större revideringar. |
| --- | --- |

b)

De nationella centralbankerna ska även lämna förklaringar till större revideringar.

| c) | Vid överföring av reviderade uppgifter ska de nationella centralbankerna beakta den fastställda tidsramen för den reguljära rapporteringen av MIR-statistik. Särskilda revideringar ska rapporteras utanför den månadsvisa produktionsperioden. |
| --- | --- |

c)

Vid överföring av reviderade uppgifter ska de nationella centralbankerna beakta den fastställda tidsramen för den reguljära rapporteringen av MIR-statistik. Särskilda revideringar ska rapporteras utanför den månadsvisa produktionsperioden.

Artikel 18

Betalningsstatistik

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera uppgifter om betalningsstatistik i enlighet med bilaga III till förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) och del 16 i bilaga II till denna riktlinje. Detta ska bland annat omfatta följande:

| a) | Uppgifter om antalet institut, betalkonton, betalkort, terminaler, deltagare i betalningssystem och vissa balansräkningsposter ska rapporteras för alla poster i tabellerna 1, 2, 3 och 6 i bilaga III till förordningen och i tabellerna 1, 2 och 5 i bilaga II del 16. Sådana uppgifter om stockar ska avse ställningen vid periodens utgång, utom posten i tabell 1 i del 16 i bilaga II som ska avse ”genomsnitt för den senaste uppfyllandeperioden”. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om antalet institut, betalkonton, betalkort, terminaler, deltagare i betalningssystem och vissa balansräkningsposter ska rapporteras för alla poster i tabellerna 1, 2, 3 och 6 i bilaga III till förordningen och i tabellerna 1, 2 och 5 i bilaga II del 16. Sådana uppgifter om stockar ska avse ställningen vid periodens utgång, utom posten i tabell 1 i del 16 i bilaga II som ska avse ”genomsnitt för den senaste uppfyllandeperioden”.

| b) | Uppgifter om betalningstransaktioner per instrument, terminal och/eller system, som ingår i tabellerna 4, 5 och 7 i bilaga III till förordningen och i tabellerna 3, 4, 6 och 7 i del 16 i bilaga II, ska rapporteras som bruttoflöden, dvs. de sammanräknade uppgifterna, för perioden. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om betalningstransaktioner per instrument, terminal och/eller system, som ingår i tabellerna 4, 5 och 7 i bilaga III till förordningen och i tabellerna 3, 4, 6 och 7 i del 16 i bilaga II, ska rapporteras som bruttoflöden, dvs. de sammanräknade uppgifterna, för perioden.

Serierna som hänför sig till föregående kalenderår ska rapporteras årligen till ECB senast i slutet av maj. Indikatorer i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) ska rapporteras på årsbasis. De ytterligare uppgifter som begärs i bilaga II del 16 får rapporteras på månads-, kvartals- eller årsbasis, i enlighet med specifikationen i relevant tabell.

När det gäller de tabeller i denna riktlinje där det saknas faktiska uppgifter ska de nationella centralbankerna antingen begära relevant ytterligare information från uppgiftslämnarna eller också använda skattningar eller preliminära uppgifter. Vilken metod som ska användas för dessa skattningar ska fastställas av respektive nationell centralbank med hänsyn till nationella särdrag. I tillämpliga fall ska de nationella centralbankerna lämna förklaringar för att klargöra vilken metod som har använts.

När de rapporterade uppgifterna revideras ska de nationella centralbankerna tillämpa följande allmänna regler:

| a) | Vid alla reguljära årliga uppgiftsöverföringar ska, förutom den senaste periodens uppgifter, i förekommande fall även ordinarie revideringar och särskilda revideringar av föregående års uppgifter sändas. |
| --- | --- |

a)

Vid alla reguljära årliga uppgiftsöverföringar ska, förutom den senaste periodens uppgifter, i förekommande fall även ordinarie revideringar och särskilda revideringar av föregående års uppgifter sändas.

| b) | I undantagsfall kan särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet sändas under året, förutsatt att ECB har gett sitt godkännande. |
| --- | --- |

b)

I undantagsfall kan särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet sändas under året, förutsatt att ECB har gett sitt godkännande.

De nationella centralbankerna ska lämna förklaringar till ECB där de ingående förklarar avvikelser från rapporteringskraven och strukturella brott samt visar hur detta påverkar uppgifterna.

Artikel 19

Statistik över investeringsfonders (IF) tillgångar och skulder

De nationella centralbankerna ska rapportera statistik över investeringsfonders tillgångar och skulder i enlighet med bilaga II del 17 för var och en av följande delsektorer, som klassificeras efter typ av investeringar: aktiefonder, obligationsfonder, blandfonder, fastighetsfonder, hedgefonder och övriga fonder. Var och en av dessa delsektorer ska sedan delas upp ytterligare efter öppna och slutna fonder, dvs. efter typ av investeringsfond. När det gäller investeringsfonder uppdelade efter typ av investeringar, ska investeringsfonder som huvudsakligen placerar i investeringsfonders aktier eller andelar (dvs. fonder-i-fonder) inordnas i den kategori av fonder i vilken de huvudsakligen placerar.

Dessa krav gäller stockuppgifter vid månadsslut och kvartalsslut, månads- och kvartalsvisa flödesjusteringar samt månadsvisa uppgifter om nyemission/försäljning och inlösen av aktier/andelar i investeringsfonder.

Samtliga stockuppgifter vid månadsslut och månadsvisa flödesjusteringar ska också rapporteras för delsektorn börshandlade fonder, som en ”varav”-post av ”totala fonder”.

I de fall där uppgifter är tillgängliga, inbegripet uppgifter i form av välgrundade skattningar, ska stockuppgifter vid kvartalsslut och kvartalsvisa flödesjusteringar även rapporteras för delsektorn private equity-fonder (inbegripet riskkapitalfonder) som en ”varav”-post av ”totala fonder”.

De nationella centralbankerna ska rapportera separata uppgifter till ECB om justeringar för omvärderingar på grund av pris- och valutakursförändringar samt justeringar för omklassificeringar såsom anges i bilaga II del 17 och i enlighet med bilaga IV.

Finansiella transaktioner och därmed justeringar ska beräknas i enlighet med ENS 2010 och denna form av beräkning ska benämnas ”ENS 2010-metoden”. De nationella centralbankerna får göra avsteg från ENS 2010 på grund av avvikande nationell praxis i enlighet med förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38). Om uppgifter värdepapper för värdepapper finns tillgängliga får omvärderingsjusteringar beräknas i enlighet med en gemensam metod för Eurosystemet, dvs. metoden för härledning av flöden i enlighet med bilaga IV del 4.

Om de uppgifter om innehavaraktier som rapporteras av IF, MFI och/eller OFI i enlighet med bilaga I till förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) är ofullständiga eller ännu inte tillgängliga, ska de nationella centralbankerna tillhandahålla uppgifter om innehavaraktier i form av välgrundade skattningar enligt den geografiska och sektorvisa uppdelning som framgår av bilaga II del 17 tabell 1.

I de fall där uppgifter är tillgängliga, inbegripet uppgifter i form av välgrundade skattningar, och inte bedöms som obetydliga, ska de nationella centralbankerna rapportera separata uppgifter om motpartssektorernas försäkringsbolag och pensionsinstitut på kvartalsbasis, i enlighet med tabell 1 i del 17 i bilaga II.

Stockuppgifter vid månadsslut och månadsvisa flödesjusteringar ska krävas in för börshandlade fonder uppdelade efter syntetiska och fysiska börshandlade fonder så snart Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har angett en lämplig definition för denna uppdelning. ECB ska regelbundet kontrollera om det finns en sådan definition samt när så är lämpligt utfärda den rapporteringsordning som krävs.

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera månatliga och kvartalsvisa uppgifter avseende investeringsfonder före stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av den månad/det kvartal som uppgifterna avser.

Följande allmänna regler ska gälla för revideringar av månadsvisa och kvartalsvisa uppgifter:

| a) | Revideringarna ska genomföras så att de månadsvisa och kvartalsvisa uppgifterna stämmer överens. |
| --- | --- |

a)

Revideringarna ska genomföras så att de månadsvisa och kvartalsvisa uppgifterna stämmer överens.

| b) | Under de reguljära produktionsperioderna, dvs. från den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av referensmånaden/referenskvartalet till den dag då uppgifterna sänds tillbaka till de nationella centralbankerna, får de nationella centralbankerna revidera de uppgifter som avser det föregående referenskvartalet, de två månaderna som föregår kvartalet samt även månaderna efter det föregående referenskvartalet. |
| --- | --- |

b)

Under de reguljära produktionsperioderna, dvs. från den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av referensmånaden/referenskvartalet till den dag då uppgifterna sänds tillbaka till de nationella centralbankerna, får de nationella centralbankerna revidera de uppgifter som avser det föregående referenskvartalet, de två månaderna som föregår kvartalet samt även månaderna efter det föregående referenskvartalet.

| c) | Utanför de reguljära produktionsperioderna får de nationella centralbankerna även revidera uppgifter som avser referensperioder som föregår de två månader som föregår det föregående referenskvartalet, t.ex. vid misstag, omklassificeringar eller förbättrade rapporteringsförfaranden. |
| --- | --- |

c)

Utanför de reguljära produktionsperioderna får de nationella centralbankerna även revidera uppgifter som avser referensperioder som föregår de två månader som föregår det föregående referenskvartalet, t.ex. vid misstag, omklassificeringar eller förbättrade rapporteringsförfaranden.

För att säkerställa kvaliteten på euroområdets statistik över investeringsfonder ska de nationella centralbankerna, om de beviljar undantag för de minsta investeringsfonderna i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) räkna upp till 100 procents täckning för dessa investeringsfonder när de månads- och kvartalsvis sammanställer och rapporterar uppgifter om investeringsfonderna till ECB.

De nationella centralbankerna får välja ett förfarande för uppräkning till 100 procent, förutsatt att förfarandet uppfyller följande minimistandarder:

| a) | Om uppgifter om uppdelningar saknas ska skattningar göras utifrån relationstal för den delsektor som investeringsfonden tillhör; om t.ex. en öppen obligationsfond räknas som ”tail” och endast uppgifter om av investeringsfonden utgivna aktier/andelar samlas in, ska den uppdelning som saknas härledas med hjälp av strukturen på kategorin öppna obligationsfonder. |
| --- | --- |

a)

Om uppgifter om uppdelningar saknas ska skattningar göras utifrån relationstal för den delsektor som investeringsfonden tillhör; om t.ex. en öppen obligationsfond räknas som ”tail” och endast uppgifter om av investeringsfonden utgivna aktier/andelar samlas in, ska den uppdelning som saknas härledas med hjälp av strukturen på kategorin öppna obligationsfonder.

| b) | Ingen av investeringsfondernas delsektorer (t.ex. öppna fastighetsfonder, slutna fastighetsfonder etc.) exkluderas helt. |
| --- | --- |

b)

Ingen av investeringsfondernas delsektorer (t.ex. öppna fastighetsfonder, slutna fastighetsfonder etc.) exkluderas helt.

Enligt artikel 8.2 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) får undantag beviljas för sådana investeringsfonder som på grund av nationella redovisningsregler värderar sina tillgångar mer sällan än kvartalsvis. Trots att sådana undantag existerar ska de månads- och kvartalsvisa uppgifterna om investeringsfonder som de nationella centralbankerna rapporterar till ECB alltid inkludera uppgifter avseende dessa investeringsfonder.

De nationella centralbankerna ska härleda aggregerade kvartalsvisa uppgifter om tillgångar och skulder i delsektorerna för investeringsfonderna enligt tabell 1 i bilaga II del 17 i enlighet med följande:

| a) | För värdepapper med offentligt tillgängliga identifieringskoder ska de nationella centralbankerna sammanlänka den information som tillhandahålls värdepapper för värdepapper med den information som härleds från den centrala värdepappersdatabasen (CSDB) som huvudsaklig referensdatabas. Den sammanlänkade informationen värdepapper för värdepapper ska användas för att beräkna värdet på tillgångar och skulder i euro samt härleda nödvändiga uppdelningar för varje individuellt värdepapper i investeringsfonden. Om identifieringskoderna inte finns i CSDB, eller om den information som behövs för att sammanställa tillgångar och skulder enligt tabell 1 i bilaga II del 17 inte kan erhållas från CSDB, ska den nationella centralbanken skatta de uppgifter som saknas. De nationella centralbankerna får också samla in uppgifter värdepapper för värdepapper om sådana värdepapper som saknar offentligt tillgängliga identifieringskoder genom att använda egna interna identifieringskoder. |
| --- | --- |

a)

För värdepapper med offentligt tillgängliga identifieringskoder ska de nationella centralbankerna sammanlänka den information som tillhandahålls värdepapper för värdepapper med den information som härleds från den centrala värdepappersdatabasen (CSDB) som huvudsaklig referensdatabas. Den sammanlänkade informationen värdepapper för värdepapper ska användas för att beräkna värdet på tillgångar och skulder i euro samt härleda nödvändiga uppdelningar för varje individuellt värdepapper i investeringsfonden. Om identifieringskoderna inte finns i CSDB, eller om den information som behövs för att sammanställa tillgångar och skulder enligt tabell 1 i bilaga II del 17 inte kan erhållas från CSDB, ska den nationella centralbanken skatta de uppgifter som saknas. De nationella centralbankerna får också samla in uppgifter värdepapper för värdepapper om sådana värdepapper som saknar offentligt tillgängliga identifieringskoder genom att använda egna interna identifieringskoder.

| b) | De nationella centralbankerna ska aggregera uppgifterna om de värdepapper som härletts under a) och lägga dem till den information som rapporteras för värdepapper som saknar offentligt tillgängliga identifieringskoder för att ta fram aggregat för i) skuldebrev uppdelade efter löptid, valuta och motpart, ii) ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder, uppdelade efter instrument och motpart samt iii) summa utgivna aktier/andelar i investeringsfonder. |
| --- | --- |

b)

De nationella centralbankerna ska aggregera uppgifterna om de värdepapper som härletts under a) och lägga dem till den information som rapporteras för värdepapper som saknar offentligt tillgängliga identifieringskoder för att ta fram aggregat för i) skuldebrev uppdelade efter löptid, valuta och motpart, ii) ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder, uppdelade efter instrument och motpart samt iii) summa utgivna aktier/andelar i investeringsfonder.

| c) | De nationella centralbankerna ska härleda nödvändig statistisk information om investeringsfondernas tillgångar och skulder genom att sammanföra uppgifterna om de värdepapper som härletts under b) och de tillgångar och skulder för andra än värdepapper som insamlats från enskilda inhemska investeringsfonder. |
| --- | --- |

c)

De nationella centralbankerna ska härleda nödvändig statistisk information om investeringsfondernas tillgångar och skulder genom att sammanföra uppgifterna om de värdepapper som härletts under b) och de tillgångar och skulder för andra än värdepapper som insamlats från enskilda inhemska investeringsfonder.

| d) | De nationella centralbankerna ska aggregera tillgångar och skulder hos alla investeringsfonder med hemvist i en medlemsstat som tillhör samma delsektor. |
| --- | --- |

d)

De nationella centralbankerna ska aggregera tillgångar och skulder hos alla investeringsfonder med hemvist i en medlemsstat som tillhör samma delsektor.

Detta ska även gälla om de nationella centralbankerna månadsvis samlar in uppgifter om investeringsfonders tillgångar och skulder i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

I enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) ska de nationella centralbankerna månadsvis insamla uppgifter om av investeringsfonderna utgivna aktier/andelar. Under referensmånader som inte är den sista månaden i kvartalet ska de nationella centralbankerna skatta månadsvisa uppgifter för investeringsfonders tillgångar och skulder andra än utgivna aktier/andelar i investeringsfonder, baserat på de insamlade månads- och kvartalsvisa uppgifterna, om inte uppgifter samlas in månadsvis i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

I möjligaste mån ska de nationella centralbankerna göra skattningar för varje enskild investeringsfond. Alternativt kan de nationella centralbankerna göra skattningar efter olika delsektorer för investeringsfonder eller uppmana ECB att göra skattningarna. I det senare fallet får ECB begära ytterligare information som t.ex. uppgifter fond för fond eller värdepapper för värdepapper.

Värderings- och redovisningsreglerna i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) ska också gälla när de nationella centralbankerna rapporterar uppgifter om investeringsfonder till ECB. För poster som är föremål för upplupen ränta ska dock följande regler tillämpas:

| a) | ”Skuldebrev” omfattar upplupen ränta. |
| --- | --- |

a)

”Skuldebrev” omfattar upplupen ränta.

| b) | ”Inlåning och lånefordringar” samt ”inlåning och lån som har erhållits” exkluderar upplupen ränta som återfinns under övriga tillgångar/skulder. |
| --- | --- |

b)

”Inlåning och lånefordringar” samt ”inlåning och lån som har erhållits” exkluderar upplupen ränta som återfinns under övriga tillgångar/skulder.

De nationella centralbankerna ska förklara orsakerna bakom större revideringar. Därutöver ska de nationella centralbankerna förse ECB med förklaringar till justeringar för omklassificering. De nationella centralbankerna ska också tillhandahålla förklaringar avseende sådana revideringar som framgår av artikel 19.3 c.

Enligt artikel 4.3 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) får de nationella centralbankerna tillåta att investeringsfonder rapporterar sina tillgångar och skulder som en grupp, förutsatt att detta leder till resultat som liknar rapportering fond för fond. Investeringsfonder som rapporterar som grupp ska tillhöra samma delsektor, t.ex. slutna fastighetsfonder eller öppna fastighetsfonder.

Artikel 20

Statistik över FVC:s tillgångar och skulder

De nationella centralbankerna ska sammanställa och rapportera separat aggregerad statistik över FVC:s tillgångar och skulder i enlighet med bilaga II del 18. Uppgifter ska lämnas för följande fyra undergrupper: a) FVC som deltar i traditionell värdepapperisering, b) FVC som deltar i syntetisk värdepapperisering, c) FVC som deltar i försäkringsrelaterad värdepapperisering samt d) övriga FVC.

Dessa krav gäller för uppgifter om utestående belopp, finansiella transaktioner och av- och nedskrivningar som tillhandahålls kvartalsvis.

De nationella centralbankerna ska överlämna uppgifter om avskrivningar/nedskrivningar till ECB efter bästa förmåga.

De nationella centralbankerna ska till ECB kvartalsvis rapportera uppgifter om FVC:s utestående belopp, finansiella transaktioner och av- och nedskrivningar per stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

Följande allmänna regler ska gälla för revideringar av kvartalsvisa uppgifter:

| a) | Under de reguljära produktionsperioderna, dvs. från den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av referenskvartalet till dagen före den dag då uppgifterna sänds tillbaka till de nationella centralbankerna, får de nationella centralbankerna revidera de uppgifter som avser föregående referenskvartal. |
| --- | --- |

a)

Under de reguljära produktionsperioderna, dvs. från den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av referenskvartalet till dagen före den dag då uppgifterna sänds tillbaka till de nationella centralbankerna, får de nationella centralbankerna revidera de uppgifter som avser föregående referenskvartal.

| b) | Utanför de reguljära produktionsperioderna får de nationella centralbankerna även revidera uppgifter som avser referensperioder som föregår det föregående referenskvartalet, t.ex. vid fel, omklassificeringar eller förbättrade rapporteringsförfaranden. |
| --- | --- |

b)

Utanför de reguljära produktionsperioderna får de nationella centralbankerna även revidera uppgifter som avser referensperioder som föregår det föregående referenskvartalet, t.ex. vid fel, omklassificeringar eller förbättrade rapporteringsförfaranden.

| c) | Revidering av uppgifter som rapporteras enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) som rör lån som härrör från och administreras av MFI i euroområdet ska i förekommande fall inkluderas i FVC-statistiken i enlighet med punkterna a och b ovan. |
| --- | --- |

c)

Revidering av uppgifter som rapporteras enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) som rör lån som härrör från och administreras av MFI i euroområdet ska i förekommande fall inkluderas i FVC-statistiken i enlighet med punkterna a och b ovan.

För att uppfylla de rapporteringskrav om statistiska uppgifter som FVC är befriade från enligt artikel 5.1 c i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40), ska de nationella centralbankerna efter samråd med ECB, med beaktande av förutsättningarna på de relevanta marknaderna och förekomsten av andra statistiska, offentliga eller tillsynsrelaterade uppgifter, besluta om det mest ändamålsenliga sättet för att sammanställa uppgifter över FVC:s tillgångar och skulder.

Om nationella centralbanker härleder uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder från andra statistiska datakällor, från offentliga källor som t.ex. säljprospekt eller rapporter till investerarna, eller från tillsynskällor, ska de kvalitetsstandarder som beskrivs nedan följas.

Uppgifter som identifieras som huvudserier i del 18 i bilaga II till denna riktlinje ska omfattas av höga kvalitetskrav, jämförbara med uppgifter som rapporteras direkt av FVC enligt bilaga I till förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40). Uppgifter som identifieras som icke-huvudserier i del 18 i bilaga II till denna riktlinje får skattas enligt lägre kvalitetskrav, t.ex. med hjälp av interpoleringar och extrapoleringar, om uppgifter samlas in från offentliga eller tillsynsrelaterade källor mer sällan än kvartalsvis eller senare än den tjugoåttonde arbetsdagen efter referensperiodens utgång.

Om uppgifter inte rapporteras direkt av FVC enligt artikel 5.1 c i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40), ska uppgifternas kvalitet kontrolleras av den nationella centralbanken utifrån den information som framgår av årsredovisningen. De nationella centralbankerna ska lämna resultatet av kvalitetskontrollen till ECB före september månads utgång varje år eller snarast möjligt när nationell lagstiftning och administrativ praxis i den medlemsstat där FVC har hemvist tillåter. Om kontroller mellan de kvartalsvis härledda uppgifterna och uppgifterna i årsredovisningen visar att de höga kvalitetskraven ej uppnås ska den nationella centralbanken vidta de åtgärder som är nödvändiga för att uppgifterna ska uppnå de ställda kvalitetskraven, inklusive eventuell direktrapportering av uppgifterna enligt förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40).

Om nationella centralbanker härleder uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder från tillsynskällor ska de säkerställa att dessa källor i tillräcklig utsträckning överensstämmer med de statistiska koncept och definitioner som rapporteringskraven för FVC är uppbyggda kring. Detsamma gäller för uppgifter som härleds från andra statistikkällor.

Om CSDB eller någon annan värdepappersdatabas används som källa för uppgifter om emissioner av FVC:s skuldebrev ska de nationella centralbankerna övervaka uppgifternas täckning och kvalitet på årsbasis. De nationella centralbankerna ska lämna resultatet av kvalitetskontrollerna till ECB före februari månads utgång, med uppgifterna per slutet av december föregående år som referens. Om indikatorerna för täckning och kvalitet visar att de höga kvalitetskraven ej uppnås, ska den nationella centralbanken vidta nödvändiga åtgärder så att de ställda kvalitetskraven uppnås, inklusive eventuell direktinsamling av uppgifterna enligt förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40).

Varje nationell centralbank ska utbyta uppgifter om värdepapperiserade lån som härrör från och administreras av inhemska MFI för FVC med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet genom att aggregera de administrerade lånen separat för varje medlemsstat där FVC har hemvist, i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och tabell 3 i del 18 i bilaga II till denna riktlinje.

ECB ska, i enlighet med tillämpliga rättsakter om sekretessregler, tillhandahålla den tekniska infrastrukturen för detta informationsutbyte över nationsgränserna. De nationella centralbankerna ska överföra dessa uppgifter till ECB senast den tjugotredje arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser. ECB ska vidarebefordra dessa uppgifter till de berörda nationella centralbankerna senast den tjugofjärde arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

Nationella centralbanker som deltar i informationsutbytet om existerande värdepapperiseringar ska lösa alla öppna frågor och samordningsfrågor bilateralt och vid behov utbyta nödvändig information. När det gäller nya värdepapperiseringar kan de nationella centralbankerna föreslå att ECB samordnar arbetet.

Om ovannämnda förpliktelser har fullgjorts och om dessa MFI fortsätter att administrera de värdepapperiserade lånen får de nationella centralbankerna i enlighet med artikel 5.1 a i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) sammanställa den del av FVC-uppgifterna som avser utestående belopp och finansiella transaktioner för värdepapperiserade lån som härrör från MFI i euroområdet från uppgifter som insamlats från MFI i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) i stället för att samla in dessa direkt från FVC.

Om de nationella centralbankerna sammanställer uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder direkt från FVC, och i tillämpliga fall baserat på uppgifter som rapporteras av MFI enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), och om de nationella centralbankerna beviljar undantag för FVC i enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40), ska de nationella centralbankerna räkna upp till 100 procents täckning för alla FVC när de sammanställer kvartalsvisa uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder som rapporteras till ECB avseende utestående belopp, finansiella transaktioner samt av- och nedskrivningar.

Om nationella centralbanker sammanställer uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder från andra statistiska, offentliga eller tillsynsrelaterade uppgiftskällor får de basera sin sammanställning på ett urval av FVC förutsatt att dessa företag står för minst 95 procent av de samlade utestående tillgångarna för referenspopulationen av FVC i den berörda medlemsstaten såsom denna ser ut enligt förteckningen över FVC. De nationella centralbankerna ska räkna upp till 100 procents täckning när de sammanställer kvartalsvisa uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder som rapporteras till ECB avseende utestående belopp, finansiella transaktioner samt av- och nedskrivningar.

De nationella centralbankerna ska förklara orsakerna bakom större revideringar samt sådana revideringar som görs enligt artikel 20.3 b för ECB.

Artikel 21

Statistik över MFI-utlåning till icke-finansiella bolag uppdelat efter näringsgren

Om det finns tillgängliga uppgifter om MFI-utlåning till inhemska icke-finansiella bolag samt MFI-utlåning till andra icke-finansiella bolag i medlemsstaterna i euroområdet, ska de nationella centralbankerna rapportera dessa uppgifter till ECB, uppdelat efter näringsgren i överensstämmelse med unionens statistiska näringsgrensindelning (NACE Rev. 2) enligt bilaga II del 19.

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera kvartalsvisa uppgifter före stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

De nationella centralbankerna ska rapportera om revideringar enligt följande principer:

| a) | Utöver varje reguljär dataöverföring ska revideringar av tidigare referensperioder sändas när detta krävs. |
| --- | --- |

a)

Utöver varje reguljär dataöverföring ska revideringar av tidigare referensperioder sändas när detta krävs.

| b) | Särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet får sändas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

b)

Särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet får sändas så snart som möjligt.

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera om varje signifikant förändring i de nationella definitioner och klassifikationer som används och förklara orsakerna bakom större revideringar, när detta är tillämpligt. De nationella centralbankerna ska också lämna information om större omklassificeringar inom MFI-sektorn samt, om detta är tillgängligt, större omklassificeringar av icke-finansiella bolag i de NACE Rev. 2-uppdelningar som har överförts.

Artikel 22

Statistik över MFI:s kreditlinjer

De nationella centralbankerna ska sammanställa och rapportera aggregerad statistik över MFI:s kreditlinjer som beviljats inhemska enheter samt MFI:s kreditlinjer som beviljats andra icke-inhemska enheter i euroområdet, uppdelat efter institutionell sektor, i enlighet med bilaga II del 20.

MFI:s kreditlinjer ska ha samma betydelse som ”outnyttjade kreditmöjligheter”, som klassificeras som ”medelrisktyp”, ”medel-/lågrisktyp” och ”lågrisktyp”, i enlighet med förordning (EU) nr 575/2013. De nationella centralbankerna ska tillämpa denna definition efter bästa förmåga och om en annan nationell definition tillämpas för kreditlinjer får de använda sig av den nationella definitionen vid rapporteringen, men ska eftersträva en harmoniserad sammanställning av uppgifter om MFI:s kreditlinjer för att öka jämförbarheten mellan länderna på längre sikt.

De nationella centralbankerna ska beräkna sektoruppdelningar och överföra dem till ECB. Om sådana sektoruppdelningar inte samlas in på nationell nivå, kan de nationella centralbankerna antingen begära sådan ytterligare information från uppgiftslämnarna eller också skatta sektoruppdelningarna med den information som är tillgänglig på nationell nivå från andra källor.

De nationella centralbankerna ska överlämna uppgifter om statistiska omklassificeringar till ECB efter bästa förmåga.

De nationella centralbankerna ska rapportera uppgifterna till ECB kvartalsvis. Kvartalsvisa uppgifter om utestående belopp och omklassificeringsjusteringar ska rapporteras till ECB före stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

De nationella centralbankerna ska rapportera om revideringar enligt följande principer:

| a) | Utöver varje reguljär dataöverföring ska revideringar av tidigare referenskvartal sändas när detta krävs. |
| --- | --- |

a)

Utöver varje reguljär dataöverföring ska revideringar av tidigare referenskvartal sändas när detta krävs.

| b) | Särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet får sändas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

b)

Särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet får sändas så snart som möjligt.

De nationella centralbankerna ska förklara orsakerna bakom större revideringar för ECB.

Artikel 23

Statistik över centrala motparters tillgångar och skulder

De nationella centralbankerna ska sammanställa och rapportera separat aggregerad statistik över centrala motparters tillgångar och skulder i enlighet med bilaga II del 21.

Med centrala motparter avses vid denna statistikrapportering sådana enheter som har identifierats som centrala motparter av Esma och som utgör ”andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut” (S.125) eller ”finansiella servicebolag” (S.126) enligt klassificeringen av institutionella sektorer i kapitel 23 i ENS 2010.

Centrala motparter som har identifierats av Esma och som enligt ENS 2010 klassificeras inom den institutionella sektorn ”monetära finansinstitut (MFI)” ska inte omfattas av denna statistikrapportering.

De nationella centralbankerna ska rapportera uppgifter till ECB på obligatorisk basis med utgångspunkt från följande tröskelvärden:

| a) | För celler som avser återköpsavtal och som är markerade med bokstaven ”R” i bilaga II del 21 gäller obligatorisk rapportering om balansräkningens utestående belopp för någon av dessa celler överstiger 10 miljarder euro, med undantag för celler som avser positioner gentemot MFI.
  Om tröskelvärdet uppfylls av en eller flera celler som är markerade med ”R”, ska samtliga celler som är markerade med ”R” rapporteras, oberoende av deras faktiska balansräkningsvärde. |
| --- | --- |

a)

För celler som avser återköpsavtal och som är markerade med bokstaven ”R” i bilaga II del 21 gäller obligatorisk rapportering om balansräkningens utestående belopp för någon av dessa celler överstiger 10 miljarder euro, med undantag för celler som avser positioner gentemot MFI.

Om tröskelvärdet uppfylls av en eller flera celler som är markerade med ”R”, ska samtliga celler som är markerade med ”R” rapporteras, oberoende av deras faktiska balansräkningsvärde.

| b) | För celler som inte avser återköpsavtal och som är markerade med bokstaven ”NR” i del 21 i bilaga II gäller obligatorisk rapportering antingen om detta krävs enligt a) eller också om balansräkningens utestående belopp för någon av dessa celler överstiger 10 miljarder euro.
  Om tröskelvärdet uppfylls av en eller flera celler som är markerade med ”NR”, ska samtliga celler som är markerade med ”NR” rapporteras, oberoende av deras faktiska balansräkningsvärde. |
| --- | --- |

b)

För celler som inte avser återköpsavtal och som är markerade med bokstaven ”NR” i del 21 i bilaga II gäller obligatorisk rapportering antingen om detta krävs enligt a) eller också om balansräkningens utestående belopp för någon av dessa celler överstiger 10 miljarder euro.

Om tröskelvärdet uppfylls av en eller flera celler som är markerade med ”NR”, ska samtliga celler som är markerade med ”NR” rapporteras, oberoende av deras faktiska balansräkningsvärde.

Om inget av tröskelvärdena a) eller b) är uppfyllda, ska de nationella centralbankerna lämna uppgifter till ECB om de centrala motparternas balansräkningar på frivillig basis. Om de nationella centralbankerna väljer att inte rapportera på frivillig basis, ska de åtminstone årligen kontrollera huruvida dessa tröskelvärden inte är uppfyllda.

De nationella centralbankerna ska rapportera uppgifterna till ECB kvartalsvis. Kvartalsvisa uppgifter om utestående belopp och omklassificeringsjusteringar ska rapporteras till ECB före stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

De nationella centralbankerna ska rapportera om revideringar enligt följande principer:

| a) | Utöver varje reguljär dataöverföring ska revideringar av tidigare referenskvartal sändas när detta krävs. |
| --- | --- |

a)

Utöver varje reguljär dataöverföring ska revideringar av tidigare referenskvartal sändas när detta krävs.

| b) | Särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet får sändas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

b)

Särskilda revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitet får sändas så snart som möjligt.

De nationella centralbankerna ska förklara orsakerna bakom större revideringar för ECB.

Artikel 24

Registrering av de referensuppgifter om institutionella enheter som är relevanta för statistiska ändamål

För att meddela och underhålla alla referensuppgifter som beskriver institutionella enheter eller, i förekommande fall, juridiska enheter och som krävs för statistiska ändamål ska de nationella centralbankerna använda sig av RIAD-databasen (Register of Institutions and AffiliatesDatabases), det centrala arkiv som innehåller attribut för enskilda organisatoriska enheter samt olika typer av samband dem emellan, vilket bland annat gör det möjligt att härleda gruppstrukturer utifrån olika definitioner.

Genom RIAD blir det möjligt att behandla information om ett enskilt attribut som har lämnats av mer än en källa. I tillämpliga fall måste därför de nationella centralbankerna komma överens om vilken metod som ska tillämpas i RIAD för att få fram den ”gällande” versionen av referensuppgifter om det finns flera nationella ”kandiderande” uppgiftskällor.

De specifika kraven för inrapportering av uppgifter som rör enskilda uppsättningar (finansiella) bolag beskrivs i artikel 25 och bilaga V.

Samtliga organisatoriska enheter som registreras i RIAD kan ha flera olika ID-koder. De nationella centralbankerna är ansvariga för att tilldela och administrera den huvudsakliga ID-koden, den så kallade RIAD-koden, för att därigenom säkerställa ett otvetydigt datautbyte mellan RIAD och andra (lokala) sändande/mottagande system.

RIAD kan också tilldela enskilda enheter nationella eller överstatliga koder (”alias”), som i första hand bör följa tillgängliga standarder.

För att kunna hantera en enhets referensuppgifter måste de nationella centralbankerna först skapa dessa uppgifter i RIAD. Därefter ska de nationella centralbankerna hantera samtliga demografiska förändringar, såsom verksamhetsstart, uppdatering av enskilda attribut samt även enhetens nedläggning, genom att rapportera nya attributvärden och/eller anpassa värdenas giltighetsspann. (Faktiska strykningar beräknas endast bli aktuella i undantagsfall om en enhet felaktigt har kommit med.)

De nationella centralbankerna behöver beskriva fusioner (eller omvänt uppdelningar) av enheter med en fullständig uppsättning åtföljande företagshändelser, såsom nedläggning, förändring och/eller bildande av en eller flera enheter.

Förändringar i ENS-sektorn, t.ex. omfördelning av en enhet från MFI- till IF-förteckningen, ska rapporteras via uppdatering av värde- och giltighetsspannet i attributet ”ENS-sektor”.

Innan uppdateringar överförs till ECB ska de nationella centralbankerna utföra verifieringskontroller enligt relevanta specifikationer för datautbyte. När överföringar görs ska de nationella centralbankerna ha tillräckliga kontroller för att minimera fel i hanteringen och säkerställa tillförlitlighet och överensstämmelse för de uppdateringar som rapporteras via RIAD.

Om RIAD-systemet inte skulle fungera, ska de nationella centralbankerna sända uppdateringar via e-post till följande adress: RIAD-Support@ecb.europa.eu

De nationella centralbankerna får använda nationella teckenuppsättningar förutsatt att det latinska alfabetet används. De ska använda Unicode (UTF-8) för att alla specialtecken ska kunna visas korrekt när information mottas från ECB via RIAD.

När ECB tar emot uppdateringar ska den genast utföra kontroller för att validera att de lämnade uppgifterna formellt sett uppfyller kraven på tillförlitlighet samt uppvisar intern konsistens.

Till de nationella centralbankerna ska ECB omedelbart skicka tillbaka a) en mottagningsbekräftelse som innehåller kortfattad information om uppdateringarna som har behandlats och som framgångsrikt genomförts i det relevanta datasetet och/eller b) ett felmeddelande som innehåller detaljerad information om uppdateringarna och de valideringskontroller som misslyckats.

Vid mottagandet av en felanmälan ska de nationella centralbankerna vidta åtgärder för att överföra rättad information. Om korrekt information är avhängig av uppdateringar som nyligen sänts av andra nationella centralbanker och därför inte är tillgängliga på ECB:s webbplats, ska de nationella centralbankerna kontakta ECB och uppge exakt vilken information de behöver.

För varje attribut som beskriver en organisatorisk enhet ska de nationella centralbankerna ange huruvida den är hemlig med hjälp av ett av tre fördefinierade värden: ”F” (fri, ej hemlig), ”N” (dataattributet får endast spridas inom ECBS och associerade institutioner som omfattas av ett samförståndsavtal, dvs. får ej offentliggöras externt) eller ”C” (hemliga statistiska uppgifter).

Artikel 25

Förteckningar över finansinstitut för statistiska ändamål

För att det ska vara möjligt att upprätta och underhålla den förteckning över MFI för statistiska ändamål som avses i artikel 4 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) behöver variablerna i bilaga V del 1 och 2 samlas in via RIAD med föreskrivna intervall. De nationella centralbankerna ska utan dröjsmål rapportera uppdateringar av dessa variabler, särskilt när ett institut tillträder MFI-sektorn (dvs. när ett MFI bildas som resultat av en fusion, när nya juridiska enheter skapas till följd av en uppdelning av ett befintligt MFI, när ett nytt MFI etableras eller när en enhets status förändras så att ett tidigare icke-MFI blir ett MFI) eller om ett befintligt MFI lämnar MFI-sektorn (dvs. när ett MFI omfattas av en fusion, när ett MFI köps upp av ett annat institut, när ett befintligt MFI delas upp i olika juridiska enheter, när en enhets status förändras så att ett tidigare MFI blir ett icke-MFI eller när ett MFI träder i likvidation).

I och med att referensuppgifterna i RIAD uppdateras kontinuerligt blir det möjligt att underhålla den officiella MFI-förteckningen utifrån klassificeringen av institutionell sektor, verksamhetsstatus och andra kännetecken för ett institut. I detta sammanhang kan särskilt uppmärksammas sådana fall där ett institut i MFI-förteckningen bedriver begränsad finansiell förmedling, t.ex. i fråga om att ta emot inlåning eller bevilja lån, framför allt innan det likvideras eller avförs från MFI-sektorn. För att noggrant kunna övervaka överensstämmelsen med nationella klassificeringar av MFI kan ECB periodvis begära in ytterligare information från den berörda nationella centralbanken.

För att det ska vara möjligt att upprätta och underhålla den förteckning över IF för statistiska ändamål som avses i artikel 3 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) behöver variablerna i bilaga V del 1 och 2 samlas in via RIAD med föreskrivna intervall. De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av dessa variabler, särskilt när ett institut tillträder IF-populationen eller när ett befintligt IF lämnar IF-populationen.

För att det ska vara möjligt att upprätta och underhålla den förteckning över FVC för statistiska ändamål som avses i artikel 3 i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) behöver variablerna i bilaga V del 1 och 2 samlas in via RIAD med föreskrivna intervall. De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av dessa variabler, särskilt när ett institut tillträder eller lämnar FVC-populationen.

För att det ska vara möjligt att upprätta och underhålla den förteckning över institut som är relevanta för betalningsstatistiken (PSRI) för statistiska ändamål som avses i artikel 5 i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) behöver variablerna i bilaga V del 1 samlas in via RIAD med föreskrivna intervall. De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av dessa variabler, särskilt när ett institut tillträder eller lämnar PSRI-populationen.

De nationella centralbankerna ska om möjligt rapportera uppdateringar av de variabler som specificeras för MFI så snart det sker förändringar i MFI-sektorn eller när det sker förändringar i befintliga MFI:s attribut. Om detta inte är möjligt ska de nationella centralbankerna lämna en skriftlig förklaring till varför händelsen inte genast rapporterades till ECB.

De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av de variabler som specificeras för investeringsfonder till ECB, åtminstone på kvartalsbasis, inom två månader efter referensdatumet. Variabeln avseende NAV-värdet ska dock uppdateras på årsbasis för alla investeringsfonder, senast två månader efter referensdatumet sista december.

De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av de variabler som anges för FVC till ECB, åtminstone kvartalsvis, inom 14 arbetsdagar efter referensdatumet.

De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av de variabler som specificeras för PSRI till ECB för årets slut, inom tre månader efter referensdatumet.

Senast kl. 18.00 medeleuropeisk tid varje ECB-arbetsdag ska ECB göra en kopia av MFI-datasetet och göra denna tillgänglig på sin webbplats. Samtidigt som förteckningen över MFI offentliggörs på ECB:s webbplats ska ECB översända den till de nationella centralbankerna via RIAD. Samtidigt ska ECB varje ECB-arbetsdag sända ut en förteckning över de ändringar som har gjorts i MFI-populationen till samtliga nationella centralbanker. Meddelandet ska innehålla fullständiga uppgifter om var och en av följande ändringar som rapporterats av de nationella centralbankerna: a) nya MFI och b) strukna MFI.

Senast kl. 18.00 medeleuropeisk tid den sista ECB-arbetsdagen i varje månad ska ECB göra en kopia av MFI-datasetet tillsammans med en variabel från MPEC-datasetet, nämligen variabeln ”kassakrav”, som anger huruvida kreditinstitut hemmahörande i euroområdet omfattas av kassakrav eller inte. ECB ska därefter göra denna förteckning över MFI och kassakravspliktiga institut tillgänglig på sin webbplats.

Senast kl. 18.00 medeleuropeisk tid den fjärde arbetsdagen efter tidsfristen för att översända uppdateringar ska ECB göra en kopia av IF-datasetet och göra den tillgänglig för de nationella centralbankerna. ECB ska därefter göra förteckningen över IF tillgänglig på ECB:s webbplats.

Senast kl. 18.00 medeleuropeisk tid den andra arbetsdagen efter tidsfristen för att översända uppdateringar ska ECB göra en kopia av FVC-datasetet och göra den tillgänglig för de nationella centralbankerna. ECB ska därefter göra förteckningen över FVC tillgänglig på ECB:s webbplats.

Senast kl. 18.00 medeleuropeisk tid den sista ECB-arbetsdagen i varje månad ska ECB göra en kopia av alla institut som är registrerade i RIAD och göra den tillgänglig för de nationella centralbankerna.

ECB ska inte offentliggöra uppgifter som har markerats som ”hemliga” eller ”ska ej publiceras”. ECB ska inte heller offentliggöra uppgifter om de har markerats som ”hemliga”. När det gäller kvantitativa åtgärder som har markerats som ”hemliga” eller ”ska ej publiceras” får ECB emellertid offentliggöra eller sprida ett spann av storleksklasser.

Artikel 26

Statistik över pensionsinstitut (PF)

De nationella centralbankerna ska rapportera uppgifter om pensionsinstitut i enlighet med bilaga II del 22. Överföringen av uppgifter avseende pensionsinstitut ska ske med utgångspunkt från uppgifter som i nuläget finns tillgängliga på nationell nivå. Om faktiska uppgifter inte finns tillgängliga ska skattningar göras efter bästa förmåga.

Den rapporterande populationen ska omfatta pensionsinstitut enligt definitionen i ENS 2010 (punkterna 2.105 och 2.106) och omfatta samtliga pensionsinstitut som är hemmahörande i medlemsstater i euroområdet.

De nationella centralbankerna ska rapportera utestående belopp vid slutet av referensperioden och finansiella transaktioner under kvartalet, beräknat i enlighet med ENS 2010.

Rapporteringsfrekvensen för uppgifter till ECB är kvartalsvis. PF-statistik som beskrivs i punkt 1 a ska rapporteras till ECB inom åttiofem kalenderdagar efter referenskvartalets utgång. Från och med rapporteringen för första kvartalet 2017 ska PF-statistik rapporteras till ECB inom åttiotvåkalenderdagar efter referenskvartalets utgång. I september varje år ska ECB meddela de nationella centralbankerna de exakta överföringsdagarna i form av en rapporteringskalender.

De nationella centralbankerna kan behöva revidera uppgifter som överförts under föregående kvartal. Därutöver kan revideringar av uppgifter som avser tidigare kvartal förekomma.

Följande allmänna regler ska tillämpas:

| a) | Vid all reguljär överföring av kvartalsuppgifter får, förutom uppgifter för senaste kvartalet, endast ”ordinarie” revideringar (dvs. revideringar av uppgifterna som översänts föregående kvartal) lämnas. |
| --- | --- |

a)

Vid all reguljär överföring av kvartalsuppgifter får, förutom uppgifter för senaste kvartalet, endast ”ordinarie” revideringar (dvs. revideringar av uppgifterna som översänts föregående kvartal) lämnas.

| b) | Särskilda revideringar ska begränsas och rapporteras på annat datum än den reguljära rapporteringen. Mindre, rutinartade historiska revideringar av uppgifterna ska endast lämnas en gång per år i samband med överföringen av uppgifterna för fjärde kvartalet. |
| --- | --- |

b)

Särskilda revideringar ska begränsas och rapporteras på annat datum än den reguljära rapporteringen. Mindre, rutinartade historiska revideringar av uppgifterna ska endast lämnas en gång per år i samband med överföringen av uppgifterna för fjärde kvartalet.

| c) | Särskilda revideringar som innebär en betydande kvalitetsförbättring av uppgifterna får dock lämnas under året, utanför de reguljära produktionscyklerna. |
| --- | --- |

c)

Särskilda revideringar som innebär en betydande kvalitetsförbättring av uppgifterna får dock lämnas under året, utanför de reguljära produktionscyklerna.

Utan att det påverkar gällande bokföringspraxis i medlemsstaterna ska samtliga tillgångar och skulder rapporteras på bruttobasis för statistiska ändamål. Värderingsmetoderna ska vara i linje med ENS 2010. I princip måste tillgångar och skulder värderas med användning av löpande marknadspriser vid den tidpunkt balansräkningen avser. Inlåning och utlåning ska rapporteras med utestående kapitalbelopp vid kvartalets utgång.

De nationella centralbankerna ska till ECB lämna förklaringar som inbegriper uppgiftskällor, system för uppgiftsinsamling, sammanställningsförfarande, rättslig ram, avvikelser från ECB:s rapporteringsanvisningar och rapporterande population. De nationella centralbankerna ska lämna förklaringar till större revideringar och i synnerhet till brott i historiska serier.

Artikel 27

Kontroll

Utan att det påverkar ECB:s rättigheter i fråga om kontroll enligt förordning (EG) nr 2533/98 och förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), ska de nationella centralbankerna övervaka och säkerställa kvaliteten och tillförlitligheten hos de statistiska uppgifter som ställs till ECB:s förfogande.

Artikel 28

Överföringsstandarder

De nationella centralbankerna ska använda ESCB-Net som tillhandahålls av ECBS för elektronisk överföring av de statistiska uppgifter som ECB behöver. Det format för statistikmeddelanden som utvecklats för detta elektroniska utbyte av statistiska uppgifter ska vara det standardformat som beslutats av statistikkommittén. Andra metoder får dock användas som reservlösning för överföringen av statistiska uppgifter om ECB i förväg godkänt detta.

Artikel 29

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att, med beaktande av statistikkommitténs synpunkter, göra sådana tekniska ändringar i bilagorna till den här riktlinjen som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna i medlemsstaterna. Direktionen ska utan otillbörligt dröjsmål informera ECB-rådet om varje sådan ändring.

Artikel 30

Offentliggörande

De nationella centralbankerna ska inte offentliggöra sina nationella bidrag till de månatliga monetära aggregaten för euroområdet och deras motposter förrän ECB har offentliggjort dessa aggregat. Om en nationell centralbank offentliggör sådana uppgifter ska de vara identiska med dess bidrag till de senast offentliggjorda aggregaten för euroområdet. Om en nationell centralbank återger aggregat för euroområdet som offentliggjorts av ECB ska de återges troget mot originalet.

Artikel 31

Upphävande

Riktlinje ECB/2007/9 ska upphöra att gälla.

Artikel 32

Verkan och genomförande

Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i medlemsstaterna i euroområdet. De nationella centralbankerna i medlemsstaterna i euroområdet ska uppfylla kraven i artiklarna 11, 12, 13 och 16 från och med den dag då de delgavs riktlinjen, artikel 26 från och med den 1 januari 2016 och övriga bestämmelser i denna riktlinje från och med den 1 januari 2015.

Direktionen ska senast den 31 december 2018 lämna en rapport till ECB-rådet, med beaktande av synpunkterna från statistikkommittén samt övriga berörda kommittéer, om a) huruvida rapporteringskraven för betalningsstatistik enligt artikel 18 behöver integreras med de rapporteringskrav som anges i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) om betalningsstatistik samt en tänkbar tidsram för detta, och b) hur det kan komma att påverka rapporteringskraven för statistiken över pensionsinstitut enligt artikel 26 om ECBS skulle samla in försäkringsstatistik på annat sätt.

Artikel 33

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till de nationella centralbankerna i medlemsstaterna i euroområdet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 4 april 2014.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 250, 2.10.2003, s. 10.

1

(2)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.

3

(4)  EUT L 35, 9.2.2011, s. 31.

4

(5)  Riktlinje ECB/2007/9 av den 1 augusti 2007 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (EUT L 341, 27.12.2007, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

6

(7)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 1).

7

(8)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1074/2013 av den 18 oktober 2013 om statistikrapporteringskrav för postgiroinstitut som tar emot inlåning från icke-monetära finansinstitut med hemvist i euroområdet (ECB/2013/39) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 94).

8

(9)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1072/2013 av den 24 september 2013 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut (ECB/2013/34) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 51).

9

(10)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (ECB/2013/38) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 73).

10

(11)  Europeiska centralbankens förordning EU nr 1075/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (ECB/2013/40) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 107).

11

(12)  Se skäl 13 i riktlinje ECB/2011/23 av den 9 december 2011 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering inom området extern statistik (EUT L 65, 3.3.2012, s. 1); se även skäl 5 i rekommendation ECB/2011/24 av den 9 december 2011 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering inom området extern statistik (EUT C 64, 3.3.2012, s. 1).

12

(13)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1409/2013 av den 28 november 2013 om betalningsstatistik (ECB/2013/43) (EUT L 352, 24.12.2013, s. 18).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

14

(15)  Se Bridging tables between the accounting balance sheet items of the NCBs and the ECB and the items to be reported for statistical purposes, somkommerattpubliceraspå ECB:swebbplats www.ecb.europa.eu.

15

Bridging tables between the accounting balance sheet items of the NCBs and the ECB and the items to be reported for statistical purposes

---

BILAGA I

Konsistenskontroll mellan räkenskaps- och statistikuppgifter avseende de nationella centralbankernas/ECB:s balansräkningar

DEL 1

Beskrivning av de månadsvisa konsistenskontrollerna

| | Kontroll nr | Statistikpost NCB/ECB:s balansräkning | Relation | Räkenskapspost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skulder | 1 | Utelöpande sedlar och mynt | >= | Denna statistikkategori ska vara något större än räkenskapskategorin, eftersom endast statistikkategorin inkluderar mynt som getts ut av staten. | Utelöpande sedlar |
| 2 | Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet | >=< | Denna statistikkategori ska vara större än summan av räkenskapsposterna. Detta beror på att positionerna inom Eurosystemet ingår i statistikkategorin på aggregerad nivå men inte tas med i räkenskapsposterna (1). Förhållandet kan dock vara annorlunda eftersom räkenskapsposterna omfattar de positioner inom Eurosystemet som representerar motposten till eurosedeljusteringen som ingår under ”övriga tillgångar/skulder” för statistiska ändamål, och eftersom saldon i utländsk valuta omvärderas med olika frekvens (kvartalsvis för räkenskapsuppgifter och månadsvis för statistiska uppgifter). | Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet + övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet + skulder i euro till övriga enheter med hemvist i euroområdet + skulder i utländsk valuta till enheter med hemvist i euroområdet |
| 3 | Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet, därav monetära finansinstitut (MFI) | >=< | Denna kontroll ska visa effekten av att positionerna inom Eurosystemet inkluderas på bruttobasis inom statistikkategorin men exkluderas från räkenskapskategorin (1). I princip ska de statistiska uppgifterna vara större än räkenskapsuppgifterna, delvis på grund av att de inkluderar skulder till finansiella motparter i utländsk valuta. Omständigheten att motposten till eurosedeljusteringen klassificeras annorlunda kan dock förändra detta förhållande. | Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet + övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet |
| 4 | Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet; därav staten + övrig offentlig förvaltning/övriga enheter med hemvist i euroområdet | =< | Summan av statistikkategorierna ska vara mindre än summan av räkenskapskategorierna eftersom skulder till kreditinstitut i utländsk valuta endast inkluderas i räkenskapsuppgifterna. | Skulder i euro till övriga enheter med hemvist i euroområdet + skulder i utländsk valuta till enheter med hemvist i euroområdet |
| 5 | Emitterade skuldebrev | = | Denna statistikkategori ska motsvara räkenskapskategorin. | Emitterade skuldcertifikat |
| 6 | Kapital och reserver | >= | Denna statistikkategori kan avvika något från räkenskapskategorin på grund av omvärderingseffekten som sker kvartalsvis i vissa centralbanker. Dessutom uppkommer en skillnad när balansräkningsposten i räkenskaperna ”icke-utdelade vinster” och en del av posten ”reserveringskonton” registreras som en undergrupp av restposten i räkenskapsuppgifterna, men utgör del av ”kapital och reserver” i statistikuppgifterna. | Kapital och reserver + omvärderingskonton |
| 7 | Externa skulder | ≈ | Denna statistikkategori ska vara ungefär lika stor som summan av räkenskapsposterna. De två värdena kan endast avvika från varandra på grund av olika periodicitet i värderingen. | Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet + skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet + motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF |
| 8 | Övriga skulder | ≈ | Samtliga avvikelser mellan statistikkategorin och räkenskapskategorin bör kunna förklaras med de avvikelser som har identifierats på annan plats i balansräkningen. | Andra skulder |
| Tillgångar | 9 | Lån till enheter med hemvist i euroområdet | >= | Se kontrollerna nr 10 och 11 | Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet + övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet + fordringar i euro på den offentliga förvaltningen |
| 10 | Lån till MFI med hemvist i euroområdet | >= | Denna statistikkategori ska vara större än summan av räkenskapsposterna. Om det förekommer skillnader beror de huvudsakligen på att positioner inom Eurosystemet rapporteras brutto i statistiken men nettas ut i räkenskapsrapporten (se även under skulder ovan) (1). Därutöver ingår inte saldon i utländsk valuta i räkenskapsuppgifterna. | Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet + övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet |
| 11 | Lån till offentlig förvaltning i euroområdet | >= | Statistikkategorin omfattar samtliga valutor och kan vara större än räkenskapskategorin som endast avser lån denominerade i euro. | Fordringar i euro på den offentliga förvaltningen |
| 12 | Innehav av skuldebrev emitterade av enheter med hemvist i euroområdet | >= | Statistikkategorin ska vara större än räkenskapskategorin eftersom statistikkategorin innehåller innehav av värdepapper denominerade i utländsk valuta och innehav av vissa andra värdepapper, som klassificeras under ”övriga tillgångar” (personalens pensionsfonder, placeringar i eget kapital etc.) i räkenskapsuppgifterna. | Värdepappersinnehav i euro av enheter med hemvist i euroområdet |
| 13 | Lån till enheter med hemvist i euroområdet varav övriga enheter med hemvist i euroområdet + innehav av aktier/andra ägarandelar emitterade av enheter med hemvist i euroområdet + anläggningstillgångar + övriga tillgångar | ≈ | Se kontroll nr 8. | Övriga tillgångar + fordringar i utländsk valuta på enheter med hemvist i euroområdet |
| 14 | Externa tillgångar | >= | Statistikkategorin ska vara något större än summan av räkenskapskategorierna eftersom den inkluderar vissa aktier och andra ägarandelar samt kassa (sedlar) i utländsk valuta som exkluderas från räkenskapskategorin. De två värdena kan också avvika från varandra på grund av olika periodicitet i värderingen. | Guld och guldfordringar + fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet + fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet |

Kontroll nr

Statistikpost NCB/ECB:s balansräkning

Relation

Räkenskapspost

Skulder

1

Utelöpande sedlar och mynt

>=

Denna statistikkategori ska vara något större än räkenskapskategorin, eftersom endast statistikkategorin inkluderar mynt som getts ut av staten.

Utelöpande sedlar

2

Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet

>=<

Denna statistikkategori ska vara större än summan av räkenskapsposterna. Detta beror på att positionerna inom Eurosystemet ingår i statistikkategorin på aggregerad nivå men inte tas med i räkenskapsposterna (1). Förhållandet kan dock vara annorlunda eftersom räkenskapsposterna omfattar de positioner inom Eurosystemet som representerar motposten till eurosedeljusteringen som ingår under ”övriga tillgångar/skulder” för statistiska ändamål, och eftersom saldon i utländsk valuta omvärderas med olika frekvens (kvartalsvis för räkenskapsuppgifter och månadsvis för statistiska uppgifter).

Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet + övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet + skulder i euro till övriga enheter med hemvist i euroområdet + skulder i utländsk valuta till enheter med hemvist i euroområdet

3

Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet, därav monetära finansinstitut (MFI)

>=<

Denna kontroll ska visa effekten av att positionerna inom Eurosystemet inkluderas på bruttobasis inom statistikkategorin men exkluderas från räkenskapskategorin (1). I princip ska de statistiska uppgifterna vara större än räkenskapsuppgifterna, delvis på grund av att de inkluderar skulder till finansiella motparter i utländsk valuta. Omständigheten att motposten till eurosedeljusteringen klassificeras annorlunda kan dock förändra detta förhållande.

Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet + övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet

4

Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet; därav staten + övrig offentlig förvaltning/övriga enheter med hemvist i euroområdet

=<

Summan av statistikkategorierna ska vara mindre än summan av räkenskapskategorierna eftersom skulder till kreditinstitut i utländsk valuta endast inkluderas i räkenskapsuppgifterna.

Skulder i euro till övriga enheter med hemvist i euroområdet + skulder i utländsk valuta till enheter med hemvist i euroområdet

5

Emitterade skuldebrev

=

Denna statistikkategori ska motsvara räkenskapskategorin.

Emitterade skuldcertifikat

6

Kapital och reserver

>=

Denna statistikkategori kan avvika något från räkenskapskategorin på grund av omvärderingseffekten som sker kvartalsvis i vissa centralbanker. Dessutom uppkommer en skillnad när balansräkningsposten i räkenskaperna ”icke-utdelade vinster” och en del av posten ”reserveringskonton” registreras som en undergrupp av restposten i räkenskapsuppgifterna, men utgör del av ”kapital och reserver” i statistikuppgifterna.

Kapital och reserver + omvärderingskonton

7

Externa skulder

≈

Denna statistikkategori ska vara ungefär lika stor som summan av räkenskapsposterna. De två värdena kan endast avvika från varandra på grund av olika periodicitet i värderingen.

Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet + skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet + motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF

8

Övriga skulder

≈

Samtliga avvikelser mellan statistikkategorin och räkenskapskategorin bör kunna förklaras med de avvikelser som har identifierats på annan plats i balansräkningen.

Andra skulder

Tillgångar

9

Lån till enheter med hemvist i euroområdet

>=

Se kontrollerna nr 10 och 11

Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet + övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet + fordringar i euro på den offentliga förvaltningen

10

Lån till MFI med hemvist i euroområdet

>=

Denna statistikkategori ska vara större än summan av räkenskapsposterna. Om det förekommer skillnader beror de huvudsakligen på att positioner inom Eurosystemet rapporteras brutto i statistiken men nettas ut i räkenskapsrapporten (se även under skulder ovan) (1). Därutöver ingår inte saldon i utländsk valuta i räkenskapsuppgifterna.

Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet + övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet

11

Lån till offentlig förvaltning i euroområdet

>=

Statistikkategorin omfattar samtliga valutor och kan vara större än räkenskapskategorin som endast avser lån denominerade i euro.

Fordringar i euro på den offentliga förvaltningen

12

Innehav av skuldebrev emitterade av enheter med hemvist i euroområdet

>=

Statistikkategorin ska vara större än räkenskapskategorin eftersom statistikkategorin innehåller innehav av värdepapper denominerade i utländsk valuta och innehav av vissa andra värdepapper, som klassificeras under ”övriga tillgångar” (personalens pensionsfonder, placeringar i eget kapital etc.) i räkenskapsuppgifterna.

Värdepappersinnehav i euro av enheter med hemvist i euroområdet

13

Lån till enheter med hemvist i euroområdet varav övriga enheter med hemvist i euroområdet + innehav av aktier/andra ägarandelar emitterade av enheter med hemvist i euroområdet + anläggningstillgångar + övriga tillgångar

≈

Se kontroll nr 8.

Övriga tillgångar + fordringar i utländsk valuta på enheter med hemvist i euroområdet

14

Externa tillgångar

>=

Statistikkategorin ska vara något större än summan av räkenskapskategorierna eftersom den inkluderar vissa aktier och andra ägarandelar samt kassa (sedlar) i utländsk valuta som exkluderas från räkenskapskategorin. De två värdena kan också avvika från varandra på grund av olika periodicitet i värderingen.

Guld och guldfordringar + fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet + fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet

DEL 2

Mall för konsistenskontrollerna

Konsistenskontrollerna ska utföras och rapporteras till ECB i enlighet med artikel 4. En konsistenskontroll ska anses ej uppfylla kraven om differensen mellan det statistiska värdet och räkenskapsvärdet överstiger 2 miljarder euro (i absolut värde). I så fall måste de nationella centralbankerna kunna förklara vad detta beror på.

| Centralbankens namn: ... | Konsistenskontroll per månadsslutet: ... |
| --- | --- |

Centralbankens namn: ...

Konsistenskontroll per månadsslutet: ...

| Poster | Statistiskt värde (2) | Räkenskapsvärde (2) | Skillnad (2) | Resultat av kontrollen (3) | Förklaring (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Utelöpande sedlar och mynt |

Poster

Statistiskt värde (2)

Räkenskapsvärde (2)

Skillnad (2)

Resultat av kontrollen (3)

Förklaring (4)

1.

Utelöpande sedlar och mynt

| 2. | Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet |
| --- | --- |

2.

Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet

| 3. | Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet, varav MFI |
| --- | --- |

3.

Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet, varav MFI

| 4. | Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet, varav icke-MFI |
| --- | --- |

4.

Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet, varav icke-MFI

| 5. | Emitterade skuldebrev |
| --- | --- |

5.

Emitterade skuldebrev

| 6. | Kapital och reserver |
| --- | --- |

6.

Kapital och reserver

| 7. | Externa skulder |
| --- | --- |

7.

Externa skulder

| 8. | Övriga skulder |
| --- | --- |

8.

Övriga skulder

| 9. | Lån till enheter med hemvist i euroområdet |
| --- | --- |

9.

Lån till enheter med hemvist i euroområdet

| 10. | Lån till MFI med hemvist i euroområdet |
| --- | --- |

10.

Lån till MFI med hemvist i euroområdet

| 11. | Lån till offentlig förvaltning i euroområdet |
| --- | --- |

11.

Lån till offentlig förvaltning i euroområdet

| 12. | Innehav av skuldebrev emitterade av enheter med hemvist i euroområdet |
| --- | --- |

12.

Innehav av skuldebrev emitterade av enheter med hemvist i euroområdet

| 13. | Tillgångar, restposter |
| --- | --- |

13.

Tillgångar, restposter

| 14. | Externa tillgångar |
| --- | --- |

14.

Externa tillgångar

---

(1)  Ur ett nationellt perspektiv bör denna effekt dock inte existera, eftersom båda uppgiftsuppsättningarna rapporteras på bruttobasis medan endast räkenskapsuppgifter konsolideras av ECB (och positioner inom Eurosystemet nettas ut) för sammanställningen av veckobalansräkningen.

(2)  Värden måste rapporteras i miljoner euro.

(3)  Skriv ”OK” om konsistenskontrollens linjära förhållande är uppfyllt, i annat fall skriv ”Uppfyller ej kraven”.

(4)  För varje konsistenskontroll som ej uppfyller kraven ska den bristande uppfyllelsen klassificeras genom en av följande fyra kategorier: a) avvikelser på grund av en engångsrevidering, b) avvikelser på grund av regelbunden revidering, c) avvikelser på grund av olika regler för presentation och klassificering, och d) samtliga övriga avvikelser, inbegripet rapporteringsfel. Detaljerade förklaringar måste också lämnas.

---

BILAGA II

RAPPORTERINGSORDNINGAR

DEL 1

Statistik över monetära finansinstituts balansräkningsposter

All statistik som rapporteras måste ange antalet uppgifter som föreskrivs i berörda tabeller i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) eller i denna riktlinje oberoende av om underliggande företeelse existerar eller ej, även när det rör sig om nollvärden eller saknade värden. ”NC” måste användas för att ange att företeelsen inte existerar. Men om det saknas data för memorandumposterna kan de nationella centralbankerna (NCB) besluta att inte lämna dem.

För månadsserier som krävs enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och som enligt förordning (EG) nr 2819/98 (ECB/1998/16) (1) har rapporterats kvartalsvis för perioder före januari 2003 måste historiska revideringar som avser perioder före januari 2003 rapporteras på initiativ av Europeiska centralbanken (ECB) eller berörd nationell centralbank i enlighet med en bilateral överenskommelse.

Vad gäller balansräkningsuppgifter för andra monetära finansinstitut (MFI) förväntas de nationella centralbankerna till ECB rapportera uppgifter om utestående belopp i enlighet med tabellerna 1–4 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och flödesjusteringar i enlighet med tabellerna 1 och 2 nedan. De nationella centralbankerna och ECB måste även rapportera uppgifter om sina egna balansräkningar i enlighet med samma krav, med undantag för poster som avser emitterade aktier/andelar i penningmarknadsfonder. Utöver detta måste de nationella centralbankerna och ECB också lämna uppgifter om sina egna guldinnehav och guldfordringar (endast monetärt guld) och fordringar från Internationella valutafonden (IMF) (till exempel dragningsrätter och särskilda dragningsrätter (SDR)) samt om sina skulder till IMF som avser särskilda dragningsrätter.

Vad gäller de krav som avser värdepapperisering av lån och överföringar av lån förväntas de nationella centralbankerna till ECB rapportera uppgifter i enlighet med tabellerna 5a och 5b i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) samt uppgifter om flödesjusteringar i enlighet med tabellerna 3a och 3b nedan. Ytterligare poster om värdepapperisering av lån och överföringar av lån bör rapporteras i tabell 4, förutsatt att dessa uppgifter inte krävs enligt tabellerna 5a och 5b i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Tabell 1

Poster för vilka det krävs månatliga flödesjusteringar
   (*)

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI

Totalt

MFI

Icke-MFI

Totalt

Banker

Icke-banker

varav centralbanken (S.121)

varav MFI som tar emot inlåning, utom centralbanken (S1.122)

varav kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och NCB

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

varav centralbanken (S.121)

varav MFI som tar emot inlåning, utom centralbanken (S1.122)

varav kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och NCB

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

varav kreditinstitut

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens ickevinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

varav kreditinstitut

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens ickevinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

varav centrala motparter (2)

varav FVC

varav centrala motparter (2)

varav FVC

SKULDER

| 8 | Utelöpande sedlar och mynt |
| --- | --- |

8

| 9 | Inlåning |
| --- | --- |

9

upp till 1 år

över 1 år

varav koncerninterna positioner

varav överförbar inlåning

varav upp till 2 år

varav syndikerade lån

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

| 9. | 1e Över natten |
| --- | --- |

9.

varav överförbar inlåning

| 9.2e | Överenskommen löptid |
| --- | --- |

9.2e

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 9.3e | Med uppsägningstid |
| --- | --- |

9.3e

upp till 3 månader

över 3 månader

varav över 2 år

| 9.4e | Repor |
| --- | --- |

9.4e

| 9x | Utländska valutor |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Över natten |
| --- | --- |

9.1x

| 9.2x | Överenskommen löptid |
| --- | --- |

9.2x

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 9.3x | Med uppsägningstid |
| --- | --- |

9.3x

upp till 3 månader

över 3 månader

varav över 2 år

| 9.4x | Repor |
| --- | --- |

9.4x

| 10. | Aktier/andelar i PMF
   (4) |
| --- | --- |

10.

#

#

#

#

| 11. | Emitterade skuldebrev |
| --- | --- |

11.

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

upp till 1 år

#

över 1 år och upp till 2 år

#

varav upp till 2 år och nominell kapitalgaranti under 100 %

#

över 2 år

#

| 11x | Utländska valutor |
| --- | --- |

11x

Utländska valutor

upp till 1 år

#

över 1 år och upp till 2 år

#

varav upp till 2 år och nominell kapitalgaranti under 100 %

#

över 2 år

#

| 12 | Kapital och reserver |
| --- | --- |

12

#

| 13 | Övriga skulder |
| --- | --- |

13

#

Motpost till SDR
   (5)

#

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

MFI

Icke-MFI

MFI

Icke-MFI

varav centralbanken (S.121)

varav monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122)

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

varav centralbanken (S.121)

varav MFI som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122)

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

(e)

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

(f)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Totalt

(p)

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

(f)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

varav centrala motparter (2)

varav FVC

Totalt

Konsumtionskredit

Bostadslån

Övrigt

varav centrala motparter (2)

varav FVC

Totalt

Konsumtionskredit

Bostadslån

Övrigt

varav SP/P (3)

varav SP/P (3)

TILLGÅNGAR

| 1 | Kassa |
| --- | --- |

1

| 1e | varav euro |
| --- | --- |

1e

varav euro

| 2. | Utlåning |
| --- | --- |

2.

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

upp till 1 år

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

över 1 år och upp till 5 år

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

över 5 år

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

varav koncerninterna positioner

#

#

varav syndikerade lån

#

#

#

#

#

#

#

#

varav omvända repor

| 2e | varav euro |
| --- | --- |

2e

varav euro

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

varav revolverande lån och checkräkningskrediter

#

#

#

#

varav oäkta kreditkortskredit (komfortkredit)

#

#

#

#

varav äkta kreditkortskredit

#

#

#

#

| 3. | Innehav av skuldebrev |
| --- | --- |

3.

#

#

#

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

#

#

#

#

upp till 1 år

#

#

#

#

över 1 år och upp till 2 år

#

#

över 2 år

#

#

| 3x | Utländska valutor |
| --- | --- |

3x

Utländska valutor

#

#

#

#

upp till 1 år

#

#

#

#

över 1 år och upp till 2 år

#

#

över 2 år

#

#

| 4. | Ägarandelar |
| --- | --- |

4.

#

#

#

#

#

| 5. | Aktier/andelar i IF |
| --- | --- |

5.

Aktier/andelar i PMF

#

#

#

Andra aktier/andelar i IF utom PMF

#

#

#

| 6. | Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar) |
| --- | --- |

6.

#

| 7. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

7.

#

Guld och guldfordringar (endast monetärt guld)
   (5)

#

Fordringar på IMF – dragningsrätter, SDR, övriga fordringar
   (5)

#

Tabell 2

Poster för vilka det krävs kvartalsvisa flödesjusteringar
   (**)

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

MFI

Icke-MFI

MFI

Icke-MFI

Totalt

Totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Banker

Icke-banker

Totalt

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Totalt

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Offentlig förvaltning

Övriga inh. sektorer

Totalt

Delstater (S.1312)

Kommuner (S.1313)

Sociala trygghetsfonder

Konsumtionskredit

Bostadslån

Övrigt

Totalt

Delstater (S.1312)

Kommuner (S.1313)

Sociala trygghetsfonder

Konsumtionskredit

Bostadslån

Övrigt

Fast egendom som säkerhet

Fast egendom som säkerhet

Fast egendom som säkerhet

Fast egendom som säkerhet

Fast egendom som säkerhet

Fast egendom som säkerhet

Fast egendom som säkerhet

Fast egendom som säkerhet

Totalt

Totalt

SKULDER

| 8. | Utelöpande sedlar och mynt |
| --- | --- |

8.

| 9. | Inlåning |
| --- | --- |

9.

| 9.1 | Över natten |
| --- | --- |

9.1

Över natten

| 9.2 | Med överenskommen löptid |
| --- | --- |

9.2

Med överenskommen löptid

| 9.3 | Med uppsägningstid |
| --- | --- |

9.3

Med uppsägningstid

| 9.4 | Repor |
| --- | --- |

9.4

Repor

| 10. | Aktier/andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitterade skuldebrev |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapital och reserver |
| --- | --- |

12.

| 13. | Övriga skulder |
| --- | --- |

13.

varav finansiella derivat

#

#

#

#

#

varav upplupen ränta på inlåning

TILLGÅNGAR

| 1. | Kassa |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lån |
| --- | --- |

2.

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

upp till 1 år

#

#

#

#

#

#

#

#

över 1 år och upp till 5 år

#

#

#

#

#

#

#

#

över 5 år

#

#

#

#

#

#

#

#

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

#

#

#

#

#

#

#

#

| 3. | Innehav av skuldebrev |
| --- | --- |

3.

#

#

#

#

#

upp till 1 år

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

över 1 år

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

| 4. | Ägarandelar |
| --- | --- |

4.

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

| 5. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

5.

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Andra aktier/andelar i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder

| 6. | Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

7.

varav finansiella derivat

#

#

#

#

#

varav upplupen ränta på utlåning

Tabell 3a

Värdepapperisering och överföringar av lån: poster för vilka det krävs månatliga flödesjusteringar
   (***)

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Totalt

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

| 1. | Utestående lånebelopp i en värdepapperisering som inte avförts från balansräkningen |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Totalt |
| --- | --- |

1.1

Totalt

| 1.1.1 | varav värdepapperiserade genom en FVC i euroomr. |
| --- | --- |

1.1.1

varav värdepapperiserade genom en FVC i euroomr.

| 2. | Värdepapperiserade lån som avförts från balansräkningen, administrerade av MFI
   (****) |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Utestående belopp |
| --- | --- |

2.1

Utestående belopp

Tabell 3b

Värdepapperisering och överföringar av lån: poster för vilka det krävs kvartalsvisa flödesjusteringar
   (*****)

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Totalt

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmed-are + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Konsumtionskredit

Bostadslån

Övrigt

Konsumtionskredit

Bostadslån

Övrigt

SP/P (7)

SP/P (7)

| 1. | Värdepapperiserade lån, nedskrivningar görs vid tidpunkten för överföringen av lånet |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Motparten i överföringen |
| --- | --- |

1.1

är en FVC

upp till 1 år

över 1 år och upp till 5 år

över 5 år

| 1.1.1 | varav motparten i överföringen är en FVC i euroområdet |
| --- | --- |

1.1.1

upp till 1 år

över 1 år och upp till 5 år

över 5 år

| 2. | Värdepapperiserade lån som avförts från balansräkningen, administrerade av MFI
   (6) |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Utestående belopp |
| --- | --- |

2.1

Lånets syfte

upp till 1 år

över 1 år och upp till 5 år

över 5 år

| 3. | Utestående lånebelopp i en värdepapperisering som administreras |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Lån som administreras alla FVC |
| --- | --- |

3.1

upp till 1 år

över 1 år och upp till 5 år

över 5 år

| 3.1.1 | Lån som administreras: varav FVC i euroområdet |
| --- | --- |

3.1.1

upp till 1 år

över 1 år och upp till 5 år

över 5 år

Tabell 4

Värdepapperisering och överföringar av lån: lån som har avförts från MFI:s balansräkning

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

MFI

Icke-MFI

MFI

Icke-MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + fina-siella servic-bolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Totalt

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Konsumtionskredit

Bostadslån

Övrigt

Konsumtionskredit

Bostadslån

Övrigt

SP/P (9)

SP/P (9)

| 3. | Lån som avförts från balansräkningen av MFI (8) |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Utestående belopp |
| --- | --- |

3.1

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Lånets syfte

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

upp till 1 år

Q

Q

över 1 år och upp till 5 år

Q

Q

över 5 år

Q

Q

| 3.2 | Finansiella transaktioner, exklusive |
| --- | --- |

3.2

effekterna av överföringar av lån

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Lånets syfte

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

upp till 1 år

Q

Q

över 1 år och upp till 5 år

Q

Q

över 5 år

Q

Q

M

| M | Krav på månadsuppgifter. |
| --- | --- |
| Q | Krav på kvartalsuppgifter. |

Krav på månadsuppgifter.

Q

Krav på kvartalsuppgifter.

DEL 2

Statistik över elektroniska pengar

Tabell 1

Månadsvisa statistikrapporteringskrav avseende elektroniska pengar utgivna av MFI som inte har beviljats undantag enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33)

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

SKULDER

| 9 | Inlåning (alla valutor) |
| --- | --- |

9

Inlåning (alla valutor)

| 9e | Inlåning (euro) |
| --- | --- |

9e

Inlåning (euro)

| 9.1e | Över natten |
| --- | --- |

9.1e

Över natten

varav elektroniska pengar

| 9.1.1e | Hårdvarubaserade elektroniska pengar |
| --- | --- |

9.1.1e

Hårdvarubaserade elektroniska pengar

| 9.1.2e | Mjukvarubaserade elektroniska pengar |
| --- | --- |

9.1.2e

Mjukvarubaserade elektroniska pengar

| 9x | Inlåning (utländska valutor) |
| --- | --- |

9x

Inlåning (utländska valutor)

| 9.1x | Över natten |
| --- | --- |

9.1x

Över natten

varav elektroniska pengar

| 9.1.1x | Hårdvarubaserade elektroniska pengar |
| --- | --- |

9.1.1x

Hårdvarubaserade elektroniska pengar

| 9.1.2x | Mjukvarubaserade elektroniska pengar |
| --- | --- |

9.1.2x

Mjukvarubaserade elektroniska pengar

Tabell 2

Årliga statistikrapporteringskrav avseende elektroniska pengar utgivna av alla institut för elektroniska pengar som inte är kreditinstitut eller av små MFI som har beviljats undantag enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33)

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

SUMMA TILLGÅNGAR/SKULDER

Summa tillgångar/skulder (alla valutor)

varav institut för elektroniska pengar

varav andra MFI än kreditinstitut

varav MFI som har beviljats undantag enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33)

varav icke-MFI som ger ut elektroniska pengar

SKULDER

| 9 | Inlåning (alla valutor) |
| --- | --- |

9

Inlåning (alla valutor)

| 9.1 | Över natten |
| --- | --- |

9.1

Över natten

varav elektroniska pengar

varav utgivna av andra MFI än kreditinstitut

varav utgivna av MFI som har beviljats undantag enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33)

varav utgivna av icke-MFI som ger ut elektroniska pengar

DEL 3

Statistik över postgiroinstitut och staten

Statistikkraven för postgiroinstitut och staten omfattar deras monetära skulder gentemot icke-monetära finansiella institut med hemvist i euroområdet och deras innehav av kassa och värdepapper som emitterats av MFI i euroområdet. De nationella centralbankerna förväntas till ECB rapportera uppgifter om utestående belopp i enlighet med den rapporteringsordning som framgår av bilaga I till förordning (EU) nr 1074/2013 (ECB/2013/39) samt flödesjusteringar i enlighet med tabell 1 nedan.

Om den rapporterande sektorn inte är tillämplig i det specifika landet (till exempel om det inte finns några postgiroinstitut enligt definitionen i förordning (EU) nr 1074/2013 (ECB/2013/39) och statens positioner är obetydliga), kan de nationella centralbankerna välja att inte rapportera denna uppsättning serier.

Tabell 1

Uppgifter om postgiroinstitut och staten, poster för vilka det krävs månatliga flödesjusteringar
   (******)

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | Euroområdet |
| --- | --- |
| MFI | A. | Inhemska motparter |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

Euroområdet

MFI

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

MFI

Icke-MFI

MFI

Icke-MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

TILLGÅNGAR

| 1. | Kassa |
| --- | --- |

1.

1e varav euro

| 2. | Utlåning |
| --- | --- |

2.

upp till 1 år

över 1 år och upp till 5 år

över 5 år

| 3. | Innehav av skuldebrev |
| --- | --- |

3.

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

upp till 1 år

#

#

över 1 år och upp till 2 år

#

#

| 3x | Utländska valutor |
| --- | --- |

3x

Utländska valutor

upp till 1 år

#

#

över 1 år och upp till 2 år

#

#

| 4. | Aktier/andelar i PMF |
| --- | --- |

4.

#

#

SKULDER

| 5. | Inlåning |
| --- | --- |

5.

| 5e | Euro |
| --- | --- |

5e

| 5.1e | Över natten |
| --- | --- |

5.1e

| 5.2e | Överenskommen löptid |
| --- | --- |

5.2e

upp till 1 år

över 1 och upp till 2 år

| 5.3e | Med uppsägningstid |
| --- | --- |

5.3e

upp till 3 månader

| 5.4e | Repor |
| --- | --- |

5.4e

| 5x | Utländska valutor |
| --- | --- |

5x

| 5.1x | Över natten |
| --- | --- |

5.1x

| 5.2x | Överenskommen löptid |
| --- | --- |

5.2x

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

| 5.3x | Med uppsägningstid |
| --- | --- |

5.3x

upp till 3 månader

| 5.4x | Repor |
| --- | --- |

5.4x

DEL 4

Memorandumposter

Avsnitt 1 —   Månatliga memorandumposter för härledning och bedömning av monetära aggregat och motparter

Tabell 1
   (*******)

Uppgifter från ECB/nationella centralbanker

| | Inhemska motparter | Motparter i övriga euroområdet | Övriga världen | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SKULDER |
| 8 | Utelöpande sedlar och mynt |

Inhemska motparter

Motparter i övriga euroområdet

Övriga världen

Totalt

SKULDER

8

varav sedlar

| — | Eurosedlar |
| --- | --- |

—

Eurosedlar

#

| — | Nationellt denominerade sedlar |
| --- | --- |

—

Nationellt denominerade sedlar

#  (10)

varav mynt

| — | Mynt denominerade i euro |
| --- | --- |

—

Mynt denominerade i euro

#

| — | Nationellt denominerade mynt |
| --- | --- |

—

Nationellt denominerade mynt

#  (10)

| 11 | Emitterade skuldebrev (11) |
| --- | --- |

11

Upp till 1 år

| 14 | Övriga skulder |
| --- | --- |

14

varav upplupna belopp på inlåning

†

varav övergångsposter

†

varav poster under avveckling

†

varav finansiella derivat

†

varav skulder inom Eurosystemet i samband med tilldelning av eurosedlar

(12)

TILLGÅNGAR

| 7 | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

7

varav upplupna belopp på lån

†

varav övergångsposter

†

varav poster under avveckling

†

varav finansiella derivat

†

varav fordringar inom Eurosystemet i samband med tilldelning av eurosedlar

(12)

Tabell 2
   (********)

Uppgifter för andra MFI

| | Inhemska motparter | Motparter i övriga euroområdet | Övriga världen | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SKULDER |
| 9 | Inlåning |

Inhemska motparter

Motparter i övriga euroområdet

Övriga världen

Totalt

SKULDER

9

Motsvarande skuld till lån som inte avförts från balansräkningen (13)

†

†

†

| 11 | Emitterade skuldebrev (14) |
| --- | --- |

11

Upp till 1 år

#

#

#

Euro

#

#

#

Utländska valutor

#

#

#

Över 1 år och upp till 2 år

#

#

#

Euro

#

#

#

Utländska valutor

#

#

#

| 13 | Kapital och reserver |
| --- | --- |

13

varav avsättningar

(15)

| 14 | Övriga skulder |
| --- | --- |

14

varav upplupna belopp på inlåning

†

varav övergångsposter

†

varav poster under avveckling

†

varav finansiella derivat

†

varav avsättningar

(15)

TILLGÅNGAR

| 7 | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

7

varav upplupna belopp på lån

†

varav övergångsposter

†

varav poster under avveckling

†

varav finansiella derivat

†

Avsnitt 2 —   Månatliga memorandumposter för att härleda uppgifter om viktning av statistiken över MFI:s räntesatser

Uppgifter för andra MFI (stockar)

| Lån denominerade i euro lämnade av andra MFI till angivna underkategorier av ”övriga inhemska motparter” |
| --- |
| TILLGÅNGAR | Icke-finansiella bolag (S.11) | Hushåll etc. (S.14+S.15) |
| Konsumentkredit | Bostadslån | Övrigt (restpost) |
| A. | Inhemska motparter |

Lån denominerade i euro lämnade av andra MFI till angivna underkategorier av ”övriga inhemska motparter”

TILLGÅNGAR

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll etc. (S.14+S.15)

Konsumentkredit

Bostadslån

Övrigt (restpost)

A.

Lån

varav euro

Upp till 1 år

Över 1 år och upp till 2 år

Över 2 år och upp till 5 år

Över 5 år

| B. | Andra medlemsstater i euroområdet |
| --- | --- |

B.

Lån

varav euro

Upp till 1 år

Över 1 år och upp till 2 år

Över 2 år och upp till 5 år

Över 5 år

Avsnitt 3 —   Kvartalsvisa memorandumposter för att sammanställa finansräkenskaperna för den monetära unionen

Uppgifter för de nationella centralbankerna/ECB/andra MFI
   (*********)
  ,
   (**********)

| | Inhemska motparter | Motparter i övriga euroområdet | Övriga världen | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MFI | Staten | OFI | FB | PI | IFB | MFI | Staten | OFI | FB | PI | IFB |
| SKULDER | | | | | | | | | | | | | | |
| 11 | Emitterade skuldebrev |

Inhemska motparter

Motparter i övriga euroområdet

Övriga världen

Totalt

MFI

Staten

OFI

FB

PI

IFB

MFI

Staten

OFI

FB

PI

IFB

SKULDER

11

varav upplupen ränta

(16)

| 14 | Övriga skulder |
| --- | --- |

14

varav upplupna belopp på emitterade skuldebrev

(16)

varav hushållens nettokapital i pensionsinstitutens avsättningar

#

   (17)

varav omvärderingskonton

(18)

varav skuld till utländska filialer/kontor

(18)

varav konton för justering av skulder

varav debetsaldo på inkomst-/utgiftskonton, innevarande/tidigare års vinster/förluster, utlåning av värdepapper, korta positioner i värdepapper, avskrivning

(18)

TILLGÅNGAR

| 3 | Innehav av skuldebrev |
| --- | --- |

3

varav upplupen ränta

(16)

Upp till 1 år

#

#

#

varav euro

#

#

#

Över 1 år

#

#

#

varav euro

#

#

#

| 5 | Ägarandelar |
| --- | --- |

5

noterade aktier

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

onoterade aktier

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

andra ägarandelar

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

| 7 | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

7

varav upplupna belopp på innehav av skuldebrev

(16)

varav förutbetalda försäkringspremier och reserver för utestående fordringar

#

   (19)

varav omvärderingskonton

(18)

varav fordringar/kapitaltillskott till utländska filialer/kontor

(18)

varav konton för justering av tillgångar

varav kreditsaldo på inkomst-/utgiftskonton, innevarande/tidigare års vinster/förluster, egna aktier, utlåning av värdepapper

(18)

DEL 5

Statistik över kassakravsbasen

Tabell 1

Uppgifter om balansräkningsposter som krävs för att sammanställa statistik över kassakravsbasen

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | Världen
  Övriga MFI inom euroområdet som ej är kassakravspliktiga, icke-MFI inom euroområdet och övriga utlandet | Totalt |
| --- | --- | --- |
| SKULDER | | |
| 9 | Inlåning (alla valutor) |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

Världen

Övriga MFI inom euroområdet som ej är kassakravspliktiga, icke-MFI inom euroområdet och övriga utlandet

Totalt

SKULDER

9

| 9.1 | Över natten |
| --- | --- |

9.1

Över natten

R1

| 9.2 | Med överenskommen löptid – upp till 2 år |
| --- | --- |

9.2

Med överenskommen löptid – upp till 2 år

| 9.3 | Med uppsägningstid – upp till 2 år |
| --- | --- |

9.3

Med uppsägningstid – upp till 2 år

| 9 | Inlåning (alla valutor) |
| --- | --- |

9

| 9.2 | Med överenskommen löptid – över 2 år |
| --- | --- |

9.2

Med överenskommen löptid – över 2 år

R2

| 9.3 | Med uppsägningstid – över 2 år |
| --- | --- |

9.3

Med uppsägningstid – över 2 år

| 9.4 | Återköpsavtal (repor) |
| --- | --- |

9.4

Återköpsavtal (repor)

R3

| 11 | Emitterade skuldebrev (alla valutor) |
| --- | --- |

11

Upp till 2 år

R4

Över 2 år (20)

R5

Tabell 2

Uppgifter om balansräkningsposter som krävs för kontroll

| | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

A.

Inhemska motparter

Ofördelat

Generellt avdrag

R6

Beräkning av generellt avdrag för kontrolländamål (R6):

Generellt avdrag: Avdraget är tillämpligt för alla kreditinstitut. Varje kreditinstitut gör ett maximalt avdrag för att reducera den administrativa kostnaden för att hantera mycket små kassakrav. Om [kassakravsbas × kassakravsprocent] understiger 100 000 euro, är det generella avdraget lika med [kassakravsbas × kassakravsprocent]. Om [kassakravsbas × kassakravsprocent] överstiger eller är lika med 100 000 euro, är det generella avdraget lika med 100 000 euro. Institut som har fått tillstånd att rapportera statistiska uppgifter om sin konsoliderade kassakravsbas som grupp (enligt definitionen i del 2 avsnitt 1 i bilaga III till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) ska hålla sina kassakravsmedel via ett av gruppens institut, som fungerar som mellanhand endast för dessa institut. I det sistnämnda fallet ska endast gruppen som helhet ha rätt till det generella avdraget i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9).

Minimireserver (eller reserver ”som krävs”) beräknas enligt följande:

Minimireserver (eller reserver ”som krävs”) = kassakravsbas × kassakravsprocent – generellt avdrag

Kassakravsprocent ska tillämpas i enlighet med förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9).

DEL 6

Makrorelationsstatistik

Kreditinstituts balansräkningsuppgifter för beräkning av makrorelationstal

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

MFI

Icke-MFI

MFI

Icke-MFI

SKULDER

| 11. | Emitterade skuldebrev (alla valutor) |
| --- | --- |

11.

Emitterade skuldebrev (alla valutor)

Upp till 2 år

MR1

TILLGÅNGAR

| 3. | Innehav av skuldebrev (alla valutor) |
| --- | --- |

3.

Innehav av skuldebrev (alla valutor)

Upp till 2 år

MR2

MR3

DEL 7

Balansräkningsstatistik för penningmarknadsfonder

Tabell 1

Penningmarknadsfonder – stockar

Kvartalsserier

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI

Totalt

MFI

Icke-MFI

Totalt

Banker

Icke-banker

Totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Offentlig förvaltning

Övriga utländska sektorer

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

OFI + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

OFI + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

SKULDER

Inlåning

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Kapital och reserver

Övriga skulder

TILLGÅNGAR

Lån

Ägarandelar

Valutor totalt

upp till 1 år

över 1 år

Euro

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

Utländska valutor

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

Ägarandelar

Aktier/andelar i investeringsfonder

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Andra aktier/andelar i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder

Övriga tillgångar

varav finansiella derivat

| | (Månatliga och kvartalsvisa) krav som ställs på MFI enligt förordning ECB/2013/33. |
| --- | --- |
| | (Kvartalsvisa) krav som ställs på IF enligt förordning ECB/2013/38, ska rapporteras för PMF som memorandumposter, om dessa finns tillgängliga hos de nationella centralbankerna. |

(Månatliga och kvartalsvisa) krav som ställs på MFI enligt förordning ECB/2013/33.

(Kvartalsvisa) krav som ställs på IF enligt förordning ECB/2013/38, ska rapporteras för PMF som memorandumposter, om dessa finns tillgängliga hos de nationella centralbankerna.

Penningmarknadsfonder – omklassificeringar

Kvartalsserier

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI

Totalt

MFI

Icke-MFI

Totalt

Banker

Icke-banker

Totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Offentlig förvaltning

Övriga utländska sektorer

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

OFI + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

OFI + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

SKULDER

Inlåning

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Kapital och reserver

Övriga skulder

TILLGÅNGAR

Lån

Innehav av skuldebrev

Valutor totalt

upp till 1 år

över 1 år

Euro

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

Utländska valutor

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

Ägarandelar

Aktier/andelar i investeringsfonder

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Andra aktier/andelar i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder

Övriga tillgångar

varav finansiella derivat

| | (Månatliga och kvartalsvisa) krav som ställs på MFI enligt förordning ECB/2013/33. |
| --- | --- |
| | (Kvartalsvisa) krav som ställs på IF enligt förordning ECB/2013/38, ska rapporteras för PMF som memorandumposter, om dessa finns tillgängliga hos de nationella centralbankerna. |

(Månatliga och kvartalsvisa) krav som ställs på MFI enligt förordning ECB/2013/33.

(Kvartalsvisa) krav som ställs på IF enligt förordning ECB/2013/38, ska rapporteras för PMF som memorandumposter, om dessa finns tillgängliga hos de nationella centralbankerna.

Penningmarknadsfonder – omvärderingar

Kvartalsserier

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI

Totalt

MFI

Icke-MFI

Totalt

Banker

Icke-banker

Totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Offentlig förvaltning

Övriga utländska sektorer

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

OFI + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Staten (S.1311)

Övrig offentlig förvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

OFI + finansiella servicebolag + koncern-nterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

SKULDER

Inlåning

Aktier/andelar i PMF

Kapital och reserver

Övriga skulder

TILLGÅNGAR

Lån

Innehav av skuldebrev

Valutor totalt

upp till 1 år

över 1 år

Euro

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

Utländska valutor

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

Ägarandelar

Aktier/andelar i investeringsfonder

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Andra aktier/andelar i IF utom PMF

Övriga tillgångar

varav finansiella derivat

| | (Månatliga och kvartalsvisa) krav som ställs på MFI enligt förordning ECB/2013/33. |
| --- | --- |
| | (Kvartalsvisa) krav som ställs på IF enligt förordning ECB/2013/38, ska rapporteras för PMF som memorandumposter, om dessa finns tillgängliga hos de nationella centralbankerna. |

(Månatliga och kvartalsvisa) krav som ställs på MFI enligt förordning ECB/2013/33.

(Kvartalsvisa) krav som ställs på IF enligt förordning ECB/2013/38, ska rapporteras för PMF som memorandumposter, om dessa finns tillgängliga hos de nationella centralbankerna.

Enligt artikel 9.2 i förordning ECB/2013/33 får de nationella centralbankerna bevilja undantag för penningmarknadsfonder från rapportering av omvärderingsjusteringar.

Om de berörda beloppen är betydande uppmanas dock de nationella centralbankerna att lämna information efter bästa förmåga.

Tabell 2

Penningmarknadsfonder – stockar

Kvartalsserier

| BALANSRÄKNINGS- POSTER | Alla valutor | Euro | Andra valutor |
| --- | --- | --- | --- |
| | GBP | USD | JPY | CHF |
| TILLGÅNGAR | | | | | | | |
| Lån | | | | | | | |
| Övriga världen | | | | | | | |
| Innehav av skuldebrev | | | | | | | |
| Inhemska motparter | | | | | | | |
| emitterade av MFI | | | | | | | |
| emitterade av icke-MFI | | | | | | | |
| Motparter i övriga euroområdet | | | | | | | |
| emitterade av MFI | | | | | | | |
| emitterade av icke-MFI | | | | | | | |
| Övriga världen | | | | | | | |
| | (Kvartalsvisa) krav som ställs på MFI enligt förordning ECB/2013/33. |

BALANSRÄKNINGS- POSTER

Alla valutor

Euro

Andra valutor

GBP

USD

JPY

CHF

TILLGÅNGAR

Lån

Övriga världen

Innehav av skuldebrev

Inhemska motparter

emitterade av MFI

emitterade av icke-MFI

Motparter i övriga euroområdet

emitterade av MFI

emitterade av icke-MFI

Övriga världen

(Kvartalsvisa) krav som ställs på MFI enligt förordning ECB/2013/33.

DEL 8

Finansiella strukturindikatorer

| 1. | Antal filialer till kreditinstitut (KI) vid slutet av referensperioden. Indikatorn får endast omfatta filialer som ägs av KI. Kontor till institutionella enheter som själva inte är KI ska inte ingå, även om de tillhör samma grupp som ett KI. |
| --- | --- |

1.

Antal filialer till kreditinstitut (KI) vid slutet av referensperioden. Indikatorn får endast omfatta filialer som ägs av KI. Kontor till institutionella enheter som själva inte är KI ska inte ingå, även om de tillhör samma grupp som ett KI.

| 2. | Antal anställda i KI. Denna indikator avser genomsnittsantalet KI-anställda under referensåret. Anställda av finansinstitut som inte är KI ska inte ingå, även om dessa institut tillhör samma grupp. |
| --- | --- |

2.

Antal anställda i KI. Denna indikator avser genomsnittsantalet KI-anställda under referensåret. Anställda av finansinstitut som inte är KI ska inte ingå, även om dessa institut tillhör samma grupp.

| 3. | De fem största KI:s andel av totala tillgångar (CR5). Denna indikator avser koncentrationen i banksektorn. De nationella centralbankerna måste hålla sig till följande okonsoliderade aggregerade strategi för att härleda den: a) rangordna samtliga rapporterande KI:s balansomslutning och b) beräkna i) summan av de fem största balansomslutningarna och ii) summan av samtliga balansomslutningar och c) beräkna hur i) står i förhållande till ii). De uppgifter som ska rapporteras till ECB måste uttryckas i procenttal – exempelvis bör ett värde på 72,4296 procent rapporteras som 72,4296 och inte som 0,7243. Även om sammansättningen av de fem största bankerna kan variera över tiden ska de nationella centralbankerna endast rapportera andelen för de fem största kreditinstituten vid en given tidpunkt (slutet av december av referensåret). |
| --- | --- |

3.

De fem största KI:s andel av totala tillgångar (CR5). Denna indikator avser koncentrationen i banksektorn. De nationella centralbankerna måste hålla sig till följande okonsoliderade aggregerade strategi för att härleda den: a) rangordna samtliga rapporterande KI:s balansomslutning och b) beräkna i) summan av de fem största balansomslutningarna och ii) summan av samtliga balansomslutningar och c) beräkna hur i) står i förhållande till ii). De uppgifter som ska rapporteras till ECB måste uttryckas i procenttal – exempelvis bör ett värde på 72,4296 procent rapporteras som 72,4296 och inte som 0,7243. Även om sammansättningen av de fem största bankerna kan variera över tiden ska de nationella centralbankerna endast rapportera andelen för de fem största kreditinstituten vid en given tidpunkt (slutet av december av referensåret).

| 4. | Herfindahl-index (HI) för KI:s samtliga tillgångar. I likhet med föregående indikator hänför sig denna indikator till koncentrationen i banksektorn. De nationella centralbankerna måste så långt det går tillämpa en aggregerad strategi. I detta fall måste beräkningen av HI inbegripa den aggregerade balansräkningen för varje KI som ingår i gruppen, kanske med hjälp av räkenskapsuppgifter ur årsredovisningar för dessa institut. Om inte alla KI i ”tail” rapporterar uppgifter, måste uppgifterna räknas upp.
  HI erhålls genom att summera kvadraterna av samtliga KI:s marknadsandelar i banksektorn och måste rapporteras till ECB enligt följande formel:







  HI | = | , där |
| --- | --- | --- | --- |
| n | = | totala antalet KI i landet |
| Xi | = | summa tillgångar av KIi |
| X | = | = summa tillgångar för alla KI i landet. |

4.

Herfindahl-index (HI) för KI:s samtliga tillgångar. I likhet med föregående indikator hänför sig denna indikator till koncentrationen i banksektorn. De nationella centralbankerna måste så långt det går tillämpa en aggregerad strategi. I detta fall måste beräkningen av HI inbegripa den aggregerade balansräkningen för varje KI som ingår i gruppen, kanske med hjälp av räkenskapsuppgifter ur årsredovisningar för dessa institut. Om inte alla KI i ”tail” rapporterar uppgifter, måste uppgifterna räknas upp.

HI erhålls genom att summera kvadraterna av samtliga KI:s marknadsandelar i banksektorn och måste rapporteras till ECB enligt följande formel:

HI

=

Formula, där

n

=

totala antalet KI i landet

Xi

=

summa tillgångar av KIi

X

=

Formula = summa tillgångar för alla KI i landet.

| 5. | Summa placeringar av försäkringsbolag
   (21)
  . Indikatorn avser dessa bolags totala finansiella tillgångar, vilka härleds genom att från den aggregerade balansomslutningen subtrahera icke-finansiella tillgångar såsom anläggningstillgångar. Om det är nödvändigt bör siffrorna räknas upp för att åstadkomma 100 procents täckning. Om separata uppgifter över försäkringsbolag inte är tillgängliga kan denna indikator kombineras med indikatorn ”summa tillgångar förvaltade av pensionsinstitut” för att bilda en enda indikator. De nationella centralbankerna måste markera serien om rapportering sker i ”kombinerad” form. |
| --- | --- |

5.

Summa placeringar av försäkringsbolag
   (21)
  . Indikatorn avser dessa bolags totala finansiella tillgångar, vilka härleds genom att från den aggregerade balansomslutningen subtrahera icke-finansiella tillgångar såsom anläggningstillgångar. Om det är nödvändigt bör siffrorna räknas upp för att åstadkomma 100 procents täckning. Om separata uppgifter över försäkringsbolag inte är tillgängliga kan denna indikator kombineras med indikatorn ”summa tillgångar förvaltade av pensionsinstitut” för att bilda en enda indikator. De nationella centralbankerna måste markera serien om rapportering sker i ”kombinerad” form.

| 6. | Summa tillgångar förvaltade av pensionsinstitut
   (22)
  . Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för autonoma pensionsinstitut. Om särskilda uppgifter för pensionsinstitut inte är tillgängliga kan denna indikator kombineras med indikatorn ”summa placeringar av försäkringsbolag” för att bilda en enda indikator. I detta fall ska ”uppgift saknas” anges för indikatorn ”summa tillgångar förvaltade av pensionsinstitut”. |
| --- | --- |

6.

Summa tillgångar förvaltade av pensionsinstitut
   (22)
  . Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för autonoma pensionsinstitut. Om särskilda uppgifter för pensionsinstitut inte är tillgängliga kan denna indikator kombineras med indikatorn ”summa placeringar av försäkringsbolag” för att bilda en enda indikator. I detta fall ska ”uppgift saknas” anges för indikatorn ”summa tillgångar förvaltade av pensionsinstitut”.

| 7. | Antal filialer till KI från andra EU-länder. Denna indikator avser antalet filialer i det rapporterande landet som hör till KI med hemvist i andra EU-länder. Om ett kreditinstitut har fler än en filial i ett visst land räknas dessa som en. De nationella centralbankerna måste se till att uppgifter från och med slutet av 1999 är konsistenta med de uppgifter som rapporteras inom ramen för förteckningen över MFI. |
| --- | --- |

7.

Antal filialer till KI från andra EU-länder. Denna indikator avser antalet filialer i det rapporterande landet som hör till KI med hemvist i andra EU-länder. Om ett kreditinstitut har fler än en filial i ett visst land räknas dessa som en. De nationella centralbankerna måste se till att uppgifter från och med slutet av 1999 är konsistenta med de uppgifter som rapporteras inom ramen för förteckningen över MFI.

| 8. | Summa tillgångar för filialer till KI från andra EU-länder. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de filialer som täcks av indikatorn ”Antal filialer till KI från andra EU-länder”. |
| --- | --- |

8.

Summa tillgångar för filialer till KI från andra EU-länder. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de filialer som täcks av indikatorn ”Antal filialer till KI från andra EU-länder”.

| 9. | Antal dotterbolag till KI från andra EU-länder. Denna indikator avser antalet dotterbolag i det rapporterande landet som kontrolleras av KI med hemvist i andra EU-länder. Endast dotterbolag som själva är KI räknas. |
| --- | --- |

9.

Antal dotterbolag till KI från andra EU-länder. Denna indikator avser antalet dotterbolag i det rapporterande landet som kontrolleras av KI med hemvist i andra EU-länder. Endast dotterbolag som själva är KI räknas.

| 10. | Summa tillgångar för dotterbolag till KI från andra EU-länder. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de dotterbolag som täcks av indikatorn ”Antal dotterbolag till KI från andra EU-länder”. |
| --- | --- |

10.

Summa tillgångar för dotterbolag till KI från andra EU-länder. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de dotterbolag som täcks av indikatorn ”Antal dotterbolag till KI från andra EU-länder”.

| 11. | Antal filialer till KI från länder utanför EU. Denna indikator avser antalet filialer som har sin hemvist i det rapporterande landet och som hör till KI med hemvist i länder som inte ingår i EU. Om en bank har fler än en filial i ett visst land räknas de som en enda. De nationella centralbankerna måste se till att uppgifterna är konsistenta med dem som rapporteras inom ramen för förteckningen över MFI. |
| --- | --- |

11.

Antal filialer till KI från länder utanför EU. Denna indikator avser antalet filialer som har sin hemvist i det rapporterande landet och som hör till KI med hemvist i länder som inte ingår i EU. Om en bank har fler än en filial i ett visst land räknas de som en enda. De nationella centralbankerna måste se till att uppgifterna är konsistenta med dem som rapporteras inom ramen för förteckningen över MFI.

| 12. | Summa tillgångar för filialer till KI från länder utanför EU. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de filialer som täcks av indikatorn ”Antal filialer till KI från länder utanför EU”. |
| --- | --- |

12.

Summa tillgångar för filialer till KI från länder utanför EU. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de filialer som täcks av indikatorn ”Antal filialer till KI från länder utanför EU”.

| 13. | Antal dotterbolag till KI från länder utanför EU. Denna indikator avser antalet dotterbolag som har sin hemvist i det rapporterande landet och som kontrolleras av KI med hemvist i länder som inte är medlemsstater. |
| --- | --- |

13.

Antal dotterbolag till KI från länder utanför EU. Denna indikator avser antalet dotterbolag som har sin hemvist i det rapporterande landet och som kontrolleras av KI med hemvist i länder som inte är medlemsstater.

| 14. | Summa tillgångar för dotterbolag till KI från länder utanför EU. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de dotterbolag som täcks av indikatorn ”Antal filialer till KI från länder utanför EU”. |
| --- | --- |

14.

Summa tillgångar för dotterbolag till KI från länder utanför EU. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de dotterbolag som täcks av indikatorn ”Antal filialer till KI från länder utanför EU”.

| 15. | Antal filialer till KI från andra medlemsstater i euroområdet. Denna indikator avser antalet filialer som har sin hemvist i det rapporterande landet och som hör till KI med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet. Om en bank har fler än en filial i ett visst land räknas de som en enda. De nationella centralbankerna måste se till att uppgifterna är konsistenta med dem som rapporteras inom ramen för förteckningen över MFI. |
| --- | --- |

15.

Antal filialer till KI från andra medlemsstater i euroområdet. Denna indikator avser antalet filialer som har sin hemvist i det rapporterande landet och som hör till KI med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet. Om en bank har fler än en filial i ett visst land räknas de som en enda. De nationella centralbankerna måste se till att uppgifterna är konsistenta med dem som rapporteras inom ramen för förteckningen över MFI.

| 16. | Summa tillgångar för filialer till KI från andra medlemsstater i euroområdet. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de filialer som täcks av indikatorn ”Antal filialer till KI från andra medlemsstater i euroområdet”. |
| --- | --- |

16.

Summa tillgångar för filialer till KI från andra medlemsstater i euroområdet. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de filialer som täcks av indikatorn ”Antal filialer till KI från andra medlemsstater i euroområdet”.

| 17. | Antal dotterbolag till KI från andra medlemsstater i euroområdet. Denna indikator avser antalet dotterbolag som har sin hemvist i det rapporterande landet och som kontrolleras av KI med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

17.

Antal dotterbolag till KI från andra medlemsstater i euroområdet. Denna indikator avser antalet dotterbolag som har sin hemvist i det rapporterande landet och som kontrolleras av KI med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet.

| 18. | Summa tillgångar för dotterbolag till KI från andra medlemsstater i euroområdet. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de dotterbolag som täcks av indikatorn ”Antal dotterbolag till KI från andra medlemsstater i euroområdet”. |
| --- | --- |

18.

Summa tillgångar för dotterbolag till KI från andra medlemsstater i euroområdet. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen för de dotterbolag som täcks av indikatorn ”Antal dotterbolag till KI från andra medlemsstater i euroområdet”.

Tabell 1

Finansiella strukturindikatorer (stockar)

| Strukturindikatorer | 1. | Inom landet |
| --- | --- | --- |

Strukturindikatorer

1.

Inom landet

| 2. | Andra EU-länder |
| --- | --- |

2.

Andra EU-länder

| 3. | Länder utanför EU |
| --- | --- |

3.

Länder utanför EU

| 4. | Övriga deltagande medlemsstater |
| --- | --- |

4.

Övriga deltagande medlemsstater

Kreditinstitut

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

Kreditinstitut

Kreditinstitut

Kreditinstitut

Totalt

Försäkringsbolag

Pensionsinstitut

Antal anställda av KI

S1

Antal filialer till KI

S2

S3

S4

S5

Antal dotterbolag till KI

S6

S7

S8

Herfindahl-index för KI:s totala tillgångar

S9

De fem största KI:s andel av totala tillgångar (CR5).

S10

Totala tillgångar

S11

S12

S13

Summa tillgångar för filialer

S14

S15

S16

Summa tillgångar för dotterbolag

S17

S18

S19

Tabell 2

Finansiella strukturindikatorer (flödesjusteringar)

| Strukturindikatorer | 1. | Inom landet |
| --- | --- | --- |

Strukturindikatorer

1.

Inom landet

| 2. | Andra EU-länder |
| --- | --- |

2.

Andra EU-länder

| 3. | Utanför EU-området |
| --- | --- |

3.

Utanför EU-området

| 4. | Övriga deltagande medlemsstater |
| --- | --- |

4.

Övriga deltagande medlemsstater

Kreditinstitut

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

Kreditinstitut

Kreditinstitut

Kreditinstitut

Totalt

Försäkringsbolag

Pensionsinstitut

Omklassificeringar och andra justeringar

Totala tillgångar

S20

S21

S22

Summa tillgångar för filialer

S23

S24

S25

Summa tillgångar för dotterbolag

S26

S27

S28

Andra omvärderingsjusteringar

Totala tillgångar

S29

S30

S31

Summa tillgångar för filialer

S32

S33

S34

Summa tillgångar för dotterbolag

S35

S36

S37

DEL 9

Konsoliderade bankuppgifter

Tabell 1.A

Konsoliderade bankuppgifter på årsbasis – Rapportörer

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 1: | Rapporterande population |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 1:

Rapporterande population

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Antal självständiga kreditinstitut

Antal kreditinstitut som är konsoliderade i bankgrupper

Antal bankgrupper

Totalt antal kreditinstitut*

Tabell 1.B

Konsoliderade bankuppgifter på årsbasis – Lönsamhet och effektivitet

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 2: | Konsoliderad resultaträkning |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 2:

Konsoliderad resultaträkning

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

KVARVARANDE VERKSAMHETER

Finansiella intäkter och kostnader samt rörelseintäkter och rörelsekostnader

Ränteintäkter

Kontanta medel och kassabehållning hos centralbanker

Finansiella tillgångar som innehas för handel [om dessa redovisas separat]*

Finansiella tillgångar som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet [om dessa redovisas separat]*

Finansiella tillgångar som kan säljas*

Lån och fordringar [inklusive finansiell leasing]*

Investeringar som innehas till förfallodagen*

Derivat – Säkringsredovisning, ränterisk*

Övriga tillgångar

(Räntekostnader)

(Inlåning från centralbanker)

(Finansiella skulder som innehas för handel [om dessa redovisas separat])*

(Finansiella skulder som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet [om dessa redovisas separat])*

(Finansiella skulder som värderas till upplupet anskaffningsvärde)*

(Derivat – Säkringsredovisning, ränterisk)*

(Övriga skulder)

(Kostnader för aktiekapital som återbetalas på begäran)

Ränteintäkter netto [fullständigt urval]*

Ränteintäkter netto [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Intäkter från utdelningar [fullständigt urval]*

Finansiella tillgångar som innehas för handel [om dessa redovisas separat]

Finansiella tillgångar som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet [om dessa redovisas separat]

Finansiella tillgångar som kan säljas

Intäkter från utdelningar [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]*

Avgifts- och provisionsintäkter

(Avgifts- och provisionskostnader)

Avgifts- och provisionsintäkter netto [fullständigt urval]*

Avgifts- och provisionsintäkter netto [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]*

Realiserade vinster (förluster) för finansiella tillgångar och skulder som inte värderats till verkligt värde via resultatet, netto*

Finansiella tillgångar som kan säljas

Lån och fordringar [inklusive finansiell leasing]

Investeringar som innehas till förfallodagen

Finansiella skulder som värderas till upplupet anskaffningsvärde

Övriga

Vinster (förluster) för finansiella tillgångar och skulder som innehas för handel, netto*

Egetkapitalinstrument och tillhörande derivat

Ränteinstrument och tillhörande derivat

Valutahandel

Kreditriskinstrument och tillhörande derivat

Råvaror och tillhörande derivat

Övriga [inbegripet hybridderivat]

Vinster (förluster) för finansiella tillgångar och skulder som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet, netto*

Vinster (förluster) av säkringsredovisning, netto

Valutakursdifferenser, netto

Rörelse- och valutakursresultat [fullständigt urval]

Rörelse- och valutakursresultat [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Vinster (förluster) för andra avförda tillgångar än de som hålls för försäljning, netto

Övriga rörelseintäkter [fullständigt urval]

Övriga rörelseintäkter [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

(Övriga rörelsekostnader)

Summa rörelseintäkter [fullständigt urval]*

Summa rörelseintäkter [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

(Administrationkostnader)

(Personalkostnader)

(Allmänna kostnader och administrationskostnader)

(Avskrivningar)

(Egendom, anläggningar och utrustning)

(Förvaltningsfastigheter)

(Immateriella tillgångar [andra än goodwill])

(Summa rörelsekostnader) [fullständigt urval]*

(Summa rörelsekostnader) [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

(Avsättningar) [fullständigt urval]

(Avsättningar) [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

(Nedskrivning) [fullständigt urval]

(Nedskrivning av finansiella tillgångar som inte värderats till verkligt värde via resultatet)

(Finansiella tillgångar som värderas till anskaffningsvärde [onoterade värdepapper])*

(Finansiella tillgångar som kan säljas)*

(Lån och fordringar [inklusive finansiell leasing])*

(Investeringar som innehas till förfallodagen)*

(Nedskrivning av icke-finansiella tillgångar)

(Egendom, anläggningar och utrustning)

(Förvaltningsfastigheter)

(Goodwill)

(Immateriella tillgångar [andra än goodwill])

(Investeringar i intressebolag och joint ventures som redovisas enligt kapitalandelsmetoden)

(Övriga)

(Nedskrivning) [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Värdejusteringar/nedskrivningar av finansiella tillgångar netto [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Värdejusteringar/nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar netto [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Negativ goodwill som omedelbart redovisas i resultaträkningen

Andel av vinsten (förlusten) för dotterbolag och joint ventures som redovisas enligt kapitalandelsmetoden)

Vinst (förlust) för långfristiga tillgångar och avyttringsgrupper som klassificeras som att de innehas för försäljning och som inte uppfyller kraven för en avvecklad verksamhet

SUMMA VINST ELLER (–) FÖRLUST FÖRE SKATT FÖR KVARVARANDE VERKSAMHETER

(Skattekostnad eller) skatteintäkt i samband med resultat för kvarvarande verksamheter

TOTAL VINST (FÖRLUST) EFTER SKATT FÖR KVARVARANDE VERKSAMHETER [fullständigt urval]

TOTAL VINST (FÖRLUST) EFTER SKATT FÖR KVARVARANDE VERKSAMHETER [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Vinst (förlust) efter skatt för avvecklade verksamheter

TOTAL VINST (FÖRLUST) EFTER SKATT OCH AVVECKLADE VERKSAMHETER [fullständigt urval]*

Vinst (förlust) hänförlig till minoritetsintressen

VINST (FÖRLUST) SOM KAN HÄNFÖRAS TILL MODERBOLAGETS AKTIEÄGARE

Antal institut vars avkastning på eget kapital (RoE) < 0

Antal institut vars avkastning på eget kapital (RoE) 0–5 %

Antal institut vars avkastning på eget kapital (RoE) 5–10 %

Antal institut vars avkastning på eget kapital (RoE) 10–15 %

Antal institut vars avkastning på eget kapital (RoE) 15–20 %

Antal institut vars avkastning på eget kapital (RoE) > 20 %

% av samlade banktillgångar hos institut med avkastning på eget kapital (RoE) < 0 %

% av samlade banktillgångar hos institut med avkastning på eget kapital (RoE) 0–5 %

% av samlade banktillgångar hos institut med avkastning på eget kapital (RoE) 5–10 %

% av samlade banktillgångar hos institut med avkastning på eget kapital (RoE) 10–15 %

% av samlade banktillgångar hos institut med avkastning på eget kapital (RoE) 15–20 %

% av samlade banktillgångar hos institut med avkastning på eget kapital (RoE) > 20 %

Tabell 1.C

Konsoliderade bankuppgifter på årsbasis – Tillgångskvalitet

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 3: | Nödlidande lån, förlustreserv och nedskrivna tillgångar |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 3:

Nödlidande lån, förlustreserv och nedskrivna tillgångar

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Summa osäkra och nödlidande lån (lån och skuldebrev) (***********)

Summa avsättningar för förluster (***********)

Summa nedskrivna tillgångar (lån och skuldebrev)

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 4: | Finansiella tillgångar som kan säljas.
  Verkligt värde av nedskrivna tillgångar, IAS 39.58–70 |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 4:

Finansiella tillgångar som kan säljas.

Verkligt värde av nedskrivna tillgångar, IAS 39.58–70

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Egetkapitalinstrument

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

Skuldinstrument

Lån och förskott

Totalt

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 5: | Finansiella tillgångar som kan säljas.
  Summa bokfört värde netto |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 5:

Finansiella tillgångar som kan säljas.

Summa bokfört värde netto

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Egetkapitalinstrument

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

Skuldinstrument

Lån och förskott

Totalt

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 6: | Lån och fordringar (inklusive finansiell leasing) och investeringar som innehas till förfallodagen
  Nedskrivna tillgångar (summa bokfört värde brutto) IFRS 7.37, IFRS 7 IG 29 a |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 6:

Lån och fordringar (inklusive finansiell leasing) och investeringar som innehas till förfallodagen

Nedskrivna tillgångar (summa bokfört värde brutto) IFRS 7.37, IFRS 7 IG 29 a

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Lån och fordringar

Skuldinstrument

Lån och förskott

Investeringar som innehas till förfallodagen

Skuldinstrument

Lån och förskott

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 7. | Lån och fordringar (inklusive finansiell leasing) och investeringar som innehas till förfallodagen
  (Reserveringar för individuellt bedömda finansiella tillgångar) IAS 39 AG 84–86, IFRS 7.37 b |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 7.

Lån och fordringar (inklusive finansiell leasing) och investeringar som innehas till förfallodagen

(Reserveringar för individuellt bedömda finansiella tillgångar) IAS 39 AG 84–86, IFRS 7.37 b

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Lån och fordringar

Skuldinstrument

Lån och förskott

Investeringar som innehas till förfallodagen

Skuldinstrument

Lån och förskott

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 8. | Lån och fordringar (inklusive finansiell leasing) och investeringar som innehas till förfallodagen
  (Reserveringar för kollektivt bedömda finansiella tillgångar) (omfattar reserveringar för förluster som har uppstått men som inte har redovisats) IAS 39 AG 84–90 |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 8.

Lån och fordringar (inklusive finansiell leasing) och investeringar som innehas till förfallodagen

(Reserveringar för kollektivt bedömda finansiella tillgångar) (omfattar reserveringar för förluster som har uppstått men som inte har redovisats) IAS 39 AG 84–90

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Lån och fordringar

Skuldinstrument

varav reserveringar för förluster som har uppstått men som inte har redovisats

Lån och förskott

varav reserveringar för förluster som har uppstått men som inte har redovisats

Investeringar som innehas till förfallodagen

Skuldinstrument

varav reserveringar för förluster som har uppstått men som inte har redovisats

Lån och förskott

varav reserveringar för förluster som har uppstått men som inte har redovisats

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 9. | Lån och fordringar (inklusive finansiell leasing) och investeringar som innehas till förfallodagen
  Summa bokfört värde netto |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 9.

Lån och fordringar (inklusive finansiell leasing) och investeringar som innehas till förfallodagen

Summa bokfört värde netto

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Lån och fordringar

Skuldinstrument

Lån och förskott

Investeringar som innehas till förfallodagen

Skuldinstrument

Lån och förskott

Tabell 1.D

Konsoliderade bankuppgifter på årsbasis – Balansräkning

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 10. | Tillgångar |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 10.

Tillgångar

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Kontanta medel och tillgodohavanden hos centralbanker (************)

Finansiella tillgångar som innehas för handel (************)

Derivat som innehas för handel

Egetkapitalinstrument

Skuldinstrument

Lån och förskott

Finansiella tillgångar som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet

Egetkapitalinstrument

Skuldinstrument

Lån och förskott

Finansiella tillgångar som kan säljas

Egetkapitalinstrument

Skuldinstrument

Lån och förskott

Lån och fordringar, inklusive finansiell leasing

Skuldinstrument

Lån och förskott

Investeringar som innehas till förfallodagen

Skuldinstrument

Lån och förskott

Derivat – säkringsredovisning

Säkringar till verkligt värde

Kassaflödessäkringar

Säkringar av en nettoinvestering i en utlandsverksamhet

Säkring till verkligt värde av ränterisk

Kassaflödessäkring av ränterisk

Förändringar i verkligt värde för säkrade poster i portföljsäkring av ränterisk

Materiella tillgångar

Egendom, anläggningar och utrustning

Förvaltningsfastigheter

Immateriella tillgångar

Goodwill

Övriga immateriella tillgångar

Investeringar i intressebolag, dotterbolag och joint ventures (som redovisas enligt kapitalandelsmetoden – inklusive goodwill)

Skattefordringar

Aktuella skattefordringar

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Uppskjutna skattefordringar

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Övriga tillgångar

Anläggningstillgångar och avyttringsgrupper som innehas för försäljning

Summa lån och förskott [fullständigt urval] (************)

Summa lån och förskott [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Summa skuldinstrument [fullständigt urval] (************)

Summa skuldinstrument [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Summa egetkapitalinstrument inklusive aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning [fullständigt urval] (************)

Summa egetkapitalinstrument inklusive aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Tillgångar, restposter [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

SUMMA TILLGÅNGAR [fullständigt urval] (************)

SUMMA TILLGÅNGAR (utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering) (************)

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 11. | Skulder |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 11.

Skulder

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Inlåning från centralbanker

Finansiella skulder som innehas för handel

Derivat som innehas för handel

Korta positioner

Inlåning från kreditinstitut

Inlåning (från andra än kreditinstitut)

Skuldcertifikat (inklusive obligationer avsedda för återköp på kort sikt)

Övriga finansiella skulder som innehas för handel

Finansiella skulder som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet

Inlåning från kreditinstitut

Inlåning (från andra än kreditinstitut)

Skuldcertifikat (inklusive obligationer)

Efterställda skulder

Övriga finansiella skulder som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet

Finansiella skulder som värderas till upplupet anskaffningsvärde

Inlåning från kreditinstitut

Inlåning (från andra än kreditinstitut)

Skuldcertifikat (inklusive obligationer)

Efterställda skulder

Övriga finansiella skulder som värderas till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella skulder som är knutna till överförda finansiella tillgångar

Derivat – säkringsredovisning

Säkringar till verkligt värde

Kassaflödessäkringar

Säkringar av en nettoinvestering i en utlandsverksamhet

Säkring till verkligt värde av ränterisk

Kassaflödessäkring av ränterisk

Förändringar i verkligt värde för säkrade poster i portföljsäkring av ränterisk

Avsättningar

Omstrukturering

Pågående rättsliga frågor och skattemål

Pensioner och andra förmånsbestämda förpliktelser som följer på anställningen

Låneåtaganden och lämnade garantier

Förlustbringande kontrakt

Övriga avsättningar

Skatteskulder

Aktuella skatteskulder

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Uppskjutna skatteskulder

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Övriga skulder

Aktiekapital som återbetalas på begäran (t.ex. kooperativa aktier)

Skulder som ingår i avyttringsgrupper som innehas för försäljning

Belopp att betala till kreditinstitut [fullständigt urval] (************)

Belopp att betala till kreditinstitut [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Belopp att betala till kunder (ej kreditinstitut) [fullständigt urval] (************)

Belopp att betala till kunder (ej kreditinstitut) [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Summa skuldcertifikat [fullständigt urval] (************)

Summa skuldcertifikat [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Skulder, restposter (utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering)

SUMMA SKULDER [fullständigt urval]

SUMMA SKULDER (utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering)

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 12. | Eget kapital och minoritetsintressen |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 12.

Eget kapital och minoritetsintressen

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Emitterat kapital

Inbetalat kapital

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Kapital som är infordrat men ännu inte inbetalt

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Överkurs vid aktieemission

Andra ägarandelar

Egetkapitalkomponent i sammansatta finansiella instrument

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Andra egetkapitalinstrument

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Uppskrivningsfonder och andra värderingsskillnader som avser:

Materiella tillgångar

Immateriella tillgångar

Säkring av nettoinvesteringar i utlandsverksamhet [effektiv del]

Omräkning av utländsk valuta

Kassaflödessäkringar (effektiv del)

Finansiella tillgångar som kan säljas

Långfristiga tillgångar och avyttringsgrupper som innehas för försäljning

Övriga poster

Reserver (inklusive ej utdelade vinstmedel)

(Egna aktier)

Inkomst från innevarande år

(Utdelningar under verksamhetsåret)

Minoritetsintressen

Uppskrivningsfonder och andra värderingsskillnader

Övriga poster

SUMMA EGET KAPITAL [fullständigt urval] (************)

SUMMA EGET KAPITAL [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 13. | Låneåtaganden, finansiella garantier och andra åtaganden |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 13.

Låneåtaganden, finansiella garantier och andra åtaganden

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

LÅNEÅTAGANDEN

| — | Lämnade: |
| --- | --- |

—

Lämnade:

| — | Erhållna: |
| --- | --- |

—

Erhållna:

FINANSIELLA GARANTIER

| — | Lämnade: |
| --- | --- |

—

Lämnade:

| — | Erhållna garantier: |
| --- | --- |

—

Erhållna garantier:

| — | Erhållna kreditderivat: |
| --- | --- |

—

Erhållna kreditderivat:

ANDRA ÅTAGANDEN (t.ex. note issuance facilities (NIF) och revolving underwriting facilities (RUF))

| — | Till en annan motpart: |
| --- | --- |

—

Till en annan motpart:

| — | Från en annan motpart: |
| --- | --- |

—

Från en annan motpart:

Tabell 1.E

Konsoliderade bankuppgifter på halvårsbasis – Kapitaltäckning

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 14. | Eget kapital |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 14.

Eget kapital

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

TOTAL KAPITALBAS FÖR KAPITALTÄCKNINGSÄNDAMÅL

PRIMÄRT KAPITAL

Tillgängligt kapital

Varav icke-innovativa instrument som omfattas av begränsningsregler

Varav innovativa instrument som omfattas av begränsningsregler

Inbetalat kapital

(Egna aktier)

Överkurs vid aktieemission

Övriga instrument som klassificeras som tillgängligt kapital

Tillgängliga reserver

Minoritetsintressen

Varav icke-innovativa instrument som omfattas av begränsningsregler

Varav innovativa instrument som omfattas av begränsningsregler

Varav hybridinstrument

Reserveringar för allmänna bankrisker

Övrigt landsspecifikt primärt kapital

Varav icke-innovativa instrument som omfattas av begränsningsregler

Varav innovativa instrument som omfattas av begränsningsregler

Varav hybridinstrument

(Övriga avdrag från primärt kapital)

Varav (överskott från begränsningar för icke-innovativa instrument)

Varav (överskott från begränsningar för innovativa instrument)

Varav (överskott från begränsningar för hybridinstrument)

SUPPLEMENTÄRT KAPITAL

Övre supplementärt kapital

Varav överskott från begränsningar för primärt kapital som överförts till övre supplementärt kapital

Undre supplementärt kapital

(Avdrag från supplementärt kapital)

(AVDRAG FRÅN PRIMÄRT OCH SUPPLEMENTÄRT KAPITAL)

TOTALT PRIMÄRT KAPITAL FÖR ALLMÄNNA KAPITALTÄCKNINGSÄNDAMÅL (*************)

TOTALT SUPPLEMENTÄRT KAPITAL FÖR ALLMÄNNA KAPITALTÄCKNINGSÄNDAMÅL

TOTALT SUPPLEMENTÄRT KAPITAL SÄRSKILT FÖR ATT TÄCKA MARKNADSRISKER

(AVDRAG FRÅN TOTAL KAPITALBAS)

MEMORANDUMPOSTER IRB-avsättning överskott (underskott)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 15. | Kapitalkrav |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 15.

Kapitalkrav

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

TOTALT KAPITALKRAV (*************)

TOTALT KAPITALKRAV FÖR KREDIT, MOTPARTSRISK, UTSPÄDNINGSRISKER, TRANSAKTIONER UTAN SAMTIDIG MOTPRESTATION

Schablonmetoden

Schablonmetodens exponeringsklasser förutom för positioner i värdepapperisering

Nationella regeringar eller centralbanker

Regionala självstyrelseorgan eller lokala myndigheter

Enheter inom den offentliga sektorn

Multilaterala utvecklingsbanker

Internationella organisationer

Institut

Företag

Hushåll

Säkrade genom panträtt i fast egendom

Fallerande

Poster förknippade med särskilt hög risk

Säkerställda obligationer

Fordringar på institut och företag med kortfristig kreditvärdering

Företag för kollektiva investeringar (fond)

Övriga poster

IRB:s exponeringsklasser med undantag för positioner i värdepapperisering

Nationella regeringar och centralbanker

Institut

Företag

Hushåll

Aktier

Övriga motpartslösa tillgångar

Positioner i värdepapperisering (schablonmetoden)

Internmetoden (IRB)

IRB-metoder i de fall då varken egna skattningar av LGD-värden eller konverteringsfaktorer används

Nationella regeringar och centralbanker

Institut

Företag

IRB-metoder i de fall då egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer används

Nationella regeringar och centralbanker

Institut

Företag

Hushåll

Aktier IRB

Positioner i värdepapperisering (internmetoden)

Övriga poster

AVVECKLINGS-/LEVERANSRISK

TOTALT KAPITALKRAV FÖR POSITIONSRISK, VALUTAKURSRISK OCH RÅVARURISK

Positionsrisk, valutakursrisk och råvarurisk enligt schablonmetoden (SA)

Omsatta räntebärande instrument

Aktier

Valutakurs

Råvaror

Positionsrisk, valutakursrisk och råvarurisk enligt interna modeller (IM)

TOTALA KAPITALKRAV FÖR OPERATIVA RISKER (OpR)

OpR basindikatormetoden (BIA)

OpR standardiserade metoden (STA) / den alternativa standardiserade metoden

OpR avancerade mätmetoder (AMA)

ANDRA KAPITALKRAV

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU | Utlandskontrollerade filialer utanför EU | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU | Utlandskontrollerade filialer inom EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 16. | Kreditrisk – antal institut efter metod |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU

Utlandskontrollerade filialer utanför EU

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU

Utlandskontrollerade filialer inom EU

Avsnitt 16.

Kreditrisk – antal institut efter metod

Stora banker

Medelstora banker

Små banker

Schablonmetoden

Den grundläggande internmetoden (F-IRB)

Den avancerade internmetoden (IRB)

Totalt antal institut (med en eller flera av kreditriskmetoderna)

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU | Utlandskontrollerade filialer utanför EU | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU | Utlandskontrollerade filialer inom EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 17. | Marknadsrisk – antal institut efter metod |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU

Utlandskontrollerade filialer utanför EU

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU

Utlandskontrollerade filialer inom EU

Avsnitt 17.

Marknadsrisk – antal institut efter metod

Stora banker

Medelstora banker

Små banker

Schablonmetoden

Interna modeller

Totalt antal institut (med en eller flera av marknadsriskmetoderna)

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU | Utlandskontrollerade filialer utanför EU | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU | Utlandskontrollerade filialer inom EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 18. | Kapitalkrav. Operativ risk – antal institut efter metod |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU

Utlandskontrollerade filialer utanför EU

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU

Utlandskontrollerade filialer inom EU

Avsnitt 18.

Kapitalkrav. Operativ risk – antal institut efter metod

Stora banker

Medelstora banker

Små banker

Basindikatormetoden

Schablonmetoden/den alternativa standardiserade metoden

Den advancerade mätmetoden

Totalt antal institut (med en eller flera av operativriskmetoderna)

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker + utlandskontrollerade dotterbolag och filialer utanför EU | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU och utlandskontrollerade filialer inom EU |
| --- | --- | --- |
| Avsnitt 19. | Kapitalkrav. Kapitaltäckningsgrad (%) |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker + utlandskontrollerade dotterbolag och filialer utanför EU

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU och utlandskontrollerade filialer inom EU

Avsnitt 19.

Kapitalkrav. Kapitaltäckningsgrad (%)

Antal institut

Kapitalkrav

Tillgångar

Antal institut

Kapitalkrav

Tillgångar

< 8

8–10

10–12

12–14

> 14

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker + utlandskontrollerade dotterbolag och filialer utanför EU | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU och utlandskontrollerade filialer inom EU |
| --- | --- | --- |
| Avsnitt 20. | Kapitalkrav. Kapitaltäckningskvot för primärkapital (%) |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker + utlandskontrollerade dotterbolag och filialer utanför EU

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU och utlandskontrollerade filialer inom EU

Avsnitt 20.

Kapitalkrav. Kapitaltäckningskvot för primärkapital (%)

Antal institut

Kapitalkrav

Tillgångar

Antal institut

Kapitalkrav

Tillgångar

< 4

4–6

6–8

8–12

> 12

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU | Utlandskontrollerade filialer utanför EU | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU | Utlandskontrollerade filialer inom EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 21. | Exponeringar |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU

Utlandskontrollerade filialer utanför EU

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU

Utlandskontrollerade filialer inom EU

Avsnitt 21.

Exponeringar

Stora banker

Medelstora banker

Små banker

TOTALA EXPONERINGAR FÖR KREDITRISK (före kreditkonverteringsfaktorer och kreditriskreducering)

Schablonmetoden

Schablonmetodens exponeringsklasser förutom för positioner i värdepapperisering

Nationella regeringar eller centralbanker

Regionala självstyrelseorgan eller lokala myndigheter

Enheter inom den offentliga sektorn

Multilaterala utvecklingsbanker

Internationella organisationer

Institut

Företag

Hushåll

Säkrade genom panträtt i fast egendom

Fallerande

Poster förknippade med särskilt hög risk

Säkerställda obligationer

Fordringar på institut och företag med kortfristig kreditvärdering

Företag för kollektiva investeringar (fond)

Övriga poster

IRB:s exponeringsklasser förutom för positioner i värdepapperisering

Nationella regeringar och centralbanker

Institut

Företag

Hushåll

Aktier

Övriga motpartslösa tillgångar

Positioner i värdepapperisering (schablonmetoden)

Internmetoden (IRB)

Den grundläggande internmetoden (F-IRB)

Nationella regeringar och centralbanker

Institut

Företag

Hushåll

Den avancerade internmetoden (IRB)

Nationella regeringar och centralbanker

Institut

Företag

Hushåll

Aktier IRB

Positioner i värdepapperisering (IRB)

Övriga poster

VÄRDEJUSTERINGAR OCH AVSÄTTNINGAR

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Schablonmetoden

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Schablonmetoden förutom för positioner i värdepapperisering

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Positioner i värdepapperisering (schablonmetoden)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Internmetoden (IRB)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Den grundläggande internmetoden (F-IRB)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Nationella regeringar och centralbanker

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Institut

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Företag

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Hushåll

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Den avancerade internmetoden (IRB)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Nationella regeringar och centralbanker

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Institut

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Företag

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Hushåll

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Aktier IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Positioner i värdepapperisering (IRB)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Övriga poster

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

IRB: FÖRVÄNTADE FÖRLUSTER

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Den grundläggande internmetoden (F-IRB)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Nationella regeringar och centralbanker

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Institut

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Företag

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Hushåll

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Avancerad IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Nationella regeringar och centralbanker

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Institut

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Företag

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Hushåll

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Aktier IRB

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Tabell 2.A

Konsoliderade bankuppgifter på halvårsbasis – Rapportörer

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 1. | Rapporterande population |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 1.

Rapporterande population

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Antal självständiga kreditinstitut

Antal kreditinstitut som är konsoliderade i bankgrupper

Antal bankgrupper

Totalt antal kreditinstitut

Tabell 2.B

Konsoliderade bankuppgifter på halvårsbasis – Lönsamhet och effektivitet

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 2. | Konsoliderad resultaträkning |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 2.

Konsoliderad resultaträkning

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

KVARVARANDE VERKSAMHETER

Finansiella intäkter och kostnader samt rörelseintäkter och rörelsekostnader

Ränteintäkter [fullständigt urval]

Finansiella tillgångar som innehas för handel [om dessa redovisas separat]

Finansiella tillgångar som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet [om dessa redovisas separat]

Finansiella tillgångar som kan säljas

Lån och fordringar [inklusive finansiell leasing]

Investeringar som innehas till förfallodagen

Derivat – säkringsredovisning, ränterisk

(Finansiella skulder som innehas för handel [om dessa redovisas separat])

(Finansiella skulder som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet [om dessa redovisas separat])

(Finansiella skulder som värderas till upplupet anskaffningsvärde)

(Derivat – säkringsredovisning, ränterisk)

Ränteintäkter netto [fullständigt urval]

Ränteintäkter netto [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Intäkter från utdelningar [fullständigt urval]

Intäkter från utdelningar [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Avgifts- och provisionsintäkter netto [fullständigt urval]

Avgifts- och provisionsintäkter netto [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Realiserade vinster (förluster) för finansiella tillgångar och skulder som inte värderats till verkligt värde via resultatet, netto

Vinster (förluster) för finansiella tillgångar och skulder som innehas för handel, netto

Vinster (förluster) för finansiella skulder som identifieras som värderade till verkligt värde via resultatet, netto

Summa rörelseintäkter [fullständigt urval]

Summa rörelseintäkter [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

(Summa rörelsekostnader) [fullständigt urval]

(Summa rörelsekostnader) [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

(Avsättningar) [fullständigt urval]

(Avsättningar) [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

(Nedskrivning) [fullständigt urval]

(Nedskrivning) [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

(Nedskrivning av finansiella tillgångar som inte värderats till verkligt värde via resultatet)

(Finansiella tillgångar som värderas till anskaffningsvärde [onoterade värdepapper])

(Finansiella tillgångar som kan säljas)

Lån och fordringar [inklusive finansiell leasing]

(Investeringar som innehas till förfallodagen)

TOTAL VINST (FÖRLUST) EFTER SKATT OCH AVVECKLADE VERKSAMHETER [fullständigt urval]

Tabell 2.C

Konsoliderade bankuppgifter på halvårsbasis – Tillgångskvalitet

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 3. | Nödlidande lån, förlustreserv och nedskrivna tillgångar |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 3.

Nödlidande lån, förlustreserv och nedskrivna tillgångar

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Summa osäkra och nödlidande lån (lån och skuldebrev)

Summa avsättningar för förluster (lån och skuldebrev)

Tabell 2.D

Konsoliderade bankuppgifter på halvårsbasis – Balansräkning

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 10. | Tillgångar |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 10.

Tillgångar

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Kontanta medel och kassabehållning hos centralbanker

Finansiella tillgångar som innehas för handel

Finansiella tillgångar som kan säljas

Immateriella tillgångar [fullständigt urval]

Summa lån och förskott [fullständigt urval]

Summa lån och förskott [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Summa skuldinstrument [fullständigt urval]

Summa skuldinstrument [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Summa egetkapitalinstrument inklusive aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning [fullständigt urval]

Summa egetkapitalinstrument inklusive aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

SUMMA TILLGÅNGAR [fullständigt urval]

SUMMA TILLGÅNGAR [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 11. | Skulder |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 11.

Skulder

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

Belopp att betala till kreditinstitut [fullständigt urval]*

Belopp att betala till kreditinstitut [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Belopp att betala till kunder (ej kreditinstitut) [fullständigt urval]

Belopp att betala till kunder (ej kreditinstitut) [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Summa skuldcertifikat [fullständigt urval]

Summa skuldcertifikat [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 12. | Eget kapital och minoritetsintressen |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 12.

Eget kapital och minoritetsintressen

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

SUMMA EGET KAPITAL [fullständigt urval]

SUMMA EGET KAPITAL [utanför IFRS och IFRS-banker utan portföljrapportering]

Tabell 2.E

Konsoliderade bankuppgifter på halvårsbasis – Kapitaltäckning

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 14. | Eget kapital |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 14.

Eget kapital

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

TOTAL KAPITALBAS FÖR KAPITALTÄCKNINGSÄNDAMÅL

TOTALT PRIMÄRT KAPITAL FÖR ALLMÄNNA KAPITALTÄCKNINGSÄNDAMÅL

| | Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker | Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga) | Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga) | Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avsnitt 15. | Kapitalkrav |

Inhemska bankgrupper (konsoliderade) och självständiga banker

Utlandskontrollerade dotterbolag utanför EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer utanför EU (självständiga)

Utlandskontrollerade dotterbolag inom EU (delkonsoliderade eller självständiga)

Utlandskontrollerade filialer inom EU (självständiga)

Avsnitt 15.

Kapitalkrav

| A. | Stora |
| --- | --- |

A.

Stora

| B. | Medelstora |
| --- | --- |

B.

Medelstora

| C. | Små |
| --- | --- |

C.

Små

TOTALT KAPITALKRAV

TOTALT KAPITALKRAV FÖR KREDIT, MOTPARTSRISK, UTSPÄDNINGSRISKER, TRANSAKTIONER UTAN SAMTIDIG MOTPRESTATION

TOTALT KAPITALKRAV FÖR POSITIONSRISK, VALUTAKURSRISK OCH RÅVARURISK

TOTALT KAPITALKRAV FÖR OPERATIVA RISKER (OpR)

ANDRA KAPITALKRAV

DEL 10

Uppgifter för Internationella valutafonden

Tabell 1

NCB-uppgifter (stockar)

| | Den inhemska NCB | NCB med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet | ECB | Övriga världen | Ofördelat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKULDER |
| 9 | Inlåning |

Den inhemska NCB

NCB med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet

ECB

Övriga världen

Ofördelat

SKULDER

9

TILLGÅNGAR

| 2 | Utlåning |
| --- | --- |

2

varav internationell reservrelaterad inlåning i ECB (23)

| 3 | Innehav av skuldebrev |
| --- | --- |

3

| 5 | Ägarandelar |
| --- | --- |

5

Tabell 2

Uppgifter för andra MFI (stockar)

| | Den inhemska NCB | NCB med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet | ECB | Övriga världen | Ofördelat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKULDER |
| 9 | Inlåning |

Den inhemska NCB

NCB med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet

ECB

Övriga världen

Ofördelat

SKULDER

9

TILLGÅNGAR

| 2 | Utlåning |
| --- | --- |

2

| 3 | Innehav av skuldebrev |
| --- | --- |

3

| 5 | Ägarandelar |
| --- | --- |

5

DEL 11

Statistik över andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (utom FVC)

Avsnitt 1 —   Rapporteringstabeller

Vilka uppgifter som ska rapporteras för värdepappershandlare (SDD), finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) och andra finansförmedlare, utom andra försäkringsbolag och pensionsinstitut än SDD och FCL (övriga OFI) anges i nedanstående tabell.

Uppgifter om SDD, FCL samt övriga OFI. Nyckelindikatorer/memorandumposter

| Postens namn och löptid/geografisk uppdelning/sektorvis uppdelning | SDD | FCL | Övriga OFI |
| --- | --- | --- | --- |
| TILLGÅNGAR |
| Inlåning/utlandet/totalt | Nyckel | | |
| Utlåning/utlandet/totalt | | Nyckel | |
| Utlåning/utlandet/MFI | | Nyckel | |
| Utlåning/utlandet/icke-MFI/totalt | | Nyckel | |
| Utlåning/utlandet/icke-MFI/icke-finansiella bolag | | Nyckel | |
| Utlåning/utlandet/icke-MFI/hushåll/totalt | | Nyckel | |
| Utlåning/utlandet/icke-MFI/hushåll/konsumentkredit | | Nyckel | |
| Utlåning/utlandet/icke-MFI/hushåll/bostadslån | | Nyckel | |
| Utlåning/utlandet/icke-MFI/hushåll/övrigt (restpost) | | Nyckel | |
| Utlåning/inhemsk/totalt | | Nyckel | |
| Utlåning/inhemsk/MFI | | Nyckel | |
| Utlåning/inhemsk/icke-MFI/totalt | | Nyckel | |
| Utlåning/inhemsk/icke-MFI/icke-finansiella bolag | | Nyckel | |
| Utlåning/inhemsk/icke-MFI/hushåll/totalt | | Nyckel | |
| Utlåning/inhemsk/icke-MFI/hushåll/konsumentkredit | | Nyckel | |
| Utlåning/inhemsk/icke-MFI/hushåll/bostadslån | | Nyckel | |
| Utlåning/inhemsk/icke-MFI/hushåll/övrigt (restpost) | | Nyckel | |
| Utlåning/motparter i övriga euroområdet/totalt | | Nyckel | |
| Utlåning/motparter i övriga euroområdet/MFI | | Nyckel | |
| Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/totalt | | Nyckel | |
| Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/icke-finansiella bolag | | Nyckel | |
| Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/hushåll/totalt | | Nyckel | |
| Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/hushåll/konsumentkredit | | Nyckel | |
| Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/hushåll/bostadslån | | Nyckel | |
| Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/hushåll/övrigt (restpost) | | Nyckel | |
| Innehav av skuldebrev/utlandet/totalt | Nyckel | Nyckel | |
| Ägarandelar/utlandet/totalt | Nyckel | Nyckel | |
| Aktier/andelar i investeringsfonder/utlandet/totalt | Nyckel | | |
| Finansiella derivat/utlandet/totalt | Nyckel | | |
| Övriga tillgångar inkl. ”utlåning”/utlandet/totalt | Nyckel | | |
| Övriga tillgångar inkl. ”inlåning”, ”kassa”, ”aktier/andelar i investeringsfonder”, ”icke-finansiella tillgångar” och ”finansiella derivat”/utlandet/totalt | | Nyckel | |
| SUMMA TILLGÅNGAR/SKULDER/utlandet/totalt | Nyckel | Nyckel | Memo |
| SKULDER |
| Lån och inlåning som har erhållits/utlandet/totalt | Nyckel | Nyckel | |
| Emitterade skuldebrev/utlandet/totalt | Nyckel | Nyckel | |
| Kapital och reserver/utlandet/totalt | Nyckel | Nyckel | |
| Finansiella derivat/utlandet/totalt | Nyckel | | |
| Övriga skulder/utlandet/totalt | Nyckel | | |
| Övriga skulder inkl. ”finansiella derivat”/utlandet/totalt | | Nyckel | |

Postens namn och löptid/geografisk uppdelning/sektorvis uppdelning

SDD

FCL

Övriga OFI

TILLGÅNGAR

Inlåning/utlandet/totalt

Nyckel

Utlåning/utlandet/totalt

Nyckel

Utlåning/utlandet/MFI

Nyckel

Utlåning/utlandet/icke-MFI/totalt

Nyckel

Utlåning/utlandet/icke-MFI/icke-finansiella bolag

Nyckel

Utlåning/utlandet/icke-MFI/hushåll/totalt

Nyckel

Utlåning/utlandet/icke-MFI/hushåll/konsumentkredit

Nyckel

Utlåning/utlandet/icke-MFI/hushåll/bostadslån

Nyckel

Utlåning/utlandet/icke-MFI/hushåll/övrigt (restpost)

Nyckel

Utlåning/inhemsk/totalt

Nyckel

Utlåning/inhemsk/MFI

Nyckel

Utlåning/inhemsk/icke-MFI/totalt

Nyckel

Utlåning/inhemsk/icke-MFI/icke-finansiella bolag

Nyckel

Utlåning/inhemsk/icke-MFI/hushåll/totalt

Nyckel

Utlåning/inhemsk/icke-MFI/hushåll/konsumentkredit

Nyckel

Utlåning/inhemsk/icke-MFI/hushåll/bostadslån

Nyckel

Utlåning/inhemsk/icke-MFI/hushåll/övrigt (restpost)

Nyckel

Utlåning/motparter i övriga euroområdet/totalt

Nyckel

Utlåning/motparter i övriga euroområdet/MFI

Nyckel

Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/totalt

Nyckel

Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/icke-finansiella bolag

Nyckel

Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/hushåll/totalt

Nyckel

Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/hushåll/konsumentkredit

Nyckel

Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/hushåll/bostadslån

Nyckel

Utlåning/motparter i övriga euroområdet/icke-MFI/hushåll/övrigt (restpost)

Nyckel

Innehav av skuldebrev/utlandet/totalt

Nyckel

Nyckel

Ägarandelar/utlandet/totalt

Nyckel

Nyckel

Aktier/andelar i investeringsfonder/utlandet/totalt

Nyckel

Finansiella derivat/utlandet/totalt

Nyckel

Övriga tillgångar inkl. ”utlåning”/utlandet/totalt

Nyckel

Övriga tillgångar inkl. ”inlåning”, ”kassa”, ”aktier/andelar i investeringsfonder”, ”icke-finansiella tillgångar” och ”finansiella derivat”/utlandet/totalt

Nyckel

SUMMA TILLGÅNGAR/SKULDER/utlandet/totalt

Nyckel

Nyckel

Memo

SKULDER

Lån och inlåning som har erhållits/utlandet/totalt

Nyckel

Nyckel

Emitterade skuldebrev/utlandet/totalt

Nyckel

Nyckel

Kapital och reserver/utlandet/totalt

Nyckel

Nyckel

Finansiella derivat/utlandet/totalt

Nyckel

Övriga skulder/utlandet/totalt

Nyckel

Övriga skulder inkl. ”finansiella derivat”/utlandet/totalt

Nyckel

Avsnitt 2 —   Instrumentkategorier och värderingsregler

Enligt ENS 2010 måste i princip tillgångar och skulder värderas med användning av löpande marknadspriser vid den tidpunkt balansräkningen avser. Inlåning och utlåning måste rapporteras till nominellt värde; upplupen ränta ska inte ingå.

Tillgångar

Summa tillgångar/skulder: Summa tillgångar måste vara lika med summan av samtliga poster som särredovisas på tillgångssidan av balansräkningen och ska även vara lika med summan av skulderna.

| 1. | Inlåning: I denna post (24) ingår två viktiga underkategorier: överförbar inlåning och annan inlåning. Innehav av kassa måste också ingå i denna post.
  Värderingsregler: I enlighet med allmänna principer för periodiserad redovisning ska upplupen ränta på inlåning redovisas i balansen samtidigt som den uppkommer (dvs. enligt periodiseringsmetoden) i stället för när den faktiskt tas emot eller blir betald (dvs. enligt kontantmetoden). Upplupen ränta på inlåning måste klassificeras brutto under kategorin ”övriga tillgångar”.
  Där inlåningen avser finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) ska den hänföras till ”övriga tillgångar”. |
| --- | --- |

1.

Inlåning: I denna post (24) ingår två viktiga underkategorier: överförbar inlåning och annan inlåning. Innehav av kassa måste också ingå i denna post.

Värderingsregler: I enlighet med allmänna principer för periodiserad redovisning ska upplupen ränta på inlåning redovisas i balansen samtidigt som den uppkommer (dvs. enligt periodiseringsmetoden) i stället för när den faktiskt tas emot eller blir betald (dvs. enligt kontantmetoden). Upplupen ränta på inlåning måste klassificeras brutto under kategorin ”övriga tillgångar”.

Där inlåningen avser finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) ska den hänföras till ”övriga tillgångar”.

| 2. | Lån: Denna post omfattar:






  — | Lån till hushåll i form av konsumentkredit (lån att användas för i huvudsak personligt bruk för konsumtion av varor och tjänster), utlåning för förvärv av fastighet (kreditgivning för investering i bostäder, inbegripet byggnads- och reparationsverksamhet) och annan kreditgivning (lån till affärsändamål, skuldkonsolidering, utbildning etc.). |
| --- | --- | --- |

2.

Lån: Denna post omfattar:

—

Lån till hushåll i form av konsumentkredit (lån att användas för i huvudsak personligt bruk för konsumtion av varor och tjänster), utlåning för förvärv av fastighet (kreditgivning för investering i bostäder, inbegripet byggnads- och reparationsverksamhet) och annan kreditgivning (lån till affärsändamål, skuldkonsolidering, utbildning etc.).

| — | Finansiell leasing till tredje part. |
| --- | --- |

—

Finansiell leasing till tredje part.

| — | Osäkra fordringar som ännu inte har blivit återbetalda eller avskrivna. |
| --- | --- |

—

Osäkra fordringar som ännu inte har blivit återbetalda eller avskrivna.

| — | Innehav av icke-överlåtbara värdepapper. |
| --- | --- |

—

Innehav av icke-överlåtbara värdepapper.

| — | Efterställda skulder i form av lån. |
| --- | --- |

—

Efterställda skulder i form av lån.

För underkategorin SDD ska utlåning redovisas under ”övriga tillgångar”.

Värderingsregler: OFI-lån måste rapporteras brutto utan avdrag för avsättningar, såväl allmänna som speciella, till dess att lånen har avskrivits av den rapporterande enheten, då lånet också tas ur balansräkningen.

I enlighet med allmänna principer för periodiserad redovisning ska upplupen ränta på utlåning redovisas i balansen samtidigt som den uppkommer (dvs. enligt periodiseringsmetoden) i stället för när den faktiskt tas emot eller blir betald (dvs. enligt kontantmetoden). Upplupen ränta på utlåning måste klassificeras brutto under kategorin ”övriga tillgångar”.

| 3. | Skuldebrev: Denna post omfattar innehav av skuldebrev, dvs. överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis, som vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon äganderätt i förhållande till utställarinstitutet. Detta omfattar överlåtna lån som har blivit överlåtbara på en organiserad marknad, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, till exempel genom skillnader i köp- och säljkurser.
  Värderingsregler: I enlighet med ENS 2010 måste skuldebrev redovisas till marknadsvärde. |
| --- | --- |

3.

Skuldebrev: Denna post omfattar innehav av skuldebrev, dvs. överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis, som vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon äganderätt i förhållande till utställarinstitutet. Detta omfattar överlåtna lån som har blivit överlåtbara på en organiserad marknad, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, till exempel genom skillnader i köp- och säljkurser.

Värderingsregler: I enlighet med ENS 2010 måste skuldebrev redovisas till marknadsvärde.

| 4. | Ägarandelar: Ägarandelar representerar äganderätter i bolag och kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar vanligtvis innehavarna till en andel av bolagens eller kvasibolagens vinster och till en andel av deras nettotillgångar vid en eventuell likvidation. Ägarandelar omfattar inte aktier/andelar i investeringsfonder.
  Denna post omfattar:






  — | Noterade aktier: aktierelaterade värdepapper som är börsnoterade. En sådan börs kan vara en erkänd börs eller någon annan form av andrahandsmarknad. Förekomsten av kurser på noterade aktier listade på en börs innebär att aktuella marknadspriser vanligen är lätt tillgängliga (ENS 2010, punkt 5.146). |
| --- | --- | --- |

4.

Ägarandelar: Ägarandelar representerar äganderätter i bolag och kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar vanligtvis innehavarna till en andel av bolagens eller kvasibolagens vinster och till en andel av deras nettotillgångar vid en eventuell likvidation. Ägarandelar omfattar inte aktier/andelar i investeringsfonder.

Denna post omfattar:

—

Noterade aktier: aktierelaterade värdepapper som är börsnoterade. En sådan börs kan vara en erkänd börs eller någon annan form av andrahandsmarknad. Förekomsten av kurser på noterade aktier listade på en börs innebär att aktuella marknadspriser vanligen är lätt tillgängliga (ENS 2010, punkt 5.146).

| — | Onoterade aktier: Aktierelaterade värdepapper som inte är börsnoterade (ENS 2010, punkt 5.147). |
| --- | --- |

—

Onoterade aktier: Aktierelaterade värdepapper som inte är börsnoterade (ENS 2010, punkt 5.147).

| — | Andra ägarandelar: Alla former av ägarandelar som inte klassificeras i underkategorierna noterade aktier eller onoterade aktier (ENS 2010, punkterna 5.153–5.154). |
| --- | --- |

—

Andra ägarandelar: Alla former av ägarandelar som inte klassificeras i underkategorierna noterade aktier eller onoterade aktier (ENS 2010, punkterna 5.153–5.154).

Värderingsregler: I enlighet med ENS 2010 måste ägarandelar redovisas till marknadsvärde.

| 5. | Aktier/andelar i investeringsfonder: Denna post omfattar innehav av aktier/andelar som emitteras av penningmarknadsfonder och investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder.
  För underkategorin finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) måste aktier/andelar i investeringsfonder hänföras till ”övriga tillgångar”.
  Värderingsregler: I enlighet med ENS 2010 måste aktier/andelar i investeringsfonder redovisas till marknadsvärde. |
| --- | --- |

5.

Aktier/andelar i investeringsfonder: Denna post omfattar innehav av aktier/andelar som emitteras av penningmarknadsfonder och investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder.

För underkategorin finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) måste aktier/andelar i investeringsfonder hänföras till ”övriga tillgångar”.

Värderingsregler: I enlighet med ENS 2010 måste aktier/andelar i investeringsfonder redovisas till marknadsvärde.

| 6. | Finansiella derivat: Denna post omfattar:






  — | Optioner. |
| --- | --- | --- |

6.

Finansiella derivat: Denna post omfattar:

—

Optioner.

| — | Warranter. |
| --- | --- |

—

Warranter.

| — | Futures. |
| --- | --- |

—

Futures.

| — | Terminer. |
| --- | --- |

—

Terminer.

| — | Swappar. |
| --- | --- |

—

Swappar.

| — | Kreditderivat. |
| --- | --- |

—

Kreditderivat.

Där inlåningen avser finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) ska den hänföras till ”övriga tillgångar”.

Finansiella derivat ska registreras till marknadsvärde i balansräkningen på bruttobasis. Individuella derivatavtal med positiva marknadsvärden ska upptas på tillgångssidan av balansräkningen och avtal med negativa marknadsvärden på skuldsidan. Brutto framtida åtaganden som följer av derivatavtal ska inte tas upp som poster i balansräkningen. Finansiella derivat kan bokföras på nettobasis i enlighet med olika värderingsmetoder. Om endast nettopositionerna är tillgängliga eller om positionerna har registrerats till annat än marknadsvärden, ska dessa positioner rapporteras i stället. Denna post omfattar inte finansiella derivat som inte tas upp i balansräkningen enligt nationella bestämmelser.

| 7. | Övriga tillgångar: Detta är den restpost på balansräkningens tillgångssida som definieras som ”tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori”. Denna post avser tillgångar som upplupen ränta på utlåning/inlåning och upplupen hyra på fastigheter, förväntade utdelningar, fordringsbelopp som förfaller och som inte hänför sig till OFI:s huvudsakliga verksamhet, bruttobelopp av utestående fordringar som avser poster under avveckling, bruttobelopp av utestående fordringar avseende poster som är under transport, övriga tillgångar som inte särredovisas, t.ex. icke-finansiella tillgångar (anläggningstillgångar), utlåning, inlåning, beroende på vilken underkategori av OFI det gäller. |
| --- | --- |

7.

Övriga tillgångar: Detta är den restpost på balansräkningens tillgångssida som definieras som ”tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori”. Denna post avser tillgångar som upplupen ränta på utlåning/inlåning och upplupen hyra på fastigheter, förväntade utdelningar, fordringsbelopp som förfaller och som inte hänför sig till OFI:s huvudsakliga verksamhet, bruttobelopp av utestående fordringar som avser poster under avveckling, bruttobelopp av utestående fordringar avseende poster som är under transport, övriga tillgångar som inte särredovisas, t.ex. icke-finansiella tillgångar (anläggningstillgångar), utlåning, inlåning, beroende på vilken underkategori av OFI det gäller.

Skulder

Summa tillgångar/skulder: ”Summa skulder” måste vara lika med summan av samtliga poster som särredovisas på balansräkningens skuldsida och även vara lika med ”summa tillgångar” (se även tillgångsposten ”Summa tillgångar/skulder”).

| 1. | Lån och inlåning som har erhållits: Denna post omfattar:






  — | Inlåning: överförbar inlåning och annan inlåning (se tillgångar) placerade i OFI. Sådan inlåning placeras i allmänhet av MFI. |
| --- | --- | --- |

1.

Lån och inlåning som har erhållits: Denna post omfattar:

—

Inlåning: överförbar inlåning och annan inlåning (se tillgångar) placerade i OFI. Sådan inlåning placeras i allmänhet av MFI.

| — | Lån: utlåning till OFI som antingen är styrkt med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkt med dokument. |
| --- | --- |

—

Lån: utlåning till OFI som antingen är styrkt med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkt med dokument.

| 2. | Emitterade skuldebrev: Värdepapper emitterade av OFI som inte utgörs av ägarandelar, bestående av instrument som vanligtvis är överlåtbara och har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon äganderätt i förhållande till utställarinstitutet. |
| --- | --- |

2.

Emitterade skuldebrev: Värdepapper emitterade av OFI som inte utgörs av ägarandelar, bestående av instrument som vanligtvis är överlåtbara och har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon äganderätt i förhållande till utställarinstitutet.

| 3. | Kapital och reserver: Här ingår de belopp som uppkommer när ett OFI emitterar aktier och andra ägarandelar till aktieägare eller andra ägare, vilket innebär att innehavaren erhåller en äganderätt i ett OFI och i allmänhet även rätt till en andel i vinsten och i det egna kapitalet vid eventuell likvidation av företaget. I denna post ingår även medel som hänför sig till icke utdelade ersättningar eller medel avsatta av OFI:t i avvaktan på förväntade framtida betalningar och förpliktelser. Häri ingår:






  — | Eget kapital. |
| --- | --- | --- |

3.

Kapital och reserver: Här ingår de belopp som uppkommer när ett OFI emitterar aktier och andra ägarandelar till aktieägare eller andra ägare, vilket innebär att innehavaren erhåller en äganderätt i ett OFI och i allmänhet även rätt till en andel i vinsten och i det egna kapitalet vid eventuell likvidation av företaget. I denna post ingår även medel som hänför sig till icke utdelade ersättningar eller medel avsatta av OFI:t i avvaktan på förväntade framtida betalningar och förpliktelser. Häri ingår:

—

Eget kapital.

| — | Icke-utdelade förmåner eller reserver. |
| --- | --- |

—

Icke-utdelade förmåner eller reserver.

| — | Specifika och allmänna avsättningar för utlåning, värdepapper och andra tillgångsslag. |
| --- | --- |

—

Specifika och allmänna avsättningar för utlåning, värdepapper och andra tillgångsslag.

| — | Rörelsevinst/förlust. |
| --- | --- |

—

Rörelsevinst/förlust.

| 4. | Finansiella derivat: Se tillgångsposten ”Finansiella derivat”. |
| --- | --- |

4.

Finansiella derivat: Se tillgångsposten ”Finansiella derivat”.

| 5. | Övriga skulder: Detta är den restpost på balansräkningens skuldsida som definieras som ”skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori”. Denna post avser skulder som bruttobelopp att betala för poster som är under avveckling, bruttobelopp att betala avseende poster som är i transit, upplupen ränta att betala på inlåning, utdelningar som ska utbetalas, belopp att betala som inte hänför sig till OFI:s huvudsakliga verksamhet, avsättningar som avser skulder till tredje part, marginalbetalningar i enlighet med derivatavtal, avseende likvidsäkerhet placerad som skydd mot kreditrisk, som återbetalas till insättaren när avtalet avslutats men där insättaren behåller äganderätten, nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet, nettobelopp att betala avseende framtida avslut av värdepapperstransaktioner, övriga skulder som inte särredovisas, till exempel skuldebrev eller finansiella derivat, beroende på vilken underkategori av OFI det gäller. |
| --- | --- |

5.

Övriga skulder: Detta är den restpost på balansräkningens skuldsida som definieras som ”skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori”. Denna post avser skulder som bruttobelopp att betala för poster som är under avveckling, bruttobelopp att betala avseende poster som är i transit, upplupen ränta att betala på inlåning, utdelningar som ska utbetalas, belopp att betala som inte hänför sig till OFI:s huvudsakliga verksamhet, avsättningar som avser skulder till tredje part, marginalbetalningar i enlighet med derivatavtal, avseende likvidsäkerhet placerad som skydd mot kreditrisk, som återbetalas till insättaren när avtalet avslutats men där insättaren behåller äganderätten, nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet, nettobelopp att betala avseende framtida avslut av värdepapperstransaktioner, övriga skulder som inte särredovisas, till exempel skuldebrev eller finansiella derivat, beroende på vilken underkategori av OFI det gäller.

Avsnitt 3 —   Nationella förklaringar

| 1. | Uppgiftskällor/system för uppgiftsinsamling: Detta måste omfatta:






  — | Uppgiftskällor som används för sammanställning av OFI-statistik, till exempel statistikmyndigheter, direktrapportering från OFI och/eller fondledning. |
| --- | --- | --- |

1.

Uppgiftskällor/system för uppgiftsinsamling: Detta måste omfatta:

—

Uppgiftskällor som används för sammanställning av OFI-statistik, till exempel statistikmyndigheter, direktrapportering från OFI och/eller fondledning.

| — | Detaljer om insamlingssystemen, till exempel frivilliga rapporter, företagsenkäter, stickprov, rapportering med begränsning i form av tröskelvärden och uppräkning. |
| --- | --- |

—

Detaljer om insamlingssystemen, till exempel frivilliga rapporter, företagsenkäter, stickprov, rapportering med begränsning i form av tröskelvärden och uppräkning.

| 2. | Sammanställningsmetoder: Det måste beskrivas vilken metod som har använts för att sammanställa uppgifterna. Det kan till exempel vara en detaljerad beskrivning av antaganden eller skattningar som gjorts eller hur serier aggregeras om två serier har olika frekvens. |
| --- | --- |

2.

Sammanställningsmetoder: Det måste beskrivas vilken metod som har använts för att sammanställa uppgifterna. Det kan till exempel vara en detaljerad beskrivning av antaganden eller skattningar som gjorts eller hur serier aggregeras om två serier har olika frekvens.

| 3. | Regelverk: Utförlig information måste lämnas om det nationella regelverket för institutionerna. Länkar med unionslagstiftningen måste anges speciellt. Om olika typer av institut ingår i samma kategori måste denna information lämnas för samtliga typer av institut. |
| --- | --- |

3.

Regelverk: Utförlig information måste lämnas om det nationella regelverket för institutionerna. Länkar med unionslagstiftningen måste anges speciellt. Om olika typer av institut ingår i samma kategori måste denna information lämnas för samtliga typer av institut.

| 4. | Avvikelser från ECB:s rapporteringsanvisningar: De nationella centralbankerna måste lämna information om avvikelser från rapporteringsanvisningarna.
  Avvikelser från rapporteringsanvisningarna kan avse:






  — | Uppdelning på instrument: Täckningen av instrumenten kan avvika från ECB:s rapporteringsanvisningar, till exempel två olika instrument som inte kan särskiljas. |
| --- | --- | --- |

4.

Avvikelser från ECB:s rapporteringsanvisningar: De nationella centralbankerna måste lämna information om avvikelser från rapporteringsanvisningarna.

Avvikelser från rapporteringsanvisningarna kan avse:

—

Uppdelning på instrument: Täckningen av instrumenten kan avvika från ECB:s rapporteringsanvisningar, till exempel två olika instrument som inte kan särskiljas.

| — | Geografisk uppdelning. |
| --- | --- |

—

Geografisk uppdelning.

| — | Sektorvis uppdelning. |
| --- | --- |

—

Sektorvis uppdelning.

| — | Värderingsmetoder. |
| --- | --- |

—

Värderingsmetoder.

| 5. | Rapporterande population: I en viss underkategori av OFI kan de nationella centralbankerna klassificera samtliga institut som uppfyller OFI-definitionen. De måste beskriva alla institut som ingår i eller har uteslutits ur varje underkategori av OFI. De nationella centralbankerna ska om möjligt lämna skattningar av uppgifternas täckning uttryckt som andel av summa tillgångar för hela den rapporterande populationen. |
| --- | --- |

5.

Rapporterande population: I en viss underkategori av OFI kan de nationella centralbankerna klassificera samtliga institut som uppfyller OFI-definitionen. De måste beskriva alla institut som ingår i eller har uteslutits ur varje underkategori av OFI. De nationella centralbankerna ska om möjligt lämna skattningar av uppgifternas täckning uttryckt som andel av summa tillgångar för hela den rapporterande populationen.

| 6. | Avbrott i historiska serier: Avbrott och större förändringar över tiden i insamlingen, rapporteringens täckning, rapporteringsramen och sammanställningen av historiska serier måste beskrivas. När det gäller avbrott måste det anges i vilken utsträckning gamla och nya uppgifter kan betraktas som jämförbara. |
| --- | --- |

6.

Avbrott i historiska serier: Avbrott och större förändringar över tiden i insamlingen, rapporteringens täckning, rapporteringsramen och sammanställningen av historiska serier måste beskrivas. När det gäller avbrott måste det anges i vilken utsträckning gamla och nya uppgifter kan betraktas som jämförbara.

| 7. | Övriga synpunkter: Alla övriga relevanta synpunkter eller anvisningar. |
| --- | --- |

7.

Övriga synpunkter: Alla övriga relevanta synpunkter eller anvisningar.

DEL 12

Statistik över värdepappersemissioner

Avsnitt 1 —   Inledning

Statistiken över värdepappersemissioner för euroområdet resulterar i två huvudaggregat:

| — | Alla emissioner, oavsett valuta, av emittenter som har sin hemvist i euroområdet. |
| --- | --- |

—

Alla emissioner, oavsett valuta, av emittenter som har sin hemvist i euroområdet.

| — | Alla emissioner i euro, oavsett var emittenten har sin hemvist, dvs. både inhemska och icke-inhemska emissioner. |
| --- | --- |

—

Alla emissioner i euro, oavsett var emittenten har sin hemvist, dvs. både inhemska och icke-inhemska emissioner.

En primär distinktion måste avse emittentens hemvist, där Eurosystemets NCB gemensamt täcker alla emissioner som görs av enheter med hemvist i euroområdet. Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) redovisar emissioner som görs av ”Övriga utlandet”, dvs. alla enheter som inte har sin hemvist i euroområdet (inklusive internationella organisationer).

Nedanstående figur sammanfattar rapporteringskraven.

| | Värdepappersemissioner |
| --- | --- |
| Av enheter med hemvist i euroområdet
  (varje NCB rapporterar emissioner av dess inhemska enheter) | Av enheter i ”Övriga utlandet”
  (BIS/NCB) |
| Medlemsstater utanför euroområdet | Andra länder |
| I euro/nationella denomineringar av euron | Block A | Block B |
| I övriga valutor (**************) | Block C | Block D
  Behövs inte |

Värdepappersemissioner

Av enheter med hemvist i euroområdet

(varje NCB rapporterar emissioner av dess inhemska enheter)

Av enheter i ”Övriga utlandet”

(BIS/NCB)

Medlemsstater utanför euroområdet

Andra länder

I euro/nationella denomineringar av euron

Block A

Block B

I övriga valutor (**************)

Block C

Block D

Behövs inte

Avsnitt 2 —   Rapporteringskrav

Tabell 1

Block A, rapportformulär för nationella centralbanker (***************)

| | INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NAT. DENOM. AV EURON |
| --- | --- |
| Utestående belopp | Bruttoemissioner | Inlöst belopp | Nettoemissioner |
| | A1 | A2 | A3 | A4 |
| 1.   KORTFRISTIGA SKULDEBREV |
| Totalt | S1 | S51 | S101 | S151 |
| ECB/nationella centralbanker | S2 | S52 | S102 | S152 |
| MFI (utom centralbanker) | S3 | S53 | S103 | S153 |
| Andra försäkringsförmedlare (OFI) | S4 | S54 | S104 | S154 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S5 | S55 | S105 | S155 |
| Icke-finansiella bolag | S6 | S56 | S106 | S156 |
| Staten | S7 | S57 | S107 | S157 |
| Delstater och kommuner | S8 | S58 | S108 | S158 |
| Sociala trygghetsfonder | S9 | S59 | S109 | S159 |
| | | | | |
| 2.   LÅNGFRISTIGA SKULDEBREV |
| Totalt | S10 | S60 | S110 | S160 |
| ECB/nationella centralbanker | S11 | S61 | S111 | S161 |
| MFI (utom centralbanker) | S12 | S62 | S112 | S162 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S13 | S63 | S113 | S163 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S14 | S64 | S114 | S164 |
| Icke-finansiella bolag | S15 | S65 | S115 | S165 |
| Staten | S16 | S66 | S116 | S166 |
| Delstater och kommuner | S17 | S67 | S117 | S167 |
| Sociala trygghetsfonder | S18 | S68 | S118 | S168 |
| | | | | |
| 2.1   varav emissioner med fast ränta: |
| Totalt | S19 | S69 | S119 | S169 |
| ECB/nationella centralbanker | S20 | S70 | S120 | S170 |
| MFI (utom centralbanker) | S21 | S71 | S121 | S171 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S22 | S72 | S122 | S172 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S23 | S73 | S123 | S173 |
| Icke-finansiella bolag | S24 | S74 | S124 | S174 |
| Staten | S25 | S75 | S125 | S175 |
| Delstater och kommuner | S26 | S76 | S126 | S176 |
| Sociala trygghetsfonder | S27 | S77 | S127 | S177 |
| | | | | |
| 2.2   varav emissioner med rörlig ränta: |
| Totalt | S28 | S78 | S128 | S178 |
| ECB/nationella centralbanker | S29 | S79 | S129 | S179 |
| MFI (utom centralbanker) | S30 | S80 | S130 | S180 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S31 | S81 | S131 | S181 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S32 | S82 | S132 | S182 |
| Icke-finansiella bolag | S33 | S83 | S133 | S183 |
| Staten | S34 | S84 | S134 | S184 |
| Delstater och kommuner | S35 | S85 | S135 | S185 |
| Sociala trygghetsfonder | S36 | S86 | S136 | S186 |
| | | | | |
| 2.3   varav nollkupongare: |
| Totalt | S37 | S87 | S137 | S187 |
| ECB/nationella centralbanker | S38 | S88 | S138 | S188 |
| MFI (utom centralbanker) | S39 | S89 | S139 | S189 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S40 | S90 | S140 | S190 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S41 | S91 | S141 | S191 |
| Icke-finansiella bolag | S42 | S92 | S142 | S192 |
| Staten | S43 | S93 | S143 | S193 |
| Delstater och kommuner | S44 | S94 | S144 | S194 |
| Sociala trygghetsfonder | S45 | S95 | S145 | S195 |
| | | | | |
| 3.   NOTERADE AKTIER
   (****************) |
| Totalt | S46 | S96 | S146 | S196 |
| MFI (utom centralbanker) | S47 | S97 | S147 | S197 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S48 | S98 | S148 | S198 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S49 | S99 | S149 | S199 |
| Icke-finansiella bolag | S50 | S100 | S150 | S200 |
| | | | | |

INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NAT. DENOM. AV EURON

Utestående belopp

Bruttoemissioner

Inlöst belopp

Nettoemissioner

A1

A2

A3

A4

1.   KORTFRISTIGA SKULDEBREV

Totalt

S1

S51

S101

S151

ECB/nationella centralbanker

S2

S52

S102

S152

MFI (utom centralbanker)

S3

S53

S103

S153

Andra försäkringsförmedlare (OFI)

S4

S54

S104

S154

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S5

S55

S105

S155

Icke-finansiella bolag

S6

S56

S106

S156

Staten

S7

S57

S107

S157

Delstater och kommuner

S8

S58

S108

S158

Sociala trygghetsfonder

S9

S59

S109

S159

2.   LÅNGFRISTIGA SKULDEBREV

Totalt

S10

S60

S110

S160

ECB/nationella centralbanker

S11

S61

S111

S161

MFI (utom centralbanker)

S12

S62

S112

S162

Andra finansförmedlare (OFI)

S13

S63

S113

S163

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S14

S64

S114

S164

Icke-finansiella bolag

S15

S65

S115

S165

Staten

S16

S66

S116

S166

Delstater och kommuner

S17

S67

S117

S167

Sociala trygghetsfonder

S18

S68

S118

S168

2.1   varav emissioner med fast ränta:

Totalt

S19

S69

S119

S169

ECB/nationella centralbanker

S20

S70

S120

S170

MFI (utom centralbanker)

S21

S71

S121

S171

Andra finansförmedlare (OFI)

S22

S72

S122

S172

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S23

S73

S123

S173

Icke-finansiella bolag

S24

S74

S124

S174

Staten

S25

S75

S125

S175

Delstater och kommuner

S26

S76

S126

S176

Sociala trygghetsfonder

S27

S77

S127

S177

2.2   varav emissioner med rörlig ränta:

Totalt

S28

S78

S128

S178

ECB/nationella centralbanker

S29

S79

S129

S179

MFI (utom centralbanker)

S30

S80

S130

S180

Andra finansförmedlare (OFI)

S31

S81

S131

S181

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S32

S82

S132

S182

Icke-finansiella bolag

S33

S83

S133

S183

Staten

S34

S84

S134

S184

Delstater och kommuner

S35

S85

S135

S185

Sociala trygghetsfonder

S36

S86

S136

S186

2.3   varav nollkupongare:

Totalt

S37

S87

S137

S187

ECB/nationella centralbanker

S38

S88

S138

S188

MFI (utom centralbanker)

S39

S89

S139

S189

Andra finansförmedlare (OFI)

S40

S90

S140

S190

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S41

S91

S141

S191

Icke-finansiella bolag

S42

S92

S142

S192

Staten

S43

S93

S143

S193

Delstater och kommuner

S44

S94

S144

S194

Sociala trygghetsfonder

S45

S95

S145

S195

3.   NOTERADE AKTIER
   (****************)

Totalt

S46

S96

S146

S196

MFI (utom centralbanker)

S47

S97

S147

S197

Andra finansförmedlare (OFI)

S48

S98

S148

S198

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S49

S99

S149

S199

Icke-finansiella bolag

S50

S100

S150

S200

Tabell 2

Block C, rapportformulär för nationella centralbanker

| | INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I ÖVRIGA VALUTOR |
| --- | --- |
| Utestående belopp | Brutto-emissioner | Inlöst belopp | Netto-emissioner |
| | C1 | C2 | C3 | C4 |
| 4.   KORTFRISTIGA SKULDEBREV |
| Totalt | S201 | S241 | S281 | S321 |
| MFI (utom centralbanker) | S202 | S242 | S282 | S322 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S203 | S243 | S283 | S323 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S204 | S244 | S284 | S324 |
| Icke-finansiella bolag | S205 | S245 | S285 | S325 |
| Staten | S206 | S246 | S286 | S326 |
| Delstater och kommuner | S207 | S247 | S287 | S327 |
| Sociala trygghetsfonder | S208 | S248 | S288 | S328 |
| | | | | |
| 5.   LÅNGFRISTIGA SKULDEBREV |
| Totalt | S209 | S249 | S289 | S329 |
| MFI (utom centralbanker) | S210 | S250 | S290 | S330 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S211 | S251 | S291 | S331 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S212 | S252 | S292 | S332 |
| Icke-finansiella bolag | S213 | S253 | S293 | S333 |
| Staten | S214 | S254 | S294 | S334 |
| Delstater och kommuner | S215 | S255 | S295 | S335 |
| Sociala trygghetsfonder | S216 | S256 | S296 | S336 |
| | | | | |
| 5.1   varav emissioner med fast ränta: |
| Totalt | S217 | S257 | S297 | S337 |
| MFI (utom centralbanker) | S218 | S258 | S298 | S338 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S219 | S259 | S299 | S339 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S220 | S260 | S300 | S340 |
| Icke-finansiella bolag | S221 | S261 | S301 | S341 |
| Staten | S222 | S262 | S302 | S342 |
| Delstater och kommuner | S223 | S263 | S303 | S343 |
| Sociala trygghetsfonder | S224 | S264 | S304 | S344 |
| | | | | |
| 5.2   varav emissioner med rörlig ränta: |
| Totalt | S225 | S265 | S305 | S345 |
| MFI (utom centralbanker) | S226 | S266 | S306 | S346 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S227 | S267 | S307 | S347 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S228 | S268 | S308 | S348 |
| Icke-finansiella bolag | S229 | S269 | S309 | S349 |
| Staten | S230 | S270 | S310 | S350 |
| Delstater och kommuner | S231 | S271 | S311 | S351 |
| Sociala trygghetsfonder | S232 | S272 | S312 | S352 |
| | | | | |
| 5.3   varav nollkupongare: |
| Totalt | S233 | S273 | S313 | S353 |
| MFI (utom centralbanker) | S234 | S274 | S314 | S354 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S235 | S275 | S315 | S355 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S236 | S276 | S316 | S356 |
| Icke-finansiella bolag | S237 | S277 | S317 | S357 |
| Staten | S238 | S278 | S318 | S358 |
| Delstater och kommuner | S239 | S279 | S319 | S359 |
| Sociala trygghetsfonder | S240 | S280 | S320 | S360 |

INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I ÖVRIGA VALUTOR

Utestående belopp

Brutto-emissioner

Inlöst belopp

Netto-emissioner

C1

C2

C3

C4

4.   KORTFRISTIGA SKULDEBREV

Totalt

S201

S241

S281

S321

MFI (utom centralbanker)

S202

S242

S282

S322

Andra finansförmedlare (OFI)

S203

S243

S283

S323

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S204

S244

S284

S324

Icke-finansiella bolag

S205

S245

S285

S325

Staten

S206

S246

S286

S326

Delstater och kommuner

S207

S247

S287

S327

Sociala trygghetsfonder

S208

S248

S288

S328

5.   LÅNGFRISTIGA SKULDEBREV

Totalt

S209

S249

S289

S329

MFI (utom centralbanker)

S210

S250

S290

S330

Andra finansförmedlare (OFI)

S211

S251

S291

S331

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S212

S252

S292

S332

Icke-finansiella bolag

S213

S253

S293

S333

Staten

S214

S254

S294

S334

Delstater och kommuner

S215

S255

S295

S335

Sociala trygghetsfonder

S216

S256

S296

S336

5.1   varav emissioner med fast ränta:

Totalt

S217

S257

S297

S337

MFI (utom centralbanker)

S218

S258

S298

S338

Andra finansförmedlare (OFI)

S219

S259

S299

S339

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S220

S260

S300

S340

Icke-finansiella bolag

S221

S261

S301

S341

Staten

S222

S262

S302

S342

Delstater och kommuner

S223

S263

S303

S343

Sociala trygghetsfonder

S224

S264

S304

S344

5.2   varav emissioner med rörlig ränta:

Totalt

S225

S265

S305

S345

MFI (utom centralbanker)

S226

S266

S306

S346

Andra finansförmedlare (OFI)

S227

S267

S307

S347

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S228

S268

S308

S348

Icke-finansiella bolag

S229

S269

S309

S349

Staten

S230

S270

S310

S350

Delstater och kommuner

S231

S271

S311

S351

Sociala trygghetsfonder

S232

S272

S312

S352

5.3   varav nollkupongare:

Totalt

S233

S273

S313

S353

MFI (utom centralbanker)

S234

S274

S314

S354

Andra finansförmedlare (OFI)

S235

S275

S315

S355

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S236

S276

S316

S356

Icke-finansiella bolag

S237

S277

S317

S357

Staten

S238

S278

S318

S358

Delstater och kommuner

S239

S279

S319

S359

Sociala trygghetsfonder

S240

S280

S320

S360

Tabell 3

Block B, rapportformulär för BIS

| | ICKE-INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NAT. DENOM. AV EURON |
| --- | --- |
| Utestående belopp | Bruttoemissioner | Inlöst belopp |
| | B1 | B2 | B3 |
| 6.   KORTFRISTIGA SKULDEBREV |
| Totalt | S361 | S411 | S461 |
| Nationella centralbanker (NCB) | S362 | S412 | S462 |
| MFI (utom centralbanker) | S363 | S413 | S463 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S364 | S414 | S464 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S365 | S415 | S465 |
| Icke-finansiella bolag | S366 | S416 | S466 |
| Staten | S367 | S417 | S467 |
| Delstater och kommuner | S368 | S418 | S468 |
| Sociala trygghetsfonder | S369 | S419 | S469 |
| Internationella organisationer | S370 | S420 | S470 |
| | | | |
| 7.   LÅNGFRISTIGA SKULDEBREV |
| Totalt | S371 | S421 | S471 |
| Nationella centralbanker (NCB) | S372 | S422 | S472 |
| MFI (utom centralbanker) | S373 | S423 | S473 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S374 | S424 | S474 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S375 | S425 | S475 |
| Icke-finansiella bolag | S376 | S426 | S476 |
| Staten | S377 | S427 | S477 |
| Delstater och kommuner | S378 | S428 | S478 |
| Sociala trygghetsfonder | S379 | S429 | S479 |
| Internationella organisationer | S380 | S430 | S480 |
| | | | |
| 7.1   varav emissioner med fast ränta: |
| Totalt | S381 | S431 | S481 |
| Nationella centralbanker (NCB) | S382 | S432 | S482 |
| MFI (utom centralbanker) | S383 | S433 | S483 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S384 | S434 | S484 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S385 | S435 | S485 |
| Icke-finansiella bolag | S386 | S436 | S486 |
| Staten | S387 | S437 | S487 |
| Delstater och kommuner | S388 | S438 | S488 |
| Sociala trygghetsfonder | S389 | S439 | S489 |
| Internationella organisationer | S390 | S440 | S490 |
| | | | |
| 7.2   varav emissioner med rörlig ränta: |
| Totalt | S391 | S441 | S491 |
| Nationella centralbanker (NCB) | S392 | S442 | S492 |
| MFI (utom centralbanker) | S393 | S443 | S493 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S394 | S444 | S494 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S395 | S445 | S495 |
| Icke-finansiella bolag | S396 | S446 | S496 |
| Staten | S397 | S447 | S497 |
| Delstater och kommuner | S398 | S448 | S498 |
| Sociala trygghetsfonder | S399 | S449 | S499 |
| Internationella organisationer | S400 | S450 | S500 |
| | | | |
| 7.3   varav nollkupongare: |
| Totalt | S401 | S451 | S501 |
| Nationella centralbanker (NCB) | S402 | S452 | S502 |
| MFI (utom centralbanker) | S403 | S453 | S503 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S404 | S454 | S504 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S405 | S455 | S505 |
| Icke-finansiella bolag | S406 | S456 | S506 |
| Staten | S407 | S457 | S507 |
| Delstater och kommuner | S408 | S458 | S508 |
| Sociala trygghetsfonder | S409 | S459 | S509 |
| Internationella organisationer | S410 | S460 | S510 |
| | | | |

ICKE-INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NAT. DENOM. AV EURON

Utestående belopp

Bruttoemissioner

Inlöst belopp

B1

B2

B3

6.   KORTFRISTIGA SKULDEBREV

Totalt

S361

S411

S461

Nationella centralbanker (NCB)

S362

S412

S462

MFI (utom centralbanker)

S363

S413

S463

Andra finansförmedlare (OFI)

S364

S414

S464

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S365

S415

S465

Icke-finansiella bolag

S366

S416

S466

Staten

S367

S417

S467

Delstater och kommuner

S368

S418

S468

Sociala trygghetsfonder

S369

S419

S469

Internationella organisationer

S370

S420

S470

7.   LÅNGFRISTIGA SKULDEBREV

Totalt

S371

S421

S471

Nationella centralbanker (NCB)

S372

S422

S472

MFI (utom centralbanker)

S373

S423

S473

Andra finansförmedlare (OFI)

S374

S424

S474

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S375

S425

S475

Icke-finansiella bolag

S376

S426

S476

Staten

S377

S427

S477

Delstater och kommuner

S378

S428

S478

Sociala trygghetsfonder

S379

S429

S479

Internationella organisationer

S380

S430

S480

7.1   varav emissioner med fast ränta:

Totalt

S381

S431

S481

Nationella centralbanker (NCB)

S382

S432

S482

MFI (utom centralbanker)

S383

S433

S483

Andra finansförmedlare (OFI)

S384

S434

S484

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S385

S435

S485

Icke-finansiella bolag

S386

S436

S486

Staten

S387

S437

S487

Delstater och kommuner

S388

S438

S488

Sociala trygghetsfonder

S389

S439

S489

Internationella organisationer

S390

S440

S490

7.2   varav emissioner med rörlig ränta:

Totalt

S391

S441

S491

Nationella centralbanker (NCB)

S392

S442

S492

MFI (utom centralbanker)

S393

S443

S493

Andra finansförmedlare (OFI)

S394

S444

S494

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S395

S445

S495

Icke-finansiella bolag

S396

S446

S496

Staten

S397

S447

S497

Delstater och kommuner

S398

S448

S498

Sociala trygghetsfonder

S399

S449

S499

Internationella organisationer

S400

S450

S500

7.3   varav nollkupongare:

Totalt

S401

S451

S501

Nationella centralbanker (NCB)

S402

S452

S502

MFI (utom centralbanker)

S403

S453

S503

Andra finansförmedlare (OFI)

S404

S454

S504

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S405

S455

S505

Icke-finansiella bolag

S406

S456

S506

Staten

S407

S457

S507

Delstater och kommuner

S408

S458

S508

Sociala trygghetsfonder

S409

S459

S509

Internationella organisationer

S410

S460

S510

Tabell 4

Block A, memorandumposter, rapportformulär för nationella centralbanker

| | INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NAT. DENOM. AV EURON |
| --- | --- |
| Utestående belopp | Bruttoemissioner | Inlöst belopp | Nettoemissioner |
| | A1 | A2 | A3 | A4 |
| 8.   ONOTERADE AKTIER |
| Totalt | S511 | S521 | S531 | S541 |
| MFI (utom centralbanker) | S512 | S522 | S532 | S542 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S513 | S523 | S533 | S543 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S514 | S524 | S534 | S544 |
| Icke-finansiella bolag | S515 | S525 | S535 | S545 |
| | | | | |
| 9.   ANDRA ÄGARANDELAR |
| Totalt | S516 | S526 | S536 | S546 |
| MFI (utom centralbanker) | S517 | S526 | S536 | S546 |
| Andra finansförmedlare (OFI) | S518 | S526 | S536 | S546 |
| Försäkringsbolag och pensionsinstitut | S519 | S526 | S536 | S546 |
| Icke-finansiella bolag | S520 | S526 | S536 | S546 |

INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NAT. DENOM. AV EURON

Utestående belopp

Bruttoemissioner

Inlöst belopp

Nettoemissioner

A1

A2

A3

A4

8.   ONOTERADE AKTIER

Totalt

S511

S521

S531

S541

MFI (utom centralbanker)

S512

S522

S532

S542

Andra finansförmedlare (OFI)

S513

S523

S533

S543

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S514

S524

S534

S544

Icke-finansiella bolag

S515

S525

S535

S545

9.   ANDRA ÄGARANDELAR

Totalt

S516

S526

S536

S546

MFI (utom centralbanker)

S517

S526

S536

S546

Andra finansförmedlare (OFI)

S518

S526

S536

S546

Försäkringsbolag och pensionsinstitut

S519

S526

S536

S546

Icke-finansiella bolag

S520

S526

S536

S546

1.   Emittentens hemvist

Emissioner av dotterbolag till enheter med hemvist utanför det rapporterande landet men som är verksamma inom det rapporterande landets ekonomiska territorium måste klassificeras som emissioner av inhemska enheter i det rapporterande landet.

Emissioner av huvudkontor som är belägna inom det rapporterande landets ekonomiska territorium men som är verksamma internationellt måste också betraktas som emissioner av inhemska enheter. Emissioner av huvudkontor eller dotterbolag som är belägna utanför det rapporterande landets ekonomiska territorium men som ägs av enheter med hemvist i det rapporterande landet måste betraktas som emissioner av icke-inhemska enheter. Exempel: En emission som görs av ”Volkswagen Brasilien” anses exempelvis ha gjorts av en enhet med hemvist i Brasilien och inte av en enhet inom det rapporterande landets territorium.

Uppgifterna om emissioner av FVC måste beräknas på bilateral basis genom samverkan mellan BIS och de berörda nationella centralbankerna, så att man kan undvika att emissioner räknas två gånger eller att luckor i uppgifterna uppstår. Emissioner av FVC som uppfyller hemvistkriteriet i ENS 95 och klassificeras som enheter med hemvist i euroområdet måste rapporteras av de nationella centralbankerna och inte av BIS.

2.   Sektorvis uppdelning av emittenterna

En emission måste klassificeras efter sektortillhörigheten för den enhet som ådrar sig den skuld som är knuten till de emitterade värdepapperen. För värdepapper som emitteras genom FVC, varvid den till emissionen knutna skulden belastar moderbolaget och inte detta FVC, är det moderbolagets sektortillhörighet och inte detta FVC som avgör klassificeringen. Exempel: En emission av ett FVC som ägs av Philips måste klassificeras som tillhörande sektorn ”Icke-finansiella bolag” och rapporteras av Nederländerna. Men detta FVC och moderbolaget måste vara belägna i samma land. Om moderbolaget inte har sin hemvist i det rapporterande landet måste detta FVC i stället ses som en ”konstruerad inhemsk statistisk enhet” med hemvist i det rapporterande landet, och emitterande sektor måste vara ”Andra finansförmedlare (OFI)”. Exempel: En emission av Toyota Motor Finance Netherlands BV måste föras till sektorn ”Andra finansförmedlare (OFI)” i Nederländerna eftersom moderbolaget Toyota inte har sin hemvist i Nederländerna.

Sektorklassificeringen omfattar följande nio typer av emittenter:

| — | ECB/nationella centralbanker. |
| --- | --- |

—

ECB/nationella centralbanker.

| — | Monetära finansinstitut (MFI). |
| --- | --- |

—

Monetära finansinstitut (MFI).

| — | Andra finansförmedlare (OFI). |
| --- | --- |

—

Andra finansförmedlare (OFI).

| — | Försäkringsbolag och pensionsinstitut. |
| --- | --- |

—

Försäkringsbolag och pensionsinstitut.

| — | Icke-finansiella bolag. |
| --- | --- |

—

Icke-finansiella bolag.

| — | Staten. |
| --- | --- |

—

Staten.

| — | Delstater och kommuner. |
| --- | --- |

—

Delstater och kommuner.

| — | Sociala trygghetsfonder. |
| --- | --- |

—

Sociala trygghetsfonder.

| — | Internationella institutioner. |
| --- | --- |

—

Internationella institutioner.

Om ett publikt bolag privatiseras genom emission av noterade aktier är det ”Icke-finansiella bolag” som ska vara emitterande sektor. Om ett publikt kreditinstitut privatiseras måste det på motsvarande sätt vara ”Monetära finansinstitut, utom centralbanker” som är emitterande sektor. Om sektorerna ”Hushåll” eller ”Hushållens icke-vinstdrivande organisationer” skulle emittera värdepapper måste sådana emissioner klassificeras som emitterade av ”Icke-finansiella bolag”.

BIS tillämpar vad som visas i nedanstående figur när det gäller förhållandet mellan den sektorvisa uppdelningen av emittenter i BIS databas och den uppdelning som krävs i rapportformulären.

| Sektorvis uppdelning i BIS databas | | Klassificering i rapportformulären |
| --- | --- | --- |
| Centralbanker | → | Nationella centralbanker och ECB |
| Affärsbanker | → | Monetära finansinstitut (MFI) |
| Andra finansförmedlare (OFI) | → | Andra finansförmedlare (OFI) |
| Staten | → | Staten |
| Andra territorialförvaltningsorgan, delstatsmyndigheter | → | Delstater och kommuner |
| Företag | → | Icke-finansiella bolag |
| Internationella institutioner | → | Internationella institutioner (”Övriga utlandet”) |

Sektorvis uppdelning i BIS databas

Klassificering i rapportformulären

Centralbanker

→

Nationella centralbanker och ECB

Affärsbanker

→

Monetära finansinstitut (MFI)

Andra finansförmedlare (OFI)

→

Andra finansförmedlare (OFI)

Staten

→

Staten

Andra territorialförvaltningsorgan, delstatsmyndigheter

→

Delstater och kommuner

Företag

→

Icke-finansiella bolag

Internationella institutioner

→

Internationella institutioner (”Övriga utlandet”)

3.   Emissionernas löptider

Kortfristiga skuldebrev omfattar värdepapper med en ursprunglig löptid av ett år eller mindre, även om de emitteras inom ramen för mer långfristiga faciliteter.

Långfristiga värdepapper omfattar värdepapper med en ursprunglig löptid av mer än ett år. Som långfristiga emissioner klassificeras dessutom dels emissioner med alternativa förfallodagar där den senaste förfallodagen ligger mer än ett år framåt i tiden, dels emissioner med obegränsad löptid. I linje med förslaget i punkt 5.22 i ENS 95 accepteras viss flexibilitet i fråga om löptidsuppdelningen: i undantagsfall kan ”Kortfristiga värdepapper” ha en ursprunglig löptid av två år.

BIS nuvarande metod avviker från detta. BIS betraktar alla euro-företagscertifikat och andra euroväxlar utställda inom ramen för ett kortfristigt program som kortfristiga instrument, och alla instrument utställda inom ramen för ett långfristigt program som långfristiga instrument, oavsett ursprunglig löptid.

Någon ytterligare löptidsuppdelning med två år som gräns, som i MFI-balansräkningsstatistiken, bedöms inte som nödvändig.

4.   Klassificering av emissioner

Emissionerna delas upp i två huvudkategorier: a) skuldebrev, dvs. ”andra värdepapper än aktier” exklusive finansiella derivat (25) och b) ”noterade aktier” med undantag av aktier/andelar i investeringsfonder (26). Privatplaceringar täcks så långt som möjligt. Penningmarknadspapper ingår i skuldebrev. Onoterade aktier och andra ägarandelar kan rapporteras frivilligt som två separata memorandumposter.

Följande instrumentkategorier i BIS-databasen klassificeras som skuldebrev i statistiken över värdepappersemissioner:

| — | Inlåningsbevis. |
| --- | --- |

—

Inlåningsbevis.

| — | Företagscertifikat. |
| --- | --- |

—

Företagscertifikat.

| — | Statsskuldväxlar. |
| --- | --- |

—

Statsskuldväxlar.

| — | Obligationer. |
| --- | --- |

—

Obligationer.

| — | Euro-företagscertifikat (ECP). |
| --- | --- |

—

Euro-företagscertifikat (ECP).

| — | Medelfristiga skuldförbindelser. |
| --- | --- |

—

Medelfristiga skuldförbindelser.

| — | Andra kortfristiga instrument. |
| --- | --- |

—

Andra kortfristiga instrument.

Dessa instrument täcks i statistiken över värdepappersemissioner (ej uttömmande):

| a) | Skuldebrev






  i) | Kortfristiga skuldebrev
  Detta omfattar åtminstone följande instrumentkategorier:






  — | Statsskuldväxlar och andra kortfristiga värdepapper som emitterats av den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Skuldebrev

i)

Kortfristiga skuldebrev

Detta omfattar åtminstone följande instrumentkategorier:

—

Statsskuldväxlar och andra kortfristiga värdepapper som emitterats av den offentliga förvaltningen.

| — | Överlåtbara kortfristiga värdepapper som emitterats av finansiella och icke-finansiella bolag. En mängd olika begrepp används för sådana papper, bl.a. företagscertifikat, växlar, reverser, handelsväxlar, finansväxlar och inlåningsbevis. |
| --- | --- |

—

Överlåtbara kortfristiga värdepapper som emitterats av finansiella och icke-finansiella bolag. En mängd olika begrepp används för sådana papper, bl.a. företagscertifikat, växlar, reverser, handelsväxlar, finansväxlar och inlåningsbevis.

| — | Kortfristiga värdepapper som emitterats med stöd av långfristiga löften om försäljning (Note Issuance Facilities). |
| --- | --- |

—

Kortfristiga värdepapper som emitterats med stöd av långfristiga löften om försäljning (Note Issuance Facilities).

| — | Bankaccepter. |
| --- | --- |

—

Bankaccepter.

| ii) | Långfristiga skuldebrev
  Följande uppräkning innehåller exempel på instrumentkategorier som åtminstone ska ingå:






  — | Innehavarobligationer. |
| --- | --- | --- |

ii)

Långfristiga skuldebrev

Följande uppräkning innehåller exempel på instrumentkategorier som åtminstone ska ingå:

—

Innehavarobligationer.

| — | Förlagsobligationer. |
| --- | --- |

—

Förlagsobligationer.

| — | Obligationer med alternativa förfallodagar, där den senaste ligger mer än ett år framåt i tiden. |
| --- | --- |

—

Obligationer med alternativa förfallodagar, där den senaste ligger mer än ett år framåt i tiden.

| — | Odaterade obligationer eller obligationer med obegränsad löptid (eviga). |
| --- | --- |

—

Odaterade obligationer eller obligationer med obegränsad löptid (eviga).

| — | Skuldförbindelser med rörlig ränta (FRN – floating-rate notes). |
| --- | --- |

—

Skuldförbindelser med rörlig ränta (FRN – floating-rate notes).

| — | Konvertibla obligationer. |
| --- | --- |

—

Konvertibla obligationer.

| — | Säkerställda obligationer. |
| --- | --- |

—

Säkerställda obligationer.

| — | Indexerade värdepapper, vars värde är kopplat till ett prisindex, priset på en råvara eller ett valutakursindex. |
| --- | --- |

—

Indexerade värdepapper, vars värde är kopplat till ett prisindex, priset på en råvara eller ett valutakursindex.

| — | Diskonteringsobligationer. |
| --- | --- |

—

Diskonteringsobligationer.

| — | Nollkupongare. |
| --- | --- |

—

Nollkupongare.

| — | Euroobligationer. |
| --- | --- |

—

Euroobligationer.

| — | Globala obligationer. |
| --- | --- |

—

Globala obligationer.

| — | Privat emitterade obligationer. |
| --- | --- |

—

Privat emitterade obligationer.

| — | Värdepapper tillkomna som resultat av konvertering av lån. |
| --- | --- |

—

Värdepapper tillkomna som resultat av konvertering av lån.

| — | Lån som de facto har blivit överlåtbara. |
| --- | --- |

—

Lån som de facto har blivit överlåtbara.

| — | Förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier antingen i det emitterande bolaget eller i ett annat bolag, så länge de inte har konverterats. Om konverteringsoptionen/teckningsoptionen kan skiljas från det underliggande papperet, betraktas den som ett finansiellt derivat och ingår inte. |
| --- | --- |

—

Förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier antingen i det emitterande bolaget eller i ett annat bolag, så länge de inte har konverterats. Om konverteringsoptionen/teckningsoptionen kan skiljas från det underliggande papperet, betraktas den som ett finansiellt derivat och ingår inte.

| — | Aktier som ger rätt till fast avkastning men som inte ger rätt till tilldelning av resterande värde vid upplösning av bolag, inklusive preferensaktier utan äganderätt. |
| --- | --- |

—

Aktier som ger rätt till fast avkastning men som inte ger rätt till tilldelning av resterande värde vid upplösning av bolag, inklusive preferensaktier utan äganderätt.

| — | Finansiella tillgångar som emitterats i samband med värdepapperiseringen av lån, inteckningslån, kreditkortsfordringar, utestående fordringar och andra tillgångar. |
| --- | --- |

—

Finansiella tillgångar som emitterats i samband med värdepapperiseringen av lån, inteckningslån, kreditkortsfordringar, utestående fordringar och andra tillgångar.

Följande instrumentkategorier ingår inte:

| — | Transaktioner i värdepapper som ingår i återköpsavtal. |
| --- | --- |

—

Transaktioner i värdepapper som ingår i återköpsavtal.

| — | Emissioner av värdepapper som inte är överlåtbara. |
| --- | --- |

—

Emissioner av värdepapper som inte är överlåtbara.

| — | Lån som inte är överlåtbara. |
| --- | --- |

—

Lån som inte är överlåtbara.

Emissioner av långfristiga skuldebrev delas upp i:

| — | Emissioner med fast ränta, dvs. obligationer för vilka den nominella kupongbetalningen inte ändras under värdepapperets löptid. |
| --- | --- |

—

Emissioner med fast ränta, dvs. obligationer för vilka den nominella kupongbetalningen inte ändras under värdepapperets löptid.

| — | Emissioner med rörlig ränta, dvs. obligationer för vilka kupongräntan eller det underliggande kapitalbeloppet kopplas till en ränta eller något annat index, vilket resulterar i en rörlig nominell kupongbetalning under emissionens löptid. |
| --- | --- |

—

Emissioner med rörlig ränta, dvs. obligationer för vilka kupongräntan eller det underliggande kapitalbeloppet kopplas till en ränta eller något annat index, vilket resulterar i en rörlig nominell kupongbetalning under emissionens löptid.

| — | Emissioner av nollkupongare, dvs. instrument som inte betalar ut några periodiska kupongbetalningar. Ofta emitteras sådana obligationer till underkurs och inlöses till nominella värdet. Huvuddelen av underkursen motsvarar den upplupna räntan under obligationens löptid. |
| --- | --- |

—

Emissioner av nollkupongare, dvs. instrument som inte betalar ut några periodiska kupongbetalningar. Ofta emitteras sådana obligationer till underkurs och inlöses till nominella värdet. Huvuddelen av underkursen motsvarar den upplupna räntan under obligationens löptid.

| b) | Noterade aktier
  I kategorin ”Noterade aktier” ingår följande:






  — | Aktier emitterade av aktiebolag. |
| --- | --- | --- |

b)

Noterade aktier

I kategorin ”Noterade aktier” ingår följande:

—

Aktier emitterade av aktiebolag.

| — | Inlösta aktier i aktiebolag. |
| --- | --- |

—

Inlösta aktier i aktiebolag.

| — | Utdelningsaktier emitterade av aktiebolag. |
| --- | --- |

—

Utdelningsaktier emitterade av aktiebolag.

| — | Preferensaktier som ger rätt till del i utdelningen av resterande värde vid upplösning av bolag. De kan vara noterade eller onoterade på en erkänd börs. |
| --- | --- |

—

Preferensaktier som ger rätt till del i utdelningen av resterande värde vid upplösning av bolag. De kan vara noterade eller onoterade på en erkänd börs.

| — | Privatplaceringar där så är möjligt. |
| --- | --- |

—

Privatplaceringar där så är möjligt.

Om ett företag privatiseras och staten behåller en del av aktierna medan övriga aktier noteras på en reglerad marknad, registreras hela värdet av företagets kapital under utestående belopp i kategorin ”Noterade aktier” eftersom samtliga aktier vid varje särskild tidpunkt teoretiskt sett skulle kunna köpas och säljas till marknadsvärdet. Detsamma gäller om en del av aktierna säljs till stora placerare och endast återstoden, dvs. free float, handlas på börsen.

Följande ingår inte i kategorin ”Noterade aktier”:

| — | Utbjudna men inte tecknade aktier. |
| --- | --- |

—

Utbjudna men inte tecknade aktier.

| — | Förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier. De ingår emellertid i kategorin ”Noterade aktier” när de har konverterats till aktier. |
| --- | --- |

—

Förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier. De ingår emellertid i kategorin ”Noterade aktier” när de har konverterats till aktier.

| — | De andelar som har tecknats av komplementärerna i kommanditbolag. |
| --- | --- |

—

De andelar som har tecknats av komplementärerna i kommanditbolag.

| — | Statens tillskott av kapital till internationella organisationer som juridiskt sett är aktiebolag. |
| --- | --- |

—

Statens tillskott av kapital till internationella organisationer som juridiskt sett är aktiebolag.

| — | Emissioner av fondaktier (endast vid emissionstidpunkten) och splitemissioner. Fondaktier och splitemissioner medtas emellertid utan separat angivelse i totalstocken av de noterade aktierna. |
| --- | --- |

—

Emissioner av fondaktier (endast vid emissionstidpunkten) och splitemissioner. Fondaktier och splitemissioner medtas emellertid utan separat angivelse i totalstocken av de noterade aktierna.

5.   Emissionsvaluta

Obligationer där inlösen eller kupongutbetalning sker i en annan valuta än den som obligationen är uttryckt i måste klassificeras efter den valuta som obligationen är uttryckt i. Om en global obligation emitteras i mer än en valuta, ska den rapporteras som om det rörde sig om en separat emission per valuta. Emissioner som är uttryckta i två valutor, till exempel 70 procent i euro och 30 procent i US-dollar, ska där så är möjligt rapporteras i form av separata delar som motsvarar varje valutas andel. Här måste således 70 procent av emissionen rapporteras som emissioner i ”euro/nationella denomineringar av euron” (27) och 30 procent som emissioner i ”övriga valutor”. Om en sådan uppdelning inte kan göras, måste det rapporterande landet i sina nationella förklaringar ange hur uppdelningen har gjorts.

Noterade aktier måste antas ha emitterats i den valuta som gäller i det land där bolaget har sin hemvist; emissioner av aktier i andra valutor finns endast i försumbara volymer eller inte alls. Uppgifterna om noterade aktier avser således enbart alla emissioner som görs av enheter med hemvist i euroområdet.

6.   Tidpunkt för emissionsregistrering

En emission anses äga rum när emittenten erhåller betalning, inte när syndikatet åtar sig emissionsuppdraget.

7.   Avstämning av stockar och flöden

De nationella centralbankerna måste rapportera information om utestående belopp, bruttoemissioner, inlösen och nettoemissioner av kort- och långfristiga skuldebrev samt om noterade aktier.

Nedanstående figur visar sambandet mellan stockar (dvs. utestående belopp) och flöden (dvs. bruttoemissioner, inlösta belopp och nettoemissioner). I praktiken är sambandet mer komplicerat på grund av omvärderingar till följd av pris- och växelkursförändringar, återinvestering av (upplupen) ränta, omklassificeringar, revideringar och andra justeringar (28).

| a) | Utestående emissioner per rapporteringsperiodens slut | ≈ | Utestående emissioner per förra rapporteringsperiodens slut | + | Bruttoemissioner under rapporteringsperioden | – | Inlöst belopp under rapporteringsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | Utestående emissioner per rapporteringsperiodens slut | ≈ | Utestående emissioner per förra rapporteringsperiodens slut | + | Nettoemissioner under rapporteringsperioden | | |

a)

Utestående emissioner per rapporteringsperiodens slut

≈

Utestående emissioner per förra rapporteringsperiodens slut

+

Bruttoemissioner under rapporteringsperioden

–

Inlöst belopp under rapporteringsperioden

b)

Utestående emissioner per rapporteringsperiodens slut

≈

Utestående emissioner per förra rapporteringsperiodens slut

+

Nettoemissioner under rapporteringsperioden

a)   Bruttoemissioner

Bruttoemissionerna under rapporteringsperioden måste omfatta alla emissioner av skuldebrev och noterade aktier där emittenten säljer nyutfärdade värdepapper mot kontant vederlag. Vad som avses är att nya instrument skapas på sedvanligt sätt. En emission anses vara slutförd när betalning sker. Bokföringen av emissioner måste således så nära som möjligt återspegla tidpunkten för betalningen av den underliggande emissionen.

I bruttoemissionerna ingår nyutfärdade aktier som emitteras mot kontant vederlag av bolag som börsnoterats för första gången, inbegripet nybildade bolag och privata bolag som blir publika bolag. I bruttoemissionerna ingår också nyutfärdade aktier som emitteras mot kontant vederlag i samband med privatisering av publika bolag i de fall där aktierna i företaget börsnoteras. Däremot ingår inte emission av fondaktier (29). Bruttoemissioner ska inte rapporteras om ett företag endast börsnoteras utan att det tillförs nytt kapital.

Byte eller överlåtelse av befintliga värdepapper i samband med övertaganden och fusioner ingår inte (30) i rapporterade bruttoemissioner eller inlösta belopp annat än om nya instrument skapas och emitteras mot kontant vederlag av en enhet med hemvist i euroområdet.

Emissioner av värdepapper som efter emissionsdagen kan konverteras till andra instrument måste till en början bokföras som emissioner i den kategori som det ursprungliga instrumentet tillhör. Vid konvertering bokför man en inlösen i den kategorin och behandlar den sedan som bruttoemission med samma belopp i den nya kategorin (31).

b)   Inlösen

Inlöst belopp under rapporteringsperioden omfattar alla fall där emittenten mot kontant vederlag köper tillbaka skuldebrev och noterade aktier av placerare. Här avses reguljär annullering av instrument. Detta omfattar alla skuldebrev som förfaller till inlösen liksom alla fall av förtida inlösen. Företags återköp av egna aktier ingår i de fall där företaget återköper samtliga aktier mot kontant vederlag innan dess associationsform ändras eller där företaget återköper en del av sina aktier mot kontant vederlag, dessa annulleras och företagets eget kapital därigenom minskas. Däremot ingår inte företags återköp av egna aktier i fall där det är fråga om investering i egna aktier (32).

Inlösen får inte rapporteras endast för en avregistrering från börsen.

c)   Nettoemissioner

Nettoemissioner är saldot av beloppet för de emissioner som gjorts och den inlösen som skett under rapporteringsperioden.

De utestående beloppen för noterade aktier måste täcka marknadsvärdet för de inhemska enheternas samtliga noterade aktier. De utestående belopp för noterade aktier som rapporteras av ett land i euroområdet kan därför öka eller minska efter en börsnoterad enhets omlokalisering. Samma sak gäller också i samband med övertaganden och fusioner där instrument inte skapas och emitteras mot kontant vederlag/eller inlöses mot kontant vederlag och annulleras. För att undvika att skuldebrev och noterade aktier räknas två gånger eller att det uppstår luckor i uppgifterna i samband med en emittents omlokalisering till ett annat hemvistland måste de berörda nationella centralbankerna samordna rapporteringstillfället för en sådan händelse bilateralt.

8.   Värdering

Värderingen av värdepappersemissioner har en kurs- eller priskomponent och – om emissionen inte är uttryckt i rapporteringsvalutan – en växelkurskomponent.

De nationella centralbankerna måste rapportera skuldebrev till nominella värdet och noterade aktier till marknadsvärdet (dvs. till transaktionsvärdet). För långfristiga skuldebrev kan de olika emissionskategorierna (fast ränta, rörlig ränta och nollkupongare) värderas med olika metoder, vilket ger en blandad värdering för totalbeloppet. Exempelvis värderas emissioner med fast och rörlig ränta oftast till det nominella värdet, nollkupongare däremot till det faktiskt betalade beloppet. Eftersom nollkupongare i allmänhet utgör bara en liten del av totalbeloppet har ingen kod för blandad värdering införts i kodlistan, utan totalbeloppet av långfristiga skuldebrev rapporteras med koden för nominellt värde (N). I fall där de ovannämnda företeelserna har väsentlig omfattning används koden ”Z” (”ospecificerat”). I situationer där blandad värdering förekommer redovisar de nationella centralbankerna i allmänhet mer detaljerad information på attributnivå i enlighet med attributen i bilaga III.

a)   Värderingens kurs/priskomponent

Stockar och flöden av noterade aktier måste rapporteras till marknadsvärdet, medan stockar och flöden av skuldebrev rapporteras till nominella värdet. Undantag från regeln om att stockar och flöden av skuldebrev ska rapporteras till nominella värdet görs när det gäller diskonteringsobligationer och nollkupongare: emissioner av sådana bokförs med det belopp som faktiskt betalats, dvs. till den diskonterade kursen vid köptillfället, och inlösen på förfallodagen bokförs till nominella värdet. Det utestående beloppet av diskonteringsobligationer och nollkupongare är det faktiskt betalade beloppet plus upplupen ränta såsom framgår nedan.

Formula

där

| A | = | erlagt belopp och upplupen ränta |
| --- | --- | --- |
| E | = | faktiskt värde (belopp som betalats vid emissions- eller inlösenstillfället) |
| P | = | nominellt värde (återbetalas på förfallodagen) |
| T | = | tid till förfallodagen från emissionsdagen (i dagar) |
| t | = | tid som gått sedan emissionsdagen (i dagar) |

A

=

erlagt belopp och upplupen ränta

E

=

faktiskt värde (belopp som betalats vid emissions- eller inlösenstillfället)

P

=

nominellt värde (återbetalas på förfallodagen)

T

=

tid till förfallodagen från emissionsdagen (i dagar)

t

=

tid som gått sedan emissionsdagen (i dagar)

Det kan förekomma vissa skillnader mellan länder i fråga om värderingens kurs/prisaspekt.

Prisvärdering enligt ENS 95, där det krävs att flöden av skuldebrev och aktier ska bokföras till transaktionsvärdet och stockar därav till marknadsvärdet, tillämpas inte i det här sammanhanget.

Enligt BIS nuvarande värderingsregler värderas skuldebrev till nominella värdet och noterade aktier till emissionskursen. För diskonteringsobligationer och nollkupongare måste de rapporterande nationella centralbankerna göra en beräkning av upplupen ränta där detta är möjligt.

b)   Rapporteringsvaluta och värderingens växelkurskomponent

De nationella centralbankerna måste rapportera alla uppgifter till ECB uttryckta i euro, inbegripet historiska serier. Vid omräkning till euro av värdepapper som emitterats av inhemska enheter i övriga valutor (block C) (33) måste de nationella centralbankerna så noggrant som möjligt följa följande principer för växelkursrelaterad värdering, vilka bygger på ENS 95 (34):

| i) | Utestående emissioner måste omräknas till ”euro/nationella denomineringar av euron” med användning av marknadens mittkurs (medelvärdet av köp- och säljkurs för den berörda valutan) vid rapporteringsperiodens slut, dvs. per stängningsdags sista bankdagen i rapporteringsperioden. |
| --- | --- |

i)

Utestående emissioner måste omräknas till ”euro/nationella denomineringar av euron” med användning av marknadens mittkurs (medelvärdet av köp- och säljkurs för den berörda valutan) vid rapporteringsperiodens slut, dvs. per stängningsdags sista bankdagen i rapporteringsperioden.

| ii) | Bruttoemissioner och inlösta belopp måste omräknas till ”euro/nationella denomineringar av euron” med användning av marknadens mittkurs vid betalningstillfället. Om det inte är möjligt att exakt fastställa den växelkurs som gäller för denna omräkning, får den kurs som vid betalningstillfället ligger närmast marknadens mittkurs användas. |
| --- | --- |

ii)

Bruttoemissioner och inlösta belopp måste omräknas till ”euro/nationella denomineringar av euron” med användning av marknadens mittkurs vid betalningstillfället. Om det inte är möjligt att exakt fastställa den växelkurs som gäller för denna omräkning, får den kurs som vid betalningstillfället ligger närmast marknadens mittkurs användas.

När det gäller perioder före den 1 januari 1999 måste de nationella centralbankerna så noga som möjligt följa dessa ENS 95-normer när de räknar om alla emitterade belopp, inlösta belopp och utestående belopp uttryckta i icke-inhemsk valuta till de rapporterande ländernas euro/nationella denomineringar av euro. Innan tidsserierna rapporteras till ECB ska de i sin helhet räknas om till euro med användning av de oåterkalleliga omräkningskurserna per den 31 december 1998.

BIS rapporterar till ECB alla emissioner uttryckta i ”euro/nationella denomineringar av euron” (block B) som görs av enheter med hemvist i ”Övriga utlandet”. Dessa uppgifter uttrycks i US-dollar och i samband med detta används växelkurser per periodsluten för utestående belopp och periodens växelkursgenomsnitt för emissioner och inlösen. ECB räknar om alla uppgifter till euro enligt samma princip som BIS använder. För tiden före den 1 januari 1999 måste i stället växelkursen mellan ecu och US-dollar användas.

9.   Begreppsmässig enhetlighet

Statistiken över värdepappersemissioner stämmer överens med MFI-balansräkningsstatistiken när det gäller MFI:s emissioner av överlåtbara instrument. Det råder begreppsmässig enhetlighet i fråga om vilka instrument och MFI-emittenter som täcks, liksom i fråga om indelningen av instrumenten i löptidskategorier och uppdelningen efter valuta. Däremot finns det skillnader i värderingsprinciper (nominella värdet används för statistiken över värdepappersemissioner, marknadsvärdet för MFI-balansräkningsstatistiken). Bortsett från detta redovisas för varje rapporterande land i statistiken över värdepappersemissioner det utestående beloppet för värdepapper emitterade av MFI som motsvarar posterna 11 (”Emitterade skuldebrev”) och 12 (”Penningmarknadspapper”) på skuldsidan av balansräkningen för MFI-sektorn. För statistiken över värdepappersemissioner definieras ”kortfristiga värdepapper” som summan av ”Penningmarknadspapper” och ”Emitterade skuldebrev upp till 1 år”. ”Långfristiga värdepapper” är lika med summan av ”Emitterade skuldebrev över 1 år och upp till 2 år” och ”Emitterade skuldebrev över 2 år”.

De nationella centralbankerna måste se över täckningen för statistiken över värdepappersemissioner och MFI-balansräkningsstatistiken, och i förekommande fall redovisa begreppsmässiga skillnader dem emellan till ECB. Enhetligheten kontrolleras på tre olika plan i fråga om a) emissioner av ”nationella centralbanker” i ”euro/nationella denomineringar av euron”, b) emissioner av ”monetära finansinstitut, utom centralbanker” i ”euro/nationella denomineringar av euron” och c) emissioner av ”monetära finansinstitut, utom centralbanker” i ”övriga valutor”. Mindre skillnader får förekomma eftersom statistiken över värdepappersemissioner och MFI-balansräkningsstatistiken hämtas från nationella rapporteringssystem som tjänar olika syften.

10.   Krav på uppgifter

ECB förväntar sig statistiska uppgifter från varje land för varje tillämplig tidsserie. Om en viss post inte är tillämplig i ett visst land, ska de nationella centralbankerna utan dröjsmål anmäla detta skriftligen till ECB och lämna en förklaring. Om en viss företeelse inte existerar får de nationella centralbankerna ett tillfälligt undantag från kravet att rapportera motsvarande tidsserie. Sådana fall och andra avvikelser från den rapporteringsordning som beskrivs i bilaga III måste också anmälas. De måste också informera ECB varje gång en revidering med tillhörande förklaring rapporteras.

Avsnitt 3 —   Nationella förklaringar

Varje nationell centralbank måste lämna en rapport där den beskriver de uppgifter som lämnas i detta sammanhang. Rapporten täcker de ämnen som beskrivs nedan och följer så långt möjligt den föreslagna utformningen. De nationella centralbankerna ska lämna tilläggsinformation i de fall där de rapporterade uppgifterna avviker från denna riktlinje eller där inga uppgifter lämnas samt vad gäller orsakerna till sådana fall. De ska sända rapporten till ECB som ett Word-dokument via Cebamail. Rapporten får inte sändas senare än uppgifterna.

| 1. | Uppgiftskällor/system för uppgiftsinsamling: Här redovisas information om vilka uppgiftskällor som har använts för att sammanställa statistik över värdepappersemissioner: förvaltningskällor för statliga emissioner, direktrapportering från monetära finansinstitut och andra institut samt tidningar och dataleverantörer som International Financial Review etc. De nationella centralbankerna måste ange om uppgifterna samlas in och lagras emissionsvis och vilka kriterier som har använts. Om uppgifterna i stället samlas in och lagras i form av totalbelopp för enskilda emittenters emissioner under rapporteringsperioden, vilket kan förekomma i system för direktrapportering, ska detta anges. Där direktrapportering förekommer måste de nationella centralbankerna redovisa vilka kriterier som används för identifiering av rapporterande enheter och vilken information dessa enheter måste lämna. |
| --- | --- |

1.

Uppgiftskällor/system för uppgiftsinsamling: Här redovisas information om vilka uppgiftskällor som har använts för att sammanställa statistik över värdepappersemissioner: förvaltningskällor för statliga emissioner, direktrapportering från monetära finansinstitut och andra institut samt tidningar och dataleverantörer som International Financial Review etc. De nationella centralbankerna måste ange om uppgifterna samlas in och lagras emissionsvis och vilka kriterier som har använts. Om uppgifterna i stället samlas in och lagras i form av totalbelopp för enskilda emittenters emissioner under rapporteringsperioden, vilket kan förekomma i system för direktrapportering, ska detta anges. Där direktrapportering förekommer måste de nationella centralbankerna redovisa vilka kriterier som används för identifiering av rapporterande enheter och vilken information dessa enheter måste lämna.

| 2. | Sammanställningsförfaranden: Här beskrivs kortfattat den metod som använts för att sammanställa uppgifterna, till exempel aggregering av information om enskilda värdepappersemissioner. Dessutom anges hur befintliga tidsserier framställs och om de offentliggörs eller ej. |
| --- | --- |

2.

Sammanställningsförfaranden: Här beskrivs kortfattat den metod som använts för att sammanställa uppgifterna, till exempel aggregering av information om enskilda värdepappersemissioner. Dessutom anges hur befintliga tidsserier framställs och om de offentliggörs eller ej.

| 3. | Emittentens hemvist: Här måste de nationella centralbankerna ange om det är möjligt att fullt ut tillämpa definitionen av ”hemvist”/”inhemsk” enligt ENS 95 (och IMF) vid klassificeringen av emissioner. Om detta inte är möjligt eller enbart till viss del, måste de ge en fullständig förklaring av de kriterier som faktiskt använts. |
| --- | --- |

3.

Emittentens hemvist: Här måste de nationella centralbankerna ange om det är möjligt att fullt ut tillämpa definitionen av ”hemvist”/”inhemsk” enligt ENS 95 (och IMF) vid klassificeringen av emissioner. Om detta inte är möjligt eller enbart till viss del, måste de ge en fullständig förklaring av de kriterier som faktiskt använts.

| 4. | Sektorvis uppdelning av emittenter: Här måste de nationella centralbankerna ange avvikelser från den sektorklassificering av emittenter som redovisas i avsnitt 2.2. Både upptäckta avvikelser och eventuella gråzoner måste förklaras. |
| --- | --- |

4.

Sektorvis uppdelning av emittenter: Här måste de nationella centralbankerna ange avvikelser från den sektorklassificering av emittenter som redovisas i avsnitt 2.2. Både upptäckta avvikelser och eventuella gråzoner måste förklaras.

| 5. | Emissionsvaluta: Här måste de nationella centralbankerna förklara avvikelser från vad som sägs i dessa anvisningar i de fall där det inte finns möjlighet att dela upp en emission i dess komponenter med olika emissionsvaluta. Nationella centralbanker som inte för alla värdepapper kan göra åtskillnad mellan emissioner i den lokala valutan, i andra denomineringar i euro/nationella denomineringar av euron och i övriga valutor, måste här beskriva hur de olika emissionerna har klassificerats och ange totalbeloppet av emissioner som inte fördelats på vederbörligt sätt så att ECB kan få en uppfattning om omfattningen av den missvisning som uppstått. |
| --- | --- |

5.

Emissionsvaluta: Här måste de nationella centralbankerna förklara avvikelser från vad som sägs i dessa anvisningar i de fall där det inte finns möjlighet att dela upp en emission i dess komponenter med olika emissionsvaluta. Nationella centralbanker som inte för alla värdepapper kan göra åtskillnad mellan emissioner i den lokala valutan, i andra denomineringar i euro/nationella denomineringar av euron och i övriga valutor, måste här beskriva hur de olika emissionerna har klassificerats och ange totalbeloppet av emissioner som inte fördelats på vederbörligt sätt så att ECB kan få en uppfattning om omfattningen av den missvisning som uppstått.

| 6. | Klassificering av emissioner: De nationella centralbankerna måste här lämna heltäckande information om vilken typ av värdepapper som omfattas av de nationella uppgifterna, inbegripet deras nationella benämningar. Om det är känt att täckningen är ofullständig, måste de nationella centralbankerna förklara de luckor som finns.






  — | Privatplaceringar: De nationella centralbankerna måste ange om sådana ingår i de rapporterade uppgifterna eller ej. |
| --- | --- | --- |

6.

Klassificering av emissioner: De nationella centralbankerna måste här lämna heltäckande information om vilken typ av värdepapper som omfattas av de nationella uppgifterna, inbegripet deras nationella benämningar. Om det är känt att täckningen är ofullständig, måste de nationella centralbankerna förklara de luckor som finns.

—

Privatplaceringar: De nationella centralbankerna måste ange om sådana ingår i de rapporterade uppgifterna eller ej.

| — | Bankaccepter: Om bankaccepter är överlåtbara och ingår i de rapporterade uppgifterna för kortfristiga skuldebrev, måste den rapporterande nationella centralbanken i sina nationella förklaringar redovisa hur dessa instrument registreras och vilka egenskaper som kännetecknar dem i det landet. |
| --- | --- |

—

Bankaccepter: Om bankaccepter är överlåtbara och ingår i de rapporterade uppgifterna för kortfristiga skuldebrev, måste den rapporterande nationella centralbanken i sina nationella förklaringar redovisa hur dessa instrument registreras och vilka egenskaper som kännetecknar dem i det landet.

| — | Noterade aktier: De nationella centralbankerna måste ange om onoterade aktier eller andra ägarandelar ingår i de rapporterade uppgifterna samt redovisa en skattning av beloppet för onoterade aktier och/eller andra ägarandelar, så att det blir möjligt att bedöma omfattningen av den missvisning som uppstår. De nationella centralbankerna måste i sina nationella förklaringar ange om det finns några kända luckor i täckningen av noterade aktier. |
| --- | --- |

—

Noterade aktier: De nationella centralbankerna måste ange om onoterade aktier eller andra ägarandelar ingår i de rapporterade uppgifterna samt redovisa en skattning av beloppet för onoterade aktier och/eller andra ägarandelar, så att det blir möjligt att bedöma omfattningen av den missvisning som uppstår. De nationella centralbankerna måste i sina nationella förklaringar ange om det finns några kända luckor i täckningen av noterade aktier.

| 7. | Uppdelning av långfristiga värdepapper: Om summan av värdepapper med fast ränta, värdepapper med rörlig ränta och nollkupongare avviker från totalbeloppet för kategorin ”Långfristiga skuldebrev”, måste de nationella centralbankerna här redovisa för vilka typer av långfristiga värdepapper det saknas uppdelning och vilka belopp detta motsvarar. |
| --- | --- |

7.

Uppdelning av långfristiga värdepapper: Om summan av värdepapper med fast ränta, värdepapper med rörlig ränta och nollkupongare avviker från totalbeloppet för kategorin ”Långfristiga skuldebrev”, måste de nationella centralbankerna här redovisa för vilka typer av långfristiga värdepapper det saknas uppdelning och vilka belopp detta motsvarar.

| 8. | Emissionernas löptider: Om det inte är möjligt att följa den strikta definitionen mellan kortfristiga och långfristiga värdepapper, måste de nationella centralbankerna i de nationella förklaringarna ange var de rapporterade uppgifterna avviker. |
| --- | --- |

8.

Emissionernas löptider: Om det inte är möjligt att följa den strikta definitionen mellan kortfristiga och långfristiga värdepapper, måste de nationella centralbankerna i de nationella förklaringarna ange var de rapporterade uppgifterna avviker.

| 9. | Inlösen: De nationella centralbankerna måste redovisa hur de får fram informationen om inlöst belopp och om detta sker genom direktrapportering eller genom beräkning av restvärde. |
| --- | --- |

9.

Inlösen: De nationella centralbankerna måste redovisa hur de får fram informationen om inlöst belopp och om detta sker genom direktrapportering eller genom beräkning av restvärde.

| 10. | Värderingens kurs/priskomponent: I de nationella förklaringarna måste de nationella centralbankerna i detalj ange vilket förfarande de använder för värdering av a) kortfristiga skuldebrev, b) långfristiga skuldebrev, c) diskonteringsobligationer och d) noterade aktier. Om stockar och flöden värderas på annat sätt måste detta förklaras här. |
| --- | --- |

10.

Värderingens kurs/priskomponent: I de nationella förklaringarna måste de nationella centralbankerna i detalj ange vilket förfarande de använder för värdering av a) kortfristiga skuldebrev, b) långfristiga skuldebrev, c) diskonteringsobligationer och d) noterade aktier. Om stockar och flöden värderas på annat sätt måste detta förklaras här.

| 11. | Rapporteringsfrekvens, tidsfrister och räckvidd: Här måste anges i vilken utsträckning de sammanställda uppgifterna har tillhandahållits i enlighet med användarkraven, dvs. en tidsfrist på fem veckor för månatliga uppgifter. Information om längden på tidsserien måste också lämnas här. Dessutom ska här i förekommande fall rapporteras avbrott i serier, exempelvis förändringar i fråga om vilka värdepapper som omfattas. |
| --- | --- |

11.

Rapporteringsfrekvens, tidsfrister och räckvidd: Här måste anges i vilken utsträckning de sammanställda uppgifterna har tillhandahållits i enlighet med användarkraven, dvs. en tidsfrist på fem veckor för månatliga uppgifter. Information om längden på tidsserien måste också lämnas här. Dessutom ska här i förekommande fall rapporteras avbrott i serier, exempelvis förändringar i fråga om vilka värdepapper som omfattas.

| 12. | Revideringar: För gjorda revideringar förklaras här kortfattat skäl och omfattning. |
| --- | --- |

12.

Revideringar: För gjorda revideringar förklaras här kortfattat skäl och omfattning.

| 13. | Skattning av täckningen för olika instrumentkategorier med inhemska emittenter: De nationella centralbankerna måste redovisa nationella skattningar av täckningen för varje instrumentkategori med inhemska emittenter, dvs. för emissioner av kortfristiga värdepapper, av långfristiga värdepapper och av noterade aktier i den lokala valutan, i andra denomineringar i euro/nationella denomineringar av euron, inbegripet ecu, och i övriga valutor, i enlighet med nedanstående tabell. I skattningarna av ”täckning i procent” ska för varje kategori anges täckningen som andel av det totala emissionsbeloppet, som ska anges under respektive rubrik enligt rapporteringsanvisningarna. Korta beskrivningar kan lämnas under ”kommentarer”. De nationella centralbankerna måste också i förekommande fall ange förändringar i täckningen som föranletts av EMU. | Täckning i procent: | Kommentarer: |
| --- | --- | --- | --- |
| Emissioner i euro/nationella denomineringar av euro | Lokal denominering | STS | | |
| LTS | | |
| QUS | | |
| Euro/övriga nationella denomineringar av euron än den lokala valutan, inbegripet ecu | STS | | |
| LTS | | |
| I övriga valutor | | STS | | |
| | LTS | | |
| STS= kortfristiga skuldebrev.
  LTS= långfristiga skuldebrev.
  QUS= noterade aktier. |

13.

Skattning av täckningen för olika instrumentkategorier med inhemska emittenter: De nationella centralbankerna måste redovisa nationella skattningar av täckningen för varje instrumentkategori med inhemska emittenter, dvs. för emissioner av kortfristiga värdepapper, av långfristiga värdepapper och av noterade aktier i den lokala valutan, i andra denomineringar i euro/nationella denomineringar av euron, inbegripet ecu, och i övriga valutor, i enlighet med nedanstående tabell. I skattningarna av ”täckning i procent” ska för varje kategori anges täckningen som andel av det totala emissionsbeloppet, som ska anges under respektive rubrik enligt rapporteringsanvisningarna. Korta beskrivningar kan lämnas under ”kommentarer”. De nationella centralbankerna måste också i förekommande fall ange förändringar i täckningen som föranletts av EMU.

Täckning i procent:

Kommentarer:

Emissioner i euro/nationella denomineringar av euro

Lokal denominering

STS

LTS

QUS

Euro/övriga nationella denomineringar av euron än den lokala valutan, inbegripet ecu

STS

LTS

I övriga valutor

STS

LTS

STS= kortfristiga skuldebrev.

LTS= långfristiga skuldebrev.

QUS= noterade aktier.

DEL 13

Ytterligare månadsstatistik över MFI:s räntesatser (ska överföras till ECB före stängningsdags den 19:e arbetsdagen efter referensmånadens slut)

Tabell 1

Nya lån till icke-finansiella bolag

| | Sektor | Typ av instrument | Tidsperiod för första räntebestämning | Indikator för nya avtal | Rapporteringskrav |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till icke-finansiella bolag | Lån upp till 1 miljon euro | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 24 | AAR/NDER, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 25 | AAR/NDER, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 26 | AAR/NDER, belopp |
| Lån över 1 miljon euro | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 27 | AAR/NDER, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 28 | AAR/NDER, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 29 | AAR/NDER, belopp |

Sektor

Typ av instrument

Tidsperiod för första räntebestämning

Indikator för nya avtal

Rapporteringskrav

Utlåning i euro

Till icke-finansiella bolag

Lån upp till 1 miljon euro

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

24

AAR/NDER, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

25

AAR/NDER, belopp

Första räntebestämning över 5 år

26

AAR/NDER, belopp

Lån över 1 miljon euro

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

27

AAR/NDER, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

28

AAR/NDER, belopp

Första räntebestämning över 5 år

29

AAR/NDER, belopp

| 1. | När det gäller statistiken över MFI:s räntesatser (MIR) ska nya lån till icke-finansiella bolag omfatta alla andra lån än revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar enligt definitionen i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). En överenskommen årlig ränta (AAR) eller en snävt definierad effektiv ränta (NDER) rapporteras för de kategorier som ingår i tabell 1. Rapporteringen av AAR/NDER ska åtföljas av de relaterade volymerna på de nya avtalen. Indikatorerna 24–29 beräknas på grundval av posterna 37–54 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). Räntorna beräknas som viktade medeltal av motsvarande poster i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), medan volymerna på de nya avtalen ska vara summan av motsvarande poster i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). |
| --- | --- |

1.

När det gäller statistiken över MFI:s räntesatser (MIR) ska nya lån till icke-finansiella bolag omfatta alla andra lån än revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar enligt definitionen i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). En överenskommen årlig ränta (AAR) eller en snävt definierad effektiv ränta (NDER) rapporteras för de kategorier som ingår i tabell 1. Rapporteringen av AAR/NDER ska åtföljas av de relaterade volymerna på de nya avtalen. Indikatorerna 24–29 beräknas på grundval av posterna 37–54 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). Räntorna beräknas som viktade medeltal av motsvarande poster i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), medan volymerna på de nya avtalen ska vara summan av motsvarande poster i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34).

Tabell 2

Revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit)

| | Sektor | Typ av instrument | Indikator för nya avtal | Rapporteringskrav |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till hushåll | Revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortskredit (både oäkta kreditkortskredit, dvs. så kallad komfortkredit, och äkta kreditkortskredit) | 86 | AAR/NDER, belopp |
| Till icke-finansiella bolag | Revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortskredit (både oäkta kreditkortskredit, dvs. så kallad komfortkredit, och äkta kreditkortskredit) | 87 | AAR/NDER, belopp |

Sektor

Typ av instrument

Indikator för nya avtal

Rapporteringskrav

Utlåning i euro

Till hushåll

Revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortskredit (både oäkta kreditkortskredit, dvs. så kallad komfortkredit, och äkta kreditkortskredit)

86

AAR/NDER, belopp

Till icke-finansiella bolag

Revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortskredit (både oäkta kreditkortskredit, dvs. så kallad komfortkredit, och äkta kreditkortskredit)

87

AAR/NDER, belopp

| 2. | När det gäller statistiken över MFI:s räntesatser (MIR) ska revolverande lån, checkräkningskrediter samt oäkta kreditkortskredit (komfortkredit) och äkta kreditkortskredit ha den betydelse som framgår av bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), oavsett första tidsperiod för räntebestämning. Straffavgift för övertrassering som tillämpas som en del av övriga avgifter, till exempel i form av speciella avgifter, omfattas inte av en överenskommen årlig ränta enligt definitionen i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). En överenskommen årlig ränta eller en snävt definierad effektiv ränta rapporteras för de kategorier som ingår i tabell 2. Rapporteringen av en överenskommen årlig ränta/en snävt definierad effektiv ränta ska åtföljas av de relaterade volymerna på de nya avtalen. |
| --- | --- |

2.

När det gäller statistiken över MFI:s räntesatser (MIR) ska revolverande lån, checkräkningskrediter samt oäkta kreditkortskredit (komfortkredit) och äkta kreditkortskredit ha den betydelse som framgår av bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), oavsett första tidsperiod för räntebestämning. Straffavgift för övertrassering som tillämpas som en del av övriga avgifter, till exempel i form av speciella avgifter, omfattas inte av en överenskommen årlig ränta enligt definitionen i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). En överenskommen årlig ränta eller en snävt definierad effektiv ränta rapporteras för de kategorier som ingår i tabell 2. Rapporteringen av en överenskommen årlig ränta/en snävt definierad effektiv ränta ska åtföljas av de relaterade volymerna på de nya avtalen.

| 3. | När det gäller revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortskredit (både oäkta kreditkortskredit, dvs. så kallad komfortkredit, och äkta kreditkortskredit) motsvarar emellertid begreppet ”volymer på de nya avtalen” utestående belopp. Indikatorerna 86 och 87 beräknas på grundval av posterna 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), och de utestående beloppen rapporteras för kreditkortskredit (både oäkta kreditkortskredit, dvs. så kallad komfortkredit, och äkta kreditkortskredit) samt revolverande lån och checkräkningskrediter i enlighet med bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Räntorna beräknas som viktade medeltal av motsvarande poster i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), med en nollränta för komfortkredit. Indikatorerna 86 och 87 syftar till att säkerställa kontinuiteten med indikatorerna 12 och 23 (”checkräkningskrediter”) enligt den tidigare definitionen i Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) (35), dvs. innan de ändrades genom Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 290/2009 (ECB/2009/7) (36). |
| --- | --- |

3.

När det gäller revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortskredit (både oäkta kreditkortskredit, dvs. så kallad komfortkredit, och äkta kreditkortskredit) motsvarar emellertid begreppet ”volymer på de nya avtalen” utestående belopp. Indikatorerna 86 och 87 beräknas på grundval av posterna 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), och de utestående beloppen rapporteras för kreditkortskredit (både oäkta kreditkortskredit, dvs. så kallad komfortkredit, och äkta kreditkortskredit) samt revolverande lån och checkräkningskrediter i enlighet med bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Räntorna beräknas som viktade medeltal av motsvarande poster i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), med en nollränta för komfortkredit. Indikatorerna 86 och 87 syftar till att säkerställa kontinuiteten med indikatorerna 12 och 23 (”checkräkningskrediter”) enligt den tidigare definitionen i Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) (35), dvs. innan de ändrades genom Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 290/2009 (ECB/2009/7) (36).

Tabell 3

Räntor på omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella bolag

| | Sektor | Typ av instrument | Ursprunglig löptid, uppsägningsperiod, första räntebindningsperiod | Indikator för nya avtal | Rapporteringskrav |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omförhandlade lån i euro | Till hushåll | För konsumtion | totalt | 88 | AAR/NDER |
| För bostadsköp | totalt | 89 | AAR/NDER |
| För andra ändamål | totalt | 90 | AAR/NDER |
| Till icke-finansiella bolag | totalt | 91 | AAR/NDER |

Sektor

Typ av instrument

Ursprunglig löptid, uppsägningsperiod, första räntebindningsperiod

Indikator för nya avtal

Rapporteringskrav

Omförhandlade lån i euro

Till hushåll

För konsumtion

totalt

88

AAR/NDER

För bostadsköp

totalt

89

AAR/NDER

För andra ändamål

totalt

90

AAR/NDER

Till icke-finansiella bolag

totalt

91

AAR/NDER

| 4. | När det gäller statistiken över MFI:s räntesatser (MIR) ska omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella bolag omfatta alla avtal på nya lån som inte utgörs av revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar och som är beviljade men ännu inte återbetalade vid omförhandlingstidpunkten. För lån som överförs från ett annat institut avser omförhandling avtal på nya lån som har beviljats av det institut som säljer eller överlåter lånet. Utöver de volymer som krävs enligt förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) ska endast en överenskommen årlig ränta eller en snävt definierad effektiv ränta rapporteras för de kategorier som ingår i tabell 3 efter. |
| --- | --- |

4.

När det gäller statistiken över MFI:s räntesatser (MIR) ska omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella bolag omfatta alla avtal på nya lån som inte utgörs av revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar och som är beviljade men ännu inte återbetalade vid omförhandlingstidpunkten. För lån som överförs från ett annat institut avser omförhandling avtal på nya lån som har beviljats av det institut som säljer eller överlåter lånet. Utöver de volymer som krävs enligt förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) ska endast en överenskommen årlig ränta eller en snävt definierad effektiv ränta rapporteras för de kategorier som ingår i tabell 3 efter.

DEL 14

Urval av den faktiska rapporterande populationen och upprätthållande av konsistenta urval för statistiken över MFI:s räntesatser

Avsnitt 1 —   Urval av den faktiska rapporterande populationen

1.   Övergripande urvalsförfarande

| 1. | De nationella centralbankerna ska tillämpa det förfarande som anges i figuren nedan för att välja ut uppgiftslämnare för insamling av statistiken över MFI:s räntesatser i enlighet med förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). Förfarandet definieras enligt följande: |
| --- | --- |

1.

De nationella centralbankerna ska tillämpa det förfarande som anges i figuren nedan för att välja ut uppgiftslämnare för insamling av statistiken över MFI:s räntesatser i enlighet med förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). Förfarandet definieras enligt följande:

Image

2.   Census eller urval

| 2. | Varje nationell centralbank ska välja sina uppgiftslämnare bland monetära finansinstitut exklusive centralbanker och penningmarknadsfonder inom den referenspopulation av uppgiftslämnare som har sin hemvist i samma medlemsstat i euroområdet som den nationella centralbanken. |
| --- | --- |

2.

Varje nationell centralbank ska välja sina uppgiftslämnare bland monetära finansinstitut exklusive centralbanker och penningmarknadsfonder inom den referenspopulation av uppgiftslämnare som har sin hemvist i samma medlemsstat i euroområdet som den nationella centralbanken.

| 3. | För att välja uppgiftslämnare ska den nationella centralbanken antingen tillämpa census eller följa en urvalsmetod som är i linje med de kriterier som fastställs i följande punkter. |
| --- | --- |

3.

För att välja uppgiftslämnare ska den nationella centralbanken antingen tillämpa census eller följa en urvalsmetod som är i linje med de kriterier som fastställs i följande punkter.

| 4. | Om census används, ska den nationella centralbanken begära att varje inhemskt monetärt finansinstitut inom referenspopulationen av uppgiftslämnare rapporterar statistik över MFI:s räntesatser. De variabler som ska samlas in genom census är räntesatserna och beloppen för nya avtal och räntesatserna på utestående belopp. |
| --- | --- |

4.

Om census används, ska den nationella centralbanken begära att varje inhemskt monetärt finansinstitut inom referenspopulationen av uppgiftslämnare rapporterar statistik över MFI:s räntesatser. De variabler som ska samlas in genom census är räntesatserna och beloppen för nya avtal och räntesatserna på utestående belopp.

| 5. | Om urval används, ska endast ett urval av monetära finansinstitut inom referenspopulationen av uppgiftslämnare uppmanas lämna uppgifter. De variabler som ska skattas genom urval är räntesatserna och beloppen för nya avtal och räntesatserna på utestående belopp. De anges som urvalsvariabler. För att minimera risken för att resultatet av en urvalsundersökning avviker från de verkliga (okända) värdena i referenspopulationen av uppgiftslämnare ska urvalet konstrueras på ett sådant sätt att det är representativt för referenspopulationen av uppgiftslämnare. Med avseende på statistiken över MFI:s räntesatser ska ett urval anses representativt om alla de kännetecken som är av betydelse för statistiken över MFI:s räntesatser och som hör till referenspopulationen av uppgiftslämnare också avspeglas i urvalet. Vid det första urvalet får de nationella centralbankerna använda lämpliga proxyvariabler och modeller för att ta fram urvalssystemet även om underliggande uppgifter, som härrör från befintliga källor, kanske inte helt och hållet stämmer med definitionerna i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). |
| --- | --- |

5.

Om urval används, ska endast ett urval av monetära finansinstitut inom referenspopulationen av uppgiftslämnare uppmanas lämna uppgifter. De variabler som ska skattas genom urval är räntesatserna och beloppen för nya avtal och räntesatserna på utestående belopp. De anges som urvalsvariabler. För att minimera risken för att resultatet av en urvalsundersökning avviker från de verkliga (okända) värdena i referenspopulationen av uppgiftslämnare ska urvalet konstrueras på ett sådant sätt att det är representativt för referenspopulationen av uppgiftslämnare. Med avseende på statistiken över MFI:s räntesatser ska ett urval anses representativt om alla de kännetecken som är av betydelse för statistiken över MFI:s räntesatser och som hör till referenspopulationen av uppgiftslämnare också avspeglas i urvalet. Vid det första urvalet får de nationella centralbankerna använda lämpliga proxyvariabler och modeller för att ta fram urvalssystemet även om underliggande uppgifter, som härrör från befintliga källor, kanske inte helt och hållet stämmer med definitionerna i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34).

3.   Stratifiering av referenspopulationen av uppgiftslämnare

| 6. | För att säkerställa att urvalet är representativt ska varje nationell centralbank som väljer urvalsmetoden för statistiken över MFI:s räntesatser på lämpligt sätt stratifiera referenspopulationen av uppgiftslämnare innan någon uppgiftslämnare tas ut. Stratifiering inbegriper att referenspopulationen av uppgiftslämnare N indelas i underpopulationer eller strata N1, N2, N3... NL. Dessa indelningar i underpopulationer eller strata ska inte överlappa varandra och ska tillsammans omfatta referenspopulationen av uppgiftslämnare:
  N1 + N2 + N3 + ... + NL = N |
| --- | --- |

6.

För att säkerställa att urvalet är representativt ska varje nationell centralbank som väljer urvalsmetoden för statistiken över MFI:s räntesatser på lämpligt sätt stratifiera referenspopulationen av uppgiftslämnare innan någon uppgiftslämnare tas ut. Stratifiering inbegriper att referenspopulationen av uppgiftslämnare N indelas i underpopulationer eller strata N1, N2, N3... NL. Dessa indelningar i underpopulationer eller strata ska inte överlappa varandra och ska tillsammans omfatta referenspopulationen av uppgiftslämnare:

N1 + N2 + N3 + ... + NL = N

| 7. | De nationella centralbankerna ska definiera stratifieringskriterier som möjliggör indelning av referenspopulationen av uppgiftslämnare i homogena strata. Strata ska anses vara homogena om summan av variationen inom strata av urvalsvariabler är betydligt lägre än den totala variationen inom hela den faktiska rapporterande populationen (37). Stratifieringskriterierna ska kopplas till statistiken över MFI:s räntesatser, dvs. det ska finnas ett samband mellan stratifieringskriterierna och de räntesatser och belopp som ska skattas utifrån urvalet. |
| --- | --- |

7.

De nationella centralbankerna ska definiera stratifieringskriterier som möjliggör indelning av referenspopulationen av uppgiftslämnare i homogena strata. Strata ska anses vara homogena om summan av variationen inom strata av urvalsvariabler är betydligt lägre än den totala variationen inom hela den faktiska rapporterande populationen (37). Stratifieringskriterierna ska kopplas till statistiken över MFI:s räntesatser, dvs. det ska finnas ett samband mellan stratifieringskriterierna och de räntesatser och belopp som ska skattas utifrån urvalet.

| 8. | De nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden ska identifiera åtminstone ett stratifieringskriterium för att säkerställa att urvalet av monetära finansinstitut är representativt för den medlemsstaten i euroområdet och att urvalsfelet är litet. Under idealiska förhållanden definierar de nationella centralbankerna en hierarki av stratifieringskriterier. Dessa ska ta hänsyn till de nationella omständigheterna och följaktligen vara specifika för varje medlemsstat i euroområdet. |
| --- | --- |

8.

De nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden ska identifiera åtminstone ett stratifieringskriterium för att säkerställa att urvalet av monetära finansinstitut är representativt för den medlemsstaten i euroområdet och att urvalsfelet är litet. Under idealiska förhållanden definierar de nationella centralbankerna en hierarki av stratifieringskriterier. Dessa ska ta hänsyn till de nationella omständigheterna och följaktligen vara specifika för varje medlemsstat i euroområdet.

| 9. | Urvalet av uppgiftslämnare ska göras i form av urval från icke klassindelad population efter det att alla strata definierats. Först på detta stadium dras uppgiftslämnare från referenspopulationen av uppgiftslämnare. Ingen mellanliggande dragning får utföras. |
| --- | --- |

9.

Urvalet av uppgiftslämnare ska göras i form av urval från icke klassindelad population efter det att alla strata definierats. Först på detta stadium dras uppgiftslämnare från referenspopulationen av uppgiftslämnare. Ingen mellanliggande dragning får utföras.

4.   Fördelning av urvalet över strata och val av uppgiftslämnare

| 10. | Efter definitionen av nationella strata i enlighet med punkterna 6 och 7 ska de nationella centralbanker som valt urvalsmetoden dra urvalet genom att välja de faktiska uppgiftslämnarna från varje stratum. Den totala nationella urvalsstorleken n ska vara summan av urvalsstorlekarna n1, n2, n3, ..., nL för varje stratum:
  n1 + n2 + n3 + ... + nL = n. |
| --- | --- |

10.

Efter definitionen av nationella strata i enlighet med punkterna 6 och 7 ska de nationella centralbanker som valt urvalsmetoden dra urvalet genom att välja de faktiska uppgiftslämnarna från varje stratum. Den totala nationella urvalsstorleken n ska vara summan av urvalsstorlekarna n1, n2, n3, ..., nL för varje stratum:

n1 + n2 + n3 + ... + nL = n.

| 11. | Varje nationell centralbank ska välja den lämpligaste fördelningen av den nationella urvalsstorleken n bland strata. Följaktligen ska varje nationell centralbank definiera hur många uppgiftslämnare nh som ska dras från totala antalet monetära finansinstitut Nh. Urvalsprocenten nh/Nh för varje stratum h gör det möjligt att skatta variationen för varje stratum. Detta innebär att åtminstone två uppgiftslämnare ska väljas från varje stratum. |
| --- | --- |

11.

Varje nationell centralbank ska välja den lämpligaste fördelningen av den nationella urvalsstorleken n bland strata. Följaktligen ska varje nationell centralbank definiera hur många uppgiftslämnare nh som ska dras från totala antalet monetära finansinstitut Nh. Urvalsprocenten nh/Nh för varje stratum h gör det möjligt att skatta variationen för varje stratum. Detta innebär att åtminstone två uppgiftslämnare ska väljas från varje stratum.

| 12. | För att välja faktiska uppgiftslämnare inom varje stratum ska de nationella centralbankerna antingen ta med alla institut i ett stratum, göra ett slumpmässigt urval eller välja de största instituten per stratum. Om det görs ett slumpmässigt urval ska det slumpmässiga valet av institut inom varje stratum antingen utföras med lika sannolikhet för alla institut eller med sannolikhet i proportion till institutets storlek. Nationella centralbanker som gör ett slumpmässigt urval eller väljer de största instituten får välja att ta med alla institut i vissa strata. |
| --- | --- |

12.

För att välja faktiska uppgiftslämnare inom varje stratum ska de nationella centralbankerna antingen ta med alla institut i ett stratum, göra ett slumpmässigt urval eller välja de största instituten per stratum. Om det görs ett slumpmässigt urval ska det slumpmässiga valet av institut inom varje stratum antingen utföras med lika sannolikhet för alla institut eller med sannolikhet i proportion till institutets storlek. Nationella centralbanker som gör ett slumpmässigt urval eller väljer de största instituten får välja att ta med alla institut i vissa strata.

| 13. | Information om storleken på varje kreditinstitut eller annat institut inom referenspopulationen av uppgiftslämnare är tillgänglig på nationell nivå från MFI-balansräkningsstatistiken som insamlas i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). De nationella centralbankerna ska använda den totala eurodenominerade inlåningen och utlåningen i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag som har sin hemvist inom medlemsstaterna i euroområdet, vilket är den del av balansräkningen som är av betydelse för statistiken över MFI:s räntesatser, eller också en närliggande proxyvariabel. |
| --- | --- |

13.

Information om storleken på varje kreditinstitut eller annat institut inom referenspopulationen av uppgiftslämnare är tillgänglig på nationell nivå från MFI-balansräkningsstatistiken som insamlas i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). De nationella centralbankerna ska använda den totala eurodenominerade inlåningen och utlåningen i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag som har sin hemvist inom medlemsstaterna i euroområdet, vilket är den del av balansräkningen som är av betydelse för statistiken över MFI:s räntesatser, eller också en närliggande proxyvariabel.

| 14. | Statistiken över MFI:s räntesatser ska baseras på ett urval utan återläggning, dvs. varje monetärt finansinstitut i referenspopulationen av uppgiftslämnare kan bara bli valt en gång. |
| --- | --- |

14.

Statistiken över MFI:s räntesatser ska baseras på ett urval utan återläggning, dvs. varje monetärt finansinstitut i referenspopulationen av uppgiftslämnare kan bara bli valt en gång.

| 15. | Om en nationell centralbank beslutar sig för census av alla monetära finansinstitut i ett stratum kan den göra ett urval inom detta stratum på nivån filialer. Förutsättningen är att den nationella centralbanken har en fullständig förteckning över filialer som täcker hela verksamheten inom kreditinstituten och de andra instituten i detta stratum, samt nödvändiga uppgifter för att kunna bedöma variationen mellan filialerna vad gäller räntesatser för nya avtal med hushållen och de icke-finansiella bolagen. För val och upprätthållande av filialer ska samtliga förutsättningar i denna riktlinje gälla. De valda filialerna ska bli nominella uppgiftslämnare och omfattas av samtliga rapporteringskrav som anges i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). Detta förfarande ska inte inverka på den skyldighet att lämna uppgifter som gäller för varje monetärt finansinstitut till vilka filialerna hör. |
| --- | --- |

15.

Om en nationell centralbank beslutar sig för census av alla monetära finansinstitut i ett stratum kan den göra ett urval inom detta stratum på nivån filialer. Förutsättningen är att den nationella centralbanken har en fullständig förteckning över filialer som täcker hela verksamheten inom kreditinstituten och de andra instituten i detta stratum, samt nödvändiga uppgifter för att kunna bedöma variationen mellan filialerna vad gäller räntesatser för nya avtal med hushållen och de icke-finansiella bolagen. För val och upprätthållande av filialer ska samtliga förutsättningar i denna riktlinje gälla. De valda filialerna ska bli nominella uppgiftslämnare och omfattas av samtliga rapporteringskrav som anges i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). Detta förfarande ska inte inverka på den skyldighet att lämna uppgifter som gäller för varje monetärt finansinstitut till vilka filialerna hör.

5.   Minsta nationella urvalsstorlek

| 16. | Den minsta nationella urvalsstorleken definieras olika beroende på om de nationella centralbankerna gör ett slumpmässigt urval eller väljer de största instituten per stratum. |
| --- | --- |

16.

Den minsta nationella urvalsstorleken definieras olika beroende på om de nationella centralbankerna gör ett slumpmässigt urval eller väljer de största instituten per stratum.

| 17. | Om en nationell centralbank väljer slumpmässigt urval för sitt urval av de faktiska rapporterande instituten, ska den minsta nationella urvalsstorleken vara sådan att det maximala slumpmässiga felet för räntesatser på nya avtal i genomsnitt över alla instrumentkategorier inte överskrider 10 baspunkter på en konfidensnivå på 90 procent (38). |
| --- | --- |

17.

Om en nationell centralbank väljer slumpmässigt urval för sitt urval av de faktiska rapporterande instituten, ska den minsta nationella urvalsstorleken vara sådan att det maximala slumpmässiga felet för räntesatser på nya avtal i genomsnitt över alla instrumentkategorier inte överskrider 10 baspunkter på en konfidensnivå på 90 procent (38).

| 18. | Det maximala slumpmässiga felet definieras som

  , med D som maximalt slumpmässigt fel, zα/2 som faktorn beräknad från den normala fördelningen eller från annan lämplig fördelning beroende på uppgiftsstrukturen (exempelvis t-fördelningen), som förutsätter en konfidensnivå på 1-α, där var(

  ) är variationen av estimatorn för parametern θ, och vâr(

  ) är den skattade variationen av estimatorn för parametern θ. |
| --- | --- |

18.

Image

Image

Image

| 19. | Om en nationell centralbank väljer de största instituten per stratum, ska urvalskvaliteten baseras på ett syntetiskt mått på den genomsnittliga avvikelsen. Den faktiska syntetiska genomsnittliga avvikelsen bör inte överskrida ett tidsvarierande tröskelvärde för den genomsnittliga avvikelsen som förutsätter en feldifferens på 10 baspunkter i varje stratum och indikator. |
| --- | --- |

19.

Om en nationell centralbank väljer de största instituten per stratum, ska urvalskvaliteten baseras på ett syntetiskt mått på den genomsnittliga avvikelsen. Den faktiska syntetiska genomsnittliga avvikelsen bör inte överskrida ett tidsvarierande tröskelvärde för den genomsnittliga avvikelsen som förutsätter en feldifferens på 10 baspunkter i varje stratum och indikator.

| 20. | Den syntetiska genomsnittliga avvikelsenS för en viss estimator

  under en viss period bör definieras som:


  med:





  MAES (

  ) | som den syntetiska genomsnittliga avvikelsen |
| --- | --- | --- |
| Bc, Bk | som volymen i en viss kategori av MFI:s räntesatser |
| ic1 | som den genomsnittliga räntesats som har skattats i kategori c


  som den genomsnittliga avvikelsen för en viss kategori av MFI:s räntesatser på basis av estimatorn

  j |
| Bj0 | som volymen motsvarande den faktiska icke-rapporteringen i ett visst stratum j |
| Bj1 | som volymen motsvarande den faktiska rapporteringen i ett visst stratum j. Om urval används avser Bj

  1 de uppräknade volymerna. Uppräkningsförfarandet beskrivs närmare i avsnitt 4 |
| B | som den totala volymen för alla strata, dvs. summan av Bj

  0 och Bj

  1 för alla strata

  som det skattade totalfelet inom ett stratum j |
| ij1 | som den viktade genomsnittliga räntesatsen motsvarande den faktiska rapporteringen i ett visst stratum j |
| j0 | som värdet av estimatorn

  för delstratumet där inga tas med (”take-none”) i stratumet j. |

20.

Image

Image

med:

Image

som den syntetiska genomsnittliga avvikelsen

Bc, Bk

som volymen i en viss kategori av MFI:s räntesatser

ic1

som den genomsnittliga räntesats som har skattats i kategori c

Image som den genomsnittliga avvikelsen för en viss kategori av MFI:s räntesatser på basis av estimatorn Image

  j

Bj0

som volymen motsvarande den faktiska icke-rapporteringen i ett visst stratum j

Bj1

som volymen motsvarande den faktiska rapporteringen i ett visst stratum j. Om urval används avser Bj

  1 de uppräknade volymerna. Uppräkningsförfarandet beskrivs närmare i avsnitt 4

B

som den totala volymen för alla strata, dvs. summan av Bj

  0 och Bj

  1 för alla strata

Image som det skattade totalfelet inom ett stratum j

ij1

som den viktade genomsnittliga räntesatsen motsvarande den faktiska rapporteringen i ett visst stratum j

Image

Image

Om den volym som täcks uppgår till noll i något av de rapporterade strata, ska genomsnittet Image av det andra stratumet användas för att förhindra en genomsnittlig avvikelse som är lika med noll.

Image som genomsnittet av den första och tredje kvartilen inom detta stratum, definierat som den räntesats som rapporteras för den kategori av MFI:s räntesatser för vilka 25 procent (respektive 75 procent) av de rapporterade räntesatserna understiger detta tal. Den första och tredje kvartilen beräknas genom att volymen inom den kategorin tidigare har viktats av instituten inom stratumet. Genomsnittet av de båda estimatorerna för den genomsnittliga avvikelsen – den första och tredje kvartilen – används därför för att göra en skattning av parametern Image
   (39).

| 21. | Det maximala slumpmässiga felet och den syntetiska genomsnittliga avvikelsen beräknas separat för nya avtal och utestående belopp. För nya avtal bör det maximala slumpmässiga felet och den syntetiska genomsnittliga avvikelsen beräknas på grundval av indikatorerna 1–11, 13–22 och 24–29 som beskrivs i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). För utestående belopp bör det maximala slumpmässiga felet och den syntetiska genomsnittliga avvikelsen beräknas på grundval av indikatorerna 1–14 som beskrivs i tillägg 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). |
| --- | --- |

21.

Det maximala slumpmässiga felet och den syntetiska genomsnittliga avvikelsen beräknas separat för nya avtal och utestående belopp. För nya avtal bör det maximala slumpmässiga felet och den syntetiska genomsnittliga avvikelsen beräknas på grundval av indikatorerna 1–11, 13–22 och 24–29 som beskrivs i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). För utestående belopp bör det maximala slumpmässiga felet och den syntetiska genomsnittliga avvikelsen beräknas på grundval av indikatorerna 1–14 som beskrivs i tillägg 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34).

| 22. | Den minsta nationella urvalsstorleken ska hänföra sig till både det minsta första urvalet och det minsta urvalet efter upprätthållandet av konsistenta urval enligt definitionen i nästa avsnitt ”Upprätthållande av konsistenta urval i den faktiska rapporterande populationen”. På grund av fusioner och utgående uppgiftslämnare kan urvalet komma att bli mindre över tiden till nästa upprätthållandeperiod. |
| --- | --- |

22.

Den minsta nationella urvalsstorleken ska hänföra sig till både det minsta första urvalet och det minsta urvalet efter upprätthållandet av konsistenta urval enligt definitionen i nästa avsnitt ”Upprätthållande av konsistenta urval i den faktiska rapporterande populationen”. På grund av fusioner och utgående uppgiftslämnare kan urvalet komma att bli mindre över tiden till nästa upprätthållandeperiod.

| 23. | De nationella centralbankerna får välja fler uppgiftslämnare än vad som anges som den minsta nationella urvalsstorleken, särskilt när representativiteten för det nationella urvalet behöver ökas på grund av det nationella finansiella systemets struktur. |
| --- | --- |

23.

De nationella centralbankerna får välja fler uppgiftslämnare än vad som anges som den minsta nationella urvalsstorleken, särskilt när representativiteten för det nationella urvalet behöver ökas på grund av det nationella finansiella systemets struktur.

| 24. | Det ska finnas överensstämmelse mellan antalet MFI i referenspopulationen av uppgiftslämnare och den minsta urvalsstorleken. De nationella centralbankerna får tillåta MFI som har sin hemvist i en enda medlemsstat i euroområdet och är individuellt uppförda på förteckningen över MFI, som upprättats och uppdaterats i enlighet med de klassificeringsprinciper som anges i del 1 avsnitt 1 i bilaga I till Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), att rapportera statistiken över MFI s räntesatser tillsammans som en grupp. Gruppen blir en nominell uppgiftslämnare. Detta betyder att gruppen rapporterar statistiken över MFI:s räntesatser som om den vore ett enda MFI, dvs. den rapporterar en genomsnittlig räntesats per instrumentkategori som täcker hela gruppen i stället för en räntesats för varje MFI som är uppfört på förteckningen över MFI. Samtidigt ska gruppens MFI fortfarande räknas som individuella institut i referenspopulationen av uppgiftslämnare och i urvalet. |
| --- | --- |

24.

Det ska finnas överensstämmelse mellan antalet MFI i referenspopulationen av uppgiftslämnare och den minsta urvalsstorleken. De nationella centralbankerna får tillåta MFI som har sin hemvist i en enda medlemsstat i euroområdet och är individuellt uppförda på förteckningen över MFI, som upprättats och uppdaterats i enlighet med de klassificeringsprinciper som anges i del 1 avsnitt 1 i bilaga I till Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), att rapportera statistiken över MFI s räntesatser tillsammans som en grupp. Gruppen blir en nominell uppgiftslämnare. Detta betyder att gruppen rapporterar statistiken över MFI:s räntesatser som om den vore ett enda MFI, dvs. den rapporterar en genomsnittlig räntesats per instrumentkategori som täcker hela gruppen i stället för en räntesats för varje MFI som är uppfört på förteckningen över MFI. Samtidigt ska gruppens MFI fortfarande räknas som individuella institut i referenspopulationen av uppgiftslämnare och i urvalet.

Avsnitt 2 —   Upprätthållande av konsistenta urval i den faktiska rapporterande populationen

6.   Upprätthållande av konsistenta urval över tiden

| 25. | Nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden ska säkerställa att urvalet förblir representativt över tiden. |
| --- | --- |

25.

Nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden ska säkerställa att urvalet förblir representativt över tiden.

| 26. | De nationella centralbankerna ska därför åtminstone en gång per år kontrollera representativiteten i sina urval. Om det finns signifikanta förändringar i referenspopulationen av uppgiftslämnare ska dessa återspeglas i urvalet efter denna årliga kontroll. |
| --- | --- |

26.

De nationella centralbankerna ska därför åtminstone en gång per år kontrollera representativiteten i sina urval. Om det finns signifikanta förändringar i referenspopulationen av uppgiftslämnare ska dessa återspeglas i urvalet efter denna årliga kontroll.

| 27. | De nationella centralbankerna ska åtminstone vart tredje år se över urvalet och i samband med detta ta hänsyn till tillkommande till referenspopulationen av uppgiftslämnare, utgående i referenspopulationen av uppgiftslämnare och i den faktiska rapporterande populationen liksom övriga förändringar rörande uppgiftslämnarna samt tillämpa bestämmelserna i avsnitt 5 i fråga om minsta nationella urvalsstorlek. Den regelbundna översynen av urvalet kommer att baseras på en bedömning av efterlevnaden av bestämmelserna om urvalet av den faktiska rapporterande populationen i enlighet med avsnitt 1, baserat på månadsvisa uppgifter motsvarande varje kvartalsslut under det år då översynen äger rum. De nationella centralbankerna får emellertid kontrollera och uppdatera urvalen oftare. |
| --- | --- |

27.

De nationella centralbankerna ska åtminstone vart tredje år se över urvalet och i samband med detta ta hänsyn till tillkommande till referenspopulationen av uppgiftslämnare, utgående i referenspopulationen av uppgiftslämnare och i den faktiska rapporterande populationen liksom övriga förändringar rörande uppgiftslämnarna samt tillämpa bestämmelserna i avsnitt 5 i fråga om minsta nationella urvalsstorlek. Den regelbundna översynen av urvalet kommer att baseras på en bedömning av efterlevnaden av bestämmelserna om urvalet av den faktiska rapporterande populationen i enlighet med avsnitt 1, baserat på månadsvisa uppgifter motsvarande varje kvartalsslut under det år då översynen äger rum. De nationella centralbankerna får emellertid kontrollera och uppdatera urvalen oftare.

| 28. | Över tiden ska urvalet justeras för att hänsyn ska tas till tillkommande till referenspopulationen av uppgiftslämnare i syfte att det ska förbli representativt för referenspopulationen av uppgiftslämnare. De nationella centralbankerna ska därför göra ett urval nb från populationen av samtliga tillkommande Nb. Det kompletterande urvalet av tillkommande institut nb bland det totala antalet tillkommande Nb ska benämnas stegvisa urval över tiden. |
| --- | --- |

28.

Över tiden ska urvalet justeras för att hänsyn ska tas till tillkommande till referenspopulationen av uppgiftslämnare i syfte att det ska förbli representativt för referenspopulationen av uppgiftslämnare. De nationella centralbankerna ska därför göra ett urval nb från populationen av samtliga tillkommande Nb. Det kompletterande urvalet av tillkommande institut nb bland det totala antalet tillkommande Nb ska benämnas stegvisa urval över tiden.

| 29. | Över tiden ska urvalet justeras för att hänsyn ska tas till utgående från referenspopulationen och den faktiska rapporterande populationen. Ingen justering är nödvändig om antalet utgående i referenspopulationen av uppgiftslämnare Nd är proportionerlig till antalet utgående i urvalet nd (fall 1). Om institut lämnar referenspopulationen av uppgiftslämnare och dessa institut inte finns med i urvalet, blir urvalet större i förhållande till storleken på referenspopulationen av uppgiftslämnare (fall 2). Om relativt sett flera institut lämnar urvalet än referenspopulationen av uppgiftslämnare, blir urvalet för litet över tiden och kan komma att upphöra att vara representativt (fall 3). För fall 2 och 3 gäller att om slumpmässigt urval används för urval avseende de faktiska rapporterande instituten ska den vikt som är förenad med varje institut i urvalet justeras med hjälp av en vedertagen statistisk metod, härledd från urvalsteorin. Den vikt som är förenad med varje uppgiftslämnare är motsatt till dennes sannolikhet att väljas och följaktligen uppräkningsfaktorn. I fall 2, där urvalet relativt sett är större för populationen, ska inte någon uppgiftslämnare tas ut ur urvalet. Om de största instituten har valts ut i fall 3, justeras urvalet genom att det väljs ut ytterligare institut utifrån sin storlek. |
| --- | --- |

29.

Över tiden ska urvalet justeras för att hänsyn ska tas till utgående från referenspopulationen och den faktiska rapporterande populationen. Ingen justering är nödvändig om antalet utgående i referenspopulationen av uppgiftslämnare Nd är proportionerlig till antalet utgående i urvalet nd (fall 1). Om institut lämnar referenspopulationen av uppgiftslämnare och dessa institut inte finns med i urvalet, blir urvalet större i förhållande till storleken på referenspopulationen av uppgiftslämnare (fall 2). Om relativt sett flera institut lämnar urvalet än referenspopulationen av uppgiftslämnare, blir urvalet för litet över tiden och kan komma att upphöra att vara representativt (fall 3). För fall 2 och 3 gäller att om slumpmässigt urval används för urval avseende de faktiska rapporterande instituten ska den vikt som är förenad med varje institut i urvalet justeras med hjälp av en vedertagen statistisk metod, härledd från urvalsteorin. Den vikt som är förenad med varje uppgiftslämnare är motsatt till dennes sannolikhet att väljas och följaktligen uppräkningsfaktorn. I fall 2, där urvalet relativt sett är större för populationen, ska inte någon uppgiftslämnare tas ut ur urvalet. Om de största instituten har valts ut i fall 3, justeras urvalet genom att det väljs ut ytterligare institut utifrån sin storlek.

| 30. | Över tiden ska urvalet justeras för förändringar hos uppgiftslämnarna. Dessa förändringar kan uppstå till följd av fusioner, uppdelningar, tillväxt hos ett institut, etc. Vissa uppgiftslämnare kan komma att byta stratum. Liksom i fall 2 och 3 för utgående institut, ska urvalet justeras med hjälp av en vedertagen statistisk metod, härledd från urvalsteorin. Ny urvalssannolikhet och, följaktligen, vikt ska fördelas om de nationella centralbankerna gör ett slumpmässigt urval. |
| --- | --- |

30.

Över tiden ska urvalet justeras för förändringar hos uppgiftslämnarna. Dessa förändringar kan uppstå till följd av fusioner, uppdelningar, tillväxt hos ett institut, etc. Vissa uppgiftslämnare kan komma att byta stratum. Liksom i fall 2 och 3 för utgående institut, ska urvalet justeras med hjälp av en vedertagen statistisk metod, härledd från urvalsteorin. Ny urvalssannolikhet och, följaktligen, vikt ska fördelas om de nationella centralbankerna gör ett slumpmässigt urval.

Avsnitt 3 —   Ytterligare urvalsfrågor

7.   Konsistens

| 31. | I syfte att uppnå konsistens mellan statistiken över MFI:s räntesatser för utestående belopp avseende inlåning och utlåning och nya avtal avseende inlåning och utlåning, ska de nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden använda samma uppgiftslämnare för insamlande av båda dessa uppgiftstyper. De nationella centralbankerna får också använda urvalsmetoden för vissa uppgifter till statistiken över MFI:s räntesatser och census för resten. De får emellertid inte använda två eller flera olika urval. |
| --- | --- |

31.

I syfte att uppnå konsistens mellan statistiken över MFI:s räntesatser för utestående belopp avseende inlåning och utlåning och nya avtal avseende inlåning och utlåning, ska de nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden använda samma uppgiftslämnare för insamlande av båda dessa uppgiftstyper. De nationella centralbankerna får också använda urvalsmetoden för vissa uppgifter till statistiken över MFI:s räntesatser och census för resten. De får emellertid inte använda två eller flera olika urval.

8.   Finansiella innovationer

| 32. | I urvalet behöver de nationella centralbankerna inte ta med varje produkt som existerar på nationell nivå. De får emellertid inte undanta en hel instrumentkategori på den grunden att de berörda beloppen är mycket små. Om en instrumentkategori enbart erbjuds av ett institut, ska följaktligen det institutet representeras i urvalet. Om en instrumentkategori inte existerade i en medlemsstat i euroområdet vid tiden för den första dragningen av urvalet, men därefter introduceras av ett institut, bör detta institut ingå i urvalet vid tiden för nästa kontroll av representativiteten. Om en ny produkt skapas, bör instituten i urvalet ta med den i nästa rapport, eftersom alla uppgiftslämnare ombeds rapportera om alla sina produkter. |
| --- | --- |

32.

I urvalet behöver de nationella centralbankerna inte ta med varje produkt som existerar på nationell nivå. De får emellertid inte undanta en hel instrumentkategori på den grunden att de berörda beloppen är mycket små. Om en instrumentkategori enbart erbjuds av ett institut, ska följaktligen det institutet representeras i urvalet. Om en instrumentkategori inte existerade i en medlemsstat i euroområdet vid tiden för den första dragningen av urvalet, men därefter introduceras av ett institut, bör detta institut ingå i urvalet vid tiden för nästa kontroll av representativiteten. Om en ny produkt skapas, bör instituten i urvalet ta med den i nästa rapport, eftersom alla uppgiftslämnare ombeds rapportera om alla sina produkter.

Avsnitt 4 —   Nationella viktade genomsnittliga räntesatser och nationella avtalsvolymer totalt

| 33. | De nationella centralbankerna ska inhämta viktade genomsnittliga räntesatser och relaterade avtalsbelopp från alla sina faktiska inhemska uppgiftslämnare och beräkna nationella viktade genomsnittliga räntesatser för varje instrumentkategori på basis av uppräknade avtalsvolymer per stratum. Uppgifterna rapporteras till ECB. |
| --- | --- |

33.

De nationella centralbankerna ska inhämta viktade genomsnittliga räntesatser och relaterade avtalsbelopp från alla sina faktiska inhemska uppgiftslämnare och beräkna nationella viktade genomsnittliga räntesatser för varje instrumentkategori på basis av uppräknade avtalsvolymer per stratum. Uppgifterna rapporteras till ECB.

| 34. | Om slumpmässigt urval tillämpas ska estimatorn för räntesatsen på stratumnivå och nationell nivå vara konsistent med urvalet, ett enkelt slumpmässigt urval eller med sannolikheten proportionell till storleken, vilket innebär att uppräknade belopp används för viktningen av räntesatserna. |
| --- | --- |

34.

Om slumpmässigt urval tillämpas ska estimatorn för räntesatsen på stratumnivå och nationell nivå vara konsistent med urvalet, ett enkelt slumpmässigt urval eller med sannolikheten proportionell till storleken, vilket innebär att uppräknade belopp används för viktningen av räntesatserna.

| 35. | Om de största instituten väljs ut, ska estimatorn för räntesatserna aggregera räntesatser för olika institut i samma stratum genom att de rapporterade beloppen viktas, och aggregat för olika strata bör göras genom att uppräknade volymer används i varje stratum. |
| --- | --- |

35.

Om de största instituten väljs ut, ska estimatorn för räntesatserna aggregera räntesatser för olika institut i samma stratum genom att de rapporterade beloppen viktas, och aggregat för olika strata bör göras genom att uppräknade volymer används i varje stratum.

| 36. | För varje instrumentkategori som avser utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–26 i tillägg 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), ska de nationella centralbankerna tillhandahålla en nationell viktad genomsnittlig räntesats. |
| --- | --- |

36.

För varje instrumentkategori som avser utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–26 i tillägg 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), ska de nationella centralbankerna tillhandahålla en nationell viktad genomsnittlig räntesats.

| 37. | För varje instrumentkategori som avser nya avtal, dvs. indikatorerna 1–23 och 30–85 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), ska de nationella centralbankerna tillhandahålla en nationell viktad genomsnittlig räntesats. Därutöver ska de nationella centralbankerna för var och en av indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 33–35 och 37–85 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) rapportera beloppet av nya avtal som förvaltats på nationell nivå under referensmånaden för varje instrumentkategori. För de instrumentkategorier som avser omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella bolag (indikatorerna 88–91 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34)) krävs endast information om volymer, och information om räntesatser samlas efter bästa förmåga. Dessa belopp av nya avtal avser populationstotalen, dvs. hela referenspopulationen av uppgiftslämnare, och på samma sätt som för övriga volymer på de nya avtalen skattas denna uppgift genom uppräkningsförfarandet i punkterna 38–40. |
| --- | --- |

37.

För varje instrumentkategori som avser nya avtal, dvs. indikatorerna 1–23 och 30–85 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), ska de nationella centralbankerna tillhandahålla en nationell viktad genomsnittlig räntesats. Därutöver ska de nationella centralbankerna för var och en av indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 33–35 och 37–85 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) rapportera beloppet av nya avtal som förvaltats på nationell nivå under referensmånaden för varje instrumentkategori. För de instrumentkategorier som avser omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella bolag (indikatorerna 88–91 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34)) krävs endast information om volymer, och information om räntesatser samlas efter bästa förmåga. Dessa belopp av nya avtal avser populationstotalen, dvs. hela referenspopulationen av uppgiftslämnare, och på samma sätt som för övriga volymer på de nya avtalen skattas denna uppgift genom uppräkningsförfarandet i punkterna 38–40.

| 38. | Om slumpmässigt urval eller urval av de största instituten används för att välja uppgiftslämnare, ska uppräkningsfaktorer användas för att räkna upp avtalsvolymerna. Uppräkning tillämpas på stratumnivå. |
| --- | --- |

38.

Om slumpmässigt urval eller urval av de största instituten används för att välja uppgiftslämnare, ska uppräkningsfaktorer användas för att räkna upp avtalsvolymerna. Uppräkning tillämpas på stratumnivå.

| 39. | Om slumpmässigt urval används, definieras uppräkningsfaktorerna som de omvända mot urvalssannolikheten πi
  , dvs. 1/πi
  . Den skattade beloppet av nya avtal för populationstotalen B beräknas då genom följande allmänna formel:



  med






  B | som den totala avtalsvolymen |
| --- | --- | --- |
| Bi | som beloppet av nya avtal för institutet i |
| πi | som sannolikheten för att välja institutet i |

39.

Om slumpmässigt urval används, definieras uppräkningsfaktorerna som de omvända mot urvalssannolikheten πi
  , dvs. 1/πi
  . Den skattade beloppet av nya avtal för populationstotalen B beräknas då genom följande allmänna formel:

Image

med

B

som den totala avtalsvolymen

Bi

som beloppet av nya avtal för institutet i

πi

som sannolikheten för att välja institutet i

| 40. | Om urval av de största instituten används, definieras uppräkningsfaktorerna för varje stratum j som det omvända av stratumets täckningskvot genom följande formel:



  med:









  j | som den totala volymen inom stratumet j |
| --- | --- | --- |
| ij | som volymen inom varje stratum j för institutet i |
| Nj0 | som antalet kreditinstitut som inte har valts ut i stratumet j |
| Nj1 | som antalet kreditinstitut som har valts ut i stratumet j. |

40.

Om urval av de största instituten används, definieras uppräkningsfaktorerna för varje stratum j som det omvända av stratumets täckningskvot genom följande formel:

Image

med:

Image

som den totala volymen inom stratumet j

Image

som volymen inom varje stratum j för institutet i

Nj0

som antalet kreditinstitut som inte har valts ut i stratumet j

Nj1

som antalet kreditinstitut som har valts ut i stratumet j.

| 41. | Uppräkningsfaktorerna EFj enligt definitionen i punkt 40 för nya avtal beräknas genom att volymerna på de nya avtalen ersätts med motsvarande utestående belopp. Den uppräknade volymen för stratum j beräknas då som uppräkningsfaktorn för stratum j multiplicerat med den rapporterade volymen för stratum j. |
| --- | --- |

41.

Uppräkningsfaktorerna EFj enligt definitionen i punkt 40 för nya avtal beräknas genom att volymerna på de nya avtalen ersätts med motsvarande utestående belopp. Den uppräknade volymen för stratum j beräknas då som uppräkningsfaktorn för stratum j multiplicerat med den rapporterade volymen för stratum j.

| 42. | De nationella centralbankerna ska tillhandahålla ECB uppgifter om MFI:s räntesatser på utestående belopp och nya avtal, angivna med fyra decimaler. Detta ska inte påverka tillämpningen av beslut som tagits av de nationella centralbankerna när det gäller på vilken detaljnivå de önskar insamla uppgifterna. De offentliggjorda resultaten ska inte innehålla mer än två decimaler. |
| --- | --- |

42.

De nationella centralbankerna ska tillhandahålla ECB uppgifter om MFI:s räntesatser på utestående belopp och nya avtal, angivna med fyra decimaler. Detta ska inte påverka tillämpningen av beslut som tagits av de nationella centralbankerna när det gäller på vilken detaljnivå de önskar insamla uppgifterna. De offentliggjorda resultaten ska inte innehålla mer än två decimaler.

| 43. | De nationella centralbankerna ska dokumentera alla (förändringar i) reglerande åtgärder som påverkar statistiken över MFI:s räntesatser i de metodkommentarer som ska tillhandahållas tillsammans med de nationella uppgifterna. |
| --- | --- |

43.

De nationella centralbankerna ska dokumentera alla (förändringar i) reglerande åtgärder som påverkar statistiken över MFI:s räntesatser i de metodkommentarer som ska tillhandahållas tillsammans med de nationella uppgifterna.

| 44. | De nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden för valet av uppgiftslämnare ska tillhandahålla en skattning av urvalsfel för det första urvalet. En ny skattning ska tillhandahållas efter varje upprätthållande av konsistenta urval. |
| --- | --- |

44.

De nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden för valet av uppgiftslämnare ska tillhandahålla en skattning av urvalsfel för det första urvalet. En ny skattning ska tillhandahållas efter varje upprätthållande av konsistenta urval.

DEL 15

Behandling av specifika produkter för statistiken över MFI:s räntesatser

| 1. | Behandlingen av de produkter som definieras i följande punkter ska användas som referens för produkter med liknande egenskaper. |
| --- | --- |

1.

Behandlingen av de produkter som definieras i följande punkter ska användas som referens för produkter med liknande egenskaper.

| 2. | In- eller utlåning med möjlighet till utökning (eller neddragning) (step up/step down) är en inlåning eller en utlåning med fastställd löptid för vilken en ränta tillämpas som höjs (sänks) från år till år med ett i förväg bestämt antal procentenheter. In- eller utlåning med möjlighet till utökning (neddragning) är instrument med fastställd ränta över hela löptiden. Räntan för inlåningens eller utlåningens hela löptid och övriga villkor och förutsättningar avtalas i förväg vid tidpunkten t0 när avtalet undertecknas. Ett exempel på en inlåning med möjlighet till utökning är en inlåning med en överenskommen löptid om fyra år, som erhåller 5 procents ränta under det första året, 7 procent under det andra, 9 procent under det tredje och 13 procent under det fjärde året. Den överenskomna årliga räntan på nya avtal, som ska tas med vid tiden t0 i statistiken över MFI:s räntesatser, ska vara det geometriska medeltalet av faktorerna ”1 + räntan”. I enlighet med bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) får de nationella centralbankerna begära att uppgiftslämnare tillämpar en snävt definierade effektiv ränta på denna typ av produkter. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp som ska tas med från tiden t0 till t3 är den ränta som tillämpas av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor, dvs. i exemplet med inlåningen med en överenskommen löptid om fyra år 5 procent vid tiden t0, 7 procent vid tiden t1, 9 procent vid tiden t2 och 13 procent vid tiden t3. |
| --- | --- |

2.

In- eller utlåning med möjlighet till utökning (eller neddragning) (step up/step down) är en inlåning eller en utlåning med fastställd löptid för vilken en ränta tillämpas som höjs (sänks) från år till år med ett i förväg bestämt antal procentenheter. In- eller utlåning med möjlighet till utökning (neddragning) är instrument med fastställd ränta över hela löptiden. Räntan för inlåningens eller utlåningens hela löptid och övriga villkor och förutsättningar avtalas i förväg vid tidpunkten t0 när avtalet undertecknas. Ett exempel på en inlåning med möjlighet till utökning är en inlåning med en överenskommen löptid om fyra år, som erhåller 5 procents ränta under det första året, 7 procent under det andra, 9 procent under det tredje och 13 procent under det fjärde året. Den överenskomna årliga räntan på nya avtal, som ska tas med vid tiden t0 i statistiken över MFI:s räntesatser, ska vara det geometriska medeltalet av faktorerna ”1 + räntan”. I enlighet med bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) får de nationella centralbankerna begära att uppgiftslämnare tillämpar en snävt definierade effektiv ränta på denna typ av produkter. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp som ska tas med från tiden t0 till t3 är den ränta som tillämpas av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor, dvs. i exemplet med inlåningen med en överenskommen löptid om fyra år 5 procent vid tiden t0, 7 procent vid tiden t1, 9 procent vid tiden t2 och 13 procent vid tiden t3.

| 3. | För statistiken över MFI:s räntesatser ska lån som har erhållits genom en kreditlinje ha den betydelse som definieras och klassificeras i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Endast utestående belopp, dvs. belopp som har använts och ännu inte har återbetalts enligt en kreditlinje, ska behandlas som nya avtal och återspeglas i statistiken över MFI:s räntesatser i enlighet med punkt 16 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Belopp som står till förfogande enligt en kreditlinje men som inte har använts eller som redan har återbetalts ska inte tas med, vare sig som nya avtal eller som utestående belopp. |
| --- | --- |

3.

För statistiken över MFI:s räntesatser ska lån som har erhållits genom en kreditlinje ha den betydelse som definieras och klassificeras i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Endast utestående belopp, dvs. belopp som har använts och ännu inte har återbetalts enligt en kreditlinje, ska behandlas som nya avtal och återspeglas i statistiken över MFI:s räntesatser i enlighet med punkt 16 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Belopp som står till förfogande enligt en kreditlinje men som inte har använts eller som redan har återbetalts ska inte tas med, vare sig som nya avtal eller som utestående belopp.

| 4. | Ett paraplyavtal tillåter kunden att låna på olika typer av lånekonton upp till ett visst högsta belopp som beräknas för alla lånekonton tillsammans. När ett paraplyavtal ingås är inte typen av lån eller lånetidpunkten eller räntan angivna, utan avtal kan slutas om en rad olika möjligheter. Sådana paraplyavtal ska inte ingå i statistiken över MFI:s räntesatser. Så snart ett lån enligt ett sådant paraplyavtal tas ut, ska det ingå under motsvarande post i statistiken över MFI:s räntesatser, både under nya avtal och utestående belopp. |
| --- | --- |

4.

Ett paraplyavtal tillåter kunden att låna på olika typer av lånekonton upp till ett visst högsta belopp som beräknas för alla lånekonton tillsammans. När ett paraplyavtal ingås är inte typen av lån eller lånetidpunkten eller räntan angivna, utan avtal kan slutas om en rad olika möjligheter. Sådana paraplyavtal ska inte ingå i statistiken över MFI:s räntesatser. Så snart ett lån enligt ett sådant paraplyavtal tas ut, ska det ingå under motsvarande post i statistiken över MFI:s räntesatser, både under nya avtal och utestående belopp.

| 5. | Sparinlåning med en grundränta plus premie för trogna kunder och/eller tillväxt kan förekomma. När inlåningen görs är det oklart om någon premie kommer att erläggas. Betalningen är beroende av den framtida okända inställningen till sparande hos hushållet eller det icke-finansiella bolaget. Enligt vedertagen uppfattning ska sådana premier för trogna kunder eller tillväxt inte inkluderas i den överenskomna årliga räntan på nya avtal. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Om sådana premier för trogna kunder eller tillväxt beviljas av uppgiftslämnaren, ska detta följaktligen återspeglas i statistiken över utestående belopp. |
| --- | --- |

5.

Sparinlåning med en grundränta plus premie för trogna kunder och/eller tillväxt kan förekomma. När inlåningen görs är det oklart om någon premie kommer att erläggas. Betalningen är beroende av den framtida okända inställningen till sparande hos hushållet eller det icke-finansiella bolaget. Enligt vedertagen uppfattning ska sådana premier för trogna kunder eller tillväxt inte inkluderas i den överenskomna årliga räntan på nya avtal. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Om sådana premier för trogna kunder eller tillväxt beviljas av uppgiftslämnaren, ska detta följaktligen återspeglas i statistiken över utestående belopp.

| 6. | Utlåning med tillhörande derivatavtal, dvs. med ränteswap/tak/golv etc., kan erbjudas till hushåll eller icke-finansiella bolag. Enligt vedertagen uppfattning ska sådana tillhörande derivatavtal inte inkluderas i den överenskomna årliga räntan på nya avtal. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Om sådana derivatavtal används och uppgiftslämnaren justerar räntan som debiteras hushållet eller det icke-finansiella bolaget, ska detta följaktligen återspeglas i statistiken över utestående belopp. |
| --- | --- |

6.

Utlåning med tillhörande derivatavtal, dvs. med ränteswap/tak/golv etc., kan erbjudas till hushåll eller icke-finansiella bolag. Enligt vedertagen uppfattning ska sådana tillhörande derivatavtal inte inkluderas i den överenskomna årliga räntan på nya avtal. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Om sådana derivatavtal används och uppgiftslämnaren justerar räntan som debiteras hushållet eller det icke-finansiella bolaget, ska detta följaktligen återspeglas i statistiken över utestående belopp.

| 7. | Inlåning kan erbjudas som innehåller två komponenter: en inlåning med överenskommen löptid för vilken en fast ränta tillämpas och ett inbyggt derivat med en avkastning som är kopplad till utvecklingen av ett definierat fondbörsindex eller en bilateral växelkurs, men med en garanterad minsta avkastning på 0 procent. Löptiden för båda komponenterna kan vara densamma eller kan skilja sig åt. Den överenskomna årliga räntan på nya avtal ska omfatta räntan för inlåning med överenskommen löptid, eftersom den återspeglar avtalet mellan insättaren och uppgiftslämnaren och är känd när beloppet placeras. Avkastningen på den andra komponenten av inlåningen, kopplad till utvecklingen av ett fondbörsindex eller en bilateral växelkurs, är bara känd i efterhand vid förfall och kan således inte innefattas i räntan på nya avtal. Endast den garanterade minsta avkastningen (normalt 0 procent) ska därför ingå. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Till förfallodagen ska räntan på inlåningen med överenskommen löptid räknas in liksom den garanterade minsta avkastningen på derivatinlåningen. Först på förfallodagen ska MFI:s räntor på utestående belopp återspegla den överenskomna årliga ränta som erläggs av uppgiftslämnaren. |
| --- | --- |

7.

Inlåning kan erbjudas som innehåller två komponenter: en inlåning med överenskommen löptid för vilken en fast ränta tillämpas och ett inbyggt derivat med en avkastning som är kopplad till utvecklingen av ett definierat fondbörsindex eller en bilateral växelkurs, men med en garanterad minsta avkastning på 0 procent. Löptiden för båda komponenterna kan vara densamma eller kan skilja sig åt. Den överenskomna årliga räntan på nya avtal ska omfatta räntan för inlåning med överenskommen löptid, eftersom den återspeglar avtalet mellan insättaren och uppgiftslämnaren och är känd när beloppet placeras. Avkastningen på den andra komponenten av inlåningen, kopplad till utvecklingen av ett fondbörsindex eller en bilateral växelkurs, är bara känd i efterhand vid förfall och kan således inte innefattas i räntan på nya avtal. Endast den garanterade minsta avkastningen (normalt 0 procent) ska därför ingå. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Till förfallodagen ska räntan på inlåningen med överenskommen löptid räknas in liksom den garanterade minsta avkastningen på derivatinlåningen. Först på förfallodagen ska MFI:s räntor på utestående belopp återspegla den överenskomna årliga ränta som erläggs av uppgiftslämnaren.

| 8. | Inlåning med en löptid om över två år, som definieras i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), kan innehålla konton för pensionssparande. Huvuddelen av pensionssparandet kan placeras i värdepapper och räntan är därför beroende av avkastningen på underliggande värdepapper. Den återstående delen av innehavet på kontona för pensionssparande kan bestå av kontanter och räntan bestäms av kreditinstitut eller annat institut på samma sätt som för övrig inlåning. Vid den tid då inlåningen placeras är den totala avkastningen från kontot för pensionssparande okänd för hushållet och den kan också bli negativ. Då inlåningen placeras är dessutom ränta överenskommen mellan hushållet och kreditinstitutet eller annat institut enbart för inlåningsdelen, men däremot inte för den del som investeras i värdepapper. Följaktligen ska endast den inlåningsdel som inte investeras i värdepapper innefattas i statistiken över MFI:s räntesatser. Den överenskomna årliga räntan på nya avtal som rapporteras är den ränta som avtalats mellan hushållet och uppgiftslämnaren på inlåningsdelen vid den tid då inlåningen placeras. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp ska vara den ränta som tillämpas av uppgiftslämnaren på inlåningsdelen av kontona för pensionssparande vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. |
| --- | --- |

8.

Inlåning med en löptid om över två år, som definieras i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), kan innehålla konton för pensionssparande. Huvuddelen av pensionssparandet kan placeras i värdepapper och räntan är därför beroende av avkastningen på underliggande värdepapper. Den återstående delen av innehavet på kontona för pensionssparande kan bestå av kontanter och räntan bestäms av kreditinstitut eller annat institut på samma sätt som för övrig inlåning. Vid den tid då inlåningen placeras är den totala avkastningen från kontot för pensionssparande okänd för hushållet och den kan också bli negativ. Då inlåningen placeras är dessutom ränta överenskommen mellan hushållet och kreditinstitutet eller annat institut enbart för inlåningsdelen, men däremot inte för den del som investeras i värdepapper. Följaktligen ska endast den inlåningsdel som inte investeras i värdepapper innefattas i statistiken över MFI:s räntesatser. Den överenskomna årliga räntan på nya avtal som rapporteras är den ränta som avtalats mellan hushållet och uppgiftslämnaren på inlåningsdelen vid den tid då inlåningen placeras. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp ska vara den ränta som tillämpas av uppgiftslämnaren på inlåningsdelen av kontona för pensionssparande vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor.

| 9. | Program för bostadssparande är långfristigt sparande som kan ge låg avkastning men som, efter en viss tidsperiod av sparande, ger hushållet eller det icke-finansiella bolaget rätt till ett bostadslån till rabatterad ränta. I enlighet med del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) ska dessa sparprogram klassificeras som inlåning med överenskommen löptid över två år så länge de fungerar som inlåning. Så snart de förvandlas till ett lån klassificeras de som bostadslån till hushåll. Den ränta som avtalas vid den tid då den första inlåningen placeras rapporterar uppgiftslämnarna som nytt inlåningsavtal. Det motsvarande beloppet av nya avtal ska vara det belopp som har placerats. Ökningen av detta belopp för inlåningen över tiden tas endast med under utestående belopp. Vid den tid då inlåningen förvandlas till ett lån registreras detta nya lån som ett nytt utlåningsavtal. Räntan ska vara den rabatterade ränta som erbjuds av uppgiftslämnaren. Vikten är det totala lånebeloppet som beviljats till hushållet eller det icke-finansiella bolaget. |
| --- | --- |

9.

Program för bostadssparande är långfristigt sparande som kan ge låg avkastning men som, efter en viss tidsperiod av sparande, ger hushållet eller det icke-finansiella bolaget rätt till ett bostadslån till rabatterad ränta. I enlighet med del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) ska dessa sparprogram klassificeras som inlåning med överenskommen löptid över två år så länge de fungerar som inlåning. Så snart de förvandlas till ett lån klassificeras de som bostadslån till hushåll. Den ränta som avtalas vid den tid då den första inlåningen placeras rapporterar uppgiftslämnarna som nytt inlåningsavtal. Det motsvarande beloppet av nya avtal ska vara det belopp som har placerats. Ökningen av detta belopp för inlåningen över tiden tas endast med under utestående belopp. Vid den tid då inlåningen förvandlas till ett lån registreras detta nya lån som ett nytt utlåningsavtal. Räntan ska vara den rabatterade ränta som erbjuds av uppgiftslämnaren. Vikten är det totala lånebeloppet som beviljats till hushållet eller det icke-finansiella bolaget.

| 10. | Enligt del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) ska den franska reglerade bostadsplanen plan d'épargne-logement (PEL) klassificeras som inlåning med en överenskommen löptid över två år. Staten reglerar villkoren för PEL och fastställer räntan, som förblir oförändrad under inlåningens hela löptid, dvs. varje ”generation” av PEL har samma ränta kopplad till sig. PEL ska hållas under åtminstone fyra år och kunden ska varje år sätta in ett i förväg fastställt minimibelopp i PEL, men får öka betalningarna när som helst under programmets löptid. Uppgiftslämnarna ska som nytt avtal rapportera den första insättningen vid öppnandet av en ny PEL. Det belopp som placeras initialt i PEL kan vara mycket lågt, vilket betyder att vikten knuten till räntan på det nya avtalet också kommer att vara relativt låg. Detta tillvägagångssätt säkerställer att räntan på nya avtal alltid återspeglar villkoren för den nuvarande generationen PEL. Förändringar i räntan som tillämpas på nya PEL återspeglas i räntan på nya avtal. Kundernas reaktion i form av ett portföljbyte från andra långfristiga inlåningar till redan existerande PEL återspeglas inte i räntan på nya avtal utan enbart i räntorna på utestående belopp. Vid slutet av fyraårsperioden kan kunden antingen begära en utlåning till rabatterad ränta eller förnya avtalet. Eftersom denna förnyelse av PEL utförs automatiskt utan någon aktiv inblandning från kundens sida, och eftersom villkoren och förutsättningarna för avtalet inklusive räntorna inte omförhandlas, ska denna förnyelse i enlighet med del 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) inte betraktas som nya avtal. Vid förnyandet av avtalet får kunden göra ytterligare insättningar, förutsatt att det utestående beloppet inte överskrider ett definierat tak och avtalet inte överskrider ett definierat maximalt antal år avseende löptid. Om taket eller den maximala löptiden uppnås, ska avtalet frysas. Hushållet eller det icke-finansiella bolaget behåller upplåningsrättigheterna och beviljas fortfarande en ränta som följer de villkor som rådde vid öppnandet av PEL så länge som beloppet finns kvar i bankens räkenskaper. Staten beviljar en subvention i form av en räntebetalning utöver den ränta som erbjuds av kreditinstitut eller andra institut. I enlighet med del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) ska endast den del av räntebetalningen som erbjuds av kreditinstitut eller andra institut innefattas i statistiken över MFI:s räntesatser. Den statliga subventionen, som erläggs genom, men inte av, kreditinstitutet eller annat institut, ska inte beaktas. |
| --- | --- |

10.

Enligt del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) ska den franska reglerade bostadsplanen plan d'épargne-logement (PEL) klassificeras som inlåning med en överenskommen löptid över två år. Staten reglerar villkoren för PEL och fastställer räntan, som förblir oförändrad under inlåningens hela löptid, dvs. varje ”generation” av PEL har samma ränta kopplad till sig. PEL ska hållas under åtminstone fyra år och kunden ska varje år sätta in ett i förväg fastställt minimibelopp i PEL, men får öka betalningarna när som helst under programmets löptid. Uppgiftslämnarna ska som nytt avtal rapportera den första insättningen vid öppnandet av en ny PEL. Det belopp som placeras initialt i PEL kan vara mycket lågt, vilket betyder att vikten knuten till räntan på det nya avtalet också kommer att vara relativt låg. Detta tillvägagångssätt säkerställer att räntan på nya avtal alltid återspeglar villkoren för den nuvarande generationen PEL. Förändringar i räntan som tillämpas på nya PEL återspeglas i räntan på nya avtal. Kundernas reaktion i form av ett portföljbyte från andra långfristiga inlåningar till redan existerande PEL återspeglas inte i räntan på nya avtal utan enbart i räntorna på utestående belopp. Vid slutet av fyraårsperioden kan kunden antingen begära en utlåning till rabatterad ränta eller förnya avtalet. Eftersom denna förnyelse av PEL utförs automatiskt utan någon aktiv inblandning från kundens sida, och eftersom villkoren och förutsättningarna för avtalet inklusive räntorna inte omförhandlas, ska denna förnyelse i enlighet med del 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) inte betraktas som nya avtal. Vid förnyandet av avtalet får kunden göra ytterligare insättningar, förutsatt att det utestående beloppet inte överskrider ett definierat tak och avtalet inte överskrider ett definierat maximalt antal år avseende löptid. Om taket eller den maximala löptiden uppnås, ska avtalet frysas. Hushållet eller det icke-finansiella bolaget behåller upplåningsrättigheterna och beviljas fortfarande en ränta som följer de villkor som rådde vid öppnandet av PEL så länge som beloppet finns kvar i bankens räkenskaper. Staten beviljar en subvention i form av en räntebetalning utöver den ränta som erbjuds av kreditinstitut eller andra institut. I enlighet med del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) ska endast den del av räntebetalningen som erbjuds av kreditinstitut eller andra institut innefattas i statistiken över MFI:s räntesatser. Den statliga subventionen, som erläggs genom, men inte av, kreditinstitutet eller annat institut, ska inte beaktas.

| 11. | Negativa räntor på inlåning bör ingå i MFI:s räntesatser, förutsatt att dessa räntor inte är exceptionella sett till marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

11.

Negativa räntor på inlåning bör ingå i MFI:s räntesatser, förutsatt att dessa räntor inte är exceptionella sett till marknadsvillkoren.

DEL 16

Betalningsstatistik

Avsnitt 1 —   Rapporteringskrav

Utöver de indikatorer som anges i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43), och som anges i artikel 18.1 i denna riktlinje, ska de nationella centralbankerna rapportera den tilläggsinformation som krävs enligt tabellerna 1–7. För denna information gäller samma tidsfrister som anges för indikatorerna i förordningen. För de indikatorer som inte definieras i förordningen finns det en definition i respektive tabell.

Information som krävs enligt tabellerna i förordningen samt denna riktlinje bör rapporteras oberoende av om underliggande företeelse existerar eller ej och även när det rör sig om nollvärden. ”NC” med observationsstatus M används för att ange att företeelsen inte existerar. Om faktiska uppgifter, skattningar eller preliminära uppgifter inte kan lämnas för memorandumposter, ska de nationella centralbankerna rapportera ”NC” med observationsstatus L.

Tabell 1

Betalningsmedel

Slutet av perioden om inget annat anges, värde i miljoner euro

| | Värde | Frekvens |
| --- | --- | --- |
| Betalningsmedel som används av icke-MFI |
| NCB-skulder |
| Inlåning över natten i euro |
| från den inhemska staten | Geo 0 | M |
| från staten i euroområdets andra medlemsstater | Geo 0 | M |
| från övriga utlandet, med undantag av banker | Geo 0 | M |
| Inlåning över natten i andra valutor |
| från den inhemska staten | Geo 0 | M |
| från staten i euroområdets andra medlemsstater | Geo 0 | M |
| från övriga utlandet, med undantag av banker | Geo 0 | M |
| OMFI-skulder |
| Inlåning över natten i euro |
| från den inhemska staten | Geo 0 | M |
| från staten i euroområdets andra medlemsstater | Geo 0 | M |
| från övriga utlandet, med undantag av banker | Geo 0 | M |
| Inlåning över natten i andra valutor |
| från den inhemska staten | Geo 0 | M |
| från staten i euroområdets andra medlemsstater | Geo 0 | M |
| från övriga utlandet, med undantag av banker | Geo 0 | M |
| Betalningsmedel som används av kreditinstitut |
| Inlåning över natten i euro vid andra kreditinstitut | Geo 0 | Q |
| Intradagslån i euro från centralbanken (genomsnitt den sista perioden då kravet ska uppfyllas) | Geo 0 | A |

Värde

Frekvens

Betalningsmedel som används av icke-MFI

NCB-skulder

Inlåning över natten i euro

från den inhemska staten

Geo 0

M

från staten i euroområdets andra medlemsstater

Geo 0

M

från övriga utlandet, med undantag av banker

Geo 0

M

Inlåning över natten i andra valutor

från den inhemska staten

Geo 0

M

från staten i euroområdets andra medlemsstater

Geo 0

M

från övriga utlandet, med undantag av banker

Geo 0

M

OMFI-skulder

Inlåning över natten i euro

från den inhemska staten

Geo 0

M

från staten i euroområdets andra medlemsstater

Geo 0

M

från övriga utlandet, med undantag av banker

Geo 0

M

Inlåning över natten i andra valutor

från den inhemska staten

Geo 0

M

från staten i euroområdets andra medlemsstater

Geo 0

M

från övriga utlandet, med undantag av banker

Geo 0

M

Betalningsmedel som används av kreditinstitut

Inlåning över natten i euro vid andra kreditinstitut

Geo 0

Q

Intradagslån i euro från centralbanken (genomsnitt den sista perioden då kravet ska uppfyllas)

Geo 0

A

Betalningsmedel som används av icke-MFI – tillgångar eller fordringar avseende tillgångar som kan användas av icke-MFI för betalningar.

Inlåning över natten – enligt definitionen i ”Instrumentkategorier” i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Samtliga konton ingår, oavsett vilken valuta de är denominerade i. ”Inlåning över natten i andra valutor” är därför en underkategori till ”inlåning över natten”.

Inlåning över natten i andra valutor – värdet av inlåning över natten av icke-MFI i andra valutor.

Betalningsmedel som används av kreditinstitut – tillgångar eller fordringar avseende tillgångar som kan användas av kreditinstitut för betalningar.

Intradagslån i euro från centralbanken (genomsnitt den sista perioden då kravet ska uppfyllas) – totala värdet för den kreditgivning från centralbanken till kreditinstitut som återbetalas inom en bankdag. Detta är genomsnittet av det dagliga maxvärdet för samtidiga och faktiska kreditposter eller kredituttag på intradagsbasis från faciliteter för intradagskrediter under dagen för alla kreditinstitut totalt. Samtliga dagar under uppfyllandeperioden, inklusive veckoslut och helgdagar, beaktas i detta genomsnitt.

Tabell 2

Institut som tillhandahåller betaltjänster till icke-MFI

Slutet av perioden, originalenheter om inget annat anges, värde i miljoner euro

| | Antal | Värde | Frekvens |
| --- | --- | --- | --- |
| Centralbanker |
| Antal kontor | Geo 0 | — | A |
| Inlåning över natten, antal (1 000 -tal) | Geo 0 | — | A |
| Kreditinstitut |
| varav | | | |
| Kreditinstitut som är rättsligt erkända i det rapporterande landet |
| Antal kontor | Geo 0 | — | A |
| Antal institut | Geo 0 | | A |
| Inlåning över natten av icke-MFI, värde | — | Geo 0 | Q |
| Filialer till kreditinstitut baserade i euroområdet |
| Antal kontor | Geo 0 | — | A |
| Antal institut | Geo 0 | | A |
| Inlåning över natten av icke-MFI, värde | — | Geo 0 | Q |
| Filialer till kreditinstitut baserade i EES, utanför euroområdet |
| Antal kontor | Geo 0 | — | A |
| Antal institut | Geo 0 | | A |
| Inlåning över natten av icke-MFI, värde | — | Geo 0 | Q |
| Filialer till kreditinstitut som inte är baserade i EES |
| Antal kontor | Geo 0 | — | A |
| Antal institut | Geo 0 | | A |
| Inlåning över natten av icke-MFI, värde | — | Geo 0 | Q |
| Institut för elektroniska pengar |
| Antal institut | Geo 0 | — | A |
| Övriga betaltjänstleverantörer |
| Antal institut | Geo 0 | — | A |
| Antal kontor | Geo 0 | — | A |
| Inlåning över natten av icke-MFI, antal (1 000 -tal) | Geo 0 | — | A |
| Inlåning över natten av icke-MFI, värde | | Geo 0 | Q |
| Memorandumposter: | | | |
| Det totala antalet betalningsinstitut som är verksamma i landet på gränsöverskridande basis | Geo 0 | | A |
| varav: | | | |
|  | antalet betalningsinstitut som tillhandahåller tjänster genom en etablerad filial |

Antal

Värde

Frekvens

Centralbanker

Antal kontor

Geo 0

—

A

Inlåning över natten, antal (1 000 -tal)

Geo 0

—

A

Kreditinstitut

varav

Kreditinstitut som är rättsligt erkända i det rapporterande landet

Antal kontor

Geo 0

—

A

Antal institut

Geo 0

A

Inlåning över natten av icke-MFI, värde

—

Geo 0

Q

Filialer till kreditinstitut baserade i euroområdet

Antal kontor

Geo 0

—

A

Antal institut

Geo 0

A

Inlåning över natten av icke-MFI, värde

—

Geo 0

Q

Filialer till kreditinstitut baserade i EES, utanför euroområdet

Antal kontor

Geo 0

—

A

Antal institut

Geo 0

A

Inlåning över natten av icke-MFI, värde

—

Geo 0

Q

Filialer till kreditinstitut som inte är baserade i EES

Antal kontor

Geo 0

—

A

Antal institut

Geo 0

A

Inlåning över natten av icke-MFI, värde

—

Geo 0

Q

Institut för elektroniska pengar

Antal institut

Geo 0

—

A

Övriga betaltjänstleverantörer

Antal institut

Geo 0

—

A

Antal kontor

Geo 0

—

A

Inlåning över natten av icke-MFI, antal (1 000 -tal)

Geo 0

—

A

Inlåning över natten av icke-MFI, värde

Geo 0

Q

Memorandumposter:

Det totala antalet betalningsinstitut som är verksamma i landet på gränsöverskridande basis

Geo 0

A

varav:



antalet betalningsinstitut som tillhandahåller tjänster genom en etablerad filial

Geo 0

A

|  | antalet betalningsinstitut som tillhandahåller tjänster genom ombud |
| --- | --- |



antalet betalningsinstitut som tillhandahåller tjänster genom ombud

Geo 0

A

|  | antalet betalningsinstitut som tillhandahåller tjänster utan att etablera en filial eller att använda ombud |
| --- | --- |



antalet betalningsinstitut som tillhandahåller tjänster utan att etablera en filial eller att använda ombud

Geo 0

A

Tabell 2 utgör ett komplement till tabell 1 i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43).

Antal institut – rättsligt fristående institut som är verksamma i det rapporterande landet. Varje institut räknas en gång, oberoende av hur många kontor det har i landet.

Antal kontor – antal driftsställen i det rapporterande landet. Varje driftsställe som har etablerats i samma rapporterande land räknas separat. Detta omfattar endast kontor som tillhandahåller betaltjänster med kontantlös clearing och avveckling (oberoende av storlek och öppethållandetider), däremot inte mobila kontor. Institutets huvudkontor räknas som ett kontor under förutsättning att det tillhandahåller betaltjänster med kontantlös clearing och avveckling.

Filial – ett driftsställe (ej huvudkontoret) som är beläget i det rapporterande landet och som har etablerats av ett kreditinstitut som är rättsligt erkänt i ett annat land. Det saknar rättskapacitet och utför självständigt alla eller vissa av de transaktioner som är hänförliga till kreditinstitutens verksamhet. Alla driftsställen i det rapporterande landet som etablerats av ett institut som är rättsligt erkänt i ett annat land utgör en enda filial. Var och ett av dessa driftsställen räknas som ett individuellt kontor.

Filial till ett kreditinstitut baserat i euroområdet – en filial (som är belägen i det rapporterande landet) till ett kreditinstitut som är rättsligt erkänt inom euroområdet men utanför det rapporterande landet.

Filial till ett kreditinstitut som inte är baserat i EES – en filial (belägen i det rapporterande landet) till en bank baserad utanför EES-området.

Filial till ett kreditinstitut baserat i EES (utanför euroområdet) – en filial (som är belägen i det rapporterande landet) till ett kreditinstitut som är rättsligt erkänt i ett EES-land utanför det rapporterande landet och utanför euroområdet.

Betalningsinstitut som är verksamma i landet på gränsöverskridande basis – betalningsinstitut som är belägna utanför det rapporterande landet men som är verksamma i det rapporterande landet genom en etablerad filial, ett ombud eller genom distansdeltagande.

Tabell 3

Betalningstransaktioner där icke-MFI berörs

Totalt för perioden, antal transaktioner i miljoner, värdet av transaktioner i miljoner euro, årsfrekvens

| | Sända | Mottagna |
| --- | --- | --- |
| Memorandumposter | Antal transaktioner | Transaktionsvärde | Antal transaktioner | Transaktionsvärde |
| Transaktioner per kategori av betalningsinstrument |
| Betalningar | | | | |
| Som initieras elektroniskt | | | | |
| varav: | | | | |
| Som initieras som en enskild betalning | | | | |
| varav: | | | | |
| Internetbankbaserade e-betalningar | Geo 1 | Geo 1 | — | — |
| Kontokrediteringar genom en enkel bokföringstransaktion | Geo 0 | Geo 0 | — | — |
| Kontodebiteringar genom en enkel bokföringstransaktion | Geo 0 | Geo 0 | — | — |
| | | | — | — |
| Penningöverföringar | Geo 3 | Geo 3 | Geo 2 | Geo 2 |
| Transaktioner via telekommunikation, digital teknik eller informationsteknik | Geo 1 | Geo 1 | Geo 2 | Geo 2 |

Sända

Mottagna

Memorandumposter

Antal transaktioner

Transaktionsvärde

Antal transaktioner

Transaktionsvärde

Transaktioner per kategori av betalningsinstrument

Betalningar

Som initieras elektroniskt

varav:

Som initieras som en enskild betalning

varav:

Internetbankbaserade e-betalningar

Geo 1

Geo 1

—

—

Kontokrediteringar genom en enkel bokföringstransaktion

Geo 0

Geo 0

—

—

Kontodebiteringar genom en enkel bokföringstransaktion

Geo 0

Geo 0

—

—

—

—

Penningöverföringar

Geo 3

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Transaktioner via telekommunikation, digital teknik eller informationsteknik

Geo 1

Geo 1

Geo 2

Geo 2

Tabell 3 utgör ett komplement till tabell 4 i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43).

Internetbankbaserade e-betalningar – transaktioner som initieras genom internetbanksystem och tjänster för betalningsinitiering. Posten ”internetbankbaserade e-betalningar” omfattar inte betalningar som enbart initieras genom en internetbank av betalaren men som inte inbegriper en samtidig köptransaktion via nätet. Denna post omfattar inte heller fakturor som visas via internet men som inte inbegriper en samtidig köptransaktion via nätet.

Kontokrediteringar genom en enkel bokföringstransaktion – kredittransaktion som initieras av en betaltjänstleverantör (inbegripet utgivare av elektroniska pengar) utan specifik transaktionsanvisning och som utförs genom en enkel bokföringstransaktion, dvs. kreditering av kundens konto utan att några traditionella betalningsinstrument används. Följande transaktioner ska rapporteras för denna post: a) räntebetalningar från banken, b) utdelningsbetalningar från banken, c) utbetalning av lånebeloppet till kundens löpande konto och d) övriga kontokrediteringar genom en enkel bokföringstransaktion. Dessa uppgifter ska inte ingå i betalningar.

Kontodebiteringar genom en enkel bokföringstransaktion – debettransaktion som initieras av en betaltjänstleverantör (inbegripet utgivare av elektroniska pengar) utan specifik transaktionsanvisning och som utförs genom en enkel bokföringstransaktion, dvs. debitering av kundens konto utan att några traditionella betalningsinstrument används. Följande transaktioner ska rapporteras för denna post: a) bankens ränteuttag, b) avdrag av bankavgifter, c) skattebetalningar som avser finansiella tillgångar, om dessa utgör en separat transaktion men inte godkänns separat av kunden, d) återbetalningar av ett lånebelopp, och e) övriga kontodebiteringar genom en enkel bokföringstransaktion. Dessa uppgifter ska inte ingå i autogireringar.

Penningöverföringar – enligt definitionen i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG (40).

Transaktioner via telekommunikation, digital teknik eller informationsteknik – enligt definitionen i punkt 7 i bilagan till direktiv 2007/64/EG.

Tabell 4

Betalningstransaktioner per kategori av terminal där icke-MFI berörs

Totalt för perioden, antal transaktioner i miljoner, värdet av transaktioner i miljoner euro, årsfrekvens

| Memorandumposter | Antal transaktioner | Transaktionsvärde |
| --- | --- | --- |
| Kontant utbetalning vid POS-terminal | Geo 1 | Geo 1 |
| OTC-kontantuttag | Geo 1 | Geo 1 |
| OTC-kontantinsättningar | Geo 1 | Geo 1 |

Memorandumposter

Antal transaktioner

Transaktionsvärde

Kontant utbetalning vid POS-terminal

Geo 1

Geo 1

OTC-kontantuttag

Geo 1

Geo 1

OTC-kontantinsättningar

Geo 1

Geo 1

Tabell 4 utgör ett komplement till tabell 5 i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43).

Kontant utbetalning vid POS-terminal – en transaktion där kortinnehavaren erhåller kontanter vid en POS-terminal i samband med en betalningstransaktion för varor eller tjänster. Om det inte är möjligt att identifiera uppgifter om kontant utbetalning vid POS-terminal, ska dessa rapporteras som ”POS-transaktioner”.

OTC-kontantinsättningar – insättning till ett konto hos betaltjänstleverantören som görs med hjälp av en blankett; inbegriper även fall där ett kort används enbart för att identifiera betalaren. Omfattar kontanter som lämnas i en betaltjänstleverantörs servicebox som är öppen dag- eller nattetid för kreditering till ett konto hos betaltjänstleverantören. Sådana transaktioner utgör inte betalningar i strikt bemärkelse eftersom de bara innebär en övergång från kontanter till kontopengar.

OTC-kontantuttag: uttag från ett konto hos betaltjänstleverantören som görs med hjälp av en blankett; inbegriper även fall där ett kort används enbart för att identifiera betalningsmottagaren. Sådana transaktioner utgör inte betalningar i strikt bemärkelse eftersom de bara innebär en övergång från kontopengar till kontanter.

Tabell 5

Deltagande i utvalda betalningssystem: Target2

Slutet av perioden, originalenheter, årsfrekvens

| | Antal |
| --- | --- |
| Delsystem i Target2 |
| Antal deltagare | Geo 1 |
| Direkta deltagare | Geo 1 |
| Kreditinstitut | Geo 1 |
| Centralbanker | Geo 1 |
| Andra direkta deltagare | Geo 1 |
| Offentlig förvaltning | Geo 1 |
| Clearing- och avvecklingsorganisationer | Geo 1 |
| Övriga finansinstitut | Geo 1 |
| Övriga | Geo 1 |
| Indirekta deltagare | Geo 1 |

Antal

Delsystem i Target2

Antal deltagare

Geo 1

Direkta deltagare

Geo 1

Kreditinstitut

Geo 1

Centralbanker

Geo 1

Andra direkta deltagare

Geo 1

Offentlig förvaltning

Geo 1

Clearing- och avvecklingsorganisationer

Geo 1

Övriga finansinstitut

Geo 1

Övriga

Geo 1

Indirekta deltagare

Geo 1

Tabell 6

Betalningar som utförs av utvalda betalningssystem: Target2

Totalt för perioden, antal transaktioner i miljoner, värdet av transaktioner i miljoner euro, årsfrekvens

| | Skickade |
| --- | --- |
| Antal transaktioner | Värdet av transaktioner |
| Delsystem i Target2 |
| Betalningar och autogireringar | Geo 1 | Geo 1 |
| Inom samma delsystem i Target2 | Geo 0 | Geo 0 |
| Till ett annat delsystem i Target2 | Geo 2 | Geo 2 |
| Till ett delsystem i Target2 i euroområdet | Geo 2 | Geo 2 |
| Till ett delsystem i Target2 utanför euroområdet | Geo 2 | Geo 2 |
| Koncentrationskvot | Geo 1 | Geo 1 |

Skickade

Antal transaktioner

Värdet av transaktioner

Delsystem i Target2

Betalningar och autogireringar

Geo 1

Geo 1

Inom samma delsystem i Target2

Geo 0

Geo 0

Till ett annat delsystem i Target2

Geo 2

Geo 2

Till ett delsystem i Target2 i euroområdet

Geo 2

Geo 2

Till ett delsystem i Target2 utanför euroområdet

Geo 2

Geo 2

Koncentrationskvot

Geo 1

Geo 1

Delsystem i Target2 – enligt definitionen i artikel 2 i riktlinje ECB/2012/27 (41).

För Target2 bygger definitionen av ”gränsöverskridande” på var komponenten är placerad och inte på deltagarens placering som i andra betalningssystem.

Tabellerna 6 och 7 i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) bör rapporteras för varje annat betalningssystem än Target2. De nationella centralbankerna bör skilja mellan system för betalning av större belopp och system för betalning av mindre belopp:

System för betalning av större belopp – enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 (42).

System för betalning av mindre belopp – enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EU) nr 260/2012.

Tabell 7

Betaltjänstleverantörernas verksamhet, efter typ av betaltjänst

Totalt för perioden, antal skickade transaktioner i miljoner, värdet av skickade transaktioner i miljoner euro, årsfrekvens

| | Memorandumpost
  OTC-kontantinsättningar | Memorandumpost
  OTC-kontantuttag | Autogireringar | Kortbetalningar | Betalningsöverföringar | Memorandumpost
  Penningöverföring | Memorandumpost Transaktion via telekommunikation, digital teknik eller informationsteknik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal | Värde | Antal | Värde | Antal | Värde | Antal | Värde | Antal | Värde | Antal | Värde | Antal | Värde |
| Kreditinstitut | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |
| Institut för elektroniska pengar | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |
| Postgiroinstitut | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |
| Betalningsinstitut | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |
| Offentliga myndigheter: a) ECB och nationella centralbanker, och b) medlemsstaterna /kommunala myndigheter | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 | Geo 1 |

Memorandumpost

OTC-kontantinsättningar

Memorandumpost

OTC-kontantuttag

Autogireringar

Kortbetalningar

Betalningsöverföringar

Memorandumpost

Penningöverföring

Memorandumpost Transaktion via telekommunikation, digital teknik eller informationsteknik

Antal

Värde

Antal

Värde

Antal

Värde

Antal

Värde

Antal

Värde

Antal

Värde

Antal

Värde

Kreditinstitut

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Institut för elektroniska pengar

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Postgiroinstitut

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Betalningsinstitut

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Offentliga myndigheter: a) ECB och nationella centralbanker, och b) medlemsstaterna /kommunala myndigheter

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Autogireringar – enligt definitionen i bilaga II till förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43).

Kortbetalningar – betalningstransaktioner enligt definitionen i punkterna 3 och 4 andra punktsatsen i bilagan till direktiv 2007/64/EG.

Betalningsöverföringar – enligt definitionen i bilaga II till förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43).

Den begärda geografiska uppdelningen följer de regler för namngivning som anges i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43), nämligen:

Tabell 8

Geografisk uppdelning

| Geo 0 | Geo 1 | Geo 2 | Geo 3 | Geo 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Inhemska | Inhemska och gränsöverskridande tillsammans | Gränsöverskridande | Inhemska | Uppdelning per land för samtliga EU-länder |
| Övriga världen |
| Inhemska | Gränsöverskridande |

Geo 0

Geo 1

Geo 2

Geo 3

Geo 4

Inhemska

Inhemska och gränsöverskridande tillsammans

Gränsöverskridande

Inhemska

Uppdelning per land för samtliga EU-länder

Övriga världen

Inhemska

Gränsöverskridande

Avsnitt 2 –   Undantag

I artikel 4 i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) fastställs villkoren för att de nationella centralbankerna ska få bevilja uppgiftslämnarna undantag. I punkt 2 anges framför allt att de nationella centralbankerna endast får bevilja uppgiftslämnarna undantag om dessa uppgiftslämnare inte på nationell nivå står för en statistiskt sett betydande del av betalningstransaktionerna för varje typ av betaltjänst.

Statistiskt sett betydande del definieras som 95 procent av betalningstransaktionernas värde för varje betaltjänst.

Om undantag beviljas måste de nationella centralbankerna extrapolera de uppgifter som ska rapporteras till ECB.

Avsnitt 3 –   Övergångsbestämmelser

Historiska uppgifter

För att förbättra jämförbarheten av uppgifter bör de nationella centralbankerna rapportera historiska uppgifter för samtliga poster i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) samt i denna riktlinje för referensperioden 2013 efter bästa förmåga. De nationella centralbankerna ska besluta om bästa sättet att uppfylla detta krav och eventuellt använda sig av skattningar. Om det inte finns några faktiska tillgängliga uppgifter för de serier som inte redan har lämnats i samband med den tidigare riktlinjen ECB/2007/9, får de nationella centralbankerna rapportera att det saknas tillgänglig information (NC-serier med observationsstatus L) (43).

Uppgifter med referensperioden 2014 – tabeller i denna riktlinje

Vad gäller de krav som anges i tabellerna i denna riktlinje tillåts de nationella centralbankerna att rapportera uppgifter med referensperioden 2014 efter bästa förmåga, i enlighet med de regler som gäller för historiska uppgifter (se ovan).

Uppgifter med referensperioden 2014 – tabeller i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43)

Eftersom de krav som anges i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43) har årsfrekvens måste de nationella centralbankerna se till att lämna ett enda tal för varje dataserie, som rapporteras med avseende på helåret (där 2014 H1 och 2014 H2 i tillämpliga fall aggregeras). För de uppgifter som omfattar 2014 H1 ska de nationella centralbankerna besluta om bästa sättet att uppfylla detta krav. Om faktiska uppgifter saknas får de nationella centralbankerna lämna skattningar.

Om skattningar lämnas i enlighet med övergångsbestämmelserna, ska metoden fastställas av respektive nationella centralbank, med hänsyn till nationella särdrag. De nationella centralbankerna bör lämna förklaringar för att klargöra vilken metod som har tillämpats.

DEL 17

Statistik över investeringsfonders tillgångar och skulder

Den statistik som rapporteras bör innehålla uppgifter för samtliga celler i de berörda tabellerna i denna riktlinje, även när det rör sig om nollvärden, saknade värden eller företeelsen inte existerar.

Tabell 1

Uppgifter som ska lämnas varje kvartal: stockar och flödesjusteringar

| | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI – Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI – Totalt

Totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Icke-deltagande medlemsstater

Förenta stater

Japan

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag + pensionsinstitut (S.128+S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag + pensionsinstitut (S.128+S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Försäkringsbolag (S. 128)

Pensionsinstitut (S.129)

Försäkringsbolag (S. 128)

Pensionsinstitut (S.129)

TILLGÅNGAR

| 1. | Inlåning och lånefordringar |
| --- | --- |

1.

upp till 1 år

över 1 år

| 2. | Skuldebrev |
| --- | --- |

2.

varav upplupen ränta

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 2x | Utländska valutor |
| --- | --- |

2x

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 2t | Valutor totalt |
| --- | --- |

2t

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 3. | Ägarandelar |
| --- | --- |

3.

varav noterade aktier

| 4. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

4.

(2+3+4)a varav värdepapper som lånats ut eller sålts med återköpsavtal

| 5. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

5.

| 6. | Icke-finansiella tillgångar (inkl. fasta tillgångar) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

7.

varav upplupen ränta på inlåning och lånefordringar

SKULDER

| 8. | Lån och inlåning som har erhållits |
| --- | --- |

8.

upp till 1 år

över 1 år

| 9. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

9.

| 10. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

10.

| 11. | Övriga skulder |
| --- | --- |

11.

varav upplupen ränta på lån och inlåning som erhållits

Tabell 2

Uppgifter som ska lämnas varje månad: stockar, flödesjusteringar och transaktioner

| | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI

MFI

Icke-MFI

TILLGÅNGAR

| 1. | Inlåning och lånefordringar |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skuldebrev |
| --- | --- |

2.

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 2x | Utländska valutor |
| --- | --- |

2x

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 3. | Ägarandelar |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

4.

| 5. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

5.

| 6. | Icke-finansiella tillgångar (inkl. fasta tillgångar) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

7.

SKULDER

| 8. | Lån och inlåning som har erhållits |
| --- | --- |

8.

| 9. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

9.

#

| 9.1 | Försäljning av aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Inlösen av aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

9.2

| 10. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

10.

| 11. | Övriga skulder |
| --- | --- |

11.

#

| # | Minimiuppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna till de nationella centralbankerna månadsvis. |
| --- | --- |

Minimiuppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna till de nationella centralbankerna månadsvis.

DEL 18

Statistik över centrala motparters tillgångar och skulder

Tabell 1

Utestående belopp och finansiella transaktioner

Uppgifter som ska lämnas varje kvartal

| | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI – Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI – Totalt

Banker

Icke-banker

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Off. förv. (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag + pensionsinstitut (S.128+S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag + pensionsinstitut (S.128+S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

varav FVC

varav FVC

TILLGÅNGAR

| 1. | Inlåning och lånefordringar |
| --- | --- |

1.

Upp till 1 år

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

över 1 år

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2. | Värdepapperiserade lån |
| --- | --- |

2.

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2a | MFI i euroområdet som originator |
| --- | --- |

2a

MFI i euroområdet som originator

ANC

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

upp till 1 år

ANC/MFI

ANC/MFI

över 1 år och upp till 5 år

ANC/MFI

ANC/MFI

över 5 år

ANC/MFI

ANC/MFI

| 2b | Offentlig förvaltning i euroområdet som originator |
| --- | --- |

2b

Offentlig förvaltning i euroområdet som originator

ANC

| 2c | OFI, investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder samt försäkringsbolag och pensionsinstitut i euroområdet som originator |
| --- | --- |

2c

OFI, investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder samt försäkringsbolag och pensionsinstitut i euroområdet som originator

ANC

| 2d | Icke-finansiella bolag i euroområdet som originator |
| --- | --- |

2d

Icke-finansiella bolag i euroområdet som originator

ANC

| 2e | Originator utanför euroområdet |
| --- | --- |

2e

Originator utanför euroområdet

ANC

| 3. | Skuldebrev |
| --- | --- |

3.

upp till 1 år

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

över 1 år och upp till 2 år

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

över 2 år

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 4. | Andra värdepapperiserade tillgångar |
| --- | --- |

4.

ANC

| 4a | varav offentlig förvaltning i euroområdet som originator |
| --- | --- |

4a

varav offentlig förvaltning i euroområdet som originator

ANC

| 4b | varav icke-finansiella bolag i euroområdet som originator |
| --- | --- |

4b

varav icke-finansiella bolag i euroområdet som originator

ANC

| 5. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

5.

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 6. | Finansiella derivat: |
| --- | --- |

6.

ANC

| 7. | Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar) |
| --- | --- |

7.

NON-ANC

| 8. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

8.

NON-ANC

SKULDER

| 9. | Lån och inlåning som har erhållits: |
| --- | --- |

9.

upp till 1 år

ANC

ANC

ANC

över 1 år

ANC

ANC

ANC

| 10. | Emitterade skuldebrev |
| --- | --- |

10.

upp till 1 år

ANC

över 1 år och upp till 2 år

ANC

över 2 år

ANC

| 11. | Kapital och reserver |
| --- | --- |

11.

ANC

| 12. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

12.

ANC

| 13. | Övriga skulder |
| --- | --- |

13.

NON-ANC

| 13a | varav upplupen ränta på emitterade skuldebrev |
| --- | --- |

13a

varav upplupen ränta på emitterade skuldebrev

NON-ANC

ANC: Huvudserier.

NON-ANC: Icke-huvudserier.

ANC/MFI: Huvudserier som kan vara delvis härledda från uppgifter som samlats in direkt från MFI via förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) om MFI i euroområdet är administratör av lånen.

Tabell 2

Avskrivningar/nedskrivningar

Uppgifter som ska lämnas varje kvartal

| | D. | Totalt |
| --- | --- | --- |

D.

Totalt

TILLGÅNGAR

| 2. | Värdepapperiserade lån |
| --- | --- |

2.

NON-ANC

Tabell 3

Lån som härrör från och administreras av MFI i euroområdet: Uppgifter som ska utbytas mellan nationella centralbanker
   (*****************)

Uppgifter som ska lämnas varje kvartal

| BALANSRÄKNINGSPOSTER
  Tillgångar | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

Tillgångar

A.

Inhemska motparter

| B. | Motparter i övriga euroområdet |
| --- | --- |

B.

Motparter i övriga euroområdet

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

Offentlig förvaltning (S. 13)

Övriga inhemska sektorer

Offentlig förvaltning (S. 13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkrings-bolag + pensionsinstitut (S.128+S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127)

Försäkringsbolag + pensionsinstitut (S.128+S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

Värdepapperiserade lån

FVC med hemvist i euroland A

FVC med hemvist i euroland B

FVC med hemvist i euroland C

etc.

upp till 1 år

FVC med hemvist i euroland A

FVC med hemvist i euroland B

FVC med hemvist i euroland C

etc.

över 1 år och upp till 5 år

FVC med hemvist i euroland A

FVC med hemvist i euroland B

FVC med hemvist i euroland C

etc.

över 5 år

FVC med hemvist i euroland A

FVC med hemvist i euroland B

FVC med hemvist i euroland C

etc.

DEL 19

Lån till icke-finansiella bolag uppdelat efter näringsgren

De nationella centralbankerna ska antingen rapportera uppgifter för enskilda avdelningar enligt mall I eller också enligt mall II om det saknas tillgängliga uppgifter för enskilda avdelningar.

De nationella centralbankerna ska rapportera utestående belopp av lån till inhemska icke-finansiella bolag samt lån till övriga icke-finansiella bolag i medlemsstater i euroområdet (när sådana uppgifter föreligger) separat. Alla uppgifter ska rapporteras i miljoner euro.

| Mall I | Mall II |
| --- | --- |
| 1 | A. | Jordbruk, skogsbruk och fiske |

Mall I

Mall II

1

A.

Jordbruk, skogsbruk och fiske

1

| A. | Jordbruk, skogsbruk och fiske |
| --- | --- |

A.

Jordbruk, skogsbruk och fiske

2

| B. | Utvinning av mineral |
| --- | --- |

B.

Utvinning av mineral

2

| B. | Utvinning av mineral |
| --- | --- |

B.

Utvinning av mineral

3

| C. | Tillverkning |
| --- | --- |

C.

Tillverkning

3

| C. | Tillverkning |
| --- | --- |

C.

Tillverkning

4

| D. | Försörjning av el, gas, värme och kyla |
| --- | --- |

D.

Försörjning av el, gas, värme och kyla

4

| D. | Försörjning av el, gas, värme och kyla |
| --- | --- |

D.

Försörjning av el, gas, värme och kyla

+

| E. | Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering |
| --- | --- |

E.

Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering

5

| E. | Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering |
| --- | --- |

E.

Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering

6

| F. | Byggverksamhet |
| --- | --- |

F.

Byggverksamhet

5

| F. | Byggverksamhet |
| --- | --- |

F.

Byggverksamhet

7

| G. | Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar |
| --- | --- |

G.

Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar

6

| G. | Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar |
| --- | --- |

G.

Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar

8

| I. | Hotell- och restaurangverksamhet |
| --- | --- |

I.

Hotell- och restaurangverksamhet

7

| I. | Hotell- och restaurangverksamhet |
| --- | --- |

I.

Hotell- och restaurangverksamhet

9

| H. | Transport och magasinering |
| --- | --- |

H.

Transport och magasinering

8

| H. | Transport och magasinering |
| --- | --- |

H.

Transport och magasinering

+

| J. | Informations- och kommunikationsverksamhet |
| --- | --- |

J.

Informations- och kommunikationsverksamhet

10

| J. | Informations- och kommunikationsverksamhet |
| --- | --- |

J.

Informations- och kommunikationsverksamhet

11

| L. | Fastighetsverksamhet |
| --- | --- |

L.

Fastighetsverksamhet

9

| L. | Fastighetsverksamhet |
| --- | --- |

L.

Fastighetsverksamhet

+

| M. | Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik |
| --- | --- |

M.

Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik

+

| N. | Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster |
| --- | --- |

N.

Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster

12

| M. | Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik |
| --- | --- |

M.

Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik

13

| N. | Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster |
| --- | --- |

N.

Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster

14

Alla övriga avdelningar som är relevanta för icke-finansiella bolag

10

Alla övriga avdelningar som är relevanta för icke-finansiella bolag

Anm.: Bokstäverna avser motsvarande klassificering i NACE Rev.2.

DEL 20

Statistik över MFI:s kreditlinjer

Tabell

Statistik över MFI:s kreditlinjer (stockar och omklassificeringsjusteringar)

| BALANSRÄKNINGS- POSTER | A. | Inhemska motparter |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGS- POSTER

A.

Inhemska motparter

| B. | Övriga deltagande medlemsstater |
| --- | --- |

B.

Övriga deltagande medlemsstater

| C. | Övriga utlandet |
| --- | --- |

C.

Övriga utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

MFI

Icke-MFI

MFI

Icke-MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127) (f)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15) Totalt

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127) (f)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15) Totalt

varav centrala motparter (4)

varav centrala motparter (4)

TILLGÅNGAR

| 1. | Poster utanför balansräkningen |
| --- | --- |

1.

Kreditlinjer

| 2. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

2.

DEL 21

Statistik över centrala motparters tillgångar och skulder

Tabell

Statistik över centrala motparters tillgångar och skulder (stockar och omklassificeringsjusteringar)

Kvartalsvisa uppgifter

| BALANSRÄKNINGS-POSTER | A. | Enheter med hemvist i euroområdet |
| --- | --- | --- |

BALANSRÄKNINGS-POSTER

A.

Enheter med hemvist i euroområdet

| B. | Övriga världen |
| --- | --- |

B.

Övriga världen

| C. | Totalt |
| --- | --- |

C.

Totalt

MFI

Icke-MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127) (f)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15) Totalt

Staten

Övrig offentlig förvaltning

varav centrala motparter (4)

TILLGÅNGAR

| 1. | Utlåning |
| --- | --- |

1.

varav omvända repor som härrör från en trepartsrepa med ett MFI i euroområdet som långivare

R

R

R

R

R

varav andra än omvända repor som härrör från en trepartsrepa

NR

| 2. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

2.

SKULDER

| 3. | Inlåning |
| --- | --- |

3.

varav repor som härrör från en trepartsrepa med ett MFI i euroområdet som låntagare

R

R

R

R

R

varav andra än repor som härrör från en trepartsrepa

NR

| 4. | Övriga skulder |
| --- | --- |

4.

DEL 22

PI-statistik

Tabell

Statistik över pensionsinstitut (PI) (stockar och transaktioner)

Pensionsinstituts tillgångar

| | Totalt |
| --- | --- |
| Totalt | Inhemska motparter | Icke inhemska motparter |
| Totalt inhemska | MFI (S.121+S.122+ S.123) | Icke-MFI | Totalt icke-inhemska | Övriga EMU-medlemsstater | Övriga världen |
| Totalt icke-MFI | Offentlig förvaltning (S.13) | Övriga inhemska | Totalt övriga EMU-medlems-stater | MFI (S.121+S.122+ S.123) | Icke-MFI |
| Totalt | IF, utom PMF (S.124) | OFI (S.125+S.126+S.127) | FB (S.128) | PI (S.129) | IFB (S.11) | Hushåll (S.14) | Totalt icke-MFI | Offentlig förvaltning (S.13) | Övriga inhemska |
| Totalt | IF, utom PMF (S.124) | OFI (S.125+S.126+S.127) | FB (S.128) | PI (S.129) | IFB (S.11) | Hushåll (S.14) |
| Totala finansiella tillgångar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Valuta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Inlåning | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Upp till 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Över 1 år och upp till 2 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Över 2 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Värdepapper | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Upp till 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Över 1 år och upp till 2 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Över 2 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Finansiella derivat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lån | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Upp till 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Över 1 år och upp till 5 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Över 5 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktier och andra ägarandelar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Noterade aktier | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktier och andra andelar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktier/andelar i värdepappersfonder | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav andelar i penningmarknadsfonder | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav andra aktier/andelar i IF utom PMF | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Försäkringstekn. avsättningar för skadeförs. (AF.61) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Totala icke-finansiella tillgångar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Serier som ska rapporteras |

Totalt

Totalt

Inhemska motparter

Icke inhemska motparter

Totalt inhemska

MFI (S.121+S.122+ S.123)

Icke-MFI

Totalt icke-inhemska

Övriga EMU-medlemsstater

Övriga världen

Totalt icke-MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Totalt övriga EMU-medlems-stater

MFI (S.121+S.122+ S.123)

Icke-MFI

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

OFI (S.125+S.126+S.127)

FB (S.128)

PI (S.129)

IFB (S.11)

Hushåll (S.14)

Totalt icke-MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

OFI (S.125+S.126+S.127)

FB (S.128)

PI (S.129)

IFB (S.11)

Hushåll (S.14)

Totala finansiella tillgångar

Valuta

Inlåning

Upp till 1 år

Över 1 år och upp till 2 år

Över 2 år

Värdepapper

Upp till 1 år

Över 1 år och upp till 2 år

Över 2 år

Finansiella derivat

Lån

Upp till 1 år

Över 1 år och upp till 5 år

Över 5 år

Aktier och andra ägarandelar

Noterade aktier

Aktier och andra andelar

Aktier/andelar i värdepappersfonder

varav andelar i penningmarknadsfonder

varav andra aktier/andelar i IF utom PMF

Försäkringstekn. avsättningar för skadeförs. (AF.61)

Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter

Totala icke-finansiella tillgångar

Serier som ska rapporteras

Pensionsinstituts skulder

| | Totalt |
| --- | --- |
| Totalt | Inhemska motparter | Icke inhemska motparter |
| Totalt inhemska | MFI (S.121+S.122+ S.123) | Icke-MFI | Totalt icke-inhemska | Övriga EMU-medlemsstater | Övriga världen |
| Totalt icke-MFI | Offentlig förvaltning (S.13) | Övriga inhemska | Totalt övriga EMU-medlemsstater | MFI (S.121+ S.122+ S.123) | Icke-MFI |
| Totalt | IF, utom PMF (S.124) | OFI (S.125+S.126+S.127) | FB (S.128) | PI (S.129) | Icke-finansiella bolag (S.11) | Hushåll (S.14) | Totalt icke-MFI | Offentlig förvaltning (S.13) | Övriga inhemska |
| Totalt | Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) | OFI (S.125+S.126+S.127) | FB (S.128) | PI (S.129) | Icke-finansiella bolag (S.11) | Hushåll (S.14) |
| Summa skulder | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Andra värdepapper än aktier utom finansiella derivat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Finansiella derivat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lån som erhållits | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Upp till 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Över 1 år och upp till 5 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Över 5 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktier och andra ägarandelar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Noterade aktier | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktier och andra andelar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Försäkringssystem, pensionssystem och standardiserade garantisystem | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pensionsrätter (AF.63), pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare (AF.64) och övriga livförsäkringsförmåner (AF.65) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav avgiftsbestämda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav förmånsbestämda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav hybridsystem | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring (AF.61) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Serier som ska rapporteras |

Totalt

Totalt

Inhemska motparter

Icke inhemska motparter

Totalt inhemska

MFI (S.121+S.122+ S.123)

Icke-MFI

Totalt icke-inhemska

Övriga EMU-medlemsstater

Övriga världen

Totalt icke-MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Totalt övriga EMU-medlemsstater

MFI (S.121+ S.122+ S.123)

Icke-MFI

Totalt

IF, utom PMF (S.124)

OFI (S.125+S.126+S.127)

FB (S.128)

PI (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll (S.14)

Totalt icke-MFI

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

OFI (S.125+S.126+S.127)

FB (S.128)

PI (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll (S.14)

Summa skulder

Andra värdepapper än aktier utom finansiella derivat

Finansiella derivat

Lån som erhållits

Upp till 1 år

Över 1 år och upp till 5 år

Över 5 år

Aktier och andra ägarandelar

Noterade aktier

Aktier och andra andelar

Försäkringssystem, pensionssystem och standardiserade garantisystem

Pensionsrätter (AF.63), pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare (AF.64) och övriga livförsäkringsförmåner (AF.65)

varav avgiftsbestämda

varav förmånsbestämda

varav hybridsystem

Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring (AF.61)

Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter

Serier som ska rapporteras

---

(1)  Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 2819/98 av den 1 december 1998 angående en konsoliderad balansräkning för sektorn för monetära finansinstitut (ECB/1998/16) (EGT L 356, 30.12.1998, s. 7).

(*)  Omklassificeringsjusteringar ska rapporteras till ECB för samtliga celler; omvärderingsjusteringar endast för de celler som är markerade med #.

(2)  Centrala motparter.

(3)  Enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status.

(4)  Denna post gäller inte för den nationella centralbankens balansräkning.

(5)  Denna post är endast relevant för den nationella centralbankens balansräkning.

(**)  Omklassificeringsjusteringar ska rapporteras till ECB för samtliga celler; omvärderingsjusteringar endast för de celler som är markerade med #.

(***)  Justeringar för avskrivningar/nedskrivningar tillämpas endast för del 2; omklassificeringsjusteringar tillämpas konsekvent.

(****)  De nationella centralbankerna får utvidga denna post till att omfatta överförda lån som har avförts från MFI:s balansräkning och som administreras av MFI, i enlighet med den praxis som tillämpas i tabell 5 i bilaga I till förordning ECB/2013/33.

(*****)  Omklassificeringsjusteringar tillämpas endast för delarna 2 och 3; justeringar för avskrivningar/nedskrivningar tillämpas konsekvent.

(6)  De nationella centralbankerna får utvidga denna post till att omfatta överförda lån som har avförts från MFI:s balansräkning och som administreras av MFI, i enlighet med den praxis som tillämpas i tabell 5 i bilaga I till förordning ECB/2013/33.

(7)  Enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status.

(8)  De nationella centralbankerna ska rapportera tillgängliga uppgifter om lån som har avförts från balansräkningen av MFI och som inte ingår i de rapporterade uppgifterna i tabell 5 i bilaga I till förordning ECB/2013/33.

(9)  Enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status.

(******)  Omklassificeringsjusteringar ska rapporteras till ECB för samtliga celler; om omvärderingsjusteringarna är betydande endast för de celler som är markerade med #.

(*******)  Stockar ska rapporteras till ECB för samtliga celler; omklassificeringsjusteringar endast för de celler som är markerade med #. Celler med ett kors (†) visar memorandumposter med låg prioritet.

(10)  Sedlar och mynt som är denominerade i tidigare nationella valutor och som är utestående efter införandet av euron. Uppgifter bör rapporteras för åtminstone tolv månader efter utvidgningen.

(11)  Skuldebrev som har emitterats av de nationella centralbankerna ska endast rapporteras om denna företeelse är tillämplig.

(12)  Nettopositioner gentemot Eurosystemet som uppkommit genom a) distributionen av eurosedlar utgivna av ECB (8 procent av totala utgivningen) och b) tillämpningen av kapitalandelsfördelningen. De individuella nationella centralbankernas och ECB:s netto kredit- eller debetposition måste tas upp till antingen tillgångs- eller skuldsidan av balansräkningen i enlighet med (saldots) tecken, dvs. en positiv nettoställning gentemot Eurosystemet måste rapporteras på tillgångssidan, en negativ nettoställning på skuldsidan.

(********)  Stockar ska rapporteras till ECB för samtliga celler; omklassificerings- och omvärderingsjusteringar endast för de celler som är markerade med #. Celler med ett kors (†) visar memorandumposter med låg prioritet.

(13)  Dessa poster utgör den motsvarande skulden till lån som har värdepapperiserats men inte avförts från MFI:s balansräkning enligt tillämpliga redovisningsstandarder.

(14)  Efter överenskommelse mellan ECB och de nationella centralbankerna behöver dessa uppgifter inte rapporteras av de nationella centralbankerna i de fall där ECB använder alternativa uppgiftskällor.

(15)  Dessa poster avser specifika och allmänna avsättningar för utlåning, värdepapper och andra tillgångsslag (till exempel avsättningar för nedskrivningar och kreditförluster) som allokeras till ”kapital och reserver” och/eller ”övriga skulder” i enlighet med redovisningsreglerna. Dessa avsättningar bör endast anges förutsatt att de inte har nettats ut från den tillgångskategori som de avser i den statistiska balansräkningen.

(*********)  Vissa av kraven i denna tabell gäller eventuellt inte för de nationella centralbankernas/ECB:s balansräkningar och bör därför endast rapporteras för andra MFI. Stockar ska rapporteras till ECB för samtliga celler; omklassificerings- och omvärderingsjusteringar endast för de celler som är markerade med #.

(**********)  OFI: Med OFI avses i denna tabell andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127), FB: försäkringsbolag (S.128), PI: pensionsinstitut (S.129), IFB: icke-finansiella bolag (S.11).

(16)  I ramen för att sammanställa balansräkningsstatistik avseende MFI anges ingen bokföringsregel för upplupen ränta på emitterade skuldebrev respektive innehav av skuldebrev. De nationella centralbankerna bör rapportera dessa upplupna belopp inom motsvarande instrumentkategori eller inom övriga tillgångar/övriga skulder i enlighet med nationell praxis.

(17)  MFI:s skulder till hushåll i form av tekniska avsättningar som är avsedda för anställdas pensioner. Detta gäller normalt sådana pensionsfonder för anställda som inte har externaliserats till någon oberoende institution.

(18)  Dessa celler är endast tillämpliga i de fall då poster inte rapporteras i relevanta kategorier enligt kraven i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (utlåning av värdepapper, korta positioner i värdepapper, egna aktier), utan inom övriga tillgångar/övriga skulder. Dessa ytterligare delposter gör att ECB kan korrigera uppgifter från finansräkenskaperna för den monetära unionen, om så krävs. Förklaringar ska rapporteras till ECB för att klargöra innehållet i dessa sammansatta poster, om sådana finns tillgängliga.

(19)  Den del av bruttopremierna som betalats av MFI som ska fördelas på kommande redovisningsperiod tillsammans med fordringar från MFI som ännu inte ersatts.

(20)  Beloppen av skuldförbindelser med överenskommen löptid över två år innefattar även sådana skuldförbindelser som innehas av andra kassakravspliktiga kreditinstitut (KI), av ECB eller av nationella centralbanker i deltagande medlemsstater.

(21)  I ENS 2010 är motsvarande sektor för denna indikator S.128.

(22)  I det europeiska national- och räkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) är motsvarande sektor för denna indikator S.129.

(***********)  Icke obligatoriska poster som bör rapporteras om uppgifterna finns tillgängliga.

(************)  Icke obligatoriska poster som bör rapporteras om uppgifterna finns tillgängliga.

(*************)  Icke obligatoriska poster som bör rapporteras om uppgifterna finns tillgängliga.

(23)  Denna post omfattar de nationella centralbankernas fordringar i euro som motsvarar överföringen av utländska valutareserver från de nationella centralbankerna till ECB.

(24)  I MFI:s balansräkning görs inte åtskillnad mellan inlåning och utlåning på tillgångs- och skuldsidan. I stället betraktas alla icke-överförbara medel som är insatta i eller utlånade till MFI (= skulder) som ”deposits” (inlåning) och alla medel insatta av eller utlånade av MFI (= tillgångar) som ”loans” (utlåning). I ENS 2010 anges skillnaden med utgångspunkt i kriteriet vem som tagit initiativet till transaktionen. När initiativet tas av låntagaren klassificeras transaktionen som ”loan” (upplåning eller utlåning). När initiativet tas av långivaren klassificeras transaktionen som ”deposit” (inlåning).

(**************)  ”Övriga valutor” avser alla andra valutor, inbegripet de nationella valutorna i medlemsstater utanför euroområdet.

(***************)  Skuldebrev frånsett aktier som avser ”andra värdepapper än aktier exklusive finansiella derivat”.

(****************)  Noterade aktier avser ”noterade aktier med undantag av aktier/andelar i investeringsfonder och penningmarknadsfonder”.

(25)  Kategori F.33 i ENS 95.

(26)  Kategori F.511 i ENS 95.

(27)  Block A för de nationella centralbankerna och block B för BIS.

(28)  Kategori F.511 i ENS 95.

(29)  Emission av fondaktier anses inte vara en finansiell transaktion; se punkterna 5.93 och 6.56 i ENS 95 och avsnitt 4 b i denna del.

(30)  Transaktioner på andrahandsmarknaden som innebär byte av innehavare; omfattas inte av denna statistik.

(31)  Betraktas som två finansiella transaktioner; se ENS 95, punkterna 5.62 och 6.54, och avsnitt 4 a ii i denna del.

(32)  Transaktioner på andrahandsmarknaden som innebär byte av innehavare omfattas inte av denna statistik.

(33)  Sedan den 1 januari 1999 behövs ingen växelkursrelaterad värdering av värdepapper emitterade i euro av inhemska enheter (del av block A), medan värdepapper emitterade av inhemska enheter i euro/nationella denomineringar av euron (återstoden av block A) räknas om till euro med användning av den oåterkalleliga omräkningskursen per den 31 december 1998.

(34)  Definitioner enligt ENS 95, punkt 6.58.

(35)  Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 63/2002 av den 20 december 2001 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (ECB/2001/18) (EGT L 10, 12.1.2002, s. 24).

(36)  Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 290/2009 av den 31 mars 2009 om ändring av förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (ECB/2009/7) (EUT L 94, 8.4.2009, s. 75).

(37)  Detta innebär att variationen inom stratumet definierad som Image är betydligt lägre än den totala variationen inom hela den faktiska rapporterande populationen definierad som Formula, där h anger varje stratum, xi räntesatsen för institutet i, Formula den enkla genomsnittliga räntesatsen för stratumet h, n det totala antalet institut i urvalet och Formula den enkla genomsnittliga räntesatsen för samtliga institut i urvalet.

(38)  De nationella centralbankerna kan direkt översätta det absoluta måttet av 10 baspunkter på en konfidensnivå på 90 procent till ett relativt mått för den högsta godtagbara variationskoefficienten enligt den skattningsansvarige.

(39)  Observera tabellerna 1 och 2 i ECB:s statistikdokument Quality measures in non-random sampling, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu, som visar resultaten i fråga om den syntetiska genomsnittliga avvikelsen för de estimatorer för den första och tredje kvartilen som tillämpas i respektive land.

(40)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG (EUT L 319, 5.12.2007, s. 1).

(41)  Riktlinje ECB/2012/27 av den 5 december 2012 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target2) (EUT L 30, 30.1.2013, s. 1).

(42)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 av den 14 mars 2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (EUT L 94, 30.3.2012, s. 22).

(43)  Vad gäller de obligatoriska posterna i denna riktlinje har samtliga krav redan angetts i riktlinje ECB/2007/9, med undantag för de krav som avser ”intradagslån i euro från centralbanken” i tabell 1 och ”institut för elektroniska pengar” i tabell 2 (dessa var memorandumposter i riktlinje ECB/2007/9) samt de obligatoriska kraven i tabell 7.

(*****************)  Utestående belopp samt om det är tillämpligt under rapporteringsperioden även justeringar för omklassificeringar och avskrivningar/nedskrivningar.

---

BILAGA III

ELEKTRONISK ÖVERFÖRING

DEL 1

Inledning

Europeiska centralbanken (ECB) har särskilda arrangemang för datautbyte med de nationella centralbankerna inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS), centralbankerna i kandidatländerna och vissa nationella statistikkontor inom unionen. Datautbytet sker via standardiserade, plattformsoberoende meddelanden (SDMX (1)) och inkluderar uppgifter (numeriska värden) och/eller attribut (metadata som förklarar uppgifterna som skickas).

För att statistikmeddelanden ska kunna utbytas måste uppgifterna struktureras enligt precisa datastruktursdefinitioner (2), som bygger på statistiska koncept och kodlistor som gör det möjligt att beskriva deras innehåll korrekt och entydigt. Datastruktursdefinitionerna, de associerade koncepten och kodlistorna kallas för strukturella definitioner.

ECB:s strukturella definitioner innehåller förteckningen över datastruktursdefinitioner, associerade koncept och kodlistor som tagits fram av ECB och används när statistiska uppgifter utbyts via dess system SDMX. ECB:s strukturella definitioner återfinns på Europeiska kommissionens webbplats CIRCABC (3) och kan användas av medlemmarna i Electronic Data Interchange (EDI) samt Statistics Interest Group (inklusive medlemmarna i WGSIM, Working Group of Statistical Information Management). En lokal kopia finns normalt hos respektive nationell centralbank. Om så inte är fallet bör de nationella centralbankernas relevanta affärsområde kontakta sin medlem i WGSIM.

Denna bilaga innehåller en detaljerad beskrivning av hur ett datautbyte mellan euroområdets nationella centralbanker och ECB går till i fråga om monetär och finansiell statistik. Av del 2 framgår ECB:s datastruktursdefinitioner och tillhörande dataset som används av ECBS. I del 3 beskrivs datastruktursdefinitionerna tillsammans med de specifika dimensioner som utgör serienycklarna, deras format och de kodlistor från vilka de kodade värdena hämtas. I del 4 beskrivs sambandet mellan serienycklarna och deras attribut samt anger vem som ansvarar för deras underhåll.

DEL 2

Datastruktursdefinitioner och dataset

| 1. | I SDMX-meddelandena kan statistiska koncept antingen användas som dimensioner (genom att utgöra de ”nycklar” som anger tidsserierna) eller som attribut (som innehåller information om uppgifterna). Kodade dimensioner och attribut tar sina värden från fördefinierade kodlistor. Datastruktursdefinitionerna anger strukturen för de serienycklar som byts ut, i form av koncept och associerade kodlistor. Dessutom anger de förhållandet till de relevanta attributen. Samma struktur kan användas för flera dataflöden, som skiljs åt genom informationen i datasetet. |
| --- | --- |

1.

I SDMX-meddelandena kan statistiska koncept antingen användas som dimensioner (genom att utgöra de ”nycklar” som anger tidsserierna) eller som attribut (som innehåller information om uppgifterna). Kodade dimensioner och attribut tar sina värden från fördefinierade kodlistor. Datastruktursdefinitionerna anger strukturen för de serienycklar som byts ut, i form av koncept och associerade kodlistor. Dessutom anger de förhållandet till de relevanta attributen. Samma struktur kan användas för flera dataflöden, som skiljs åt genom informationen i datasetet.

| 2. | Inom området monetär och finansiell statistik har ECB definierat nio datastruktursdefinitioner som för närvarande används vid statistikutbyte med ECBS och internationella organisationer. För majoriteten av de datastruktursdefinitionerna utbyts ett dataset som utgår från den strukturen och till följd av detta är ID-koden för datastruktursdefinitionen och den tillhörande ID-kod för datasetet (DSI) som används i SDMX-datameddelandena de samma. För bearbetning, tidsfrister och ansvarighetsfrågor har två olika dataset som följer datastruktursdefinitionen ”ECB_BSI” definierats och dessa identifieras genom ID-koden för datasetet. Följande kännetecken produceras för dataflödena:






  — | Balansräkningsposter, ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_BSI1”. |
| --- | --- | --- |

2.

Inom området monetär och finansiell statistik har ECB definierat nio datastruktursdefinitioner som för närvarande används vid statistikutbyte med ECBS och internationella organisationer. För majoriteten av de datastruktursdefinitionerna utbyts ett dataset som utgår från den strukturen och till följd av detta är ID-koden för datastruktursdefinitionen och den tillhörande ID-kod för datasetet (DSI) som används i SDMX-datameddelandena de samma. För bearbetning, tidsfrister och ansvarighetsfrågor har två olika dataset som följer datastruktursdefinitionen ”ECB_BSI” definierats och dessa identifieras genom ID-koden för datasetet. Följande kännetecken produceras för dataflödena:

—

Balansräkningsposter, ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_BSI1”.

| — | Balansräkningsposter i samband med Blue Book (BSP), ID-kod för datastruktursdefinitionen ”ECB_BSI1” och ID-kod för datasetet ”ECB_BSP”. |
| --- | --- |

—

Balansräkningsposter i samband med Blue Book (BSP), ID-kod för datastruktursdefinitionen ”ECB_BSI1” och ID-kod för datasetet ”ECB_BSP”.

| — | Finansiella strukturindikatorer för banker (SSI), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_SSI1”. |
| --- | --- |

—

Finansiella strukturindikatorer för banker (SSI), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_SSI1”.

| — | Finansiella strukturindikatorer för banker i samband med Blue Book (SSP), ID-kod för datastruktursdefinitionen ”ECB_SS1” och ID-kod för datasetet ”ECB_SSP”. |
| --- | --- |

—

Finansiella strukturindikatorer för banker i samband med Blue Book (SSP), ID-kod för datastruktursdefinitionen ”ECB_SS1” och ID-kod för datasetet ”ECB_SSP”.

| — | MFI:s räntesatser (MIR), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_MIR1”. |
| --- | --- |

—

MFI:s räntesatser (MIR), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_MIR1”.

| — | Andra finansförmedlare (OFI), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_OFI1”. |
| --- | --- |

—

Andra finansförmedlare (OFI), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_OFI1”.

| — | Värdepappersemissioner (SEC), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_SEC1”. |
| --- | --- |

—

Värdepappersemissioner (SEC), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_SEC1”.

| — | Betalnings- och avvecklingssystem (PSS), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_PSS1”. |
| --- | --- |

—

Betalnings- och avvecklingssystem (PSS), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_PSS1”.

| — | Investeringsfonder (IVF), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_IVF1”. |
| --- | --- |

—

Investeringsfonder (IVF), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_IVF1”.

| — | Värdepapperiseringsinstitut (FVC), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_FVC1”. |
| --- | --- |

—

Värdepapperiseringsinstitut (FVC), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_FVC1”.

| — | Konsoliderade bankuppgifter (CBD), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_CBD1”. |
| --- | --- |

—

Konsoliderade bankuppgifter (CBD), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”ECB_CBD1”.

| — | Internationell konsoliderad bankstatistik (CBS), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”BIS_CBS”. |
| --- | --- |

—

Internationell konsoliderad bankstatistik (CBS), ID-kod för datastruktursdefinitionen och ID-kod för datasetet ”BIS_CBS”.

| 2.1 | ID-koden för datasetet ”ECB_BSI1” används för att definiera serienycklarna för uppgifter om






  — | MFI-balansräkningsstatistik, |
| --- | --- | --- |

2.1

ID-koden för datasetet ”ECB_BSI1” används för att definiera serienycklarna för uppgifter om

—

MFI-balansräkningsstatistik,

| — | elektroniska pengar, |
| --- | --- |

—

elektroniska pengar,

| — | balansräkningsstatistik avseende kreditinstitut, |
| --- | --- |

—

balansräkningsstatistik avseende kreditinstitut,

| — | balansräkningsstatistik avseende penningmarknadsfonder, |
| --- | --- |

—

balansräkningsstatistik avseende penningmarknadsfonder,

| — | statens inlåning och innehav av kassa och värdepapper, |
| --- | --- |

—

statens inlåning och innehav av kassa och värdepapper,

| — | memorandumposter, |
| --- | --- |

—

memorandumposter,

| — | kompletterande BSI-uppgifter som de nationella centralbankerna rapporterar till Internationella valutafonden via ECB, |
| --- | --- |

—

kompletterande BSI-uppgifter som de nationella centralbankerna rapporterar till Internationella valutafonden via ECB,

| — | MFI-lån som värdepapperiserats och sålts till tredje part, |
| --- | --- |

—

MFI-lån som värdepapperiserats och sålts till tredje part,

| — | statistik över kassakravsbasen, |
| --- | --- |

—

statistik över kassakravsbasen,

| — | makrorelation, |
| --- | --- |

—

makrorelation,

| — | lån till icke-finansiella bolag uppdelat efter näringsgren, |
| --- | --- |

—

lån till icke-finansiella bolag uppdelat efter näringsgren,

| — | kreditlinjer. |
| --- | --- |

—

kreditlinjer.

DEL 3

Dimensioner

Av tabellen nedan framgår de dimensioner som utgör serienycklarna för den specifika monetära och finansiella statistik som räknats upp i del 2, deras format och de kodlistor från vilka de kodade värdena hämtas.

| | | Datastruktursdefinition (DSD) | Begrepp
  (ID-kod) | Begreppsnamn | Värde
  format (5) | Kodlista | Kodlistans namn |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS (4) |
| DIMENSIONENS POSITION I NYCKELN | DIMENSIONER |
| 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | FREQ | Frekvens | AN1 | CL_FREQ | Frekvens |
| 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | | REF_AREA | Referensområde | AN2 | CL_AREA_EE | Område |
| 3 | | | 3 | | | 3 | 3 | | | ADJUSTMENT | Justeringsindikator | AN1 | CL_ADJUSTMENT | Justeringsindikator |
| 4 | | 3 | | | | | | | | BS_REP_SECTOR | Uppdelning av balansräkningens referenssektor | AN..2 | CL_BS_REP_SECTOR | Uppdelning av balansräkningens referenssektor |
| | 3 | | | | | | | | | REF_SECTOR | Uppdelning efter referenssektor | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | ENS 95 referenssektoruppdelning |
| | | | | 3 | | | | | | SEC_ISSUING SECTOR | Emittentsektor | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | ENS 95 referenssektoruppdelning |
| | | | | | 3 | | | | | PSS_INFO_TYPE | Betalnings- och avvecklingssystem – informationstyp | AN4 | CL_PSS_INFO_TYPE | Betalnings- och avvecklingssystem – informationstyp |
| | | | | | 4 | | | | | PSS_INSTRUMENT | Betalnings- och avvecklingssystem – instrument | AN4 | CL_PSS_INSTRUMENT | Betalnings- och avvecklingssystem – instrument |
| | | | | | 5 | | | | | PSS_SYSTEM | Betalnings- och avvecklingssystem – tillträdespunkt | AN4 | CL_PSS_SYSTEM | Betalnings- och avvecklingssystem – tillträdespunkt |
| | | | | | 6 | | | | | DATA_TYPE_PSS | Betalnings- och avvecklingssystem – datatyp | AN2 | CL_DATA_TYPE_PSS | Betalnings- och avvecklingssystem – datatyp |
| | | | 4 | | | | | | | OFI_REP_SECTOR | Rapporterande OFI-sektor | AN2 | CL_OFI_REP_SECTOR | OFI:s referenssektoruppdelning |
| | | | | | | 4 | | | | IVF_REP_SECTOR | Rapporterande IF-sektor | AN2 | CL_IVF_REP_SECTOR | IF:s referenssektoruppdelning |
| | | | | | | | 4 | | | FVC_REP_SECTOR | Rapporterande FVC-sektor | AN1 | CL_FVC_REP_SECTOR | FVC:s referenssektoruppdelning |
| | | | | | | | | 3 | | CB_REP_SECTOR | Referenssektoruppdelning för konsoliderade bankuppgifter | AN2 | CL_CB_REP_SECTOR | Referenssektoruppdelning för konsoliderade bankuppgifter |
| | | | | | | | | 4 | | CB_SECTOR_SIZE | Referenssektorns storlek för konsoliderade bankuppgifter | AN1 | CL_CB_SECTOR_SIZE | Referenssektorns storlek för konsoliderade bankuppgifter |
| | 4 | | | | | | | | | SSI_INDICATOR | Finansiell strukturindikator | AN3 | CL_SSI_INDICATOR | Finansiell strukturindikator |
| 5 | | 4 | | | | | | | | BS_ITEM | Balansräkningspost | AN..7 | CL_BS_ITEM | Balansräkningspost |
| | | | 5 | | | | | | | OFI_ITEM | OFI-balansräkningspost | AN3 | CL_OFI_ITEM | OFI-balansräkningspost |
| | | | | 4 | | | | | | SEC_ITEM | Värdepapperspost | AN6 | CL_ESA95_ACCOUNT | Konton ENS 95 |
| | | | | | | 5 | | | | IF_ITEM | IF:s tillgångar och skulder | AN3 | CL_IF_ITEM | IF:s balansräkningspost |
| | | | | | | | 5 | | | FVC_ITEM | FVC:s tillgångar och skulder | AN3 | CL_FVC_ITEM | FVC:s balansräkningspost |
| | | | | | | | | 5 | | CB_ITEM | Konsoliderade bankuppgifter | AN5 | CL_CB_ITEM | Konsoliderade bankuppgifter |
| 6 | | 5 | 6 | | | 6 | 6 | 6 | | MATURITY_ORIG | Ursprunglig löptid | AN..3 | CL_MATURITY_ORIG | Ursprunglig löptid |
| | | | | 5 | | | | | | SEC_VALUATION | Värdering av värdepapper | AN1 | CL_MUFA_VALUATION | Värdering i MUFA |
| 7 | 5 | | 7 | | | 7 | 7 | 7 | | DATA_TYPE | Uppgiftskategori | AN1 | CL_DATA_TYPE | Penningmängds- och bankstatistik: datatyp, flöde och position |
| | | 6 | | | | | | | | DATA_TYPE_MIR | MIR – datatyp | AN1 | CL_DATA_TYPE_MIR | MIR – datatyp |
| | | | | 6 | | | | | | DATA_TYPE_SEC | Värdepapper – datatyp | AN1 | CL_DATA_TYPE_SEC | Värdepapper – datatyp |
| | | | | | | | | | 2 | L_MEASURE | Stock, flöde | AN1 | CL_STOCK_FLOW | Stock, flöde |
| | | | | | | | | | 3 | L_REP_CTY | Referensområdeskod för BIS internationella finansiella statistik (BIS-IFS) | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Referensområdeskod för BIS-IFS |
| | | | | | | | | | 4 | CBS_BANK_TYPE | Konsoliderad bankstatistik – kategori av bank | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Konsoliderad bankstatistik – kategori av bank |
| | | | | | | | | | 5 | CBS_BASIS | Rapporteringsbas för konsoliderad bankstatistik | AN1 | CL_CBS_BASIS | Konsoliderad bankstatistik – rapporteringsgrund |
| | | | | | | | | | 6 | L_POSITION | Konsoliderad bankstatistik – positionskategori | AN1 | CL_L_POSITION | Positionskategori |
| | | | | | | | | | 7 | L_INSTR | Instrumentkategori för konsoliderad bankstatistik | AN1 | CL_L_INSTR | Instrumentkategori |
| | | | | | | | | | 8 | REM_MATURITY | Konsoliderad bankstatistik – återstående löptid | AN1 | CL_ISSUE_MAT | Värdepappers löptider |
| | | | | | | | | | 9 | CURR_TYPE_BOOK | Konsoliderad bankstatistik –valutatyp för bokföringsplats | AN3 | CL_CURRENCY_3POS | Konsoliderade bankuppgifter –valutatyp för bokföringsplats |
| | | | | | | | | | 10 | L_CP_SECTOR | Konsoliderad bankstatistik – motpartssektor | AN1 | CL_L_SECTOR | Konsoliderad bankstatistik – motpartssektor |
| | | | | | | | | | 11 | L_CP_COUNTRY | Konsoliderad bankstatistik – motpartsområde | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Referensområdeskod för BIS-IFS |
| 8 | 6 | | 8 | | 7 | 8 | 8 | 8 | | COUNT_AREA | Motpartsområde | AN2 | CL_AREA_EE | Område |
| | | 7 | | | | | | | | AMOUNT_CAT | Beloppskategori | AN1 | CL_AMOUNT_CAT | Beloppskategori |
| 9 | | 8 | 9 | | | 9 | 9 | 9 | | BS_COUNT_SECTOR | Motpartssektor i balansräkningen | AN..7 | CL_BS_COUNT_SECTOR | Motpartssektor i balansräkningen |
| | | | | | 8 | | | | | COUNT_SECTOR | Motpartssektor | AN2 | CL_PS_COUNT_SECTOR | Mottagande/förvärvande sektor i betalnings- och avvecklingssystem |
| | | | | | | | 10 | | | FVC_ORI_SECTOR | Originatorsektor för FVC | AN2 | CL_FVC_ORI_SECTOR | Originatorsektor för FVC |
| 10 | 7 | 9 | 10 | 7 | 9 | 10 | 11 | 10 | | CURRENCY_TRANS | Transaktionsvaluta | AN3 | CL_CURRENCY | Transaktionsvaluta |
| | 8 | | 11 | 8 | 10 | 11 | | 11 | | SERIES_DENOM | Seriens denominering eller specialkalkyl | AN1 | CL_SERIES_DENOM | Seriens denominering eller specialkalkyl |
| 11 | | | | | | | 12 | | | BS_SUFFIX | Balansräkningssuffix | AN..3 | CL_BS_SUFFIX | Balansräkningssuffix |
| | | | | 9 | | | | | | SEC_SUFFIX | Särskilt seriesuffix för värdepapper | AN1 | CL_SEC_SUFFIX | Värdepapperssuffix |
| | | 10 | | | | | | | | IR_BUS_COV | Täckning ränteverksamhet | AN1 | CL_IR_BUS_COV | Täckning ränteverksamhet |

Datastruktursdefinition (DSD)

Begrepp

(ID-kod)

Begreppsnamn

Värde

format (5)

Kodlista

Kodlistans namn

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS (4)

DIMENSIONENS POSITION I NYCKELN

DIMENSIONER

1

1

1

1

1

1

1

1

1

1

FREQ

Frekvens

AN1

CL_FREQ

Frekvens

2

2

2

2

2

2

2

2

2

REF_AREA

Referensområde

AN2

CL_AREA_EE

Område

3

3

3

3

ADJUSTMENT

Justeringsindikator

AN1

CL_ADJUSTMENT

Justeringsindikator

4

3

BS_REP_SECTOR

Uppdelning av balansräkningens referenssektor

AN..2

CL_BS_REP_SECTOR

Uppdelning av balansräkningens referenssektor

3

REF_SECTOR

Uppdelning efter referenssektor

AN4

CL_ESA95_SECTOR

ENS 95 referenssektoruppdelning

3

SEC_ISSUING SECTOR

Emittentsektor

AN4

CL_ESA95_SECTOR

ENS 95 referenssektoruppdelning

3

PSS_INFO_TYPE

Betalnings- och avvecklingssystem – informationstyp

AN4

CL_PSS_INFO_TYPE

Betalnings- och avvecklingssystem – informationstyp

4

PSS_INSTRUMENT

Betalnings- och avvecklingssystem – instrument

AN4

CL_PSS_INSTRUMENT

Betalnings- och avvecklingssystem – instrument

5

PSS_SYSTEM

Betalnings- och avvecklingssystem – tillträdespunkt

AN4

CL_PSS_SYSTEM

Betalnings- och avvecklingssystem – tillträdespunkt

6

DATA_TYPE_PSS

Betalnings- och avvecklingssystem – datatyp

AN2

CL_DATA_TYPE_PSS

Betalnings- och avvecklingssystem – datatyp

4

OFI_REP_SECTOR

Rapporterande OFI-sektor

AN2

CL_OFI_REP_SECTOR

OFI:s referenssektoruppdelning

4

IVF_REP_SECTOR

Rapporterande IF-sektor

AN2

CL_IVF_REP_SECTOR

IF:s referenssektoruppdelning

4

FVC_REP_SECTOR

Rapporterande FVC-sektor

AN1

CL_FVC_REP_SECTOR

FVC:s referenssektoruppdelning

3

CB_REP_SECTOR

Referenssektoruppdelning för konsoliderade bankuppgifter

AN2

CL_CB_REP_SECTOR

Referenssektoruppdelning för konsoliderade bankuppgifter

4

CB_SECTOR_SIZE

Referenssektorns storlek för konsoliderade bankuppgifter

AN1

CL_CB_SECTOR_SIZE

Referenssektorns storlek för konsoliderade bankuppgifter

4

SSI_INDICATOR

Finansiell strukturindikator

AN3

CL_SSI_INDICATOR

Finansiell strukturindikator

5

4

BS_ITEM

Balansräkningspost

AN..7

CL_BS_ITEM

Balansräkningspost

5

OFI_ITEM

OFI-balansräkningspost

AN3

CL_OFI_ITEM

OFI-balansräkningspost

4

SEC_ITEM

Värdepapperspost

AN6

CL_ESA95_ACCOUNT

Konton ENS 95

5

IF_ITEM

IF:s tillgångar och skulder

AN3

CL_IF_ITEM

IF:s balansräkningspost

5

FVC_ITEM

FVC:s tillgångar och skulder

AN3

CL_FVC_ITEM

FVC:s balansräkningspost

5

CB_ITEM

Konsoliderade bankuppgifter

AN5

CL_CB_ITEM

Konsoliderade bankuppgifter

6

5

6

6

6

6

MATURITY_ORIG

Ursprunglig löptid

AN..3

CL_MATURITY_ORIG

Ursprunglig löptid

5

SEC_VALUATION

Värdering av värdepapper

AN1

CL_MUFA_VALUATION

Värdering i MUFA

7

5

7

7

7

7

DATA_TYPE

Uppgiftskategori

AN1

CL_DATA_TYPE

Penningmängds- och bankstatistik: datatyp, flöde och position

6

DATA_TYPE_MIR

MIR – datatyp

AN1

CL_DATA_TYPE_MIR

MIR – datatyp

6

DATA_TYPE_SEC

Värdepapper – datatyp

AN1

CL_DATA_TYPE_SEC

Värdepapper – datatyp

2

L_MEASURE

Stock, flöde

AN1

CL_STOCK_FLOW

Stock, flöde

3

L_REP_CTY

Referensområdeskod för BIS internationella finansiella statistik (BIS-IFS)

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Referensområdeskod för BIS-IFS

4

CBS_BANK_TYPE

Konsoliderad bankstatistik – kategori av bank

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Konsoliderad bankstatistik – kategori av bank

5

CBS_BASIS

Rapporteringsbas för konsoliderad bankstatistik

AN1

CL_CBS_BASIS

Konsoliderad bankstatistik – rapporteringsgrund

6

L_POSITION

Konsoliderad bankstatistik – positionskategori

AN1

CL_L_POSITION

Positionskategori

7

L_INSTR

Instrumentkategori för konsoliderad bankstatistik

AN1

CL_L_INSTR

Instrumentkategori

8

REM_MATURITY

Konsoliderad bankstatistik – återstående löptid

AN1

CL_ISSUE_MAT

Värdepappers löptider

9

CURR_TYPE_BOOK

Konsoliderad bankstatistik –valutatyp för bokföringsplats

AN3

CL_CURRENCY_3POS

Konsoliderade bankuppgifter –valutatyp för bokföringsplats

10

L_CP_SECTOR

Konsoliderad bankstatistik – motpartssektor

AN1

CL_L_SECTOR

Konsoliderad bankstatistik – motpartssektor

11

L_CP_COUNTRY

Konsoliderad bankstatistik – motpartsområde

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Referensområdeskod för BIS-IFS

8

6

8

7

8

8

8

COUNT_AREA

Motpartsområde

AN2

CL_AREA_EE

Område

7

AMOUNT_CAT

Beloppskategori

AN1

CL_AMOUNT_CAT

Beloppskategori

9

8

9

9

9

9

BS_COUNT_SECTOR

Motpartssektor i balansräkningen

AN..7

CL_BS_COUNT_SECTOR

Motpartssektor i balansräkningen

8

COUNT_SECTOR

Motpartssektor

AN2

CL_PS_COUNT_SECTOR

Mottagande/förvärvande sektor i betalnings- och avvecklingssystem

10

FVC_ORI_SECTOR

Originatorsektor för FVC

AN2

CL_FVC_ORI_SECTOR

Originatorsektor för FVC

10

7

9

10

7

9

10

11

10

CURRENCY_TRANS

Transaktionsvaluta

AN3

CL_CURRENCY

Transaktionsvaluta

8

11

8

10

11

11

SERIES_DENOM

Seriens denominering eller specialkalkyl

AN1

CL_SERIES_DENOM

Seriens denominering eller specialkalkyl

11

12

BS_SUFFIX

Balansräkningssuffix

AN..3

CL_BS_SUFFIX

Balansräkningssuffix

9

SEC_SUFFIX

Särskilt seriesuffix för värdepapper

AN1

CL_SEC_SUFFIX

Värdepapperssuffix

10

IR_BUS_COV

Täckning ränteverksamhet

AN1

CL_IR_BUS_COV

Täckning ränteverksamhet

Frekvens. Denna dimension anger den rapporterade tidsseriens frekvens. Följande specifika krav gäller för datautbyte:

| — | Datastruktursdefinitionen ”ECB_OFI1”: om nationella uppgifter endast är tillgängliga med lägre frekvens (dvs. halvårs- eller helårsvis) skattar de nationella centralbankerna kvartalsuppgifterna. När kvartalsuppgifter inte kan skattas rapporteras uppgifterna likväl i form av en kvartalsserie, dvs. helårsuppgifter rapporteras som ååååQ4 och halvårsuppgifter som ååååQ2 och ååååQ4 medan övriga kvartal antingen inte rapporteras alls eller rapporteras som saknade med observationsstatus ”L”. |
| --- | --- |

—

Datastruktursdefinitionen ”ECB_OFI1”: om nationella uppgifter endast är tillgängliga med lägre frekvens (dvs. halvårs- eller helårsvis) skattar de nationella centralbankerna kvartalsuppgifterna. När kvartalsuppgifter inte kan skattas rapporteras uppgifterna likväl i form av en kvartalsserie, dvs. helårsuppgifter rapporteras som ååååQ4 och halvårsuppgifter som ååååQ2 och ååååQ4 medan övriga kvartal antingen inte rapporteras alls eller rapporteras som saknade med observationsstatus ”L”.

| — | Datastruktursdefinitionen ”ECB_SEC1”: om de efterfrågade månadsvisa uppgifterna inte finns tillgängliga och skattningar inte kan göras, kan kvartals- eller årsvisa uppgifter lämnas. |
| --- | --- |

—

Datastruktursdefinitionen ”ECB_SEC1”: om de efterfrågade månadsvisa uppgifterna inte finns tillgängliga och skattningar inte kan göras, kan kvartals- eller årsvisa uppgifter lämnas.

Referensområde. Denna dimension avser det land där det rapporterande institutet har sin hemvist. I datastruktursdefinitionen ”ECB_SEC1” ska det ange det land där emittentsektorn har sin hemvist (6).

Justeringsindikator. Denna dimension anger om en säsongsjustering och/eller en arbetsdagsjustering har gjorts.

Uppdelning av balansräkningens referenssektor. Denna dimension avser den rapporterande sektorn enligt den uppdelning som fastställs i den tillhörande kodlistan.

Uppdelning efter referenssektor. Denna dimension anger referenssektorn för de finansiella strukturindikatorerna (i datastruktursdefinitionen ”ECB_SSI1”).

Emittentsektor. Denna dimension avser sektorn för värdepappersemittenter (i datastruktursdefinitionen ”ECB_SEC1”).

Betalnings- och avvecklingssystem – informationstyp. Denna dimension representerar den allmänna typ av information som ska tillhandahållas i samband med datastruktursdefinitionen ”ECB_PSS1”.

Betalnings- och avvecklingssystem – instrument. Denna dimension, som används i datastruktursdefinitionen ”ECB_PSS1”, anger vilken typ av instrument/anordning som använts för betalningstransaktionerna, till exempel kort med kontantfunktion, betalningar etc.

Betalnings- och avvecklingssystem – tillträdespunkt. Denna dimension anger genom vilken typ av terminal eller system som betalningstransaktionen gjordes. För överensstämmelse mellan betalningssystem och kodvärdena för betalnings- och avvecklingssystemens tillträdespunkt, se bilaga II del 16.

Betalnings- och avvecklingssystem – datatyp. I samband med PSS anger denna dimension måttenheten för observationen, dvs. huruvida ett antal eller ett värde ska rapporteras för posten (till exempel antal transaktioner per kort, transaktionsvärde per kort etc.).

Rapporterande OFI-sektor. Denna dimension anger vilken sektor som den rapporterande enheten tillhör inom OFI-sektorn.

Rapporterande IF-sektor. Denna dimension anger vilken sektor som den rapporterande enheten tillhör inom IF-sektorn.

Rapporterande FVC-sektor. Denna dimension anger vilken sektor som den rapporterande enheten tillhör inom FVC-sektorn.

Uppdelning efter referenssektor avseende konsoliderade bankuppgifter. Denna dimension anger ägande och typ av rapporterande enhet (inhemska kreditinstitut i förhållande till utlandskontrollerade dotterbolag eller filialer).

Konsoliderade bankuppgifter – sektorsstorlek. Denna dimension anger den rapporterande enhetens storlek sett till dess totala tillgångar. Avser endast inhemska kreditinstitut.

Finansiell strukturindikator. Denna dimension är specifik för datastruktursdefinitionen ”ECB_SSI1” och anger typen av finansiell strukturindikator.

Balansräkningspost. Denna dimension anger posten i monetära finansinstitutets balansräkning enligt definitionerna i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

OFI-balansräkningspost. Denna dimension anger en post i en OFI-balansräkning. Andra finansförmedlare inriktar sig på olika typer av finansiella aktiviteter beroende på vilken kategori de tillhör, och alla balansräkningsposter är inte tillämpliga på alla typer av förmedlare. Trots att de flesta balansräkningsposter är desamma för alla typer av andra finansförmedlare, kan ”övriga tillgångar” och ”övriga skulder” ha olika definitioner för olika typer av förmedlare. På tillgångssidan finns två olika definitioner för posten ”övriga tillgångar”: a) för värdepappershandlare (SDD) inkluderar denna post lån, och b) för finansiella bolag med utlåningsverksamhet (FCL) inkluderar posten inlåning, kassa, andelar i investeringsfonder, anläggningstillgångar och finansiella derivat. För posten ”övriga skulder” gäller följande: a) för värdepappershandlare exkluderar denna post skuldebrev, kapital och reserver samt finansiella derivat, och b) för finansiella bolag med utlåningsverksamhet inkluderar denna post finansiella derivat.

Värdepapperspost. Denna dimension avser de poster som hämtas från förteckningen över poster som tagits fram för finansräkenskaperna för den monetära unionen (MUFA) i enlighet med begreppen i Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet. Den används endast för datastruktursdefinitionen ”ECB_SEC1”.

IF:s tillgångar och skulder. Denna dimension avser posten investeringsfonders tillgångar och skulder enligt definitionen i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

FVC:s tillgångar och skulder. Denna dimension avser posten FVC:s tillgångar och skulder enligt definitionen i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40).

Post inom konsoliderade bankuppgifter. Denna dimension anger vilken post inom rapporteringsordningen för konsoliderade bankuppgifter som ska rapporteras (från bankernas resultaträkning, balansräkning och kapitaltäckningsrapporter).

Ursprunglig löptid. För datastruktursdefinitionerna ”ECB_BSI1”, ”ECB_FVC1”, ”ECB_IVF1”, ”ECB_CBD1” och ”ECB_OFI1” anger denna dimension den ursprungliga löptiden för balansräkningsposten. För datastruktursdefinitionen ”ECB_MIR1” anger denna dimension, för poster som visar utestående belopp, inlåningens och utlåningens uppdelning på ursprunglig löptid eller uppsägningsperiod; för poster som avser nya avtal anger den uppdelningen efter ursprunglig löptid eller uppsägningsperiod när det gäller inlåning, och den ursprungliga räntebindningsperioden när det gäller utlåning.

Värderingsmetod. Denna dimension anger vilken värderingsmetod som används för statistiken över värdepappersemissioner i datastruktursdefinitionen ”ECB_SEC1”.

Typ av uppgifter. Denna dimension beskriver vilken typ av uppgifter som rapporteras i datastruktursdefinitionerna ”ECB_BSI1”, ”ECB_SSI1”, ”ECB_OFI1”, ”ECB_IVF1”, ”ECB_FVC1” och ”ECB_CBD1”.

MIR – datatyp. I datastruktursdefinitionen ”ECB_MIR1” anger denna dimension distinktionen mellan MIR-statistik som avser ränta och den statistik som avser volymen av nya avtal eller utestående belopp.

Värdepapper – datatyp. Denna dimension anger vilken typ av uppgifter som finns i statistiken över värdepappersemissioner i datastruktursdefinitionen ”ECB_SEC1”. Nettoemissioner rapporteras bara då det inte går att separera bruttoemissioner från inlöst belopp.

Stock, flöde. Denna dimension, som är specifik för ”BIS_CBS”, anger datatyp – stock eller flöde – för de uppgifter som rapporteras.

Referensområdeskod för BIS-IFS. Denna dimension, som är specifik för ”BIS_CBS”, anger hemvistområdet för de rapporterande instituten.

Konsoliderad bankstatistik – kategori av bank. Denna dimension, som är specifik för ”BIS_CBS”, avser gruppen i motsvarande rapporterande sektor. För överföring till ECB bör koden ”4P” användas, vilket innebär att uppgifter endast bör rapporteras för inhemska bankkontor som hänför sig till stora bankgrupper avseende konsoliderade bankuppgifter.

Konsoliderad bankstatistik – rapporteringsgrund. Denna dimension, som är specifik för ”BIS_CBS”, anger rapporteringsgrunden för en fordran eller exponering.

Konsoliderad bankstatistik – positionskategori. Denna dimension, som är specifik för ”BIS_CBS”, anger vilken typ av finansiell ställning som rapporteras genom uppgifterna.

Konsoliderad bankstatistik – återstående löptid. Denna dimension, som är specifik för ”BIS_CBS”, anger återstående löptid för de rapporterade fordringarna eller exponeringarna.

Konsoliderad bankstatistik –valutatyp för bokföringsplats. Denna dimension, som är specifik för ”BIS_CBS”, anger valutatypen för de rapporterade fordringarna.

Konsoliderad bankstatistik – motpartssektor. Denna dimension, som är specifik för ”BIS_CBS”, hör samman med den sektorvisa uppdelningen av motparten till de rapporterade fordringarna eller exponeringarna.

Konsoliderad bankstatistik – motpartsområde. Denna dimension, som är specifik för ”BIS_CBS”, anger hemvistområdet för motparten till den relevanta posten.

Motpartsområde. Denna dimension anger hemvistområdet för motparten till den relevanta posten.

Beloppskategori. Denna dimension anger beloppskategorin för nya lån till icke-finansiella bolag; nya lån rapporteras även utifrån storlek. Den är endast relevant för datastruktursdefinitionen ”ECB_MIR1”.

Motpartssektor i balansräkningen. Denna dimension hör samman med den sektorvisa uppdelningen av motparten till den relevanta balansräkningsposten.

Motpartssektor. Denna dimension som definieras i datastruktursdefinitionen ”ECB_PSS1” representerar den sektorvisa uppdelningen av typ av mottagare (motpart) som är inblandad i betalningstransaktionen.

Originatorsektor för FVC. Denna dimension, som definieras i datastruktursdefinitionen ”ECB_FVC1”, motsvarar sektorn för överlåtaren (originatorn) för tillgångarna eller en tillgångspool och/eller värdepapperiseringsstrukturens kreditrisk för tillgången eller tillgångspoolen.

Transaktionsvaluta. Denna dimension anger emissionsvaluta för värdepapperen (för datastruktursdefinitionen ”ECB_SEC1”) eller denomineringsvaluta för följande: a) MFI:s balansräkningsposter (för datastruktursdefinitionen ”ECB_BSI1”), b) finansiella strukturindikatorer (för datastruktursdefinitionen ”ECB_SSI1”), c) inlåning och utlåning (för datastruktursdefinitionen ”ECB_MIR1”), d) IF:s tillgångar och skulder (för datastruktursdefinitionen ”ECB_IVF1”), e) betalningstransaktioner (för datastruktursdefinitionen ”ECB_PSS1”), f) FVC:s tillgångar och skulder (för datastruktursdefinitionen ”ECB_FVC1”), g) OFI:s balansräkningsposter (för datastruktursdefinitionen ”ECB_OFI1”), och h) poster avseende de konsoliderade bankuppgifterna (för datastruktursdefinitionen ”ECB_CBD1”).

Seriens denominering eller specialkalkyl. Denna dimension anger den denomineringsvaluta i vilken observationerna inom en tidsserie uttrycks eller anger den underliggande beräkningen.

Balansräkningssuffix. Denna dimension förekommer i datastruktursdefinitionen ”ECB_BSI1” och anger den denomineringsvaluta i vilken observationerna inom en tidsserie uttrycks eller anger den underliggande beräkningen.

Särskilt seriesuffix för värdepapper. Denna dimension innehåller ytterligare datatyper för härledda serier. Den används endast för datastruktursdefinitionen ”ECB_SEC1”.

Täckning ränteverksamhet. Denna dimension, som är specifik för datastruktursdefinitionen ”ECB_MIR1”, beskriver huruvida MIR-statistiken avser utestående belopp eller nya avtal.

DEL 4

Attribut

Detta avsnitt beskriver i detalj de attribut som hör samman med de uppgifter som byts ut. Avsnitt 1 behandlar definitionen av attributen per datastruktursdefinition inklusive deras format och tillämpningsnivå. Av avsnitt 2 framgår vilket ansvar deltagarna i ECBS system för datautbyte har i samband med framtagandet av attribut och underhåll samt även deras status. I avsnitten 3, 4 och 5 behandlas attributens innehåll sorterat efter tillämpningsnivå respektive syskon, tidsserier och observationsnivå.

Avsnitt 1 —   Kodade och okodade attribut fastställda i datastruktursdefinitionerna ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_PSS1, ECB_IVF1, ECB_FVC1, ECB_CBD1 och BIS_CBS

Förutom de dimensioner som definierar serienycklarna fastställts även ett antal attribut. Dessa attribut medföljer på olika nivåer den information som utväxlas – på syskon-, tidsserie- eller observationsnivå. Så som framgår nedan får de sitt värde antingen från fördefinierade kodlistor eller är okodade, och används för att lägga till förklaringar om relevanta uppgiftsaspekter i textform.

Med undantag för de obligatoriska attribut som medföljer på observationsnivå, som medföljer varje observation och som rapporteras vid varje dataöverföring, ska attributvärden bara utväxlas då de anges för första gången och när de ändras.

Tabellen nedan innehåller information om attributen som definierats för varje aktuell datastruktursdefinition, den nivå där de tillämpas, deras format och namnet på kodlistan från vilken de kodade attributen hämtar sina värden.

| | Datastruktursdefinition (DSD) | Statistiskt begrepp | Format (7) | Kodlista |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS | ATTRIBUT PÅ SYSKONNIVÅ | | (utväxlas med hjälp av FNS-gruppen) |
| √ | √ | | √ | √ | | | √ | √ | | TITLE | Titel | AN..70 | Okodat | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT | Enhet | AN..12 | CL_UNIT | Kodlista för enheter |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT_MULT | Enhetsmultiplikator | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Kodlista för enhetsmultiplikator |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | DECIMALS | Decimaler | N1 | CL_DECIMALS | Kodlista för decimaler |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | TITLE_COMPL | Titelkomplement | AN..1050 | Okodat | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | | NAT_TITLE | Titel på nationellt språk | AN..350 | Okodat | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COMPILATION | Sammanställning | AN..1050 | Okodat | |
| | √ | √ | √ | √ | | | | √ | √ | COVERAGE | Täckning | AN..350 | Okodat | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | SOURCE_AGENCY | Källa | AN3 | CL_ORGANISATION | Kodlista för organisationer |
| | | | | | √ | | | | | METHOD_REF | Metodhänvisning | AN..1050 | Okodat | |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS | ATTRIBUT PÅ TIDSSERIENIVÅ | (utväxlas med hjälp av FNS-gruppen) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COLLECTION | Insamlingsindikator | AN1 | CL_COLLECTION | Kodlista för insamlingsindikatorer |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | DOM_SER_IDS | Inhemskt serie-ID | AN..70 | Okodat | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | √ | BREAKS | Avbrott | AN..350 | Okodat | |
| √ | | √ | | √ | | √ | √ | | | UNIT_INDEX_BASE | Basvärde för index | AN..35 | Okodat | |
| | | | | | | | | | √ | AVAILABILITY | Tillgänglighet | AN1 | CL_AVAILABILITY | Kodlista över tillgänglighet |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | PUBL_PUBLIC | Källpublikation | AN..1050 | Okodat | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | PUBL_MU | Källpublikation (endast euroområdet) | AN..1050 | Okodat | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | | PUBL_ECB | Källpublikation (endast ECB) | AN..1050 | Okodat | |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS | ATTRIBUT PÅ OBSERVATIONSNIVÅ | (utväxlas tillsammans med data i huvudsegment ARR utom för OBS_COM som utväxlas i FNS-gruppen) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_STATUS | Observationsstatus | AN1 | CL_OBS_STATUS | Kodlista för observationsstatus |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_CONF | Observationskonfidentialitet | AN1 | CL_OBS_CONF | Kodlista för observationskonfidentialitet |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_PRE_BREAK | Observationsvärde före avbrott i serie | AN..15 | Okodat | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_COM | Observationskommentar | AN..1050 | Okodat | |

Datastruktursdefinition (DSD)

Statistiskt begrepp

Format (7)

Kodlista

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS

ATTRIBUT PÅ SYSKONNIVÅ

(utväxlas med hjälp av FNS-gruppen)

√

√

√

√

√

√

TITLE

Titel

AN..70

Okodat

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT

Enhet

AN..12

CL_UNIT

Kodlista för enheter

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT_MULT

Enhetsmultiplikator

AN..2

CL_UNIT_MULT

Kodlista för enhetsmultiplikator

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DECIMALS

Decimaler

N1

CL_DECIMALS

Kodlista för decimaler

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

TITLE_COMPL

Titelkomplement

AN..1050

Okodat

√

√

√

√

√

√

√

NAT_TITLE

Titel på nationellt språk

AN..350

Okodat

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COMPILATION

Sammanställning

AN..1050

Okodat

√

√

√

√

√

√

COVERAGE

Täckning

AN..350

Okodat

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

SOURCE_AGENCY

Källa

AN3

CL_ORGANISATION

Kodlista för organisationer

√

METHOD_REF

Metodhänvisning

AN..1050

Okodat

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS

ATTRIBUT PÅ TIDSSERIENIVÅ

(utväxlas med hjälp av FNS-gruppen)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COLLECTION

Insamlingsindikator

AN1

CL_COLLECTION

Kodlista för insamlingsindikatorer

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DOM_SER_IDS

Inhemskt serie-ID

AN..70

Okodat

√

√

√

√

√

√

√

√

BREAKS

Avbrott

AN..350

Okodat

√

√

√

√

√

UNIT_INDEX_BASE

Basvärde för index

AN..35

Okodat

√

AVAILABILITY

Tillgänglighet

AN1

CL_AVAILABILITY

Kodlista över tillgänglighet

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_PUBLIC

Källpublikation

AN..1050

Okodat

√

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_MU

Källpublikation (endast euroområdet)

AN..1050

Okodat

√

√

√

√

√

√

PUBL_ECB

Källpublikation (endast ECB)

AN..1050

Okodat

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS

ATTRIBUT PÅ OBSERVATIONSNIVÅ

(utväxlas tillsammans med data i huvudsegment ARR utom för OBS_COM som utväxlas i FNS-gruppen)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_STATUS

Observationsstatus

AN1

CL_OBS_STATUS

Kodlista för observationsstatus

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_CONF

Observationskonfidentialitet

AN1

CL_OBS_CONF

Kodlista för observationskonfidentialitet

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_PRE_BREAK

Observationsvärde före avbrott i serie

AN..15

Okodat

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_COM

Observationskommentar

AN..1050

Okodat

Avsnitt 2 —   Gemensamma attribut för datastruktursdefinitionerna ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_PSS1, ECB_IVF1, ECB_FVC1, ECB_CBD1 och BIS_CBS: Nationella centralbanker som rapporterar till ECB (3)

Varje attribut kännetecknas av vissa tekniska egenskaper som återges i nedanstående tabell.

| | Status | Första värdet fastställs, lagras och distribueras av ... (8) | Kan modifieras av NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | ECB | Nej (*) |
| NAT_TITLE | C | NCB | Ja |
| COMPILATION | C | NCB | Ja (**) |
| COVERAGE | C | NCB | Ja (**) |
| METHOD_REF | M | NCB | Ja |
| DOM_SER_IDS (9) | C | NCB | Ja |
| BREAKS | C | NCB | Ja |
| OBS_STATUS | M | NCB | Ja |
| OBS_CONF | C | NCB | Ja |
| OBS_PRE_BREAK | C | NCB | Ja |
| OBS_COM | C | NCB | Ja |

Status

Första värdet fastställs, lagras och distribueras av ... (8)

Kan modifieras av NCB

TITLE_COMPL

M

ECB

Nej (*)

NAT_TITLE

C

NCB

Ja

COMPILATION

C

NCB

Ja (**)

COVERAGE

C

NCB

Ja (**)

METHOD_REF

M

NCB

Ja

DOM_SER_IDS (9)

C

NCB

Ja

BREAKS

C

NCB

Ja

OBS_STATUS

M

NCB

Ja

OBS_CONF

C

NCB

Ja

OBS_PRE_BREAK

C

NCB

Ja

OBS_COM

C

NCB

Ja

Definitionen av en uppsättning attribut som ska utväxlas tillsammans med uppgifterna gör det möjligt att utväxla ytterligare information om de tidsserier som utväxlas. Nedan förklaras mer i detalj vilken information attributen för ECB:s berörda statistiska dataset innehåller.

Avsnitt 3 —   Attribut på syskonnivå

Obligatoriska

TITLE_COMPL (titelkomplement). Detta attribut tillåter ett större antal tecken än attributet TITLE och ersätter därför TITLE som det obligatoriska attributet för att spara seriens titel.

UNIT (enhet)

| BSI | För medlemsstater i euroområdet: EUR |
| --- | --- |
| SSI | För medlemsstater i euroområdet: EUR
  För serier som rapporteras som absoluta värden och för index: PURE_NUMB
  För serier som rapporteras som procent: PCT |
| OFI | För medlemsstater i euroområdet: EUR |
| MIR | För volymer: EUR
  För räntesatser: PCPA |
| SEC | För medlemsstater i euroområdet: EUR |
| PSS | För serier om originalenheter (del 16 tabell 5 i bilaga II), antal transaktioner (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II) och serier om koncentrationer (del 16 tabell 6 i bilaga II): PURE_NUMB
  För serier om transaktionsvärde (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II): EUR |
| IVF | För medlemsstater i euroområdet: EUR |
| FVC | För medlemsstater i euroområdet: EUR |
| CBD | För medlemsstater i euroområdet: EUR eller PURE_NUMB (i de fall då valutadenomineringen inte är relevant) |
| CBS | För uppgifter som rapporteras i US-dollar av samtliga länder: USD. För uppgifter i de fall då valutadenomineringen inte är relevant: PURE_NUMB. |

BSI

För medlemsstater i euroområdet: EUR

SSI

För medlemsstater i euroområdet: EUR

För serier som rapporteras som absoluta värden och för index: PURE_NUMB

För serier som rapporteras som procent: PCT

OFI

För medlemsstater i euroområdet: EUR

MIR

För volymer: EUR

För räntesatser: PCPA

SEC

För medlemsstater i euroområdet: EUR

PSS

För serier om originalenheter (del 16 tabell 5 i bilaga II), antal transaktioner (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II) och serier om koncentrationer (del 16 tabell 6 i bilaga II): PURE_NUMB

För serier om transaktionsvärde (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II): EUR

IVF

För medlemsstater i euroområdet: EUR

FVC

För medlemsstater i euroområdet: EUR

CBD

För medlemsstater i euroområdet: EUR eller PURE_NUMB (i de fall då valutadenomineringen inte är relevant)

CBS

För uppgifter som rapporteras i US-dollar av samtliga länder: USD. För uppgifter i de fall då valutadenomineringen inte är relevant: PURE_NUMB.

UNIT_MULT (enhetsmultiplikator)

| BSI | 6 |
| --- | --- |
| SSI | 0 |
| OFI | 6 |
| MIR (10) | För volymer: 6
  För räntesatser: 0 |
| SEC | 6 |
| PSS | För serier om originalenheter utom serier om transaktioner (del 16 tabell 5 i bilaga II): 0
  För serier om transaktioner (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II, exkl. uppgifter om koncentrationer): 6
  För serier om koncentrationer (del 16 tabell 6 i bilaga II): 0 |
| IVF | 6 |
| FVC | 6 |
| CBD | 3 |
| CBS | 6 |

BSI

6

SSI

0

OFI

6

MIR (10)

För volymer: 6

För räntesatser: 0

SEC

6

PSS

För serier om originalenheter utom serier om transaktioner (del 16 tabell 5 i bilaga II): 0

För serier om transaktioner (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II, exkl. uppgifter om koncentrationer): 6

För serier om koncentrationer (del 16 tabell 6 i bilaga II): 0

IVF

6

FVC

6

CBD

3

CBS

6

DECIMALS (decimaler)

| BSI | 0 |
| --- | --- |
| SSI | För absoluta värden: 0
  För indexserier och procentsatser: 4 |
| OFI | 0 |
| MIR | För volymer: 0
  För räntesatser: 4 |
| SEC | 0 |
| PSS | Serier om originalenheter, utom uppgifterna om transaktioner och koncentrationer (del 16 tabell 5 i bilaga II): 0
  Serier om transaktioner och koncentrationer (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II): 3 |
| IVF | 0 |
| FVC | 0 |
| CBD | 0 |
| CBS | 0 |

BSI

0

SSI

För absoluta värden: 0

För indexserier och procentsatser: 4

OFI

0

MIR

För volymer: 0

För räntesatser: 4

SEC

0

PSS

Serier om originalenheter, utom uppgifterna om transaktioner och koncentrationer (del 16 tabell 5 i bilaga II): 0

Serier om transaktioner och koncentrationer (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II): 3

IVF

0

FVC

0

CBD

0

CBS

0

METHOD_REF (metodhänvisning). Detta attribut används endast för datasetet PSS och anger om 2005 års ”förbättrade” definition används eller om den gamla definitionen används för varje tidsserie eller del därav. Två värden definieras:

| PSS | De ”förbättrade” definitioner som genomfördes 2005 används: ”2005”.
  De definitioner som genomfördes tidigare år (2004 eller tidigare) används: ”tidigare”. |
| --- | --- |

PSS

De ”förbättrade” definitioner som genomfördes 2005 används: ”2005”.

De definitioner som genomfördes tidigare år (2004 eller tidigare) används: ”tidigare”.

Attributet ska även ange för vilken period som varje definition gäller. Exempelvis ”2005 års definitioner för hela serien”, ”2005 års definitioner från och med uppgifter avseende 2003, tidigare definitioner för resten”, eller ”tidigare definitioner fram till uppgifter avseende 2004”.

Villkorliga

TITLE (titel). De nationella centralbankerna kan använda attributet TITLE för att konstruera korta titlar.

NAT_TITLE (titel på nationellt språk). De nationella centralbankerna kan använda attributet NAT_TITLE för att ge en exakt beskrivning och andra kompletterande förtydliganden på sitt nationella språk. Användning av versaler och gemener vållar inga problem, men de nationella centralbankerna ombeds att endast använda teckenuppsättningen Latin-1. Normalt ska användningen av tecken med accent och utökade alfanumeriska symboler testas innan de kan tas i reguljärt bruk.

COMPILATION (sammanställning). För dataseten BSI, IVF, FVC och MIR kan detta attribut användas för ytterligare förklaringar i textform av sammanställningsmetoder, viktning och statistiska förfaranden som använts för att sammanställa de underliggande serierna, särskilt om dessa avviker från ECB:s regler och standarder. Normalt är strukturen på de nödvändiga nationella förklaringarna följande:

| — | Uppgiftskällor/system för uppgiftsinsamling: |
| --- | --- |

—

Uppgiftskällor/system för uppgiftsinsamling:

| — | Sammanställningsförfaranden (även beskrivning av skattningar och antaganden som gjorts). |
| --- | --- |

—

Sammanställningsförfaranden (även beskrivning av skattningar och antaganden som gjorts).

| — | Avvikelser från ECB:s rapporteringsanvisningar (uppdelning på geografiska områden/sektorer och/eller värderingsmetoder). |
| --- | --- |

—

Avvikelser från ECB:s rapporteringsanvisningar (uppdelning på geografiska områden/sektorer och/eller värderingsmetoder).

| — | Information om den nationella rättsliga ramen. |
| --- | --- |

—

Information om den nationella rättsliga ramen.

För datasetet SSI inkluderar attributet ”sammanställning” information om förhållandet till unionens regelverk för andra institut än kreditinstitut.

För datasetet OFI finns en detaljerad beskrivning av den information som ska ingå under detta attribut i punkterna 1–5 i de nationella förklaringarna (del 11 i bilaga II).

På samma sätt finns det för datasetet SEC en detaljerad beskrivning av den information som ska ingå under detta attribut i punkterna 1, 2, 4, 5, 8, 9 och 10 i de nationella förklaringarna (del 12 i bilaga II).

COVERAGE (täckning)

| Information om | Anmärkningar |
| --- | --- |
| SSI | — | täckning av olika kategorier av institut |

Information om

Anmärkningar

SSI

—

täckning av olika kategorier av institut

| — | typ av institut för de olika indikatorerna |
| --- | --- |

—

typ av institut för de olika indikatorerna

| — | om skattning använts när täckningen inte är fullständig |
| --- | --- |

—

om skattning använts när täckningen inte är fullständig

| — | information om uppräkning (vid behov) |
| --- | --- |

—

information om uppräkning (vid behov)

OFI

| — | täckning av serierna för summa tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

täckning av serierna för summa tillgångar/skulder

| — | typ av OFI som ingår i huvudkategorierna |
| --- | --- |

—

typ av OFI som ingår i huvudkategorierna

| — | om skattning använts när täckningen inte är fullständig |
| --- | --- |

—

om skattning använts när täckningen inte är fullständig

| — | information om uppräkning (vid behov) |
| --- | --- |

—

information om uppräkning (vid behov)

| — | se även del 11 i bilaga II (nationella förklaringarna, punkt 6) |
| --- | --- |

—

se även del 11 i bilaga II (nationella förklaringarna, punkt 6)

MIR

| — | stratifieringskriterier, urvalsförfarande (lika sannolikhet/sannolikheten proportionell till storleken/urvalet av de största instituten) om urval görs |
| --- | --- |

—

stratifieringskriterier, urvalsförfarande (lika sannolikhet/sannolikheten proportionell till storleken/urvalet av de största instituten) om urval görs

SEC

| — | klassificering av emissioner |
| --- | --- |

—

klassificering av emissioner

| — | se även bilaga II del 12 (avsnitt 2.4 och avsnitt 3.6) |
| --- | --- |

—

se även bilaga II del 12 (avsnitt 2.4 och avsnitt 3.6)

CBD

| — | beskrivning av den rapporterande populationen |
| --- | --- |

—

beskrivning av den rapporterande populationen

| — | anger om vissa institut har uteslutits vid insamlingen |
| --- | --- |

—

anger om vissa institut har uteslutits vid insamlingen

| — | anledningen till att de inte tagits med |
| --- | --- |

—

anledningen till att de inte tagits med

SOURCE_AGENCY (källa). ECB kommer att bestämma ett värde för detta attribut som anger namnet på den nationella centralbank som lämnar uppgifterna.

Avsnitt 4 —   Attribut på tidsserienivå

Obligatoriska

COLLECTION (insamlingsindikator). Detta attribut ger information om den tidsperiod eller tidpunkt när tidsserierna insamlas (till exempel början, mitten eller slutet av en period) eller anger om uppgifterna utgör genomsnitt.

| BSI | För utestående belopp: vid periodens utgång (E)
  För flödesserier: summa av observationer under perioden (S) |
| --- | --- |
| SSI | Vid periodens utgång (E) |
| OFI | För utestående belopp: vid periodens utgång (E)
  För flödesserier: summa av observationer under perioden (S) |
| MIR | För räntor på utestående belopp: vid periodens utgång (E)
  För räntor på nya avtal: genomsnittet av observationerna under perioden (A)
  För volymer avseende utestående belopp:
  För volymer på de nya avtalen: summan av (uppräknade) observationer under perioden (S) |
| SEC: | För utestående belopp: vid periodens utgång (E)
  För flödesserier: summa av observationer under perioden (S) |
| PSS | För antal deltagare och koncentrationer (del 16 tabellerna 5 och 6 i bilaga II): vid periodens utgång (E)
  För transaktioner exkl. uppgifter om koncentrationer (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II): summa observationer under perioden (S) |
| IVF | För utestående belopp: vid periodens utgång (E)
  För flödesserier: summa av observationer under perioden (S) |
| FVC | För utestående belopp: vid periodens utgång (E)
  För flödesserier: summa av observationer under perioden (S) |
| CBD | vid periodens utgång (E) |
| CBS | vid periodens utgång (E) |

BSI

För utestående belopp: vid periodens utgång (E)

För flödesserier: summa av observationer under perioden (S)

SSI

Vid periodens utgång (E)

OFI

För utestående belopp: vid periodens utgång (E)

För flödesserier: summa av observationer under perioden (S)

MIR

För räntor på utestående belopp: vid periodens utgång (E)

För räntor på nya avtal: genomsnittet av observationerna under perioden (A)

För volymer avseende utestående belopp:

För volymer på de nya avtalen: summan av (uppräknade) observationer under perioden (S)

SEC:

För utestående belopp: vid periodens utgång (E)

För flödesserier: summa av observationer under perioden (S)

PSS

För antal deltagare och koncentrationer (del 16 tabellerna 5 och 6 i bilaga II): vid periodens utgång (E)

För transaktioner exkl. uppgifter om koncentrationer (del 16 tabellerna 3, 4, 6 och 7 i bilaga II): summa observationer under perioden (S)

IVF

För utestående belopp: vid periodens utgång (E)

För flödesserier: summa av observationer under perioden (S)

FVC

För utestående belopp: vid periodens utgång (E)

För flödesserier: summa av observationer under perioden (S)

CBD

vid periodens utgång (E)

CBS

vid periodens utgång (E)

Villkorliga

DOM_SER_IDS (inhemskt serie-ID). Detta attribut gör det möjligt att hänvisa till den kod som används i nationella databaser för den berörda serien (dessutom kan formler som använder nationella referenskoder specificeras).

UNIT_INDEX_BASE (basvärde för index). Detta attribut är obligatoriskt när det hör till en serienyckel som beskriver ett index. Attribut anger basreferens och basvärde för index och används endast för serierna i indexet över teoretiska stockar som härleds av ECB och tillhandahålls ECBS.

BREAKS (avbrott): Detta attribut ger en beskrivning av avbrott och större förändringar i fråga om seriens insamling, täckning och sammanställning. Vid avbrott bör man om möjligt meddela i vilken utsträckning gamla och nya uppgifter kan betraktas som jämförbara.

PUBL_PUBLIC, PUBL_MU, PUBL_ECB (källpublikation, källpublikation (endast euroområdet), källpublikation (endast ECB)). Dessa attribut kommer att bestämmas av ECB om uppgifterna offentliggörs i ECB:s publikationer, antingen i ECB:s offentliga eller i ECB:s sekretessbelagda publikationer. De ger en hänvisning (dvs. publikationer, poster etc.) till publicerade uppgifter.

Avsnitt 5 —   Attribut på observationsnivå

Om en nationell centralbank vill revidera ett attribut på observationsnivå ska relevant(a) observation(er) samtidigt återrapporteras. Om en nationell centralbank reviderar en observation utan att även tillhandahålla det tillhörande attributsvärdet, kommer de befintliga värdena att ersättas med normalvärden.

Obligatoriska

OBS_STATUS (observationsstatus). De nationella centralbankerna anger ett observationsstatusvärde för varje observation de rapporterar. Detta attribut är obligatoriskt och ska tillhandahållas vid varje dataöverföring för varje individuell observation. När nationella centralbanker reviderar värdet för detta attribut återrapporteras såväl observationsvärdet (även om det är oförändrat) som markeringen för det nya observationsvärdet.

I förteckningen nedan beskrivs de för statistiken förväntade värdena, enligt den överenskomna ordningsföljden, för dessa attribut:

| ”A” | = | normalt värde (normalt för observationer som inte saknas). |
| --- | --- | --- |
| ”B” | = | värde vid avbrott i tidsserien för följande: SSI, MIRCBD och PSS (11). |
| ”M” | = | värde saknas, uppgifter existerar ej. |
| ”L” | = | värde saknas, uppgifter finns men samlas inte in. |
| ”E” | = | skattat värde (12). |
| ”P” | = | preliminärt värde (detta värde kan användas vid varje dataöverföring, med hänvisning till den senast tillgängliga observationen om denna betraktas som preliminär). |

”A”

=

normalt värde (normalt för observationer som inte saknas).

”B”

=

värde vid avbrott i tidsserien för följande: SSI, MIRCBD och PSS (11).

”M”

=

värde saknas, uppgifter existerar ej.

”L”

=

värde saknas, uppgifter finns men samlas inte in.

”E”

=

skattat värde (12).

”P”

=

preliminärt värde (detta värde kan användas vid varje dataöverföring, med hänvisning till den senast tillgängliga observationen om denna betraktas som preliminär).

I normala fall ska numeriska värden rapporteras med tillägget observationsstatus ”A” (normalt värde). I annat fall anges ett annat värde än ”A” enligt förteckningen ovan. Om två egenskaper enligt ovan är tillämpliga på en observation, rapporteras den viktigaste enligt ovan angiven ordningsföljd.

Vid varje dataöverföring kan de senast tillgängliga observationerna rapporteras som preliminära, och markeras med observationsstatusvärde ”P”. Sådana observationer får sina slutgiltiga värden och rapporteras med observationsstatus ”A” vid en senare tidpunkt när de nya reviderade värdena och observationsstatusmarkeringen ersätter de preliminära observationerna.

Saknade värden (”–”) används när det inte går att rapportera ett numeriskt värde (till exempel när uppgifter saknas eller inte har samlats in). Under inga förhållanden får en saknad observation rapporteras i form av värdet ”noll”, eftersom noll är ett normalt numeriskt värde som anger ett exakt och giltigt belopp. Om de nationella centralbankerna inte kan ge någon exakt förklaring till att ett värde saknas, eller om de inte kan använda hela uppsättningen av värden i kodlistan CL_OBS_STATUS för att rapportera observationer som saknas (”L” eller ”M”), ska värdet ”M” användas.

När uppgifter för en tidsserie, beroende på lokala statistikförhållanden, inte insamlas på specifika tidpunkter eller för hela tidsseriens längd (den underliggande ekonomiska företeelsen existerar men bevakas inte statistiskt), rapporteras ett saknat värde (”–”) med observationsstatus ”L” för respektive period.

När en tidsserie (eller en del därav) inte är relevant (den underliggande företeelsen existerar inte) beroende på lokal marknadspraxis eller den rättsliga/ekonomiska ramen, rapporteras ett saknat värde (”–”) med observationsstatus ”M”.

Villkorliga

OBS_CONF (observationskonfidentialitet). De nationella centralbankerna anger ett konfidentialitetsvärde för varje observation de rapporterar. Trots att detta attribut anges som villkorligt i ECB:s fil över strukturella definitioner ska det tillhandahållas vid varje dataöverföring för varje individuell observation eftersom varje konfidentiell observation måste förses med lämplig markering. När nationella centralbanker reviderar värdet för detta attribut ska såväl det berörda observationsvärdet som markeringen för observationsvärdet (även om det är oförändrat) återrapporteras.

I förteckningen nedan beskrivs de för statistiken förväntade värdena för dessa attribut:

| ”F” | = | får offentliggöras. |
| --- | --- | --- |
| ”N” | = | ska ej offentliggöras, får endast användas internt. |
| ”C” | = | insynsskyddad statistisk information i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98. |
| ”S” | = | sekundär konfidentialitet som bestäms och hanteras av mottagaren, ska ej offentliggöras. |
| ”D” | = | sekundär konfidentialitet som bestäms av avsändaren, ska ej offentliggöras. Denna kod kan användas av de nationella centralbanker som redan skiljer mellan primär och sekundär konfidentialitet i sina rapporteringssystem. I annat fall måste den rapporterande nationella centralbanken använda ”C” för att ange sekundär konfidentialitet. |

”F”

=

får offentliggöras.

”N”

=

ska ej offentliggöras, får endast användas internt.

”C”

=

insynsskyddad statistisk information i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98.

”S”

=

sekundär konfidentialitet som bestäms och hanteras av mottagaren, ska ej offentliggöras.

”D”

=

sekundär konfidentialitet som bestäms av avsändaren, ska ej offentliggöras. Denna kod kan användas av de nationella centralbanker som redan skiljer mellan primär och sekundär konfidentialitet i sina rapporteringssystem. I annat fall måste den rapporterande nationella centralbanken använda ”C” för att ange sekundär konfidentialitet.

OBS_PRE_BREAK (observationsvärde före avbrott i serie). Detta attribut innehåller observationsvärdet före ett avbrott i en serie och är i likhet med observationen ett numeriskt fält (13). Normalt används det när ett avbrott förekommer i en serie, och i sådana fall måste observationsstatusen sättas till ”B” (värde vid avbrott i tidsserien).

För dataseten BSI, IVF, FVC och OFI behövs detta attribut inte eftersom informationen redan kan hämtas från omklassificeringsserien. Det har lagts till i attributlistan eftersom det ingår i den undergrupp av attribut som är gemensam för samtliga dataset.

OBS_COM (observationskommentar). Detta attribut kan användas för att ge textkommentarer på observationsnivå (till exempel för att beskriva en skattning av en specifik observation som gjorts på grund av att uppgifter saknas. Här kan även en avvikande observation förklaras eller information lämnas om förändringar i den rapporterade tidsserien.)

---

(1)  Det nuvarande datautbytet sker via SDMX-EDI-formatet, även kallat Gesmes/TS.

(2)  Benämndes tidigare nyckelfamiljer.

(3)  www.circabc.europa.eu

(4)  Inom den internationella konsoliderade bankstatistiken ska samtliga rapporterande länder ha gemensam kodstruktur och datastruktursdefinition, vilka bör vara desamma som används för att rapportera motsvarande uppgifter till Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) (www.bis.org/statistics/dsd_cbs.pdf).

(5)  Här anges antalet bokstäver/siffror som är tillåtna för varje element på kodlistorna (till exempel betyder AN..7 en alfanumerisk sträng med max sju tecken och AN1 betyder en siffra).

(6)  För de nationella centralbankerna gäller att emittentsektorn är hemmahörande i det land där den nationella centralbanken har sin hemvist.

(7)  Här anges antalet bokstäver/siffror som är tillåtna för överföringen av varje attribut (till exempel betyder AN..1050 en alfanumerisk sträng med max. 1 050 tecken, AN1 betyder ett alfanumeriskt tecken, och N1 betyder 1 siffra).

(*)  Om en nationell centralbank vill företa en modifiering ska den konsultera ECB som sedan genomför ändringen.

(**)  Ändringar meddelas ansvarig avdelning inom ECB per e-post.

(8)  Med ECB avses här ECB:s generaldirektorat för statistik.

(9)  För att säkerställa en tydlig kommunikation rekommenderar ECB att de nationella centralbankerna lämnar denna information.

| (3) | Alla attribut som specificeras i tabellen i avsnitt 1 och bestäms av ECB finns inte med i denna tabell. |
| --- | --- |

(3)

Alla attribut som specificeras i tabellen i avsnitt 1 och bestäms av ECB finns inte med i denna tabell.

M:

C:

(10)  Uppgifter om räntor anges som procentsatser.

(11)  Om OBS_STATUS rapporteras som ”B” måste ett värde rapporteras under attributet OBS_PRE_BREAK.

(12)  Observationsstatus ”E” ska användas för alla observationer eller uppgiftsperioder som utgör skattningar och som inte kan betraktas som normala värden.

(13)  De fyra objekten observationsvärde samt OBS_STATUS, OBS_CONF och OBS_PRE_BREAK behandlas som en enhet. Detta betyder att de nationella centralbankerna ska sända all tilläggsinformation för en observation. (När attributen inte rapporteras ersätts deras tidigare värden med normalvärden).

---

BILAGA IV

HÄRLEDNING AV TRANSAKTIONER I SAMBAND MED DE MONETÄRA FINANSINSTITUTENS BALANSRÄKNINGSPOSTER (BSI) SAMT IF- OCH FVC-STATISTIK

DEL 1

Allmän beskrivning av förfarandet för att härleda transaktioner

Avsnitt 1 —   Ram

| 1. | Ramen för att härleda transaktioner för de monetära finansinstitutens balansräkningsposter respektive statistik över IF:s och FVC:s tillgångar och skulder utgår från Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010). Avvikelser från denna internationella standard görs när så behövs både när det gäller uppgifternas innehåll och beskrivningen av de statistiska begreppen. Denna bilaga tolkas i enlighet med ENS 2010, om inte förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38), förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) eller denna riktlinje, uttryckligen eller underförstått, ger en annan tolkning av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

1.

Ramen för att härleda transaktioner för de monetära finansinstitutens balansräkningsposter respektive statistik över IF:s och FVC:s tillgångar och skulder utgår från Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010). Avvikelser från denna internationella standard görs när så behövs både när det gäller uppgifternas innehåll och beskrivningen av de statistiska begreppen. Denna bilaga tolkas i enlighet med ENS 2010, om inte förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38), förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) eller denna riktlinje, uttryckligen eller underförstått, ger en annan tolkning av dess bestämmelser.

| 2. | I enlighet med ENS 2010 definieras finansiella transaktioner som nettoförvärv av finansiella tillgångar eller nettoökning av skulder för varje typ av finansiellt instrument, dvs. summan av alla finansiella transaktioner som förekommer under en given rapporteringsperiod (1). Transaktioner som täcker varje post specificerad i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) och förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) beräknas på nettobasis, dvs. det föreligger inget krav på att fastställa brutto finansiella transaktioner eller omsättning (2). Värderingsmetoden för varje transaktion består i att man tar det värde till vilket tillgångarna anskaffas/avyttras och/eller skulder upprättas, avvecklas eller byts. Avvikelser får emellertid göras från ENS 2010. |
| --- | --- |

2.

I enlighet med ENS 2010 definieras finansiella transaktioner som nettoförvärv av finansiella tillgångar eller nettoökning av skulder för varje typ av finansiellt instrument, dvs. summan av alla finansiella transaktioner som förekommer under en given rapporteringsperiod (1). Transaktioner som täcker varje post specificerad i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) och förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) beräknas på nettobasis, dvs. det föreligger inget krav på att fastställa brutto finansiella transaktioner eller omsättning (2). Värderingsmetoden för varje transaktion består i att man tar det värde till vilket tillgångarna anskaffas/avyttras och/eller skulder upprättas, avvecklas eller byts. Avvikelser får emellertid göras från ENS 2010.

| 3. | I denna bilaga beskrivs den metod som används för att härleda transaktioner inom ramen för BSI-, IF- och FVC-statistik. I denna del behandlas ECB:s beräkning av transaktionsuppgifter samt de nationella centralbankernas rapportering av de underliggande uppgifterna, medan del 2 inriktas på flödesjusteringar. Del 3, 4 och 5 innehåller därefter specifik information om ramarna för att sammanställa BSI-, IF- respektive FVC-statistik.
  Mer information och räkneexempel finns i manualerna om sådan statistik som offentliggörs på ECB:s webbplats. |
| --- | --- |

3.

I denna bilaga beskrivs den metod som används för att härleda transaktioner inom ramen för BSI-, IF- och FVC-statistik. I denna del behandlas ECB:s beräkning av transaktionsuppgifter samt de nationella centralbankernas rapportering av de underliggande uppgifterna, medan del 2 inriktas på flödesjusteringar. Del 3, 4 och 5 innehåller därefter specifik information om ramarna för att sammanställa BSI-, IF- respektive FVC-statistik.

Mer information och räkneexempel finns i manualerna om sådan statistik som offentliggörs på ECB:s webbplats.

Avsnitt 2 —   ECB:s beräkning av transaktionsuppgifter samt rapportering från nationella centralbanker till ECB

1.   Inledning

| 1.1 | För BSI- och IF-statistik beräknar ECB transaktioner genom att för varje tillgångs- och skuldpost ta differensen mellan stockuppgifter enligt rapporteringstillfället vid periodens slut, varefter effekterna av utvecklingen som inte är resultatet av transaktionerna tas bort, dvs. ”andra förändringar”. ”Andra förändringar” grupperas i två huvudkategorier ”omklassificeringar och andra justeringar” och ”omvärderingsjusteringar”, där den sistnämnda kategorin omfattar omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar (3). De nationella centralbankerna rapporterar ”omklassificeringar och andra justeringar” och ”omvärderingsjusteringar” till ECB på så sätt att effekterna av dessa icke-transaktioner kan avlägsnas när flödesstatistiken beräknas.
  Vad gäller BSI-statistik ska de nationella centralbankerna rapportera justeringsuppgifter till ECB i enlighet med bilaga II del 1. De ”omvärderingsjusteringar” som rapporteras av de nationella centralbankerna omfattar nedskrivningar/avskrivningar av lån samt omvärderingsjusteringar på grund av prisändringar. Omvärderingsjusteringar på grund av växelkursförändringar beräknas normalt av ECB, men om de nationella centralbankerna kan sammanställa mer korrekta justeringar kan de också rapportera dessa justeringar direkt till ECB (4).
  Vad gäller IF-statistik ska de nationella centralbankerna rapportera justeringsuppgifter till ECB i enlighet med bilaga II del 17. De ”omvärderingsjusteringar” som rapporteras av de nationella centralbankerna omfattar omvärderingsjusteringar till följd av pris- och växelkursförändringar. |
| --- | --- |

1.1

För BSI- och IF-statistik beräknar ECB transaktioner genom att för varje tillgångs- och skuldpost ta differensen mellan stockuppgifter enligt rapporteringstillfället vid periodens slut, varefter effekterna av utvecklingen som inte är resultatet av transaktionerna tas bort, dvs. ”andra förändringar”. ”Andra förändringar” grupperas i två huvudkategorier ”omklassificeringar och andra justeringar” och ”omvärderingsjusteringar”, där den sistnämnda kategorin omfattar omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar (3). De nationella centralbankerna rapporterar ”omklassificeringar och andra justeringar” och ”omvärderingsjusteringar” till ECB på så sätt att effekterna av dessa icke-transaktioner kan avlägsnas när flödesstatistiken beräknas.

Vad gäller BSI-statistik ska de nationella centralbankerna rapportera justeringsuppgifter till ECB i enlighet med bilaga II del 1. De ”omvärderingsjusteringar” som rapporteras av de nationella centralbankerna omfattar nedskrivningar/avskrivningar av lån samt omvärderingsjusteringar på grund av prisändringar. Omvärderingsjusteringar på grund av växelkursförändringar beräknas normalt av ECB, men om de nationella centralbankerna kan sammanställa mer korrekta justeringar kan de också rapportera dessa justeringar direkt till ECB (4).

Vad gäller IF-statistik ska de nationella centralbankerna rapportera justeringsuppgifter till ECB i enlighet med bilaga II del 17. De ”omvärderingsjusteringar” som rapporteras av de nationella centralbankerna omfattar omvärderingsjusteringar till följd av pris- och växelkursförändringar.

| 1.2 | När det gäller FVC-statistik ska de nationella centralbankerna rapportera transaktionerna och inte flödesjusteringarna direkt till ECB. Transaktionerna bör beräknas (antingen direkt av uppgiftslämnarna eller också av de nationella centralbankerna) i överensstämmelse med den generella strategin för omklassificeringar och andra justeringar samt omvärderingar enligt denna bilaga. |
| --- | --- |

1.2

När det gäller FVC-statistik ska de nationella centralbankerna rapportera transaktionerna och inte flödesjusteringarna direkt till ECB. Transaktionerna bör beräknas (antingen direkt av uppgiftslämnarna eller också av de nationella centralbankerna) i överensstämmelse med den generella strategin för omklassificeringar och andra justeringar samt omvärderingar enligt denna bilaga.

2.   Omklassificeringar och andra justeringar

| 2.1 | De nationella centralbankerna sammanställer uppgifter avseende ”omklassificeringar och andra justeringar” i enlighet med kraven i denna riktlinje med hjälp av tillsynsinformation, rimlighetsbedömningar, engångsundersökningar (till exempel avseende specialfall), nationella statistikkrav, information om tillkommande eller avgående enheter ur den rapporterande populationen och samtliga andra källor som de har tillgång till. ECB förväntas inte göra justeringar i efterhand om inte de nationella centralbankerna pekar på distinkta förändringar i de slutliga uppgifterna. |
| --- | --- |

2.1

De nationella centralbankerna sammanställer uppgifter avseende ”omklassificeringar och andra justeringar” i enlighet med kraven i denna riktlinje med hjälp av tillsynsinformation, rimlighetsbedömningar, engångsundersökningar (till exempel avseende specialfall), nationella statistikkrav, information om tillkommande eller avgående enheter ur den rapporterande populationen och samtliga andra källor som de har tillgång till. ECB förväntas inte göra justeringar i efterhand om inte de nationella centralbankerna pekar på distinkta förändringar i de slutliga uppgifterna.

| 2.2 | De nationella centralbankerna fastställer stockförändringar till följd av omklassificeringar och anger det fastställda nettobeloppet under ”omklassificeringar och andra justeringar”. En nettoökning av stockar till följd av omklassificeringar tas upp med positivt tecken, en nettominskning av stockar med negativt tecken. |
| --- | --- |

2.2

De nationella centralbankerna fastställer stockförändringar till följd av omklassificeringar och anger det fastställda nettobeloppet under ”omklassificeringar och andra justeringar”. En nettoökning av stockar till följd av omklassificeringar tas upp med positivt tecken, en nettominskning av stockar med negativt tecken.

| 2.3 | I princip uppfyller de nationella centralbankerna samtliga krav för ”omklassificeringar och andra justeringar” som fastställs i denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska åtminstone sända in samtliga ”omklassificeringar och andra justeringar” över 50 miljoner euro. Avsikten med denna tröskel är att hjälpa dem att avgöra om de ska göra en justering eller inte. Om emellertid informationen inte är lättillgänglig eller av dålig kvalitet kan beslut fattas om att antingen inte göra något alls eller också göra skattningar. Av denna anledning är det nödvändigt att tillämpa tröskeln med flexibilitet, inte minst på grund av att de nuvarande sätten att beräkna justeringar är mycket olika. När till exempel förhållandevis detaljerad information insamlas utan hänsyn till tröskeln kan det vara kontraproduktivt att försöka tillämpa en sådan tröskel. |
| --- | --- |

2.3

I princip uppfyller de nationella centralbankerna samtliga krav för ”omklassificeringar och andra justeringar” som fastställs i denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska åtminstone sända in samtliga ”omklassificeringar och andra justeringar” över 50 miljoner euro. Avsikten med denna tröskel är att hjälpa dem att avgöra om de ska göra en justering eller inte. Om emellertid informationen inte är lättillgänglig eller av dålig kvalitet kan beslut fattas om att antingen inte göra något alls eller också göra skattningar. Av denna anledning är det nödvändigt att tillämpa tröskeln med flexibilitet, inte minst på grund av att de nuvarande sätten att beräkna justeringar är mycket olika. När till exempel förhållandevis detaljerad information insamlas utan hänsyn till tröskeln kan det vara kontraproduktivt att försöka tillämpa en sådan tröskel.

3.   Omvärderingsjusteringar

| 3.1 | För att uppfylla de krav för ”omvärderingsjusteringar” som fastställs i denna riktlinje kan de nationella centralbankerna behöva beräkna justeringarna från de transaktioner, uppgifter för enstaka värdepapper eller andra uppgifter som rapporterats av den rapporterande populationen och/eller göra en skattning av justeringarna avseende några av de uppdelningar som inte rapporterats av den rapporterande populationen eftersom dessa inte betraktas som ”minimikrav”. |
| --- | --- |

3.1

För att uppfylla de krav för ”omvärderingsjusteringar” som fastställs i denna riktlinje kan de nationella centralbankerna behöva beräkna justeringarna från de transaktioner, uppgifter för enstaka värdepapper eller andra uppgifter som rapporterats av den rapporterande populationen och/eller göra en skattning av justeringarna avseende några av de uppdelningar som inte rapporterats av den rapporterande populationen eftersom dessa inte betraktas som ”minimikrav”.

| 3.2 | ”Omvärderingsjusteringar” sammanställs normalt av de nationella centralbankerna med utgångspunkt från uppgifter rapporterade direkt av den rapporterande populationen. De nationella centralbankerna kan emellertid också täcka dessa rapporteringskrav indirekt (till exempel genom att samla in uppgifter om transaktioner direkt) och får under alla förhållanden samla in ytterligare uppgifter från uppgiftslämnarna. Oavsett vilken strategi som tillämpas på nationell nivå ska de nationella centralbankerna lämna en fullständig uppsättning uppgifter till ECB i enlighet med bilaga II del 1 vad gäller BSI-statistik och bilaga II del 17 vad gäller IF-statistik. |
| --- | --- |

3.2

”Omvärderingsjusteringar” sammanställs normalt av de nationella centralbankerna med utgångspunkt från uppgifter rapporterade direkt av den rapporterande populationen. De nationella centralbankerna kan emellertid också täcka dessa rapporteringskrav indirekt (till exempel genom att samla in uppgifter om transaktioner direkt) och får under alla förhållanden samla in ytterligare uppgifter från uppgiftslämnarna. Oavsett vilken strategi som tillämpas på nationell nivå ska de nationella centralbankerna lämna en fullständig uppsättning uppgifter till ECB i enlighet med bilaga II del 1 vad gäller BSI-statistik och bilaga II del 17 vad gäller IF-statistik.

DEL 2

Flödesjusteringar – allmänt

Avsnitt 1 —   Omklassificeringar och andra justeringar

”Omklassificeringar och andra justeringar” omfattar förändringar i referenssektorns balansräkning som uppstår till följd av förändringar i den rapporterande populationens sammansättning och struktur, förändringar i klassificeringen av finansiella instrument och motparter, förändringar i statistiska definitioner samt i (den partiella) korrigeringen av rapporteringsfel, som samtliga ger upphov till avbrott i serierna och därmed påverkar jämförbarheten för två efterföljande stockar i slutet av perioden. Utvidgningar av euroområdet kan ses som ett specialfall av ”omklassificeringar och andra justeringar”.

1.   Förändringar i den rapporterande sektorns sammansättning

| 1.1 | Förändringar i den rapporterande sektorns sammansättning kan ge upphov till en överföring av verksamheter över de ekonomiska sektorernas gränser. Sådana överföringar motsvarar inte transaktioner och behandlas därför som en justering under ”omklassificeringar och andra justeringar”. |
| --- | --- |

1.1

Förändringar i den rapporterande sektorns sammansättning kan ge upphov till en överföring av verksamheter över de ekonomiska sektorernas gränser. Sådana överföringar motsvarar inte transaktioner och behandlas därför som en justering under ”omklassificeringar och andra justeringar”.

| 1.2 | Ett institut som tillträder den rapporterande sektorn kan föra in verksamhet till sektorn, medan ett institut som lämnar den kan föra ut verksamhet ur sektorn. I den mån det tillträdande institutet nystartar sin verksamhet efter att ha tillträtt den rapporterande sektorn motsvarar detta en finansiell transaktion som inte avlägsnas från statistiken (5). På samma sätt tas ett institut som lämnar sektorn och minskar sin verksamhet innan det lämnar den rapporterande sektorn upp som en transaktion i statistiken. |
| --- | --- |

1.2

Ett institut som tillträder den rapporterande sektorn kan föra in verksamhet till sektorn, medan ett institut som lämnar den kan föra ut verksamhet ur sektorn. I den mån det tillträdande institutet nystartar sin verksamhet efter att ha tillträtt den rapporterande sektorn motsvarar detta en finansiell transaktion som inte avlägsnas från statistiken (5). På samma sätt tas ett institut som lämnar sektorn och minskar sin verksamhet innan det lämnar den rapporterande sektorn upp som en transaktion i statistiken.

| 1.3 | Nettoeffekten av tillkommande och avgående enheter på den rapporterande sektorns aggregerade tillgångar och skulder beräknas genom att aggregera de första tillgångar och skulder som rapporterats av nytillkommande enheter och de sista tillgångar och skulder som rapporterats av avgående enheter, och genom att ta differensen mellan dessa två för varje post. Denna nettosiffra tas in under ”omklassificeringar och andra justeringar”. Under vissa omständigheter kan det förekomma effekter på motparters rapportering, så dessa effekter måste därför tas in i justeringarna, i detta fall en förändring av sektor. Om exempelvis ett MFI avstår från sin oktroj men fortsätter sin verksamhet som annan finansförmedlare (OFI) med finansiering på interbankmarknaden, finns det en konstgjord uppgång i MFI:s utlåning till OFI, vilket kräver en justering (täcks av ”förändringar i klassificeringen av motpartssektor”). |
| --- | --- |

1.3

Nettoeffekten av tillkommande och avgående enheter på den rapporterande sektorns aggregerade tillgångar och skulder beräknas genom att aggregera de första tillgångar och skulder som rapporterats av nytillkommande enheter och de sista tillgångar och skulder som rapporterats av avgående enheter, och genom att ta differensen mellan dessa två för varje post. Denna nettosiffra tas in under ”omklassificeringar och andra justeringar”. Under vissa omständigheter kan det förekomma effekter på motparters rapportering, så dessa effekter måste därför tas in i justeringarna, i detta fall en förändring av sektor. Om exempelvis ett MFI avstår från sin oktroj men fortsätter sin verksamhet som annan finansförmedlare (OFI) med finansiering på interbankmarknaden, finns det en konstgjord uppgång i MFI:s utlåning till OFI, vilket kräver en justering (täcks av ”förändringar i klassificeringen av motpartssektor”).

2.   Förändringar i den rapporterande sektorns struktur

| 2.1 | Förändringar i den rapporterande sektorns struktur uppstår i samband med koncerninterna omorganisationer eller fusioner, förvärv och uppdelningar. Sådana omstruktureringar av bolag leder normalt till förändringar i värderingen av finansiella tillgångar och skulder; omvärderingsjusteringar tas upp för att avspegla dessa förändringar och därigenom möjliggöra en korrekt beräkning av transaktionerna. Dessa omstruktureringar leder dessutom ofta till att finansiella tillgångar och skulder överförs från en institutionell enhets balansräkning till en annan (förändring i äganderätten). Kriteriet för att överföringar av tillgångar ska behandlas som transaktioner definieras som att det ska finnas två separata institutionella enheter som agerar genom ömsesidig överenskommelse. Om däremot överföringarna sker till följd av att en institutionell enhet skapas eller försvinner, bör de behandlas som ”omklassificeringar och andra justeringar”. Om en fusion eller ett förvärv leder till att en eller flera institutionella enheter försvinner, ska framför allt samtliga korsvisa positioner som förelåg mellan de fusionerande instituten och som nettas ut när enheterna upphör att existera försvinna från systemet och omklassificeringsjusteringar måste därmed rapporteras. Uppdelningar av bolag behandlas symmetriskt. |
| --- | --- |

2.1

Förändringar i den rapporterande sektorns struktur uppstår i samband med koncerninterna omorganisationer eller fusioner, förvärv och uppdelningar. Sådana omstruktureringar av bolag leder normalt till förändringar i värderingen av finansiella tillgångar och skulder; omvärderingsjusteringar tas upp för att avspegla dessa förändringar och därigenom möjliggöra en korrekt beräkning av transaktionerna. Dessa omstruktureringar leder dessutom ofta till att finansiella tillgångar och skulder överförs från en institutionell enhets balansräkning till en annan (förändring i äganderätten). Kriteriet för att överföringar av tillgångar ska behandlas som transaktioner definieras som att det ska finnas två separata institutionella enheter som agerar genom ömsesidig överenskommelse. Om däremot överföringarna sker till följd av att en institutionell enhet skapas eller försvinner, bör de behandlas som ”omklassificeringar och andra justeringar”. Om en fusion eller ett förvärv leder till att en eller flera institutionella enheter försvinner, ska framför allt samtliga korsvisa positioner som förelåg mellan de fusionerande instituten och som nettas ut när enheterna upphör att existera försvinna från systemet och omklassificeringsjusteringar måste därmed rapporteras. Uppdelningar av bolag behandlas symmetriskt.

| 2.2 | En mer ingående analys av sådana förändringar i den rapporterande sektorns struktur som uppstår i samband med omstrukturering av bolag samt detaljerade räkneexempel kan hittas i vägledningarna från ECB, till exempel Manual on MFI balance sheet statistics och Manual on investment fund statistics. |
| --- | --- |

2.2

En mer ingående analys av sådana förändringar i den rapporterande sektorns struktur som uppstår i samband med omstrukturering av bolag samt detaljerade räkneexempel kan hittas i vägledningarna från ECB, till exempel Manual on MFI balance sheet statistics och Manual on investment fund statistics.

3.   Andra fall av ”omklassificeringar och andra justeringar”

| 3.1 | Förändringar i sektorklassificering eller kundernas hemvist ger upphov till en omklassificering av tillgångar eller skulder gentemot dessa motparter. Sådana förändringar i klassificeringen sker av olika anledningar, till exempel på grund av att en offentlig enhet ändrar ekonomisk sektor efter en privatisering eller till följd av att fusioner/uppdelningar medför ändringar i ett bolags huvudsakliga verksamhetsinriktning. På samma sätt kan instrumentklassificeringen av tillgångar och skulder förändras, till exempel när lån blir överlåtbara och följaktligen betraktas som skuldebrev för statistiska ändamål. Eftersom dessa omklassificeringar resulterar i förändringar i de rapporterade stockuppgifterna men inte utgör någon transaktion, måste en justering ske för att detta inte ska påverka statistiken. |
| --- | --- |

3.1

Förändringar i sektorklassificering eller kundernas hemvist ger upphov till en omklassificering av tillgångar eller skulder gentemot dessa motparter. Sådana förändringar i klassificeringen sker av olika anledningar, till exempel på grund av att en offentlig enhet ändrar ekonomisk sektor efter en privatisering eller till följd av att fusioner/uppdelningar medför ändringar i ett bolags huvudsakliga verksamhetsinriktning. På samma sätt kan instrumentklassificeringen av tillgångar och skulder förändras, till exempel när lån blir överlåtbara och följaktligen betraktas som skuldebrev för statistiska ändamål. Eftersom dessa omklassificeringar resulterar i förändringar i de rapporterade stockuppgifterna men inte utgör någon transaktion, måste en justering ske för att detta inte ska påverka statistiken.

| 3.2 | Inom revideringspolicyns gränser rättar de nationella centralbankerna rapporteringsfel i stockuppgifterna så snart felet har konstaterats. I idealfallet innebär revideringarna att felet helt avlägsnas från uppgifterna, särskilt om det endast påverkar en enda period eller ett begränsat tidsintervall. Under dessa förhållanden uppkommer inte något avbrott i serierna. Om däremot felet påverkar historiska uppgifter och ingen rättelse av tidigare uppgifter görs eller om det görs för endast en begränsad tidsperiod, föreligger det ett avbrott mellan den förra perioden med den rättade siffran och den senare perioden som innehåller den felaktiga siffran. I så fall fastställer de nationella centralbankerna storleken på detta avbrott och tar upp en justering under ”omklassificeringar och andra justeringar”. Liknande tillvägagångssätt ska tillämpas om det införs ändringar av statistiska definitioner som påverkar de rapporterade uppgifterna samt korrigeringar för avbrott som kan ha uppstått till följd av att uppräkningsmetoder införs, ändras eller avskaffas. |
| --- | --- |

3.2

Inom revideringspolicyns gränser rättar de nationella centralbankerna rapporteringsfel i stockuppgifterna så snart felet har konstaterats. I idealfallet innebär revideringarna att felet helt avlägsnas från uppgifterna, särskilt om det endast påverkar en enda period eller ett begränsat tidsintervall. Under dessa förhållanden uppkommer inte något avbrott i serierna. Om däremot felet påverkar historiska uppgifter och ingen rättelse av tidigare uppgifter görs eller om det görs för endast en begränsad tidsperiod, föreligger det ett avbrott mellan den förra perioden med den rättade siffran och den senare perioden som innehåller den felaktiga siffran. I så fall fastställer de nationella centralbankerna storleken på detta avbrott och tar upp en justering under ”omklassificeringar och andra justeringar”. Liknande tillvägagångssätt ska tillämpas om det införs ändringar av statistiska definitioner som påverkar de rapporterade uppgifterna samt korrigeringar för avbrott som kan ha uppstått till följd av att uppräkningsmetoder införs, ändras eller avskaffas.

Avsnitt 2 —   Omvärderingsjusteringar

1.   Avskrivningar/nedskrivningar av lån

Justeringen för ”avskrivningar/nedskrivningar” avser effekten av förändringar i värdet av på balansräkningen upptagna lån som har förorsakats av avskrivning/nedskrivning av lån. Denna justering återspeglar också förändringar i nivån för avsättningar för låneförluster, till exempel om utestående stockar rapporteras netto utan reserveringar i enlighet med artikel 8.4 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Förluster som konstateras vid den tidpunkt då lånet säljs eller överförs till tredje part tas också med, om de kan fastställas.

2.   Omvärderingsjusteringar på grund av prisförändringar

| 2.1 | Justeringen för prisomvärdering av tillgångar och skulder hänför sig till fluktuationer i värderingen av tillgångar och skulder till följd av en förändring i det pris till vilket tillgångar och skulder rapporteras eller handlas. Justeringen omfattar de förändringar över tiden som uppstår i stockarnas värde i slutet av perioden till följd av förändringar i den redovisade referensnivån på tillgångar och skulder, dvs. vinster eller förluster på innehav. Den kan också omfatta förändringar i värderingen som en följd av transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade vinster eller förluster. Här förekommer det emellertid avvikande nationell praxis. |
| --- | --- |

2.1

Justeringen för prisomvärdering av tillgångar och skulder hänför sig till fluktuationer i värderingen av tillgångar och skulder till följd av en förändring i det pris till vilket tillgångar och skulder rapporteras eller handlas. Justeringen omfattar de förändringar över tiden som uppstår i stockarnas värde i slutet av perioden till följd av förändringar i den redovisade referensnivån på tillgångar och skulder, dvs. vinster eller förluster på innehav. Den kan också omfatta förändringar i värderingen som en följd av transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade vinster eller förluster. Här förekommer det emellertid avvikande nationell praxis.

| 2.2 | Innehåll och omfattning för ”omvärderingsjusteringar” avgörs av de värderingsmetoder som tillämpas. Även om det rekommenderas att båda sidor av balansräkningen rapporteras till marknadsvärden kan det i praktiken användas en rad olika värderingsmetoder för såväl tillgångs- som skuldsidan av balansräkningen. |
| --- | --- |

2.2

Innehåll och omfattning för ”omvärderingsjusteringar” avgörs av de värderingsmetoder som tillämpas. Även om det rekommenderas att båda sidor av balansräkningen rapporteras till marknadsvärden kan det i praktiken användas en rad olika värderingsmetoder för såväl tillgångs- som skuldsidan av balansräkningen.

Avsnitt 3 —   Omvärderingsjusteringar på grund av växelkursförändringar

| 1. | För att tillhandahålla statistiska uppgifter till ECB ser de nationella centralbankerna till att tillgångs- och skuldpositioner denominerade i utländsk valuta räknas om till euro till den växelkurs som råder på marknaden vid den tidpunkt som uppgifterna avser. ECB:s referensväxelkurs bör användas (6). |
| --- | --- |

1.

För att tillhandahålla statistiska uppgifter till ECB ser de nationella centralbankerna till att tillgångs- och skuldpositioner denominerade i utländsk valuta räknas om till euro till den växelkurs som råder på marknaden vid den tidpunkt som uppgifterna avser. ECB:s referensväxelkurs bör användas (6).

| 2. | Växelkursrörelser gentemot euron som sker mellan rapporteringstillfällena per slutet av perioden ger upphov till förändringar i värdet av tillgångar eller skulder i utländsk valuta när de uttrycks i euro. Eftersom dessa förändringar motsvarar vinster eller förluster på innehav och inte är en följd av finansiella transaktioner måste dessa värderingseffekter fastställas så att de kan tas bort ur flödesuppgifterna. Omvärderingsjusteringar på grund av växelkursförändringar kan också omfatta förändringar i värderingen som en följd av transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade vinster eller förluster. Här förekommer det emellertid avvikande nationell praxis. |
| --- | --- |

2.

Växelkursrörelser gentemot euron som sker mellan rapporteringstillfällena per slutet av perioden ger upphov till förändringar i värdet av tillgångar eller skulder i utländsk valuta när de uttrycks i euro. Eftersom dessa förändringar motsvarar vinster eller förluster på innehav och inte är en följd av finansiella transaktioner måste dessa värderingseffekter fastställas så att de kan tas bort ur flödesuppgifterna. Omvärderingsjusteringar på grund av växelkursförändringar kan också omfatta förändringar i värderingen som en följd av transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade vinster eller förluster. Här förekommer det emellertid avvikande nationell praxis.

DEL 3

Flödesjusteringar: specifika kriterier för BSI-statistiken

Avsnitt 1 —   Inledning

| 1. | När det gäller BSI-statistik tillhandahåller varje nationell centralbank separata justeringsuppgifter som täcker dess egen och övriga MFI:s balansräkningar. Justeringar av ECB:s balansräkning sammanställs också internt av ECB:s direktorat för internrevision. De nationella centralbankerna tillhandahåller justeringar för samtliga poster i MFI:s balansräkning med den frekvens som anges i artikel 3.2 i denna riktlinje. Vid detta förfarande kan de nationella centralbankerna behöva beräkna och/eller göra en skattning av justeringarna för några av de uppdelningar som inte rapporterats av MFI eftersom dessa inte betraktas som ”minimikrav” i del 2 tabell 1A i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). I del 1 i bilaga II till denna riktlinje anges om endast ”omklassificeringar och andra justeringar” eller även ”omvärderingsjusteringar” behöver lämnas till ECB.
  Justeringar för växelkursrörelser beräknas av ECB. Därför ingår effekten av växelkursförändringar inte i de justeringar som lämnas av de nationella centralbankerna för saldon denominerade i utländsk valuta. ECB beräknar valutakursjusteringar med hjälp av valutaandelar som hämtas från uppdelningen av tillgångar och skulder efter större valutor som återfinns i tabell 4 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). En närmare beskrivning av den metod som ECB använder för att beräkna valutakursjusteringar finns i ECB:s Manual on MFI balance sheet statistics. Om de nationella centralbankerna kan sammanställa mer korrekta justeringar kan de också rapportera dessa justeringar till ECB. |
| --- | --- |

1.

När det gäller BSI-statistik tillhandahåller varje nationell centralbank separata justeringsuppgifter som täcker dess egen och övriga MFI:s balansräkningar. Justeringar av ECB:s balansräkning sammanställs också internt av ECB:s direktorat för internrevision. De nationella centralbankerna tillhandahåller justeringar för samtliga poster i MFI:s balansräkning med den frekvens som anges i artikel 3.2 i denna riktlinje. Vid detta förfarande kan de nationella centralbankerna behöva beräkna och/eller göra en skattning av justeringarna för några av de uppdelningar som inte rapporterats av MFI eftersom dessa inte betraktas som ”minimikrav” i del 2 tabell 1A i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). I del 1 i bilaga II till denna riktlinje anges om endast ”omklassificeringar och andra justeringar” eller även ”omvärderingsjusteringar” behöver lämnas till ECB.

Justeringar för växelkursrörelser beräknas av ECB. Därför ingår effekten av växelkursförändringar inte i de justeringar som lämnas av de nationella centralbankerna för saldon denominerade i utländsk valuta. ECB beräknar valutakursjusteringar med hjälp av valutaandelar som hämtas från uppdelningen av tillgångar och skulder efter större valutor som återfinns i tabell 4 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). En närmare beskrivning av den metod som ECB använder för att beräkna valutakursjusteringar finns i ECB:s Manual on MFI balance sheet statistics. Om de nationella centralbankerna kan sammanställa mer korrekta justeringar kan de också rapportera dessa justeringar till ECB.

| 2. | För flödesjusteringar gäller samma dubbelbokföringssystem som för stockar. I samtliga fall har justeringar en motpost, som i många fall sannolikt blir ”kapital och reserver” eller ”övriga skulder”, beroende på verksamhet och nationell bokföringspraxis. |
| --- | --- |

2.

För flödesjusteringar gäller samma dubbelbokföringssystem som för stockar. I samtliga fall har justeringar en motpost, som i många fall sannolikt blir ”kapital och reserver” eller ”övriga skulder”, beroende på verksamhet och nationell bokföringspraxis.

| 3. | När det gäller ramen för att sammanställa BSI-statistik bör finansiella transaktioner i allmänhet mätas till transaktionsvärdet, vilket inte nödvändigtvis behöver vara detsamma som det pris som anges på marknaden eller tillgångens verkliga värde vid transaktionstidpunkten. Transaktionsvärdet omfattar inte administrationsavgifter, arvoden, provisioner, courtage eller liknade betalningar för tjänster som krävs för att transaktionen ska genomföras. |
| --- | --- |

3.

När det gäller ramen för att sammanställa BSI-statistik bör finansiella transaktioner i allmänhet mätas till transaktionsvärdet, vilket inte nödvändigtvis behöver vara detsamma som det pris som anges på marknaden eller tillgångens verkliga värde vid transaktionstidpunkten. Transaktionsvärdet omfattar inte administrationsavgifter, arvoden, provisioner, courtage eller liknade betalningar för tjänster som krävs för att transaktionen ska genomföras.

| 4. | Ränta på inlåning, lån och emitterade skuldebrev respektive innehav av skuldebrev bör bokföras enligt periodiseringsprincipen, men ska aldrig redovisas som en transaktion med instrumentet i fråga. För lån och inlåning garanteras detta genom det krav som anges i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) om att upplupen ränta på sådana instrument ska redovisas i ”övriga tillgångar” och ”övriga skulder”. Förordningen innehåller emellertid ingen regel för hur man ska behandla upplupen ränta på skuldebrev som emitteras eller innehas av MFI. Upplupen ränta ingår i själva verket ofta i marknadspriserna och det brukar vara svårt att skilja den från det bokförda pris som rapporterats i den statistiska balansräkningen. För att uppgifterna ska vara enhetliga och jämförbara mellan olika länder bör följande regel tillämpas:






  a) | Om upplupen ränta ingår i det bokförda priset som rapporterats i den statistiska balansräkningen bör den bli föremål för en ”omvärderingsjustering”. |
| --- | --- | --- |

4.

Ränta på inlåning, lån och emitterade skuldebrev respektive innehav av skuldebrev bör bokföras enligt periodiseringsprincipen, men ska aldrig redovisas som en transaktion med instrumentet i fråga. För lån och inlåning garanteras detta genom det krav som anges i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) om att upplupen ränta på sådana instrument ska redovisas i ”övriga tillgångar” och ”övriga skulder”. Förordningen innehåller emellertid ingen regel för hur man ska behandla upplupen ränta på skuldebrev som emitteras eller innehas av MFI. Upplupen ränta ingår i själva verket ofta i marknadspriserna och det brukar vara svårt att skilja den från det bokförda pris som rapporterats i den statistiska balansräkningen. För att uppgifterna ska vara enhetliga och jämförbara mellan olika länder bör följande regel tillämpas:

a)

Om upplupen ränta ingår i det bokförda priset som rapporterats i den statistiska balansräkningen bör den bli föremål för en ”omvärderingsjustering”.

| b) | Om upplupen ränta inte ingår i stockvärdet av de värdepapper som den hänför sig till i den statistiska balansräkningen, ska den klassificeras under ”övriga tillgångar” eller ”övriga skulder” och inte behandlas som omvärderingsjustering. |
| --- | --- |

b)

Om upplupen ränta inte ingår i stockvärdet av de värdepapper som den hänför sig till i den statistiska balansräkningen, ska den klassificeras under ”övriga tillgångar” eller ”övriga skulder” och inte behandlas som omvärderingsjustering.

Denna föreslagna behandling avspeglas också i rapporteringskraven i denna riktlinje (se bilaga II del 4 avsnitt 3) (7).

Avsnitt 2 —   Omvärderingsjusteringar

1.   Avskrivningar/nedskrivningar

| 1.1 | De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera uppgifterna om avskrivningar/nedskrivningar av lån i enlighet med bilaga II del 1. De nationella centralbankerna förväntas uppfylla kraven på grundval av de uppgifter som MFI rapporterat. De nationella centralbankerna ska framför allt åtminstone uppfylla de obligatoriska krav som anges i tabell 1A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), men får också samla in ytterligare uppgifter som inte omfattas av dessa minimikrav. För att lämna en fullständig rapport till ECB förväntas de nationella centralbankerna inordna justeringarna med hänsyn till de bokföringsbestämmelser som gäller för osäkra fordringar (8) och den relativa kreditrisken för respektive sektor. När det inte finns tillräcklig information för att inordna justeringen kan den delas upp på de kategorier som fastställs i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) utifrån andelar som bestäms av stocklägets storlek. |
| --- | --- |

1.1

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera uppgifterna om avskrivningar/nedskrivningar av lån i enlighet med bilaga II del 1. De nationella centralbankerna förväntas uppfylla kraven på grundval av de uppgifter som MFI rapporterat. De nationella centralbankerna ska framför allt åtminstone uppfylla de obligatoriska krav som anges i tabell 1A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), men får också samla in ytterligare uppgifter som inte omfattas av dessa minimikrav. För att lämna en fullständig rapport till ECB förväntas de nationella centralbankerna inordna justeringarna med hänsyn till de bokföringsbestämmelser som gäller för osäkra fordringar (8) och den relativa kreditrisken för respektive sektor. När det inte finns tillräcklig information för att inordna justeringen kan den delas upp på de kategorier som fastställs i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) utifrån andelar som bestäms av stocklägets storlek.

| 1.2 | Nedskrivningar som sker vid en tidpunkt när ett lån värdepapperiseras (eller överförs) ska liksom avskrivningar/nedskrivningar av administrerade lån rapporteras till ECB efter bästa förmåga i enlighet med tabell 3 i bilaga II del 1 (9). |
| --- | --- |

1.2

Nedskrivningar som sker vid en tidpunkt när ett lån värdepapperiseras (eller överförs) ska liksom avskrivningar/nedskrivningar av administrerade lån rapporteras till ECB efter bästa förmåga i enlighet med tabell 3 i bilaga II del 1 (9).

2.   Omvärderingsjusteringar på grund av förändringar av värdepapperskurser

| 2.1 | Prisomvärderingar påverkar endast en begränsad uppsättning balansräkningsposter: på skuldsidan posten ”emitterade skuldebrev” och på tillgångssidan ”innehav av skuldebrev”, ”ägarandelar” och ”aktier/andelar i investeringsfonder”. Deras motposter allokeras i sin tur huvudsakligen till ”kapital och reserver” och ”övriga skulder”. Inlåning och lån har fasta nominella värden och är därför inte föremål för prisförändringar. Se ECB:s Manual on MFI balance sheet statistics för en ingående beskrivning av sambanden mellan prisomvärderingar och deras motposter. |
| --- | --- |

2.1

Prisomvärderingar påverkar endast en begränsad uppsättning balansräkningsposter: på skuldsidan posten ”emitterade skuldebrev” och på tillgångssidan ”innehav av skuldebrev”, ”ägarandelar” och ”aktier/andelar i investeringsfonder”. Deras motposter allokeras i sin tur huvudsakligen till ”kapital och reserver” och ”övriga skulder”. Inlåning och lån har fasta nominella värden och är därför inte föremål för prisförändringar. Se ECB:s Manual on MFI balance sheet statistics för en ingående beskrivning av sambanden mellan prisomvärderingar och deras motposter.

| 2.2 | På skuldsidan ligger omvärderingar på grund av förändringar i kurserna på skuldebrev även fortsättningsvis utanför de ”minimikrav” som framgår av förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och är därför inte obligatoriska. På tillgångssidan omfattar minimikraven för prisomvärderingar av innehav av skuldebrev endast löptidsperioden ”över två år”. Om ingen annan information är tillgänglig kan det förutsättas att de motsvarar det totala beloppet av justeringar för prisomvärderingar för innehav av skuldebrev som emitterats av respektive relevant sektor. |
| --- | --- |

2.2

På skuldsidan ligger omvärderingar på grund av förändringar i kurserna på skuldebrev även fortsättningsvis utanför de ”minimikrav” som framgår av förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och är därför inte obligatoriska. På tillgångssidan omfattar minimikraven för prisomvärderingar av innehav av skuldebrev endast löptidsperioden ”över två år”. Om ingen annan information är tillgänglig kan det förutsättas att de motsvarar det totala beloppet av justeringar för prisomvärderingar för innehav av skuldebrev som emitterats av respektive relevant sektor.

| 2.3 | Omfattning och innehåll i fråga om omvärderingsjusteringar för innehav av värdepapper beror på vilken värderingsmetod som används när den statistiska balansräkningen sammanställs. När dessa uppgifter samlas in kan de nationella centralbankerna använda sig av två olika strategier gentemot uppgiftslämnarna. Det ena alternativet är att låta MFI rapportera omvärderingsjusteringar som därefter aggregeras och överförs till ECB. Det andra alternativet är att de nationella centralbankerna kan kräva att uppgiftslämnarna ska direktrapportera observerade transaktioner, och med detta som utgångspunkt härleder de nationella centralbankerna de omvärderingsjusteringar som ska rapporteras (på aggregerad basis) till ECB. Manual on MFI balance sheet statistics innehåller en ingående metodbeskrivning av dessa båda strategier och vilka motsvarande sammanställningsmetoder som är tillåtna. |
| --- | --- |

2.3

Omfattning och innehåll i fråga om omvärderingsjusteringar för innehav av värdepapper beror på vilken värderingsmetod som används när den statistiska balansräkningen sammanställs. När dessa uppgifter samlas in kan de nationella centralbankerna använda sig av två olika strategier gentemot uppgiftslämnarna. Det ena alternativet är att låta MFI rapportera omvärderingsjusteringar som därefter aggregeras och överförs till ECB. Det andra alternativet är att de nationella centralbankerna kan kräva att uppgiftslämnarna ska direktrapportera observerade transaktioner, och med detta som utgångspunkt härleder de nationella centralbankerna de omvärderingsjusteringar som ska rapporteras (på aggregerad basis) till ECB. Manual on MFI balance sheet statistics innehåller en ingående metodbeskrivning av dessa båda strategier och vilka motsvarande sammanställningsmetoder som är tillåtna.

| 2.4 | De nationella centralbankerna får också samla in nödvändiga statistiska uppgifter om värdepapper (till exempel bokfört värde i balansräkningen, marknadsvärde, köp och försäljning) värdepapper för värdepapper och härleda de aggregerade statistiska uppgifterna (inbegripet uppgifter om justeringar för prisomvärderingar) i enlighet med de minimistandarder som anges i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

2.4

De nationella centralbankerna får också samla in nödvändiga statistiska uppgifter om värdepapper (till exempel bokfört värde i balansräkningen, marknadsvärde, köp och försäljning) värdepapper för värdepapper och härleda de aggregerade statistiska uppgifterna (inbegripet uppgifter om justeringar för prisomvärderingar) i enlighet med de minimistandarder som anges i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 2.5 | I princip ska de nationella centralbankerna hålla sig till ovannämnda metoder. Även andra metoder kan dock användas förutsatt att det kan visas att de kan ge uppgifter av jämförbar kvalitet. |
| --- | --- |

2.5

I princip ska de nationella centralbankerna hålla sig till ovannämnda metoder. Även andra metoder kan dock användas förutsatt att det kan visas att de kan ge uppgifter av jämförbar kvalitet.

Avsnitt 3 —   Månatliga flödesjusteringar – speciella anpassningar

1.   ECB:s och de nationella centralbankernas balansräkningsstatistik

| 1.1 | Kraven för ECB/de nationella centralbankerna har ändrats något i förhållande till kraven för andra MFI för att spegla ECB:s/de nationella centralbankernas aktiviteter. Vissa poster har tagits bort. Det krävs exempelvis inga uppgifter för uppdelningen av repoavtal eller inlåning med uppsägningstid. Andra poster har lagts till, till exempel på skuldsidan ”motposter till SDR” och på tillgångssidan ”guld och guldfordringar” och ”fordringar från dragningsrätter, SDR, annat” eftersom stockar för dessa poster också krävs enligt denna riktlinje. ECB/de nationella centralbankerna ska lämna justeringsuppgifter för var och en av dessa poster. |
| --- | --- |

1.1

Kraven för ECB/de nationella centralbankerna har ändrats något i förhållande till kraven för andra MFI för att spegla ECB:s/de nationella centralbankernas aktiviteter. Vissa poster har tagits bort. Det krävs exempelvis inga uppgifter för uppdelningen av repoavtal eller inlåning med uppsägningstid. Andra poster har lagts till, till exempel på skuldsidan ”motposter till SDR” och på tillgångssidan ”guld och guldfordringar” och ”fordringar från dragningsrätter, SDR, annat” eftersom stockar för dessa poster också krävs enligt denna riktlinje. ECB/de nationella centralbankerna ska lämna justeringsuppgifter för var och en av dessa poster.

| 1.2 | ECB/de nationella centralbankerna ska lämna justeringar i enlighet med de förfaranden som anges ovan. Vissa modifikationer kan emellertid observeras:






  — | Omklassificeringar och andra justeringar: alla källor för justeringarna är inte relevanta. Så är till exempel ”förändringar i den rapporterande sektorns sammansättning” inte tillämpliga. Som ett undantag från de generella riktlinjerna fastställs en lägre tröskel på 5 miljoner euro i detta fall för att säkerställa att flödena återges korrekt i de nationella centralbankernas balansräkningar. |
| --- | --- | --- |

1.2

ECB/de nationella centralbankerna ska lämna justeringar i enlighet med de förfaranden som anges ovan. Vissa modifikationer kan emellertid observeras:

—

Omklassificeringar och andra justeringar: alla källor för justeringarna är inte relevanta. Så är till exempel ”förändringar i den rapporterande sektorns sammansättning” inte tillämpliga. Som ett undantag från de generella riktlinjerna fastställs en lägre tröskel på 5 miljoner euro i detta fall för att säkerställa att flödena återges korrekt i de nationella centralbankernas balansräkningar.

| — | Omvärderingsjusteringar på grund av pris- och växelkursförändringar: de allmänna bestämmelserna gäller utom för ECB, som får rapportera valutakursjusteringar direkt från räkenskapsuppgifterna. |
| --- | --- |

—

Omvärderingsjusteringar på grund av pris- och växelkursförändringar: de allmänna bestämmelserna gäller utom för ECB, som får rapportera valutakursjusteringar direkt från räkenskapsuppgifterna.

2.   Penningmarknadsfonder

| 2.1 | De nationella centralbankerna ska ta med justeringsuppgifter om penningmarknadsfonder (PMF) när de fullgör sin rapporteringsskyldighet i fråga om ”omklassificeringar och andra justeringar” och ”omvärderingsjusteringar”. Dessa justeringar ska också rapporteras separat för penningmarknadsfonder i enlighet med den särskilda kvartalsvisa rapporteringsordningen. |
| --- | --- |

2.1

De nationella centralbankerna ska ta med justeringsuppgifter om penningmarknadsfonder (PMF) när de fullgör sin rapporteringsskyldighet i fråga om ”omklassificeringar och andra justeringar” och ”omvärderingsjusteringar”. Dessa justeringar ska också rapporteras separat för penningmarknadsfonder i enlighet med den särskilda kvartalsvisa rapporteringsordningen.

| 2.2 | Enligt artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) får de nationella centralbankerna bevilja undantag för vissa eller samtliga penningmarknadsfonder från rapportering av omvärderingsjusteringar. De nationella centralbankerna uppmanas ändå att lämna information efter bästa förmåga, särskilt om det rör sig om betydande belopp. |
| --- | --- |

2.2

Enligt artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) får de nationella centralbankerna bevilja undantag för vissa eller samtliga penningmarknadsfonder från rapportering av omvärderingsjusteringar. De nationella centralbankerna uppmanas ändå att lämna information efter bästa förmåga, särskilt om det rör sig om betydande belopp.

| 2.3 | Justeringar för prisomvärderingar av PMF-tillgångar beräknas enligt det gemensamma förfarande som gäller för samtliga MFI. På skuldsidan har positiva förändringar i värdet av aktier/andelar i penningmarknadsfonder traditionellt sett betraktats som transaktioner parallellt med betalning av ränta på inlåning (till skillnad från upplupen ränta), vilket innebär att motposten till omvärdering på tillgångssidan inte skulle vara ”aktier/andelar i penningmarknadsfonder” utan ”övriga skulder”. Men i de fall då kursen på aktier/andelar i penningmarknadsfonder sjunker till följd av förluster på fondens tillgångar är detta inte jämförbart med räntebetalningar. Tabell 1A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) innehåller därför krav på prisomvärderingar för aktier/andelar i penningmarknadsfonder. De nationella centralbankerna ska använda sig av denna post för att balansera prisomvärderingarna på tillgångssidan, när detta är relevant. Fördelningen bör göras på ett sådant sätt att den endast omfattar de faktiska prisomvärderingar som avspeglas som förändringar i värdet av aktier/andelar i penningmarknadsfonder. |
| --- | --- |

2.3

Justeringar för prisomvärderingar av PMF-tillgångar beräknas enligt det gemensamma förfarande som gäller för samtliga MFI. På skuldsidan har positiva förändringar i värdet av aktier/andelar i penningmarknadsfonder traditionellt sett betraktats som transaktioner parallellt med betalning av ränta på inlåning (till skillnad från upplupen ränta), vilket innebär att motposten till omvärdering på tillgångssidan inte skulle vara ”aktier/andelar i penningmarknadsfonder” utan ”övriga skulder”. Men i de fall då kursen på aktier/andelar i penningmarknadsfonder sjunker till följd av förluster på fondens tillgångar är detta inte jämförbart med räntebetalningar. Tabell 1A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) innehåller därför krav på prisomvärderingar för aktier/andelar i penningmarknadsfonder. De nationella centralbankerna ska använda sig av denna post för att balansera prisomvärderingarna på tillgångssidan, när detta är relevant. Fördelningen bör göras på ett sådant sätt att den endast omfattar de faktiska prisomvärderingar som avspeglas som förändringar i värdet av aktier/andelar i penningmarknadsfonder.

3.   Den offentliga förvaltningens skulder (och tillgångar)

Stockuppgifter samlas in för den offentliga förvaltningens inlåning och tillgångar. För att transaktioner ska kunna sammanställas tillhandahålls i princip justeringsuppgifter även i enlighet med de krav som gäller för MFI-balansräkningsstatistiken. I praktiken är det osannolikt att det inträffar förändringar av annat slag än transaktioner (dvs. till följd av förändringar i växelkurser eller priser). Dessa uppgifter rapporteras på det sätt som anges i bilaga II del 3.

4.   Memorandumposter

Stockuppgifter som avser uppdelningen efter hemvist för innehavare av skuldebrev som emitterats av MFI samlas in för beräkningen av monetära aggregat. För att härleda transaktioner beräknas omklassificerings-, valutakurs- och omvärderingsjusteringar för dessa memorandumposter. Dessa uppgifter rapporteras på det sätt som anges i bilaga II del 4.

Avsnitt 4 —   Beräkning av flödesjusteringar för kvartalsvisa rapporteringskrav

| 1. | Förfarandet för att beräkna kvartalsvisa transaktioner för balansräkningsposter i tabell 2 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) liknar det som tillämpas för att härleda månadsvisa transaktioner för balansräkningsposter i tabell 1 i del 2 i bilaga I till den förordningen. Flödesjusteringar beräknas enligt följande principer:






  a) | När en justering tillhandahålls för tabell 1 kan den påverka de uppdelade posterna som finns i tabell 2. Konsistens bör säkras mellan de två uppsättningarna uppgifter, dvs. summan av månadsjusteringarna måste vara lika med kvartalsjusteringen. Om en tröskel har upprättats för de kvartalsvisa justeringarna, eller om de kvartalsvisa justeringarna inte kan fastställas till fullo eller till samma detaljnivå som månadsjusteringen, beräknas justeringen på så sätt att avvikelser undviks jämfört med den justering som rapporteras för månadsuppgifterna. |
| --- | --- | --- |

1.

Förfarandet för att beräkna kvartalsvisa transaktioner för balansräkningsposter i tabell 2 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) liknar det som tillämpas för att härleda månadsvisa transaktioner för balansräkningsposter i tabell 1 i del 2 i bilaga I till den förordningen. Flödesjusteringar beräknas enligt följande principer:

a)

När en justering tillhandahålls för tabell 1 kan den påverka de uppdelade posterna som finns i tabell 2. Konsistens bör säkras mellan de två uppsättningarna uppgifter, dvs. summan av månadsjusteringarna måste vara lika med kvartalsjusteringen. Om en tröskel har upprättats för de kvartalsvisa justeringarna, eller om de kvartalsvisa justeringarna inte kan fastställas till fullo eller till samma detaljnivå som månadsjusteringen, beräknas justeringen på så sätt att avvikelser undviks jämfört med den justering som rapporteras för månadsuppgifterna.

| b) | När det gäller ”prisomvärdering av värdepapper” kan det uppstå inkonsistenser mellan månads- och kvartalsvisa uppgifter beroende på vilken metod som används för att härleda justeringarna. Manual on MFI balance sheet statistics innehåller detaljerade riktlinjer om vilket förfarande som ska användas i sådana fall för att säkra konsistensen mellan månads- och kvartalsvisa justeringar. |
| --- | --- |

b)

När det gäller ”prisomvärdering av värdepapper” kan det uppstå inkonsistenser mellan månads- och kvartalsvisa uppgifter beroende på vilken metod som används för att härleda justeringarna. Manual on MFI balance sheet statistics innehåller detaljerade riktlinjer om vilket förfarande som ska användas i sådana fall för att säkra konsistensen mellan månads- och kvartalsvisa justeringar.

| c) | Justeringar kan behövas för kvartalstabellerna även om ingen justering rapporteras i tabell 1. Så är fallet när en omklassificering äger rum på kvartalsnivå vad gäller detaljer, men tas bort på en mer aggregerad månadsnivå. Den kan också tillämpas på ”omvärderingsjusteringar” när olika komponenter i en månadspost rör sig åt olika håll. I dessa fall säkras konsistens också mellan månads- och kvartalsuppgifter. |
| --- | --- |

c)

Justeringar kan behövas för kvartalstabellerna även om ingen justering rapporteras i tabell 1. Så är fallet när en omklassificering äger rum på kvartalsnivå vad gäller detaljer, men tas bort på en mer aggregerad månadsnivå. Den kan också tillämpas på ”omvärderingsjusteringar” när olika komponenter i en månadspost rör sig åt olika håll. I dessa fall säkras konsistens också mellan månads- och kvartalsuppgifter.

Samma principer tillämpas när flödesjusteringar ska härledas för memorandumposter som samlas in enligt kraven i bilaga II del 3 och 4.

| 2. | I vilken utsträckning de nationella centralbankerna levererar justeringar för kvartalsstatistiken beror på deras kapacitet att fastställa eller med rimlig grad av säkerhet uppskatta den detaljerade klassificeringen efter sektor/instrument av befintliga månatliga justeringar. För ”omklassificeringar och andra justeringar” finns information normalt tillgänglig. Närmare bestämt har de nationella centralbankerna generellt sett tillräckligt detaljerad information för att på enkelt sätt länka stora engångsjusteringar (till exempel omklassificering till följd av ett rapporteringsfel) till specifika kvartalsposter. Likaså medför kvartalsvisa justeringar till följd av förändringar i den rapporterande populationen inte några svårigheter för de nationella centralbankerna. Vad beträffar ”omvärderingsjusteringar” är det ofta svårare att erhålla avskrivningar och prisomvärderingar på grund av brist på lämpliga uppdelningar i de primära uppgiftskällorna. Det förväntas att ”omvärderingsjustering” åtminstone till en del bygger på skattningar. När skattningar levereras bifogas förklaringar till dessa om den metod som använts (till exempel att uppgifter om de uppdelningar som saknas har skattats med utgångspunkt från andelar genom att stockuppgifter har använts). |
| --- | --- |

2.

I vilken utsträckning de nationella centralbankerna levererar justeringar för kvartalsstatistiken beror på deras kapacitet att fastställa eller med rimlig grad av säkerhet uppskatta den detaljerade klassificeringen efter sektor/instrument av befintliga månatliga justeringar. För ”omklassificeringar och andra justeringar” finns information normalt tillgänglig. Närmare bestämt har de nationella centralbankerna generellt sett tillräckligt detaljerad information för att på enkelt sätt länka stora engångsjusteringar (till exempel omklassificering till följd av ett rapporteringsfel) till specifika kvartalsposter. Likaså medför kvartalsvisa justeringar till följd av förändringar i den rapporterande populationen inte några svårigheter för de nationella centralbankerna. Vad beträffar ”omvärderingsjusteringar” är det ofta svårare att erhålla avskrivningar och prisomvärderingar på grund av brist på lämpliga uppdelningar i de primära uppgiftskällorna. Det förväntas att ”omvärderingsjustering” åtminstone till en del bygger på skattningar. När skattningar levereras bifogas förklaringar till dessa om den metod som använts (till exempel att uppgifter om de uppdelningar som saknas har skattats med utgångspunkt från andelar genom att stockuppgifter har använts).

DEL 4

Flödesjusteringar: specifika kriterier för IF-statistiken

Avsnitt 1 —   Inledning

| 1. | Vad gäller IF-statistik ska de nationella centralbankerna lämna omvärderingsjusteringar, vilket omfattar såväl omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar, som omklassificeringsjusteringar för alla poster på IF:s balansräkning med den frekvens som anges i artikel 19. Vid detta förfarande kan de nationella centralbankerna behöva beräkna och/eller göra en skattning av justeringarna för några av de uppdelningar som inte rapporterats av IF eftersom dessa inte betraktas som ”minimikrav” i tabell 3 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38). |
| --- | --- |

1.

Vad gäller IF-statistik ska de nationella centralbankerna lämna omvärderingsjusteringar, vilket omfattar såväl omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar, som omklassificeringsjusteringar för alla poster på IF:s balansräkning med den frekvens som anges i artikel 19. Vid detta förfarande kan de nationella centralbankerna behöva beräkna och/eller göra en skattning av justeringarna för några av de uppdelningar som inte rapporterats av IF eftersom dessa inte betraktas som ”minimikrav” i tabell 3 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

| 2. | För flödesjusteringar gäller samma dubbelbokföringssystem som för stockar. I samtliga fall har justeringar en motpost, som i många fall sannolikt blir ”av investeringsfonderna utgivna aktier/andelar” eller ”övriga skulder”, beroende på verksamhet och lokal bokföringspraxis. |
| --- | --- |

2.

För flödesjusteringar gäller samma dubbelbokföringssystem som för stockar. I samtliga fall har justeringar en motpost, som i många fall sannolikt blir ”av investeringsfonderna utgivna aktier/andelar” eller ”övriga skulder”, beroende på verksamhet och lokal bokföringspraxis.

| 3. | I princip lämnas följande riktlinjer för transaktionsvärdena avseende inlåning/lån och värdepapper. Transaktionsvärdet av inlåning/lån och värdepapper omfattar inte avgifter etc. I transaktionsvärdet ingår inte upplupen ränta som är en fordran eller som ska betalas men som inte ännu har mottagits eller betalats. I stället registreras upplupen ränta på inlåning/lån i förekommande fall under ”övriga tillgångar” eller ”övriga skulder”.
  Upplupen ränta på innehav av värdepapper och på emitterade värdepapper ingår i stockuppgifterna för värdepapper och i transaktionsvärdet. |
| --- | --- |

3.

I princip lämnas följande riktlinjer för transaktionsvärdena avseende inlåning/lån och värdepapper. Transaktionsvärdet av inlåning/lån och värdepapper omfattar inte avgifter etc. I transaktionsvärdet ingår inte upplupen ränta som är en fordran eller som ska betalas men som inte ännu har mottagits eller betalats. I stället registreras upplupen ränta på inlåning/lån i förekommande fall under ”övriga tillgångar” eller ”övriga skulder”.

Upplupen ränta på innehav av värdepapper och på emitterade värdepapper ingår i stockuppgifterna för värdepapper och i transaktionsvärdet.

Avsnitt 2 —   Omvärderingsjusteringar

| 1. | Enligt förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) ska flexibilitet tillåtas i fråga om vilken typ av uppgifter som behövs för att beräkna omvärderingsjusteringar för tillgångar och skulder och i vilken form dessa uppgifter ska insamlas och sammanställas. Det är upp till de nationella centralbankerna att besluta vilken metod som ska användas. |
| --- | --- |

1.

Enligt förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) ska flexibilitet tillåtas i fråga om vilken typ av uppgifter som behövs för att beräkna omvärderingsjusteringar för tillgångar och skulder och i vilken form dessa uppgifter ska insamlas och sammanställas. Det är upp till de nationella centralbankerna att besluta vilken metod som ska användas.

| 2. | För värdepapper som samlas in värdepapper för värdepapper finns följande båda alternativ för att härleda omvärderingsjusteringar:






  — | IF rapporterar information värdepapper för värdepapper, vilket gör det möjligt för de nationella centralbankerna att härleda omvärderingsjusteringar: Till de nationella centralbankerna rapporterar IF den information som krävs enligt del 3 tabell 2 punkterna 1, 2 och 4 i bilaga I till förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) värdepapper för värdepapper. Denna information ger de nationella centralbankerna en möjlighet att få exakt information om de ”omvärderingsjusteringar” som ska lämnas till ECB. Med detta alternativ kan de nationella centralbankerna härleda ”omvärderingsjusteringar” enligt den gemensamma metoden för Eurosystemet, dvs. ”metoden för härledning av flöden” som beskrivs i IF-manualen som medföljer förordningen. |
| --- | --- | --- |

2.

För värdepapper som samlas in värdepapper för värdepapper finns följande båda alternativ för att härleda omvärderingsjusteringar:

—

IF rapporterar information värdepapper för värdepapper, vilket gör det möjligt för de nationella centralbankerna att härleda omvärderingsjusteringar: Till de nationella centralbankerna rapporterar IF den information som krävs enligt del 3 tabell 2 punkterna 1, 2 och 4 i bilaga I till förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) värdepapper för värdepapper. Denna information ger de nationella centralbankerna en möjlighet att få exakt information om de ”omvärderingsjusteringar” som ska lämnas till ECB. Med detta alternativ kan de nationella centralbankerna härleda ”omvärderingsjusteringar” enligt den gemensamma metoden för Eurosystemet, dvs. ”metoden för härledning av flöden” som beskrivs i IF-manualen som medföljer förordningen.

| — | IF direktrapporterar transaktioner värdepapper för värdepapper till den nationella centralbanken: IF rapporterar de ackumulerade beloppen av köp och försäljning av värdepapper som har skett under referensperioden i enlighet med del 3 tabell 2 punkterna 1 och 3 i bilaga I till förordning ECB/2007/8 värdepapper för värdepapper. De nationella centralbankerna beräknar ”omvärderingsjusteringar” genom att ta differensen mellan stockarna i slutet av perioden, avlägsna transaktionerna och lämna omvärderingsjusteringarna till ECB i enlighet med denna riktlinje. |
| --- | --- |

—

IF direktrapporterar transaktioner värdepapper för värdepapper till den nationella centralbanken: IF rapporterar de ackumulerade beloppen av köp och försäljning av värdepapper som har skett under referensperioden i enlighet med del 3 tabell 2 punkterna 1 och 3 i bilaga I till förordning ECB/2007/8 värdepapper för värdepapper. De nationella centralbankerna beräknar ”omvärderingsjusteringar” genom att ta differensen mellan stockarna i slutet av perioden, avlägsna transaktionerna och lämna omvärderingsjusteringarna till ECB i enlighet med denna riktlinje.

| 3. | För tillgångar och skulder andra än värdepapper eller för värdepapper som inte samlas in värdepapper för värdepapper finns följande båda alternativ för att härleda omvärderingsjusteringar:






  — | IF rapporterar aggregerade justeringar: IF rapporterar de justeringar som tillämpas för varje post, och som står för förändringar i värdering till följd av pris- och växelkursförändringar (10). De nationella centralbanker som väljer denna metod aggregerar de justeringar som rapporterats av IF för att överlämna uppgifterna till ECB. |
| --- | --- | --- |

3.

För tillgångar och skulder andra än värdepapper eller för värdepapper som inte samlas in värdepapper för värdepapper finns följande båda alternativ för att härleda omvärderingsjusteringar:

—

IF rapporterar aggregerade justeringar: IF rapporterar de justeringar som tillämpas för varje post, och som står för förändringar i värdering till följd av pris- och växelkursförändringar (10). De nationella centralbanker som väljer denna metod aggregerar de justeringar som rapporterats av IF för att överlämna uppgifterna till ECB.

| — | IF rapporterar aggregerade transaktioner: IF samlar upp transaktioner under månaden och överför värdet av köp och försäljning till de nationella centralbankerna. Nationella centralbanker som inhämtar transaktionsuppgifter beräknar ”omvärderingsjusteringarna” som en restpost från differensen mellan stockar och transaktioner och lämnar omvärderingsjusteringen till ECB i enlighet med denna riktlinje. |
| --- | --- |

—

IF rapporterar aggregerade transaktioner: IF samlar upp transaktioner under månaden och överför värdet av köp och försäljning till de nationella centralbankerna. Nationella centralbanker som inhämtar transaktionsuppgifter beräknar ”omvärderingsjusteringarna” som en restpost från differensen mellan stockar och transaktioner och lämnar omvärderingsjusteringen till ECB i enlighet med denna riktlinje.

DEL 5

Flödesjusteringar: specifika kriterier för FVC-statistiken

Avsnitt 1 —   Inledning

Vad gäller FVC-statistik ska de nationella centralbankerna rapportera transaktioner för alla poster på FVC:s balansräkning i enlighet med artikel 20. FVC-uppgiftslämnare ska lämna transaktionerna enligt definitionen i del 3 i bilaga II till förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) direkt till berörd nationell centralbank. Som alternativ kan uppgiftslämnarna i stället, i samförstånd med den nationella centralbanken, lämna omvärderingsjusteringar och andra volymförändringar så att de nationella centralbankerna kan härleda transaktioner i enlighet med de principer som fastställs i denna bilaga.

Avsnitt 2 —   Avskrivningar/nedskrivningar

| 1. | De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera uppgifter om avskrivningar/nedskrivningar av värdepapperiserade lån i enlighet med artikel 20. Avskrivningar/nedskrivningar som konstateras vid den tidpunkt då ett lån säljs eller överförs till tredje part tas också med, om de kan fastställas. |
| --- | --- |

1.

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera uppgifter om avskrivningar/nedskrivningar av värdepapperiserade lån i enlighet med artikel 20. Avskrivningar/nedskrivningar som konstateras vid den tidpunkt då ett lån säljs eller överförs till tredje part tas också med, om de kan fastställas.

| 2. | I samförstånd med den berörda nationella centralbanken kan uppgiftslämnarna, i stället för att lämna uppgifter om avskrivningar/nedskrivningar, lämna annan information som gör det möjligt för de nationella centralbankerna att härleda de uppgifter som krävs om avskrivningar/nedskrivningar. |
| --- | --- |

2.

I samförstånd med den berörda nationella centralbanken kan uppgiftslämnarna, i stället för att lämna uppgifter om avskrivningar/nedskrivningar, lämna annan information som gör det möjligt för de nationella centralbankerna att härleda de uppgifter som krävs om avskrivningar/nedskrivningar.

---

(1)  I enlighet med ENS 2010 och andra internationella statistikstandarder.

(2)  Vad gäller IF-statistik krävs emellertid enligt förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) separat rapportering av nyemission och inlösen av aktier/andelar i investeringsfonder under rapporteringsmånaden.

(3)  Definitionen och klassificeringen av ”andra förändringar” stämmer i huvudsak överens med ENS 2010. ”Omklassificeringar och andra justeringar” motsvarar i princip ”andra volymförändringar i tillgångar och skulder” (K.1–6, se punkterna 6.03–25), medan ”omvärderingar” kan överföras till ”nominella kapitalvinster och kapitalförluster” (K.7, se punkterna 6.26–64). När det gäller BSI-statistik är en viktig avvikelse att ”avskrivningar av lån” förs in under ”omvärderingar” (och närmare bestämt som omvärderingar på grund av prisförändringar), medan de i ENS 2010 i allmänhet betraktas som ”andra volymförändringar” (punkt 6.14) – med undantag för förluster som realiseras vid försäljningen av lån; dessa förluster, som motsvarar skillnaden mellan transaktionspriset och lånens bokförda värde i balansräkningen, ska redovisas som en omvärdering (punkt 6.58). Att inkludera ”avskrivningar av lån” i ”justeringar för omvärdering” innebär också en avvikelse från reglerna för utlandsställningen. I utlandsställningen behandlas dessa som ”andra justeringar” och inte som ”pris- eller växelkursförändringar”. För IF-statistik begärs inte nedskrivningar/avskrivningar av lån.

(4)  De justeringar som motsvarar ECB:s egen balansräkning rapporteras av ECB:s generaldirektorat för administration.

(5)  Detta kriterium gäller i gränsfall, till exempel när en ny bank etableras som tar över transaktioner som tidigare utfördes av ett representationskontor för en utländsk banks räkning ger detta upphov till ett transaktionsflöde som inte ska avlägsnas från flödet i statistiken.

(6)  Se ECB:s pressmeddelande av den 8 juli 1998”Setting-up of common market standards”, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

(7)  Behandlingen av upplupen ränta i MFI-balansräkningsstatistiken skiljer sig från ENS 2010, där det fastställs att ”räntan på det utestående beloppet tillskrivs långivaren kontinuerligt över tiden” och framför allt att den utgör en transaktion inom det finansiella instrument som den avser som svarar mot transaktionen under ränteinkomst i kontona för icke-finansiella transaktioner (punkt 5.43). I betalningsbalansen och utlandsställningen redovisas upplupna belopp i relevant instrumentkategori.

(8)  Dessa utgörs av lån avseende vilka återbetalningen är försenad eller på något annat sätt bedöms vara nödlidande, helt eller delvis, i enlighet med definitionen av fallissemang i artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013.

(9)  Avskrivningar/nedskrivningar av lån som administreras av MFI kan förekomma eftersom lånen fortfarande tas upp i balansräkningen, antingen i MFI:s enskilda räkenskaper eller också på gruppnivå, och de administrationsuppgifter som rapporteras till de nationella centralbankerna hämtas därifrån. De kan också förekomma när det ansvariga institutet måste ange en minskad kapitaldel för osäkra lån i syfte att efterleva avtalen med placerarna.

(10)  I enlighet med bilaga III till förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) ska de nationella centralbankerna antingen samla in uppgifter om omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar från IF eller också från IF endast samla in uppgifter om omvärderingar på grund av prisförändringar samt de nödvändiga uppgifterna, vilket åtminstone omfattar en valutauppdelning av pund sterling, US-dollar, yen och schweiziska francs, i syfte att härleda omvärderingar på grund av växelkursförändringar.

---

BILAGA V

FÖRTECKNING ÖVER INSTITUTIONELLA ENHETER FÖR STATISTISKA ÄNDAMÅL

DEL 1

Sammanlänkning av attributlistan till RIAD-databasen och specifika dataset som underhålls för statistiska ändamål

| Attributets namn (1) | Relevant i förteckningen över |
| --- | --- |
| MFI | IF | FVC | PSRI (2) |
| Kategori | Uppdateringsfrekvens | Kategori | Uppdateringsfrekvens | Kategori | Uppdateringsfrekvens | Kategori | Uppdateringsfrekvens |
| ‘Non-industry’ IDs | | | | | | | | |
| — | RIAD code |

Attributets namn (1)

Relevant i förteckningen över

MFI

IF

FVC

PSRI (2)

Kategori

Uppdateringsfrekvens

Kategori

Uppdateringsfrekvens

Kategori

Uppdateringsfrekvens

Kategori

Uppdateringsfrekvens

‘Non-industry’ IDs

—

RIAD code

M

d

M

q

M

q

M

a

| — | Nationals business register |
| --- | --- |

—

Nationals business register

E

d

E

q

E

q

O

a

| — | EGR code |
| --- | --- |

—

EGR code

E

d

E

q

| — | LEI (om sådan finns tillgänglig) |
| --- | --- |

—

LEI (om sådan finns tillgänglig)

M

d

M

q

M

q

M

a

‘Industry’ IDs

| — | BIC |
| --- | --- |

—

BIC

E

d

| — | ISINs |
| --- | --- |

—

ISINs

E

d

M

q

M

q

Name

M

d

M

q

M

q

M

a

Country of residence

M

d

M

q

M

q

M

a

Address

M

d

M

q

M

q

M

a

Area code

M

d

M

q

M

q

M

a

Legal form

E

d

E

q

E

q

E

a

Flag Listed

M

d

M

q

M

q

O

a

Flag Supervised

M

d

M

q

M

q

M

a

Reporting requirements

E

d

E

q

E

q

E

a

Type of licence

M

d

M

q

M

q

O

a

Capital variability

M

q

UCITS compliance

M

q

Legal set-up

M

q

Flag Sub-fund

M

q

Nature of securitisation

M

q

Flag E-money issuer – licence

M

a

Flag E-money issuer – business

M

a

Flag Payment service provider – licence

M

a

Flag Payment service provider – business

M

a

Flag Payment system operator

M

a

Comment

O

d

O

q

O

q

O

a

NACE code

M

d

M

q

M

q

E

a

Total employment

E

a

O

a

E

a

O

a

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

M

a

E

a

E

a

Net assets, net asset value

E

a

M

a

ESA 2010

M

d

M

q

M

q

M

a

Sub-sector type

M

d

M

q

M

q

M

a

Birth date

O

d

O

q

O

q

O

a

Closure date

M

d

M

q

M

q

M

a

Flag Activity status

M

d

M

q

M

q

M

a

En minimiuppsättning av referensuppgifter (1) begärs för

Originator of FVC

M

q

Management company

M

q

M

q

Headquarter of branch

M

d

M (obligatoriskt), E (uppmuntras), O (frivilligt), tomma fält (ej tillämpligt)

Frekvens: a (årsvis), q (kvartalsvis), m (månadsvis), d (dagligen/så snart det sker förändringar).

Tidsfrister: För årsvisa uppgifter gäller (om inget annat anges) en månad efter referensdatumet.

DEL 2

Typ av samband mellan organisatoriska enheter

| | Kategori | Uppdateringsfrekvens |
| --- | --- | --- |
| 1. | Organisatoriska förhållanden inom ett företag |

Kategori

Uppdateringsfrekvens

1.

Förhållanden mellan en eller flera juridiska enheter och ett företag

O

—

| 2. | Förhållanden inom en företagsgrupp |
| --- | --- |

2.

Kontrollförhållande

E (3)

q

Ägandeförhållande

E (3)

q

| 3. | Andra förhållanden |
| --- | --- |

3.

Förhållande mellan en ”originator” och dess FVC

M

q

Förhållande mellan ett ”förvaltningsbolag” och dess FVC/IF

M

q

Förhållande mellan en ”utländsk filial” och dess ”huvudkontor”

M

d

Förhållande mellan en ”underfond” och en ”paraplyfond”

M

q

Förhållande till överlåtande bolag/övertagande bolag i samband med en absorption/delning

M

d / q

DEL 3

Definitioner och mer ingående rapporteringsanvisningar

| RIAD code | Den unika identifieringskoden för en organisatorisk enhet i RIAD består av två delar: ”host” och ”id”.
  Värdena för de båda delarna kombineras så att denna primärnyckel blir unik:






  — | 2-ställiga landskoder enligt ISO-3166. |
| --- | --- | --- |

RIAD code

Den unika identifieringskoden för en organisatorisk enhet i RIAD består av två delar: ”host” och ”id”.

Värdena för de båda delarna kombineras så att denna primärnyckel blir unik:

—

2-ställiga landskoder enligt ISO-3166.

| — | Fritext. |
| --- | --- |

—

Fritext.

[obligatorisk post för att skapa en enhet i RIAD]

Alias identifiers

Öppen förteckning över en rad olika identifieringskoder bestående av ID-koder som kan men inte behöver följa eventuella (delar av) branschstandarder. Eftersom en sådan förteckning kan innehålla koder som är enbart ”nationella”, är hela förteckningen inte obligatorisk för alla institut som lämnar uppgifter. Exempel på detta är nationella företagsregisterkoder, EGR-koden (EuroGroups Register), LEI-koden (Legal Entity Identifier) (om en sådan finns tillgänglig) och BIC-koden.

För att ID-koden ska kunna användas i samband med datautbyte mellan en nationell centralbank och RIAD måste den registreras i en särskild kodlista i systemet.

ISIN

ISIN-koden är ett internationellt standardnummer för värdepapper (International Securities Identifying Number) som definieras i ISO 6166. I RIAD visas ISIN-koden på två olika sätt:

| — | När det gäller IF och FVC omfattar rapporteringskraven skyldigheten att rapportera (samtliga) utestående (ej inlösta) värdepapper som emitterats av ett finansiellt bolag. |
| --- | --- |

—

När det gäller IF och FVC omfattar rapporteringskraven skyldigheten att rapportera (samtliga) utestående (ej inlösta) värdepapper som emitterats av ett finansiellt bolag.

| — | Eftersom varje värdepapper som emitteras av ett bolag också utgör en unik identifiering av enheten, kan varje enskild ISIN-kod för emitterade (och möjligtvis) noterade aktier eller andra utestående skuldebrev användas för att identifiera den organisatoriska enheten i sig. |
| --- | --- |

—

Eftersom varje värdepapper som emitteras av ett bolag också utgör en unik identifiering av enheten, kan varje enskild ISIN-kod för emitterade (och möjligtvis) noterade aktier eller andra utestående skuldebrev användas för att identifiera den organisatoriska enheten i sig.

Name

Fullständigt registrerade namn, inklusive företagsbeteckningen, dvs. plc, Ltd, SpA, etc.

Country of residence

Land där xx är rättsligt erkänt eller registrerat.

[obligatorisk post för att skapa en enhet i RIAD]

Address

Här anges mer detaljerade uppgifter om var en organisatorisk enhet är belägen; består av fyra delar:

City

| — | Stad där xx är belägen. |
| --- | --- |

—

Stad där xx är belägen.

Address

| — | Byggnadens gatuadress och husnummer. |
| --- | --- |

—

Byggnadens gatuadress och husnummer.

Postal code

| — | Postnummer anges enligt nationella regler för angivande av postnummer. |
| --- | --- |

—

Postnummer anges enligt nationella regler för angivande av postnummer.

Postal box

| — | Boxnummer anges enligt nationella regler för angivande av boxnummer. |
| --- | --- |

—

Boxnummer anges enligt nationella regler för angivande av boxnummer.

Area code

Geografisk klassificering som krävs för statistiska ändamål.

Legal form

Tillämplig juridisk form följer enskilda nationella kodlistor, som behöver vara registrerade i RIAD innan de kan användas i samband med de uppgiftslämnande nationella centralbankernas dataöverföring.

Flag Listed (4)

Markering som anger om en organisatorisk enhet är börsnoterad (i eller utanför landet) eller om dess aktier är föremål för börshandel. Denna markering kan omvänt användas för att ange att en enhet har ”avnoterats”.

Flag Supervised (4)

Markering som anger om en enhet omfattas av en tillsynsordning som de nationella och/eller överstatliga myndigheterna ansvarar för.

Reporting requirements

Öppna kodlistor som kan användas för att i ett centralt arkiv registrera vilka nationella och/eller överstatliga rapporteringsskyldigheter som en enhet omfattas av; en enhet kan omfattas av ett flertal skyldigheter.

Tillämpliga individuella nationella kodlistor behöver vara registrerade i RIAD innan de kan användas i samband med de uppgiftslämnande nationella centralbankernas dataöverföring.

Type of licence

Attribut som anger om en enhet innehar ett (särskilt) tillstånd som innebär att de har certifierats av nationella och/eller överstatliga myndigheter.

Detaljerade nationella kodlistor kan registreras i RIAD för att möjliggöra identifiering av särskilda tillståndssystem/tillståndsramar.

Capital variability

Denna variabel anger om det finns några beloppsrestriktioner när det gäller de aktier som fonden får emittera, dvs. om den utgör en ”öppen” eller ”sluten” fond.

UCITS compliance

Markering som anger om fonden uppfyller kraven för fondföretag.

Legal set-up

Denna variabel anger vilken juridisk form en IF kan ha.

Sub-fund

Denna variabel anger om en IF är en underfond.

Nature of securitisation

Denna variabel anger vilken typ av värdepapperisering som en FVC genomför.

Flag E-money issuer – licence (4)

Markering som anger om en enhet innehar ett särskilt tillstånd för ”utgivare av elektroniska pengar” (enligt artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG) (1).

Flag E-money issuer – business (4)

Markering som anger om en enhet faktiskt bedriver verksamhet som utgivare av elektroniska pengar.

Flag Payment service provider – licence (4)

Markering som anger om en enhet innehar ett särskilt tillstånd för ”betaltjänstleverantörer” (enligt artikel 4 i direktiv 2007/64/EG)

Flag Payment service provider – business (4)

Markering som anger om en enhet faktiskt bedriver verksamhet som betaltjänstleverantör.

Flag Payment system operator (4)

Markering som anger om en enhet är en ”operatör av betalningssystem” enligt artikel 1 i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43)

Comment

Fritext

NACE

Huvudaktivitet i enlighet med Nace Rev.2 (4-siffrig klass).

Total employment

Antal anställda; om möjligt mätt i heltidsekvivalenter (HTE).

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

Totalt balansräkningsbelopp enligt respektive BSI/IF/FVC-förordning (denominerat i euro).

Net assets, NAV

För IF värdet av ”aktier/andelar” (NAV); för kreditinstitut approximerat genom ”kapital och reserver” (denominerat i euro).

ESA 2010

Institutionella sektorer enligt ENS 2010 (4-ställig kod). Kan omfatta klassificering i publika/nationella privata/utlandskontrollerade.

Sub-sector type

Utvidgning av ENS 2010-klassificeringen, som gör det möjligt att identifiera underkategorier av den vanliga uppdelningen av nationalräkenskaperna.

Birth date

Datum då en juridisk enhet blir rättsligt erkänd eller en institutionell enhet registreras. Om sådan information inte går att härleda (med rimlig arbetsinsats), får en approximering lämnas i stället.

[obligatorisk post för att skapa en enhet i RIAD; kan approximeras]

Closure date

Datum då en enhet avregistreras. Samtliga enheter finns kvar i RIAD även efter sitt ”nedläggningsdatum”.

ad existence

Frågor om en individuell enhet ”finns” vid en viss tidpunkt (eller ej) kan härledas från ”nedläggningsdatum”.

Activity status (4)

Markering som anger om en enhet är ”aktiv”, ”ej aktiv” eller befinner sig ”i likvidation”. Detta attribut kompletterar informationen om en enhet (fortfarande) existerar.

ad liquidation

Giltighetsstartdatum för värdet ”i likvidation” (se ”activity status”) anger det datum då likvidationsprocessen inleds.

ad absorption

I RIAD sammanlänkas företagsposter som fusioner och delningar genom registrering av relevanta strykningar, ändringar eller nytillskott samt relaterade förhållanden till överlåtande bolag/övertagande bolag.

Relationship between legal unit(s) and enterprise

Gör det möjligt att registrera förhållandet mellan en juridisk enhet och det företag som den driver, vilket speglar konceptet att ett företag kan motsvaras av antingen en juridisk enhet eller också en kombination av juridiska enheter.

Control relationship

Förhållande mellan juridiska enheter som bygger på konceptet ”kontroll” enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (2) (regeln om mer än 50 procents ägande).

Ownership relationship

Förhållande mellan juridiska enheter som bygger på konceptet om en procentuell andel för ”kapitalandel”, ”rösträtter” etc., vilket till exempel motsvaras av regeln om att det ska föreligga mer än 10 procent, vilket fastslås genom OECD:s riktmärke för utländska direktinvesteringar.

Link between a ‘sub-fund’ and an ‘umbrella fund’

Gör det möjligt att registrera de respektive förehållandena om en paraplyfond avskiljer sina tillgångar i olika underfonder på sådant sätt att aktier/andelar för varje underfond på ett oberoende sätt backas upp av olika tillgångar (se förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

Management company

Beskrivning av det registrerade förvaltningsbolaget för en fond eller ett FVC – namn, hemvist, kod för institutionell sektor samt RIAD-kod (för enheter med hemvist i unionen).

Behöver kopplas till alla relaterade IF eller FVC som enheten förvaltar.

Headquarter

Beskrivning av det registrerade (senaste) huvudkontoret för en filial med verksamhet i en medlemsstat i unionen – namn, hemvist, kod för institutionell sektor samt RIAD-kod (för enheter med hemvist i unionen).

Behöver kopplas till den relevanta filialen som är etablerad i ett EU-land.

Originator

Beskrivning av det registrerade företag som har upprättat FVC:t med avseende på värdepapperisering och har överfört tillgångarna, eller en tillgångspool, och/eller värdepapperiseringsstrukturens kreditrisk för tillgången eller tillgångspoolen – namn, hemvist, kod för institutionell sektor samt RIAD-kod (för enheter med hemvist i unionen).

Behöver kopplas till det eller de relevanta FVC som enheten har inrättat.

DEL 4

Dataöverföring

De nationella centralbankerna kan lämna (uppdateringar av) referensuppgifter online eller i batchform via RIAD, i enlighet med något av de format som presenteras i dokumentet Exchange Specification for the RIAD Data Exchange System. Nya enheter kan också läggas till i RIAD (och undantagsvis strykas från databasen) online eller i batchform.

I RIAD utnyttjas möjligheten att administrera referensuppgifter mycket sparsamt, vilket innebär att varje ändring av referensuppgifterna för en enskild enhet kan tillämpas för specifika (enskilda) attribut. Enheter som har registrerats i RIAD raderas inte om det inte föreligger ett väsentligt fel. Livslängden fastställs genom att ett datum för bildande eller nedläggning anges. Modifieringar av enskilda attribut införs genom att (giltighetsspannet för) specifika värden ändras.

---

(1)  För ytterligare beskrivning och metadata, se del 3.

(2)  PSRI: institut som är relevanta för betalningsstatistiken; observera att förteckningen över PSRI kan överlappa förteckningen över MFI.

(3)  Endast för ”stora bankgrupper” med huvudkontor i euroområdet (se artikel 12).

(4)  För enkla markeringar behöver inga särskilda giltighetsspann anges i första omgången.

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG (EUT L 267, 10.10.2009, s. 7).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

---

BILAGA VI

RAPPORTERING AV HISTORISKA UPPGIFTER

1.   Krav enligt ENS 2010 – kvartalsvisa historiska uppgifter eller skattningar för byggstenarna i MFS (stockar och flödesuppgifter
   (1)
  )

| Tabell 1: | Krav enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) |
| --- | --- |

Tabell 1:

Krav enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33)

Uppgifter som behövs

1

Lån som beviljas

| a) | MFI:s delsektorer |
| --- | --- |

a)

MFI:s delsektorer

| b) | offentlig förvaltning och FVC, med uppdelning efter löptid |
| --- | --- |

b)

offentlig förvaltning och FVC, med uppdelning efter löptid

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(hög prioritet)

2

Uppdelning av aktier och andra ägarandelar:

| a) | För emittenter motsvarande alla MFI, alla icke-MFI och alla övriga utlandets emittenter delas ”aktier och andra ägarandelar” upp enligt följande: ”noterade aktier”, ”onoterade aktier” och ”andra ägarandelar” |
| --- | --- |

a)

För emittenter motsvarande alla MFI, alla icke-MFI och alla övriga utlandets emittenter delas ”aktier och andra ägarandelar” upp enligt följande: ”noterade aktier”, ”onoterade aktier” och ”andra ägarandelar”

| b) | För icke-MFI:s delsektorer andra finansförmedlare (OFI), försäkringsbolag (FB), pensionsinstitut (PI) och icke-finansiella bolag (IFB) görs en uppdelning av ”aktier och andra ägarandelar” i ”noterade aktier”, ”onoterade aktier” och ”andra ägarandelar” |
| --- | --- |

b)

För icke-MFI:s delsektorer andra finansförmedlare (OFI), försäkringsbolag (FB), pensionsinstitut (PI) och icke-finansiella bolag (IFB) görs en uppdelning av ”aktier och andra ägarandelar” i ”noterade aktier”, ”onoterade aktier” och ”andra ägarandelar”

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(hög prioritet)

3

Uppdelning av inlåning som erhållits från MFI:s delsektorer: total inlåning för varje (ny) icke-MFI-motparts (del-)sektorer och inlåning över natten för staten, för att få en bättre översikt över icke-MFI:s delsektorer

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(mycket hög prioritet)

4

Uppdelning av finansiella derivat: efter sektor (MFI/icke-MFI) och geografiskt område (inlandet/andra medlemsstater i euroområdet/övriga utlandet)

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(låg prioritet)

5

OFI-sektorn – separat identifiering av IF

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(hög prioritet)

6

Ny OFI-sektor – sammanslagna delsektorer S.125–S.127 och icke-finansiella bolags holdingbolag

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(mycket hög prioritet)

7

Uppdelning av den nuvarande sektorn försäkringsbolag och pensionsinstitut (FBPI) i sektorn försäkringsbolag (FB) och pensionsinstitut (PI)

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(hög prioritet)

| Tabell 2: | Krav enligt förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) |
| --- | --- |

Tabell 2:

Krav enligt förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38)

Uppgifter som behövs

1

ENS 2010-sektorer: separat identifiering av investeringsfondssektorn

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(hög prioritet)

2

ENS 2010-sektorer: sammanslagning av ny OFI-sektor

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(mycket hög prioritet)

| Tabell 3: | Krav enligt förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) |
| --- | --- |

Tabell 3:

Krav enligt förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40)

Uppgifter som behövs

1

Värdepapperiserade lån – sektorsuppdelningar

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

(låg prioritet)

2.   Historiska uppgifter eller skattningar för alla nya högprioriterade kriterier som antagits i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) från och med juni 2014

| Tabell 4: | Krav enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) |
| --- | --- |

Tabell 4:

Krav enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33)

Uppgifter som behövs

1

Månadslån beviljade till

| a) | MFI:s delsektorer |
| --- | --- |

a)

MFI:s delsektorer

| b) | offentlig förvaltning och FVC, med uppdelning efter löptid |
| --- | --- |

b)

offentlig förvaltning och FVC, med uppdelning efter löptid

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

2

Månadsvisa uppgifter om försäljning av lån och värdepapperisering

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

3

Månadsvisa uppgifter om uppdelning av inlåning

| a) | som erhållits från MFI:s delsektorer |
| --- | --- |

a)

som erhållits från MFI:s delsektorer

| b) | total inlåning för varje (ny) icke-MFI-motparts (del-)sektorer och inlåning över natten för staten |
| --- | --- |

b)

total inlåning för varje (ny) icke-MFI-motparts (del-)sektorer och inlåning över natten för staten

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

4

Total upplupen ränta för varje instrument i balansräkningen, lån, innehav av skuldebrev, inlåning och emitterade skuldebrev, på kvartalsbasis

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

5

Månadsvisa uppgifter om OFI-sektorn – separat identifiering av IF

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

6

Månadsvisa uppgifter om den nya OFI-sektorn – sammanslagna delsektorer S.125–S.127 och icke-finansiella bolags holdingbolag

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

7

Månadsvisa uppgifter om uppdelning av den nuvarande sektorn försäkringsbolag och pensionsinstitut (FBPI) i sektorn försäkringsbolag (FB) och pensionsinstitut (PI)

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

8

Månadsvisa uppgifter om kreditlinjer uppdelade efter motpartssektor

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

9

Månadsvisa uppgifter om koncerninterna positioner

Historiska uppgifter eller skattningar för uppgifter om stockar och flöden

3.   Historiska uppgifter eller skattningar för följande nya kriterier som antagits i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) och denna riktlinje från och med juni 2014

| Tabell 5: | Krav enligt förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) och denna riktlinje |
| --- | --- |

Tabell 5:

Krav enligt förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) och denna riktlinje

Uppgifter som behövs

1

Månadsvisa uppgifter om nya uppdelningar efter återstående löptid och räntebindningstid för MIR för utestående belopp

Historiska uppgifter eller skattningar för räntor

2

Månadsvisa uppgifter om nya uppdelningar efter omförhandlade lån för MIR

Historiska uppgifter eller skattningar för räntor och volymer

---

(1)  Ytterligare insatser för att skatta flödesjusteringar för historiska uppgifter enligt ENS 2010 när det gäller perioder före 2014Q2 är lägre prioriterade, särskilt i de fall då arbetsgruppen för monetär och finansiell statistik genom sina undersökningar har kommit fram till att en skattning antingen skulle vara av dålig kvalitet eller också vara resultatet av en avvikelse i stockarna.

---

ORDLISTA

Aktiefond (equity funds): Investeringsfond som huvudsakligen placerar i aktier och andra ägarandelar. De kriterier som används för att klassificera investeringsfonder som aktiefonder hämtas från prospektet, fondreglementen, bolagsordningsinstrument, stadgar eller förordningar, teckningsdokument eller placeringsavtal, marknadsföringsdokument eller andra liknande källor.

Aktier (shares): Alla innehav av finansiella tillgångar som representerar äganderätt till bolag eller kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar vanligtvis innehavarna till en andel av bolagens eller kvasibolagens vinster och till en andel av deras nettotillgångar vid en eventuell likvidation.

Aktier emitterade av aktiebolag (capital shares issued by limited liability companies): Värdepapper som ger innehavarna delägarstatus och berättigar dem både till en del av den totalt utdelade vinsten och till en del av nettotillgångarna vid en eventuell likvidering.

Aktier och andra ägarandelar exkl. andelar i investeringsfonder (shares and other equity, excluding investment fund shares): Innehav av värdepapper som representerar äganderätt till bolag eller kvasibolag. Dessa värdepapper berättigar vanligtvis innehavarna till en andel av bolagens eller kvasibolagens vinster och till en andel av deras eget kapital vid en eventuell likvidation.

Andra finansförmedlare än försäkringsbolag och pensionsinstitut (OFI) (other financial intermediaries, except insurance corporations and pension funds (OFIs)): Finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller aktier/andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).

Andra ägarandelar (other equity): Alla transaktioner i andra ägarandelar som inte omfattas av noterade och onoterade aktier.

Attribut (attributes): Statistiska begrepp som ger användarna tilläggsinformation om de uppgifter som utbyts antingen i kodad form (t.ex. om enheten) eller i okodad form (t.ex. om sammanställningsmetoden). Obligatoriska attribut är sådana som måste ha ett värde, i annat fall bedöms de observationer de hänför sig till som meningslösa. Villkorliga attribut är sådana som definieras endast om de förekommer i den rapporterande enheten (t.ex. inhemskt serie-ID) eller när de är relevanta (t.ex. sammanställning, avbrott) och för dessa attribut måste något värde inte fyllas i.

Betalningsinstitut (payment institution): Den betydelse som framgår av artikel 4 i direktiv 2007/64/EG.

Betalningsinstrument (payment instrument): Ett verktyg eller en uppsättning förfaranden som möjliggör överföring av medel från betalare till betalningsmottagare enligt definitionen i artikel 4 i direktiv 2007/64/EG.

Betalningsleverantör (payment service operator): En fysisk eller juridisk person vars normala yrkes- eller affärsverksamhet inkluderar tillhandahållandet av teknisk infrastruktur (t.ex. telekommunikationsutrustning eller betalterminaler hos detaljhandlare).

Betalningsmedel (means of payments, also referred to as settlement media): Tillgångar eller fordringar avseende tillgångar som betalningsmottagaren godkänner som fullgörande av betalarens betalningsskyldighet gentemot betalningsmottagaren.

Betalningsmedel (settlement media, also referred to as means of payment): Tillgångar eller fordringar avseende tillgångar som används för betalningar.

Betalningsorder (payment order): En instruktion från betalare eller betalningsmottagare till sin respektive tillhandahållare av betaltjänster där denne ombeds utföra en betalningstransaktion.

Betalningstransaktion (payment transaction): En handling som initieras av betalaren eller betalningsmottagaren i form av insättning, uttag eller överföring av medel från betalaren till betalningsmottagaren, oberoende av eventuella underliggande förpliktelser mellan användarna av betaltjänsten. Se även Medel och Betalningsmedel. Betalningstransaktion har den betydelse som framgår av artikel 4 i direktiv 2007/64/EG.

Betaltjänster (payment service): I enlighet med definitionen i artikel 4 i direktiv 2007/64/EG affärsverksamhet som består i utförandet av betalningstransaktioner för en fysisk eller juridisk persons räkning, där minst en av betaltjänstleverantörerna är etablerad inom EU. Inom ramen för betalningsstatistiken avses med betaltjänst att en enhet (t.ex. ett kreditinstitut) accepterar en betalningstransaktion för vidare bearbetning (som kan vara en annan enhets uppgift) i form av kontantlös clearing och/eller avveckling.

Betaltjänstanvändare (payment service user): En fysisk eller juridisk person som i egenskap av betalare och/eller betalningsmottagare utnyttjar en betaltjänst. Betalaren är den part i betalningstransaktionen som ställer ut betalningsordern eller godkänner att medlen överförs till betalningsmottagaren. Betalningsmottagaren är en fysisk eller juridisk person som är den avsedde slutlige mottagaren av de medel som omfattas av betalningstransaktionen.

Betaltjänstleverantör (payment service provider): I enlighet med definitionen i artikel 1 i direktiv 2007/64/EG en fysisk eller juridisk person vars normala yrkes- eller affärsverksamhet inkluderar tillhandahållandet av betaltjänster till användarna av betaltjänster.

Blandfonder (mixed funds): Investeringsfonder som placerar såväl i kapitalandelar som i obligationer, utan någon tydlig policy att företrädesvis placera i det ena eller andra instrumentet. De kriterier som används för att klassificera investeringsfonder som blandfonder hämtas från prospektet, fondreglementen, bolagsordningsinstrument, stadgar eller förordningar, teckningsdokument eller placeringsavtal, marknadsföringsdokument eller andra liknande källor.

Börshandlade fonder (ETF:er) (exchange traded funds (ETFs)): Definieras i linje med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens (Esma) riktlinjer om börshandlade fonder (ESMA/2012/832). Esma definierar en ETF-fond som en fond där åtminstone en enhets- eller andelsklass handlas under hela dagen på minst en reglerad marknad eller en multilateral handelsplattform med åtminstone en marknadsgarant som ser till att enheternas eller andelarnas börsvärde inte varierar för mycket i förhållande till fondandelsvärdet (NAV) och, i förekommande fall, det indikativa fondandelsvärdet. I denna riktlinje omfattar detta även icke-fondföretag som uppfyller villkoren för Esmas definition av börshandlade fonder.

Centralbanken (central bank): Finansiellt bolag och kvasibolag vars främsta funktion är att ge ut sedlar och mynt, att vidmakthålla det interna och externa värdet hos valutan och att förvalta alla eller delar av de internationella reserverna i ett land.

Check (cheque): En skriftlig order från en part (trassenten) till en annan (trassatbanken, normalt ett kreditinstitut) att betala ett visst belopp till utställaren eller till en tredje part som trassenten anger.

Delstater och kommuner (state and local government): Offentlig förvaltning som är separata institutionella enheter och utövar några av en regerings funktioner, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder, på en nivå under statens men över de offentliga institutionella enheter som finns på lokal nivå. Kommuner inkluderar de typer av allmän administration vars behörighet sträcker sig endast över en lokal del av det ekonomiska territoriet i det rapporterande landet, förutom lokala avdelningar av socialförsäkring (ENS 2010, punkterna 2.115–2.116).

Deltagare (participant): En enhet som är identifierad/erkänd av överföringssystemet och som har befogenhet att sända/och kan ta emot överföringsuppdrag till/från systemet, antingen direkt eller indirekt.

Dotterbolag (subsidiaries): Fristående juridiska enheter i vilka någon annan enhet är majoritetsägare eller ensam ägare.

Efterställda skuldförbindelser, ofta kallade för efterställd skuld (subordinated bonds, often referred to as subordinated debt): En underordnad fordran på emissionsinstitutet som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar (t.ex. in- och utlåning eller fordringar med bättre förmånsrätt) tillgodosetts, vilket medför att de under vissa omständigheter kan få egenskaper som liknar aktier och andra ägarandelar.

Elektroniska pengar (electronic money): Elektroniskt eller magnetiskt lagrat penningvärde i form av en fordran på utgivaren som ges ut mot erhållande av medel i syfte att genomföra betalningstransaktioner enligt definitionen i artikel 4.5 i direktiv 2007/64/EG och som godtas av en annan fysisk eller juridisk person än utgivaren av elektroniska pengar.

Emission av fondaktier (issue of bonus shares): Utgivning av nya aktier till aktieägare i förhållande till deras befintliga innehav.

Emissioner med rörlig ränta (variable rate issues): Alla värdepapper där en kupongbetalning sker och där kupongbetalningen eller kapitalbeloppet regelbundet anpassas till en oberoende ränta eller ett index.

Emissionsvaluta (currency of issue): Den valuta ett värdepapper är utställt i.

Emittentens hemvist (residency of issuer): En emitterande enhet definieras som en inhemsk enhet i det rapporterande landet när den har ett centrum av ekonomisk betydelse på det ekonomiska territoriet i det landet – vilket innebär att den under en utsträckt tid (ett år eller mer) inriktar sig på ekonomiska aktiviteter inom det ekonomiska territoriet.

Emittenter av värdepapper (issuers of securities): Bolag och kvasibolag vars verksamhet består i att emittera värdepapper och åta sig en rättslig skyldighet gentemot innehavarna av dessa instrument i enlighet med emissionsvillkoren.

Euroobligationer (eurobonds): Obligationer som samtidigt placeras på marknaden i minst två länder och som är utställda i en valuta som inte behöver vara någon av dessa länders, vanligtvis genom internationella syndikat av finansiella bolag från olika länder.

Fastighetsfond (real estate funds): Investeringsfond som huvudsakligen placerar i fastigheter. De kriterier som används för att klassificera investeringsfonder som fastighetsfonder hämtas från prospektet, fondreglementen, bolagsordningsinstrument, stadgar eller förordningar, teckningsdokument eller placeringsavtal, marknadsföringsdokument eller andra liknande källor.

Filial till ett kreditinstitut (branch of a credit institution): Avser ett driftsställe som inte är huvudkontoret, som befinner sig i det rapporterande landet och har etablerats av ett kreditinstitut som är rättsligt erkänt i ett annat land. Alla driftsställen i det rapporterande landet som grundats av ett institut som är rättsligt erkänt i ett annat land utgör en enda filial. Vart och ett av dessa driftsställen räknas som ett individuellt kontor (se Kontor).

Filialer (branches): Oregistrerade enheter, som inte är några självständiga juridiska personer och som i sin helhet ägs av moderbolaget.

Finansiell leasing (financial leases): Avtal varigenom den lagliga ägaren till en kapitalvara (leasegivaren) hyr ut varan till tredje man (leasetagaren) för större delen av eller hela varans ekonomiska livslängd mot delbetalningar som täcker varukostnaden och en beräknad ränta. Avsikten är att alla med varan förbundna förmåner ska komma leasetagaren till del samt att denne ska stå för kostnader och risker som sammanhänger med äganderätten.

Finansiella bolag med utlåningsverksamhet (financial corporations engaged in lending (FCL)): Klassificeras som OFI och är finansiella bolag främst specialiserade på att finansiera hushållens och de icke-finansiella bolagens tillgångar. Bolag som är specialiserade på finansiell leasing, factoring, utlåning mot hypotek och konsumentkrediter ska ingå i denna grupp. Dessa finansiella bolag kan bedriva sin verksamhet i rättslig form av hypoteksinstitut, kommunalt kreditinstitut osv.

Finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC) (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions (FVCs)): Definieras i artikel 1.1 i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40).

Finansiella derivat (financial derivatives): Finansiella instrument som är knutna till ett visst finansiellt instrument, ett visst index eller en viss råvara och som gör det möjligt att handla med specifika finansiella risker på finansiella marknader.

Finansiella servicebolag (financial auxiliaries): Består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Huvudkontor vars dotterbolag helt eller i huvudsak utgörs av finansiella bolag är också finansiella servicebolag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).

Flöden, även kallade (finansiella) transaktioner (flows, also referred to as (financial) transactions): Beräknas genom att använda skillnaden mellan stockuppgifterna vid utgången av månaden och sedan rensa för sådana effekter som inte härrör från transaktioner. Effekter som inte härrör från transaktioner tas bort genom flödesjusteringar.

Fondföretag (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper) (undertakings for collective investments in transferable securities (UCITS)): Investeringsfonder som har etablerats i enlighet med fondföretagsdirektivet 2009/65/EG.

Fond-i-fond (funds of funds): Investeringsfond som huvudsakligen placerar i investeringsfonders aktier eller andelar. De kriterier som används för att klassificera investeringsfonder i kategorin fond-i-fond hämtas från prospektet, fondreglementen, bolagsordningsinstrument, stadgar eller förordningar, teckningsdokument eller placeringsavtal, marknadsföringsdokument eller andra liknande källor. De ska klassificeras i den kategori av fonder i vilken de huvudsakligen placerar.

Försäkringsbolag (insurance corporations): Finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av riskspridning, huvudsakligen i form av direkt försäkring eller återförsäkring (ENS 2010, punkterna 2.100–2.104)

Försäkringsrelaterad värdepapperisering (insurance-linked securitisations): Värdepapperisering där det förekommer en överföring av de försäkringsavtal som har ingåtts antingen genom överföring av äganderätten eller ägarintresset till ett FVC, eller en överföring av försäkringsrisker från ett försäkrings- eller ett återförsäkringsbolag till ett FVC som helt finansierar sin exponering mot sådana risker genom att ge ut finansiella instrument, och placerarnas rätt till återbetalning inom dessa finansiella instrument är efterställda detta FVC:s skyldigheter i fråga om återförsäkring.

Försäljning utanför börsen (private placements): Försäljning av en aktieemission till en enda köpare eller till ett begränsat antal köpare utan att aktierna erbjuds allmänheten.

Globala obligationer (global bonds): Obligationer som emitteras samtidigt på den inhemska marknaden och euromarknaden.

Hedgefond (hedge funds): I denna riktlinje ett företag för kollektiva investeringar, oavsett dess juridiska form enligt nationell lagstiftning, som tillämpar relativt fria placeringsstrategier för att uppnå positiv absolut avkastning och vars förvaltare, utöver förvaltningsavgiften, även erhåller ersättning i relation till fondens värdeutveckling. För att nå dessa mål finns det få begränsningar av de typer av finansiella instrument som hedgefonderna får investera i, och de kan på ett flexibelt sätt använda en rad finanstekniker som t.ex. belåning eller blankning. Denna definition omfattar även fonder som helt eller delvis investerar i andra hedgefonder förutsatt att de i övrigt uppfyller definitionen. De kriterier som används för att klassificera hedgefonder hämtas från det offentliga emissionsprospektet, fondreglementen, stadgar eller förordningar, teckningsdokument eller placeringsavtal, marknadsföringsdokument eller andra liknande källor.

Hushåll (households): Individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer i egenskap av producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (non-profit institutions serving households (NPISHs)): Icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129–2.130).

Hårdvarubaserade elektroniska pengar (hardware-based e-money): Produkter för elektroniska pengar som tillhandahåller kunden ett bärbart elektroniskt medium, normalt ett kort med en integrerad krets som innehåller en mikroprocessor (t.ex. kontantkort).

Icke-finansiella bolag (non-financial corporations): Institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.54).

Icke-monetära finansinstitut, icke-MFI (non-monetary financial institutions (non-MFIs)): Definieras i del 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Inhemsk betalningstransaktion (domestic payment transaction): Samma betydelse som ”nationell betalningstransaktion” enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EU) nr 260/2012.

Inlåning med uppsägningstid (deposits redeemable at notice): Icke överförbar inlåning utan överenskommen löptid, som inte kan tas ut i sedlar eller mynt utan uppsägningstid och som inte kan tas ut i kontanter före uppsägningstidens utgång eller endast mot viss straffavgift. Här ingår inlåning som, trots att insättningarna i vissa fall juridiskt sett kan tas ut utan uppsägningstid, enligt nationell praxis skulle vara föremål för straffavgifter och begränsningar (klassificerade under löptidskategorin upp till och med 3 månader), liksom placeringskonton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid men med restriktiva uttagsvillkor (klassificerade under löptidskategorin över 3 månader).

Inlåning med överenskommen löptid (deposits with agreed maturity): Icke överförbar inlåning som inte kan tas ut i sedlar eller mynt före en överenskommen förfallodag, eller som kan tas ut i kontanter under löptiden endast mot någon form av straffavgift. Finansiella produkter med roll over-bestämmelser ska klassificeras efter kortaste löptid. Även om inlåning med överenskommen löptid kan tillåta tidigare inlösen efter uppsägning eller kan inlösas på anfordran mot viss straffavgift, är dessa kriterier inte betydelsefulla för klassificeringsändamål.

Inlåning över natten (overnight deposits): Insättningar som kan tas ut i kontanter och/eller på begäran kan överföras utan uppsägningstid med check, girering, debitering eller liknande utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgift. I denna kategori ingår saldon avseende förutbetalda belopp på området elektroniska pengar, antingen hårdvarubaserade elektroniska pengar (t.ex. kontantkort) eller mjukvarubaserade elektroniska pengar som ges ut av MFI. Här ingår inte icke överförbara insättningar som tekniskt sett kan tas ut vid anfordran, men där avsevärd straffavgift tas ut.

Inlösta aktier i aktiebolag (redeemed shares in limited liability companies): Aktier vars kapital har återbetalats men vars innehavare fortsätter att vara delägare som är berättigade till en del av den vinst som återstår efter det att utdelningarna på det återstående registrerade kapitalet betalats och även till en del av det återstående överskottet vid likvidering.

Innehavarsektorn (money-holding sector): Alla icke-MFI med hemvist i euroområdet, exklusive staten.

Institut för elektroniska pengar (electronic money institution): En juridisk person som har beviljats auktorisation att ge ut elektroniska pengar enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 2009/110/EG.

Institut som är relevanta för betalningsstatistiken (PSRI) (Payment Statistics Relevant Institutions (PSRI)): Alla enheter som definieras i artikel 2.1 i förordning (EU) nr 1409/2013 (ECB/2013/43). PSRI kännetecknas av att de tillhandahåller betaltjänster och/eller har rätt att göra detta. De kan klassificeras i olika institutionella sektorer.

Internationella institutioner (international institutions): Består av överstatliga och internationella organisationer som t.ex. Europeiska investeringsbanken, IMF och Världsbanken.

Investeringsfonder (investment funds): Definieras i artikel 1 första strecksatsen i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (captive financial institutions and money lenders): Finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98–2.99).

Konstruerade inhemska statistiska enheter (notional resident units): Definieras som a) de delar av utländska enheter som har sin huvudsakliga ekonomiska hemvist (vilket vanligen innebär att de bedriver ekonomisk verksamhet under ett år eller mer) inom landets ekonomiska territorium, b) utländska enheter i egenskap av ägare till mark eller byggnader på landets ekonomiska territorium men då bara i fråga om transaktioner som avser sådan mark eller sådana byggnader.

Kontor (office): Ett driftsställe som utgör en juridiskt beroende del av a) ett kreditinstitut eller en icke-EES-baserad bank, b) en centralbank eller c) en annan institution som tillhandahåller betaltjänster till icke-MFI och som utför vissa eller alla delar av de transaktioner som ingår i ett kreditinstituts verksamhet.

Kort (cards): Genom kort får kortinnehavaren, i enlighet med kortutgivarens avtal, tillgång till en eller flera av följande funktioner: kontant-, debet-, fördröjd debetfunktion, kreditfunktion eller funktion för elektroniska pengar.

Kortfristiga skuldebrev (short-term debt securities): All utgivning av skuldebrev med en ursprunglig löptid av mindre än ett år; kortfristiga värdepapper emitteras vanligen till underkurs. Denna underposition omfattar inte värdepapper där handeln visserligen är teoretiskt möjlig men är mycket begränsad.

Kreditinstitut (credit institution): Den betydelse som framgår av artikel 4.1 i förordning (EU) nr 575/2013.

Lån (loans): Medel som uppgiftslämnarna lånat ut till låntagare och som inte ges formen av dokument eller som representeras av ett enda dokument (även om detta senare har blivit överlåtbart).

Långfristiga skuldebrev (long-term debt securities): All utgivning av skuldebrev med en ursprunglig löptid av mer än ett år; långfristiga värdepapper emitteras vanligtvis med kupong.

Medel (funds): Sedlar och mynt, kontrolltillgodohavanden och elektroniska pengar.

Mjukvarubaserade e-pengar (software-based e-money): Produkter för elektroniska pengar som använder speciell programvara som körs på PC och som vanligtvis kan användas för att överföra elektroniska värden via telekommunikationsnätverk som internet.

Monetära finansinstitut, utom centralbanker (monetary financial institutions (MFIs) other than central banks): Definieras i artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

NAV-värde (net asset value, NAV): Det samlade värdet på investeringsfondens tillgångar minus dess skulder, exklusive investeringsfondandelar.

Nollkupongobligationer (zero coupon bonds): Alla emitterade obligationer utan kupongbetalning. Ofta emitteras sådana obligationer till underkurs och inlöses till nominella värdet. De inkluderar också obligationer som emitteras till nominellt värde och inlöses till överkurs, t.ex. obligationer där inlösenvärdet är knutet till utvecklingen för en valutakurs eller ett index. Huvuddelen av under- eller överkursen motsvarar den upplupna räntan under obligationens löptid.

Noterade aktier, med undantag av aktier/andelar i investeringsfonder (listed shares, also referred to as quoted shares, excluding investment fund’s shares/units): Aktier noterade på en börs. En sådan börs kan vara en erkänd aktiebörs eller någon annan form av andrahandsmarknad. Förekomsten av kurser på noterade aktier listade på en börs innebär att aktuella marknadspriser vanligen är lätt tillgängliga.

Näringsgren (branch of activity): En ekonomisk aktivitet som är med i EU:s statistiska näringsgrensindelning Nace rev.2 (1).

Obligationsfonder (bond funds): Investeringsfonder (IF) som huvudsakligen placerar i andra värdepapper än aktier. De kriterier som används för att klassificera investeringsfonder som obligationsfonder hämtas från prospektet, fondreglementen, bolagsordningsinstrument, stadgar eller förordningar, teckningsdokument eller placeringsavtal, marknadsföringsdokument eller andra liknande källor.

Offentlig förvaltning (general government): Institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, samt institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113). Offentlig förvaltning omfattar staten, delstater, kommuner och sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkterna 2.114–2.117). Närmare anvisningar till sektorklassificeringen av enheter finns i Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers, Europeiska centralbanken, tredje upplagan, mars 2007.

Onoterade aktier, exkl. andelar i investeringsfonder (unlisted shares, excluding investment fund shares): Aktierelaterade värdepapper som inte är börsnoterade.

Ordinarie revidering (ordinary revision): En revidering av uppgifter som avser perioden som föregår den aktuella perioden.

OTC-kontanttransaktioner (over-the-counter (OTC) cash transaction): Kontantuttag från, eller en insättning på, ett konto i ett bankkontor med hjälp av en förtryckt blankett. Dessa transaktioner utgör inte betalningar i strikt bemärkelse eftersom de bara innebär en övergång från centralbankspengar till bankkontopengar eller tvärtom.

Penningmarknadsfonder, PMF (money market funds, MMF): Definieras i artikel 2 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Pensionsinstitut (pension funds): Finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Pensionsinstitut ger i sin egenskap av sociala försäkringssystem en inkomst efter pensionering och ofta förmåner vid dödsfall eller invaliditet (ENS 2010, punkterna 2.105–2.110).

POS-transaktion (POS transaction): En transaktion som genomförs vid en POS-terminal med hjälp av ett kort med debet-, kredit- eller fördröjd debetfunktion. Transaktioner med ett kort som har funktion för elektroniska pengar ingår inte.

Postgiroinstitut (post office giro institutions (POGI)): Enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1074/2013 (ECB/2013/39).

Privat emitterade obligationer (privately issued bonds): Obligationer som genom bilaterala avtal riktar sig till vissa placerare, om de åtminstone potentiellt kan bli föremål för handel.

Private equity-fonder (private equity funds): Investeringsfonder utan belåning som främst investerar i egetkapitalinstrument och instrument som är ekonomiskt likvärdiga egetkapitalinstrument som emitteras av icke-börsnoterade bolag. En underkategori av private equity-fonder är riskkapitalfonder som investerar i nystartade företag. Private equity-fonder (inklusive riskkapitalfonder) utgörs normalt av slutna fonder eller kommanditbolag som förvaltas av ett private equity-bolag (PEC) eller ett riskkapitalbolag när det gäller riskkapitalfonder. Medan private equity-fonder (inklusive riskkapitalfonder) klassificeras som investeringsfonder i överensstämmelse med artikel 1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38), klassificeras private equity-bolag och riskkapitalbolag som finansiella servicebolag (ENS 2010, kategori S.126) om de enbart förvaltar private equity- och riskkapitalfondernas tillgångar, och som andra finansförmedlare (ENS 2010, kategori S.125) om de investerar i private equity för egen räkning.

Riskkapitalfonder (venture capital funds (VCFs)): En underkategori till private equity-fonder.

Sedlar och mynt (currency in circulation): Utelöpande sedlar och mynt som utfärdas eller godkänns av monetära myndigheter.

Skuldebrev (debt securities): Överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis, som vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon äganderätt i förhållande till utställarinstitutet.

Sluten investeringsfond (closed-end investment funds): Investeringsfond som har ett fast antal emitterade aktier och vars aktieägare måste köpa eller sälja existerande aktier när de tillträder eller lämnar fonden.

Socialförsäkring (social security funds): Statliga, delstatliga och kommunala institutionella enheter vars huvudsakliga aktivitet är att tillhandahålla sociala förmåner och som uppfyller båda av följande två kriterier: a) genom lag eller förordning är det obligatoriskt för vissa grupper av befolkningen att delta eller att betala avgifter, och b) den offentliga förvaltningen är ansvarig för ledningen av institutionen när det gäller att bestämma eller godkänna avgifter och förmåner oberoende av dess roll som tillsynsorgan eller arbetsgivare (ENS 2010, punkt 2.117).

Splitemissioner (split share issues): Aktieemissioner där bolaget eller kvasibolaget ökar antalet aktier i ett visst förhållande eller enligt en viss multiplikator.

Staten (central government): Omfattar statliga förvaltningsmyndigheter och andra centrala förvaltningar vars behörighet normalt sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkt 2.114).

Statens innehav av eurosedlar och mynt (euro banknotes and coins held by the central government): Sedlar och mynt som ges ut av ECB, de nationella centralbankerna och staterna i euroområdet, och innehas av staten.

Syntetisk värdepapperisering (synthetic securitisations): Sådan värdepapperisering där överlåtelsen av kreditrisken för en tillgång eller en tillgångspool uppnås genom kreditderivat, garantier eller liknande mekanismer.

Särskild revidering (exceptional revision): En revidering av uppgifter som avser tidigare perioder än den föregående referensperioden.

Terminaler (terminals): Elektromagnetisk anordning som ger behöriga användare tillgång till en rad tjänster. Användaren får tillgång till terminalens tjänster med kort som har en eller flera av följande funktioner: kontant-, debet-, kredit- eller fördröjd debetfunktion eller elektroniska pengar. Terminalerna är fysiska accesspunkter och kan vara bemannade (med operatör eller kassör) eller obemannade (självbetjäning).

Terminaler vid försäljningsstället, POS-terminal (point of sale (POS) terminals): Anordning som möjliggör kortbetalning vid ett fysiskt försäljningsställe, inte ett virtuellt. Betalningsinformationen registreras antingen manuellt på papperskvitton eller elektroniskt, dvs. via Eftpos.

De kan antingen vara utformade så att de överför betalningsinformation online (med en förfrågan om godkännande i realtid) och/eller offline.

Traditionell värdepapperisering (traditional securitisations): Sådan värdepapperisering där överlåtelsen av kreditrisk för en tillgång eller en tillgångspool uppnås antingen genom överföring av äganderätten eller ägarintresset till de tillgångar som värdepapperiseras eller också genom sekundärt deltagande.

Underfond (sub-funds): En separat andelsklass eller enhet i fonden som placerar i en separat del eller investeringsportfölj. En underfond kan ibland även kallas för delfond. Varje underfond utgör en självständig och specialiserad del. Specialiseringen kan avse ett särskilt finansiellt instrument eller en viss marknad.

Utdelningsaktier emitterade av aktiebolag (dividend shares issued by limited liability companies): Värdepapper som allt efter land och omständigheter vid emissionerna har olika namn såsom stiftaraktier, vinstaktier och utdelningsaktier. Sådana värdepapper a) ingår inte i det registrerade kapitalet, b) ger inte innehavarna delägarstatus i strikt mening, och c) berättigar inte innehavarna till en del av den vinst som återstår efter det att utdelningarna på det registrerade kapitalet betalats och till en del av det återstående överskottet vid likvidering.

Utländska emittenter (non-resident issuers): Enheter som är a) belägna inom det rapporterande landets ekonomiska territorium men som varken bedriver, eller avser att bedriva, ekonomisk aktivitet eller ekonomiska transaktioner under ett år eller mer inom det rapporterande landets territorium, eller b) belägna utanför det rapporterande landets ekonomiska territorium.

Värdepapper med fast ränta (fixed rate issues): Alla värdepapper där kupongbetalningen, baserad på kupongräntan, inte ändras under värdepapperets löptid. Värdepapper som inte ges ut med en fastställd fast eller rörlig ränta, s.k. mixed rate issues, ingår också (t.ex. värdepapper där räntan först är fast och sedan rörlig (eller tvärtom), värdepapper där kupongbetalningar inte är identiska under värdepapperets löptid, värdepapper där räntekupongen stegvis ökar eller minskar).

Värdepapperisering (securitisation) Enligt definitionen i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40).

Värdepappershandlare (security and derivative dealers (SDDs)): Finansiella bolag, klassificerade som OFI, som har tillstånd att tillhandahålla investeringstjänster till tredje part genom att investera i finansiella instrument för egen räkning som affärsverksamhet och främst ägnar sig åt följande former av finansförmedling:

| a) | Handel för egen räkning och/eller på egen risk, i egenskap av ”värdepappershandlare”, i nya eller utestående finansiella instrument genom anskaffning och försäljning av sådana finansiella instrument enbart för att utnyttja marginalen mellan anskaffnings- och försäljningspriset. Detta omfattar även verksamhet som marknadsgarant. |
| --- | --- |

a)

Handel för egen räkning och/eller på egen risk, i egenskap av ”värdepappershandlare”, i nya eller utestående finansiella instrument genom anskaffning och försäljning av sådana finansiella instrument enbart för att utnyttja marginalen mellan anskaffnings- och försäljningspriset. Detta omfattar även verksamhet som marknadsgarant.

| b) | Garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande. |
| --- | --- |

b)

Garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande.

| c) | Stödverksamhet för företag i samband med utgivning av nya finansiella instrument genom placering av nya finansiella instrument som antingen omfattar ett fast garantiåtagande eller också ett standbyåtagande till emittenter av nya värdepapper. |
| --- | --- |

c)

Stödverksamhet för företag i samband med utgivning av nya finansiella instrument genom placering av nya finansiella instrument som antingen omfattar ett fast garantiåtagande eller också ett standbyåtagande till emittenter av nya värdepapper.

Öppen investeringsfond (open-end investment funds): Investeringsfonder vars andelar eller aktier, på begäran av innehavarna, återköps eller inlöses direkt eller indirekt från företagets tillgångar.

Överförbar inlåning (transferable deposits): Inlåning över natten som kan överföras direkt på begäran för att göra betalningar till andra ekonomiska aktörer genom vanligt förekommande betalningssätt, såsom betalningar och autogireringar, möjligtvis även med kredit- eller debetkort, transaktioner med elektroniska pengar, checkar eller liknande, utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgift.

Övrig inlåning (other deposits): All inlåning som inte är överförbar. Övrig inlåning kan inte användas för att när som helst göra betalningar och kan bara omvandlas till kontanter eller överförbar inlåning med avsevärda begränsningar eller straffavgifter. Denna underkategori omfattar inlåning på tid, sparinlåning etc.

Övriga finansinstitut (other financial institutions): Alla finansinstitut som deltar i ett betalningssystem som står under de berörda myndigheternas tillsyn, dvs. antingen centralbanken eller tillsynsorganet, men som inte omfattas av definitionen av kreditinstitut.

Övriga fonder (other funds): Andra investeringsfonder än obligationsfonder, aktiefonder, blandfonder, fastighetsfonder och hedgefonder.

Övriga kategorier av OFI (other categories of OFIs): En restkategori som utgörs av finansiella bolag som inte är specialiserade inom något av de verksamhetsområden som gäller för de övriga två OFI-kategorierna (värdepappershandlare och finansiella bolag med utlåningsverksamhet). Specialiserade finansiella bolag som risk- och utvecklingskapitalbolag eller export-/importfinansierande företag ska exempelvis ingå i denna kategori.

---

(1)  Som framgår av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev.2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

---