# Službeni list L 114/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 114 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.16. travnja 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 114

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.16. travnja 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | | 2014/200/EU |
| | * | Odluka Komisije od 17. srpnja 2013. o državnoj potpori SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) koju provodi Španjolska Porezne mjere koje se primjenjuju na određene ugovore o financijskom zakupu također poznate i kao španjolski sustav poreznih poticaja na zakup (eng. Spanish Tax Lease System)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 4426)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/201/EU |
| | * | Odluka Komisije od 2. listopada 2013. o naknadi koju treba platiti društvu Simet SpA za usluge javnog prijevoza pružene u razdoblju od 1987. do 2003. (mjera državne potpore SA.33037 (2012/C) – Italija)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 6251)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2014/202/EU |
| | * | Odluka Komisije оd 20. ožujka 2014. o utvrđivanju stajališta Europske unije za odluku upravljačkih tijela iz Sporazuma između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme o dodavanju specifikacija za računalne poslužitelje i sustave besprekidnog napajanja Prilogu C Sporazumu i o reviziji specifikacija za zaslone i opremu za izradu slika iz Priloga C Sporazumu (
  1
  ) | 68 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

2014/200/EU

*

Odluka Komisije od 17. srpnja 2013. o državnoj potpori SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) koju provodi Španjolska Porezne mjere koje se primjenjuju na određene ugovore o financijskom zakupu također poznate i kao španjolski sustav poreznih poticaja na zakup (eng. Spanish Tax Lease System)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 4426)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 4426)

1

1

2014/201/EU

*

Odluka Komisije od 2. listopada 2013. o naknadi koju treba platiti društvu Simet SpA za usluge javnog prijevoza pružene u razdoblju od 1987. do 2003. (mjera državne potpore SA.33037 (2012/C) – Italija)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 6251)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 6251)

1

48

2014/202/EU

*

Odluka Komisije оd 20. ožujka 2014. o utvrđivanju stajališta Europske unije za odluku upravljačkih tijela iz Sporazuma između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme o dodavanju specifikacija za računalne poslužitelje i sustave besprekidnog napajanja Prilogu C Sporazumu i o reviziji specifikacija za zaslone i opremu za izradu slika iz Priloga C Sporazumu (
  1
  )

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 16.4.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 114/1

---

ODLUKA KOMISIJE

od 17. srpnja 2013.

o državnoj potpori SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) koju provodi Španjolska Porezne mjere koje se primjenjuju na određene ugovore o financijskom zakupu također poznate i kao španjolski sustav poreznih poticaja na zakup (eng. Spanish Tax Lease System)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 4426)

(Vjerodostojan je samo tekst na španjolskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/200/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u skladu s gore navedenim odredbama (1) te uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Kako stoji u nekoliko pritužbi koje su zaprimljene u Komisiji od svibnja 2006., španjolske mjere koje se primjenjuju na brodarska poduzeća od 2002. (španjolski sustav poreznih poticaja na zakup) omogućuju prijevoznicima u pomorskom prometu da u Španjolskoj kupuju brodove uz popust od 20–30 %. Pobliže, dva su nacionalna udruženja brodograditelja i jedno pojedinačno brodogradilište iznijeli pritužbu da su te mjere dovele do toga da su njihovi članovi izgubili ugovore za izgradnju brodova, te da su ih dobila španjolska brodogradilišta. Dana 13. srpnja 2010. udruženja brodograditelja iz sedam europskih zemalja zajedno su potpisala peticiju protiv tzv. španjolskog sustava poreznih poticaja na zakup (dalje u tekstu: „STL”). Najmanje je jedno brodarsko poduzeće poduprlo te pritužbe. U kolovozu 2010. član Europskog parlamenta postavio je pitanje na ovu istu temu (2). |
| --- | --- |

(1)

Kako stoji u nekoliko pritužbi koje su zaprimljene u Komisiji od svibnja 2006., španjolske mjere koje se primjenjuju na brodarska poduzeća od 2002. (španjolski sustav poreznih poticaja na zakup) omogućuju prijevoznicima u pomorskom prometu da u Španjolskoj kupuju brodove uz popust od 20–30 %. Pobliže, dva su nacionalna udruženja brodograditelja i jedno pojedinačno brodogradilište iznijeli pritužbu da su te mjere dovele do toga da su njihovi članovi izgubili ugovore za izgradnju brodova, te da su ih dobila španjolska brodogradilišta. Dana 13. srpnja 2010. udruženja brodograditelja iz sedam europskih zemalja zajedno su potpisala peticiju protiv tzv. španjolskog sustava poreznih poticaja na zakup (dalje u tekstu: „STL”). Najmanje je jedno brodarsko poduzeće poduprlo te pritužbe. U kolovozu 2010. član Europskog parlamenta postavio je pitanje na ovu istu temu (2).

| (2) | U dopisima od 15. rujna 2006., 30. siječnja 2007., 6. studenog 2007. i 3. ožujka 2008. Komisija je Španjolskoj poslala zahtjev za dostavu informacija. Španjolska je odgovorila dopisima od 16. listopada 2006., 23. i 27. veljače 2007. i 11. siječnja i 27. ožujka 2008. Na sastanku održanome 29. travnja 2008. Komisija je zatražila dodatne informacije koje je Španjolska dostavila u dopisu od 17. lipnja 2008. Komisija je u dopisima od 23. rujna 2008. zatražila daljnje dodatne informacije koje je Španjolska dostavila u dopisu od 24. listopada 2008. |
| --- | --- |

(2)

U dopisima od 15. rujna 2006., 30. siječnja 2007., 6. studenog 2007. i 3. ožujka 2008. Komisija je Španjolskoj poslala zahtjev za dostavu informacija. Španjolska je odgovorila dopisima od 16. listopada 2006., 23. i 27. veljače 2007. i 11. siječnja i 27. ožujka 2008. Na sastanku održanome 29. travnja 2008. Komisija je zatražila dodatne informacije koje je Španjolska dostavila u dopisu od 17. lipnja 2008. Komisija je u dopisima od 23. rujna 2008. zatražila daljnje dodatne informacije koje je Španjolska dostavila u dopisu od 24. listopada 2008.

| (3) | Slijedom novih informacija koje su dostavili podnositelji pritužbi, Komisija je u dopisima od 11. siječnja i 25. svibnja 2010. zatražila daljnje dodatne informacije. Španjolska je odgovorila u dopisima od 10. ožujka i 26. srpnja 2010. Sastanak sa španjolskim vlastima održan je 24. siječnja 2011. |
| --- | --- |

(3)

Slijedom novih informacija koje su dostavili podnositelji pritužbi, Komisija je u dopisima od 11. siječnja i 25. svibnja 2010. zatražila daljnje dodatne informacije. Španjolska je odgovorila u dopisima od 10. ožujka i 26. srpnja 2010. Sastanak sa španjolskim vlastima održan je 24. siječnja 2011.

| (4) | Dopisom datiranim 29. lipnja 2011. Komisija je obavijestila Španjolsku da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s potporom. |
| --- | --- |

(4)

Dopisom datiranim 29. lipnja 2011. Komisija je obavijestila Španjolsku da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s potporom.

| (5) | Dopisom datiranim 2. kolovoza 2011. Španjolska je iznijela primjedbe na odluku da se pokrene službeni postupak. |
| --- | --- |

(5)

Dopisom datiranim 2. kolovoza 2011. Španjolska je iznijela primjedbe na odluku da se pokrene službeni postupak.

| (6) | Odluka Komisije da pokrene službeni istražni postupak (dalje u tekstu „Odluka C(2011)4494 završna verzija”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe na mjere. |
| --- | --- |

(6)

Odluka Komisije da pokrene službeni istražni postupak (dalje u tekstu „Odluka C(2011)4494 završna verzija”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe na mjere.

| (7) | Komisija je primila primjedbe nekoliko zainteresiranih strana. Dopisima od 23. veljače, 7. ožujka, 11. srpnja i 29. listopada 2012. te 12. i 25. veljače i 22. travnja 2013. proslijedila ih je Španjolskoj kojoj je dana prilika da odgovori na primjedbe. Njezine su primjedbe pristigle u dopisima datiranima 30. travnja, 24. svibnja, 9. i 23. srpnja i 14. studenoga 2012. te 25. veljače, 12. ožujka i 21. svibnja 2013. Španjolska je također predala i dodatne opaske u dopisima od 3. i 9. listopada 2012. Na njihov zahtjev Komisija je održala sastanke s Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4)13. studenoga 2012. i 4. veljače 2013., te sa španjolskim vlastima 6. ožujka 2013. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je primila primjedbe nekoliko zainteresiranih strana. Dopisima od 23. veljače, 7. ožujka, 11. srpnja i 29. listopada 2012. te 12. i 25. veljače i 22. travnja 2013. proslijedila ih je Španjolskoj kojoj je dana prilika da odgovori na primjedbe. Njezine su primjedbe pristigle u dopisima datiranima 30. travnja, 24. svibnja, 9. i 23. srpnja i 14. studenoga 2012. te 25. veljače, 12. ožujka i 21. svibnja 2013. Španjolska je također predala i dodatne opaske u dopisima od 3. i 9. listopada 2012. Na njihov zahtjev Komisija je održala sastanke s Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4)13. studenoga 2012. i 4. veljače 2013., te sa španjolskim vlastima 6. ožujka 2013.

2.   OPIS ŠPANJOLSKOG SUSTAVA POREZNIH POTICAJA NA ZAKUP

| (8) | Španjolski sustav poreznih poticaja na zakup koristi se u transakcijama koje uključuju izgradnju brodova za plovidbu morem od strane brodogradilišta (prodavatelja) i stjecanje brodova za plovidbu morem od strane prijevoznika u pomorskom prometu (kupaca) i financiranje tih transakcija pomoću ad hoc pravne i financijske strukture. |
| --- | --- |

(8)

Španjolski sustav poreznih poticaja na zakup koristi se u transakcijama koje uključuju izgradnju brodova za plovidbu morem od strane brodogradilišta (prodavatelja) i stjecanje brodova za plovidbu morem od strane prijevoznika u pomorskom prometu (kupaca) i financiranje tih transakcija pomoću ad hoc pravne i financijske strukture.

| (9) | Sustav STL temeljen je na:






  — | ad hoc pravnoj i financijskoj strukturi između brodarskog poduzeća i brodogradilišta, odnosno kupca i prodavatelja broda, koju organizira banka, |
| --- | --- | --- |

(9)

Sustav STL temeljen je na:

—

ad hoc pravnoj i financijskoj strukturi između brodarskog poduzeća i brodogradilišta, odnosno kupca i prodavatelja broda, koju organizira banka,

| — | složenoj mreži ugovora među različitim strankama, |
| --- | --- |

—

složenoj mreži ugovora među različitim strankama,

| — | primjeni nekoliko španjolskih poreznih mjera. |
| --- | --- |

—

primjeni nekoliko španjolskih poreznih mjera.

| (10) | Na zahtjev Komisije španjolske su vlasti potvrdile da je STL korišten u 273 transakcije izgradnje i stjecanja u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 30. lipnja 2010. čija je ukupna vrijednost iznosila 8 727 997 332 EUR. Program je bio primjenjivan i dalje do 29. lipnja 2011. kada je pokrenut službeni istražni postupak. Kupci su brodarska poduzeća iz cijele Europe i izvan nje. U sve transakcije, osim jedne (ugovor na 6 148 969 EUR), bila su uključena španjolska brodogradilišta. |
| --- | --- |

(10)

Na zahtjev Komisije španjolske su vlasti potvrdile da je STL korišten u 273 transakcije izgradnje i stjecanja u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 30. lipnja 2010. čija je ukupna vrijednost iznosila 8 727 997 332 EUR. Program je bio primjenjivan i dalje do 29. lipnja 2011. kada je pokrenut službeni istražni postupak. Kupci su brodarska poduzeća iz cijele Europe i izvan nje. U sve transakcije, osim jedne (ugovor na 6 148 969 EUR), bila su uključena španjolska brodogradilišta.

2.1.   STL – PRAVNA I FINANCIJSKA STRUKTURA

| (11) | Kako je navedeno, postupak STL-a omogućuje vlasniku broda da mu se izgradi novi brod uz popust od 20–30 % na cijenu koju zaračunava brodogradilište. Kako bi ostvarilo diskontnu cijenu (nakon odbijanja popusta), brodarsko poduzeće mora pristati na to da brod neće kupiti izravno od brodogradilišta, nego od gospodarskog interesnog udruženja (GIU) koje je inkorporirano u španjolske zakone i koje je osnovala banka. |
| --- | --- |

(11)

Kako je navedeno, postupak STL-a omogućuje vlasniku broda da mu se izgradi novi brod uz popust od 20–30 % na cijenu koju zaračunava brodogradilište. Kako bi ostvarilo diskontnu cijenu (nakon odbijanja popusta), brodarsko poduzeće mora pristati na to da brod neće kupiti izravno od brodogradilišta, nego od gospodarskog interesnog udruženja (GIU) koje je inkorporirano u španjolske zakone i koje je osnovala banka.

| (12) | Struktura STL-a je program poreznog planiranja koji obično organizira banka kako bi ostvarila porezne olakšice za investitore u porezno transparentnom GIU i prenijela dio tih poreznih olakšica na brodarsko poduzeće u obliku popusta na cijenu broda. Ostatak olakšica zadržavaju investitori iz GIU-a kao naknadu za njihovu investiciju. Pored GIU-a u sustav STL-a također su uključeni i drugi posrednici, kao što su banka i leasing-društvo (vidjeti dijagram dolje). |
| --- | --- |

(12)

Struktura STL-a je program poreznog planiranja koji obično organizira banka kako bi ostvarila porezne olakšice za investitore u porezno transparentnom GIU i prenijela dio tih poreznih olakšica na brodarsko poduzeće u obliku popusta na cijenu broda. Ostatak olakšica zadržavaju investitori iz GIU-a kao naknadu za njihovu investiciju. Pored GIU-a u sustav STL-a također su uključeni i drugi posrednici, kao što su banka i leasing-društvo (vidjeti dijagram dolje).

Image

| (13) | U stvarnosti, GIU uzima brod u zakup od leasing-društva od datuma početka njegove izgradnje. Kada je izgrađen, GIU brod daje u zakup brodarskom poduzeću, kao zakup golog broda, a brodarsko poduzeće ga stavlja u promet. U svakom slučaju, GIU preuzima obvezu kupnje broda nakon isteka ugovora o leasingu, a brodarsko poduzeće preuzima obvezu kupnje broda po isteku ugovora o zakupu golog broda, na temelju recipročnih opcijskih ugovora o kupnji i prodaji (5). Utvrđuje se da je datum izvršenja opcija utvrđenih ugovorom o leasingu nekoliko tjedana ranije od datuma izvršenja opcije utvrđene ugovorom o zakupu golog broda. Obje se opcije koriste kada se na GIU počne primjenjivati sustav poreza na tonažu (za opširniji opis vidjeti Odjeljak 2.2.4. Mjera 4.: Sustav tonažnog poreza). Uključene strane potpisuju okvirni sporazum kako bi se osiguralo da se svi slažu po pitanju organizacije i funkcioniranja strukture STL-a. |
| --- | --- |

(13)

U stvarnosti, GIU uzima brod u zakup od leasing-društva od datuma početka njegove izgradnje. Kada je izgrađen, GIU brod daje u zakup brodarskom poduzeću, kao zakup golog broda, a brodarsko poduzeće ga stavlja u promet. U svakom slučaju, GIU preuzima obvezu kupnje broda nakon isteka ugovora o leasingu, a brodarsko poduzeće preuzima obvezu kupnje broda po isteku ugovora o zakupu golog broda, na temelju recipročnih opcijskih ugovora o kupnji i prodaji (5). Utvrđuje se da je datum izvršenja opcija utvrđenih ugovorom o leasingu nekoliko tjedana ranije od datuma izvršenja opcije utvrđene ugovorom o zakupu golog broda. Obje se opcije koriste kada se na GIU počne primjenjivati sustav poreza na tonažu (za opširniji opis vidjeti Odjeljak 2.2.4. Mjera 4.: Sustav tonažnog poreza). Uključene strane potpisuju okvirni sporazum kako bi se osiguralo da se svi slažu po pitanju organizacije i funkcioniranja strukture STL-a.

| (14) | Transakcije koje se odvijaju između različitih sudionika u sustavu STL-a opširnije su opisane u Odluci C(2011) 4494 završna verzija (odjeljak 2.2.) (6) na temelju primjera koje je dostavila Španjolska (7). |
| --- | --- |

(14)

Transakcije koje se odvijaju između različitih sudionika u sustavu STL-a opširnije su opisane u Odluci C(2011) 4494 završna verzija (odjeljak 2.2.) (6) na temelju primjera koje je dostavila Španjolska (7).

2.2.   STL – POREZNI ASPEKTI

| (15) | Svrha sustava STL-a opisanoga u odjeljku 2.1 gore jest najprije ostvariti povlastice na neke porezne mjere u korist GIU-a i investitora koji u njemu sudjeluju, koji će tada dio tih povlastica prenijeti na brodarsko poduzeće koje stječe novi brod. |
| --- | --- |

(15)

Svrha sustava STL-a opisanoga u odjeljku 2.1 gore jest najprije ostvariti povlastice na neke porezne mjere u korist GIU-a i investitora koji u njemu sudjeluju, koji će tada dio tih povlastica prenijeti na brodarsko poduzeće koje stječe novi brod.

| (16) | GIU ostvaruje porezne povlastice u dvije faze u okviru dva različita skupa poreznih pravila. U prvoj fazi rana i ubrzana amortizacija broda danog u leasing primjenjuje se u okviru uobičajenog sustava poreza na dohodak trgovačkih društava (poreza na dobit). Too stvara velike porezne gubitke za GIU. S obzirom na poreznu transparentnost, ti se porezni gubici odbijaju od vlastitih prihoda investitora na proporcionalnoj osnovi u odnosu na njihove udjele u GIU. |
| --- | --- |

(16)

GIU ostvaruje porezne povlastice u dvije faze u okviru dva različita skupa poreznih pravila. U prvoj fazi rana i ubrzana amortizacija broda danog u leasing primjenjuje se u okviru uobičajenog sustava poreza na dohodak trgovačkih društava (poreza na dobit). Too stvara velike porezne gubitke za GIU. S obzirom na poreznu transparentnost, ti se porezni gubici odbijaju od vlastitih prihoda investitora na proporcionalnoj osnovi u odnosu na njihove udjele u GIU.

| (17) | U uobičajenim okolnostima porezne uštede koje se ostvaruju tom ranom i ubrzanom amortizacijom troškova broda, trebale bi biti poravnane kasnije povećanim poreznim uplatama kada brod bude u potpunosti amortiziran i više se ne mogu odbijati troškovi amortizacije ili kada je brod prodan i zbog prodaje se ostvaruje kapitalni dobitak (8). S obzirom na poreznu transparentnost GIU-a, njegova povećana dobit u kasnijim godinama obično bi se dodavala vlastitim prihodima investitora i bila bi oporeziva. |
| --- | --- |

(17)

U uobičajenim okolnostima porezne uštede koje se ostvaruju tom ranom i ubrzanom amortizacijom troškova broda, trebale bi biti poravnane kasnije povećanim poreznim uplatama kada brod bude u potpunosti amortiziran i više se ne mogu odbijati troškovi amortizacije ili kada je brod prodan i zbog prodaje se ostvaruje kapitalni dobitak (8). S obzirom na poreznu transparentnost GIU-a, njegova povećana dobit u kasnijim godinama obično bi se dodavala vlastitim prihodima investitora i bila bi oporeziva.

| (18) | U sustavu STL-a, međutim, GIU-i ne zadržavaju brodove nakon što je ostvarena potpuna amortizacija. U drugoj fazi, porezne uštede koje su nastale zbog početnih gubitaka prenesenih na investitore čuvaju se zbog prelaska GIU-a na sustav tonažnog poreza (TP) u okviru oporezivanja dobiti, te zbog potpunog oslobađanja kapitalnog dobitka od plaćanja poreza do kojeg dolazi zbog prodaje broda brodarskom poduzeću – nedugo nakon prelaska na novi sustav (9). Za daljnje informacije o te dvije faze, vidjeti Odluku C(2011) 4494 završna verzija (odjeljak 2.3.1.). |
| --- | --- |

(18)

U sustavu STL-a, međutim, GIU-i ne zadržavaju brodove nakon što je ostvarena potpuna amortizacija. U drugoj fazi, porezne uštede koje su nastale zbog početnih gubitaka prenesenih na investitore čuvaju se zbog prelaska GIU-a na sustav tonažnog poreza (TP) u okviru oporezivanja dobiti, te zbog potpunog oslobađanja kapitalnog dobitka od plaćanja poreza do kojeg dolazi zbog prodaje broda brodarskom poduzeću – nedugo nakon prelaska na novi sustav (9). Za daljnje informacije o te dvije faze, vidjeti Odluku C(2011) 4494 završna verzija (odjeljak 2.3.1.).

| (19) | Prema informacijama koje su dostupne Komisiji (10), kombinirani učinak poreznih mjera korištenih u STL-u omogućuje GIU i njegovim investitorima da ostvare porezni dobitak od otprilike 30 % od početne bruto cijene broda. Dio tog poreznog dobitka – koji prvotno ubire GIU/njegovi investitori – zadržavaju investitori (10–15 %), a dio se prenosi na brodarsko poduzeće (85–90 %), koje na kraju postaje vlasnikom broda, uz cijenu koja je 20–30 % manja od početne bruto cijene broda. |
| --- | --- |

(19)

Prema informacijama koje su dostupne Komisiji (10), kombinirani učinak poreznih mjera korištenih u STL-u omogućuje GIU i njegovim investitorima da ostvare porezni dobitak od otprilike 30 % od početne bruto cijene broda. Dio tog poreznog dobitka – koji prvotno ubire GIU/njegovi investitori – zadržavaju investitori (10–15 %), a dio se prenosi na brodarsko poduzeće (85–90 %), koje na kraju postaje vlasnikom broda, uz cijenu koja je 20–30 % manja od početne bruto cijene broda.

| (20) | Kako je već spomenuto, sustav STL-a kombinira različite zasebne – no ipak međusobno povezane – porezne mjere kako bi se ostvarila porezna olakšica. Odjeljak dolje ukratko opisuje ove mjere. Za opširniji opis vidjeti Odluku C(2011) 4494 završna verzija (odjeljak 2.4). |
| --- | --- |

(20)

Kako je već spomenuto, sustav STL-a kombinira različite zasebne – no ipak međusobno povezane – porezne mjere kako bi se ostvarila porezna olakšica. Odjeljak dolje ukratko opisuje ove mjere. Za opširniji opis vidjeti Odluku C(2011) 4494 završna verzija (odjeljak 2.4).

2.2.1.   Mjera 1. – ubrzana amortizacija
   (11)
  zakupljene imovine

(članak 115. stavak 6. TRLIS-a)

| (21) | U Španjolskoj porezna obrada transakcija leasinga razlikuje se od načina na koji se one obrađuju računovodstveno. Poglavlje XIII. Kraljevske zakonodavne uredbe 4/2004 od 5. ožujka 2004. o odobravanju pročišćene inačice Zakona o porezu na dohodak trgovačkih društava (TRILS) (12) i članak 49. Kraljevske uredbe 1777/2004 od 30. srpnja 2004. o odobravanju Pravilnika o porezu na dohodak trgovačkih društava (RIS) (13), primjenjuje se na ugovore o financijskom zakupu u trajanju od najmanje dvije godine, ako se odnose na pokretnu imovinu, a deset godina ako se odnose na nepokretnu imovinu ili industrijska poduzeća. |
| --- | --- |

(21)

U Španjolskoj porezna obrada transakcija leasinga razlikuje se od načina na koji se one obrađuju računovodstveno. Poglavlje XIII. Kraljevske zakonodavne uredbe 4/2004 od 5. ožujka 2004. o odobravanju pročišćene inačice Zakona o porezu na dohodak trgovačkih društava (TRILS) (12) i članak 49. Kraljevske uredbe 1777/2004 od 30. srpnja 2004. o odobravanju Pravilnika o porezu na dohodak trgovačkih društava (RIS) (13), primjenjuje se na ugovore o financijskom zakupu u trajanju od najmanje dvije godine, ako se odnose na pokretnu imovinu, a deset godina ako se odnose na nepokretnu imovinu ili industrijska poduzeća.

| (22) | Samo za potrebe poreza, dio uplata koje omogućuju zakupodavcu da povrati trošak imovine (14) smatra se troškom koji se može odbiti od poreza u određenim granicama, naime: iznos koji se odbija ne smije premašiti iznos koji se dobije kada se trošak imovine pomnoži s dvostrukim ili trostrukim službenim koeficijentom maksimalne linearne amortizacije za tu vrstu imovine. |
| --- | --- |

(22)

Samo za potrebe poreza, dio uplata koje omogućuju zakupodavcu da povrati trošak imovine (14) smatra se troškom koji se može odbiti od poreza u određenim granicama, naime: iznos koji se odbija ne smije premašiti iznos koji se dobije kada se trošak imovine pomnoži s dvostrukim ili trostrukim službenim koeficijentom maksimalne linearne amortizacije za tu vrstu imovine.

| (23) | U slučaju brodova, uobičajena linearna amortizacija raspoređuje se – za potrebe poreza – na jednake iznose tijekom razdoblja od 10 godina (10 % po godini). Maksimalna stopa ubrzane amortizacije za zakupljenu imovinu kreće se od 20 % do 30 % godišnje (od 40 do 60 mjeseci). Prema španjolskim zakonima vlasnici brodova mogu koristiti i metodu ubrzane amortizacije s opadajućim saldom (15) ili metodu ubrzane amortizacije zbroja godina (SYD) (16). |
| --- | --- |

(23)

U slučaju brodova, uobičajena linearna amortizacija raspoređuje se – za potrebe poreza – na jednake iznose tijekom razdoblja od 10 godina (10 % po godini). Maksimalna stopa ubrzane amortizacije za zakupljenu imovinu kreće se od 20 % do 30 % godišnje (od 40 do 60 mjeseci). Prema španjolskim zakonima vlasnici brodova mogu koristiti i metodu ubrzane amortizacije s opadajućim saldom (15) ili metodu ubrzane amortizacije zbroja godina (SYD) (16).

2.2.2.   Mjera 2.: Diskrecijska primjena rane amortizacije zakupljene imovine

(članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a te članak 49. RIS-a)

| (24) | U skladu s člankom 115. stavkom 6. TRLIS-a, ubrzana amortizacija zakupljene imovine započinje od datuma kada imovina postane operativna, tj. ne prije nego što je imovina isporučena zakupoprimcu i on ju počne koristiti. U skladu s člankom 115. stavkom 11. TRLIS-a, međutim (17), Ministarstvo gospodarstva i financija može, na službeni zahtjev zakupoprimca, odrediti raniji datum početka amortizacije. U načelu, ova se odredba, ako su ispunjeni određeni uvjeti, primjenjuje na svu zakupljenu imovinu obuhvaćenu ugovorom o zakupu i koja ispunjava uvjete za ubrzanu amortizaciju. |
| --- | --- |

(24)

U skladu s člankom 115. stavkom 6. TRLIS-a, ubrzana amortizacija zakupljene imovine započinje od datuma kada imovina postane operativna, tj. ne prije nego što je imovina isporučena zakupoprimcu i on ju počne koristiti. U skladu s člankom 115. stavkom 11. TRLIS-a, međutim (17), Ministarstvo gospodarstva i financija može, na službeni zahtjev zakupoprimca, odrediti raniji datum početka amortizacije. U načelu, ova se odredba, ako su ispunjeni određeni uvjeti, primjenjuje na svu zakupljenu imovinu obuhvaćenu ugovorom o zakupu i koja ispunjava uvjete za ubrzanu amortizaciju.

| (25) | Članak 115. stavak 11. TRLIS-a zapravo propisuje dva opća uvjeta. Prvo, novi datum početka trebalo bi odrediti uzimajući u obzir „specifične osobitosti ugovornog razdoblja ili razdoblja izgradnje za imovinu ili specifičnu prirodu njene ekonomske uporabe”. U skladu s člankom 49. RIS-a porezne vlasti mogu odobriti ranu amortizaciju od početka razdoblja izgradnje samo ako je to razdoblje izgradnje dulje od 12 mjeseci, a ugovor o zakupu predviđa da se uplate za zakup vrše unaprijed. Drugo, „određivanje tog datuma (ne bi trebalo) utjecati na izračun oporezivog iznosa koji proizlazi iz stvarne uporabe imovine ili uplata koje su nastale zbog prijenosa vlasništva, koje se moraju utvrditi ili u skladu s općim poreznim režimom ili s posebnim režimom predviđenim u poglavlju VIII. glave VII. TRLIS-a”. |
| --- | --- |

(25)

Članak 115. stavak 11. TRLIS-a zapravo propisuje dva opća uvjeta. Prvo, novi datum početka trebalo bi odrediti uzimajući u obzir „specifične osobitosti ugovornog razdoblja ili razdoblja izgradnje za imovinu ili specifičnu prirodu njene ekonomske uporabe”. U skladu s člankom 49. RIS-a porezne vlasti mogu odobriti ranu amortizaciju od početka razdoblja izgradnje samo ako je to razdoblje izgradnje dulje od 12 mjeseci, a ugovor o zakupu predviđa da se uplate za zakup vrše unaprijed. Drugo, „određivanje tog datuma (ne bi trebalo) utjecati na izračun oporezivog iznosa koji proizlazi iz stvarne uporabe imovine ili uplata koje su nastale zbog prijenosa vlasništva, koje se moraju utvrditi ili u skladu s općim poreznim režimom ili s posebnim režimom predviđenim u poglavlju VIII. glave VII. TRLIS-a”.

| (26) | U skladu s člankom 48. stavkom 4. TRLIS-a (18), imovina obuhvaćena sustavom rane amortizacije opisanom u članku 115. stavku 1. TRLIS-a daje se u zakup GIU-ima registriranim u Španjolskoj, koji ih potom daju u podzakup trećim stranama. Osim toga, člankom 49. RIS-a utvrđuje se postupak za podnošenje zahtjeva za ranu amortizaciju zakupljene imovine. |
| --- | --- |

(26)

U skladu s člankom 48. stavkom 4. TRLIS-a (18), imovina obuhvaćena sustavom rane amortizacije opisanom u članku 115. stavku 1. TRLIS-a daje se u zakup GIU-ima registriranim u Španjolskoj, koji ih potom daju u podzakup trećim stranama. Osim toga, člankom 49. RIS-a utvrđuje se postupak za podnošenje zahtjeva za ranu amortizaciju zakupljene imovine.

2.2.3.   Mjera 3.: Gospodarska interesna udruženja (GIU-i)

| (27) | Kako je već navedeno, španjolski GIU-i imaju zasebnu pravnu osobnost od pravne osobnosti njihovih članova. Posljedica toga je da GIU-i mogu podnijeti zahtjev za mjeru rane amortizacije kao i za alternativni porezni režim – režim poreza na tonažu predviđenog člancima 124.–128. TRLIS-a (vidjeti odjeljak 2.2.4.), ako ispunjavaju uvjete prema španjolskom zakonu, čak i ako ni jedan njihov član nije brodarsko poduzeće. |
| --- | --- |

(27)

Kako je već navedeno, španjolski GIU-i imaju zasebnu pravnu osobnost od pravne osobnosti njihovih članova. Posljedica toga je da GIU-i mogu podnijeti zahtjev za mjeru rane amortizacije kao i za alternativni porezni režim – režim poreza na tonažu predviđenog člancima 124.–128. TRLIS-a (vidjeti odjeljak 2.2.4.), ako ispunjavaju uvjete prema španjolskom zakonu, čak i ako ni jedan njihov član nije brodarsko poduzeće.

| (28) | Iz porezne perspektive, međutim, GIU-i su transparentni u odnosu na njihove dioničare, španjolske rezidente. Drugim riječima, za potrebe obračuna poreza sva dobit (ili gubici) koje ostvare GIU-i izravno se pripisuje njihovim članovima, španjolskim rezidentima, na proporcionalnoj osnovi. S obzirom da članovi GIU-a uključenih u sustav STL-a takve GIU-e smatraju investicijskim sredstvom, a ne načinom zajedničkog obavljanja neke djelatnosti – ova Odluka se prema njima odnosi kao prema investitorima. |
| --- | --- |

(28)

Iz porezne perspektive, međutim, GIU-i su transparentni u odnosu na njihove dioničare, španjolske rezidente. Drugim riječima, za potrebe obračuna poreza sva dobit (ili gubici) koje ostvare GIU-i izravno se pripisuje njihovim članovima, španjolskim rezidentima, na proporcionalnoj osnovi. S obzirom da članovi GIU-a uključenih u sustav STL-a takve GIU-e smatraju investicijskim sredstvom, a ne načinom zajedničkog obavljanja neke djelatnosti – ova Odluka se prema njima odnosi kao prema investitorima.

| (29) | Porezna transparentnost GIU-a znači da se značajni gubici koje je GIU ostvario ranom i ubrzanom amortizacijom mogu prenijeti izravno na investitore, koji te gubitke mogu nadoknaditi vlastitom dobiti i smanjiti iznos poreza. |
| --- | --- |

(29)

Porezna transparentnost GIU-a znači da se značajni gubici koje je GIU ostvario ranom i ubrzanom amortizacijom mogu prenijeti izravno na investitore, koji te gubitke mogu nadoknaditi vlastitom dobiti i smanjiti iznos poreza.

2.2.4.   Mjera 4.: Sustav tonažnog poreza (članci od 124. do 128. TRLIS-a)

| (30) | Španjolski zakoni o TP-u primjenjuju se od 2002. Predviđaju alternativni izračun oporezive dobiti brodarskih poduzeća u vezi s njihovim prijevoznim djelatnostima, temeljen na prevezenoj tonaži, a ne na razlici između prihoda i rashoda. |
| --- | --- |

(30)

Španjolski zakoni o TP-u primjenjuju se od 2002. Predviđaju alternativni izračun oporezive dobiti brodarskih poduzeća u vezi s njihovim prijevoznim djelatnostima, temeljen na prevezenoj tonaži, a ne na razlici između prihoda i rashoda.

| (31) | Komisija je odobrila (19) španjolski sustav TP-a smatrajući ga sukladnom državnom potporom na temelju Smjernica Zajednice o državnim potporama u pomorskom prometu (20) (dalje u tekstu „Pomorske smjernice”). Odredbe kojima se utvrđuje sustav TP-a sadržane su u poglavlju XVII. člancima od 124. do 128. TRLIS-a. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je odobrila (19) španjolski sustav TP-a smatrajući ga sukladnom državnom potporom na temelju Smjernica Zajednice o državnim potporama u pomorskom prometu (20) (dalje u tekstu „Pomorske smjernice”). Odredbe kojima se utvrđuje sustav TP-a sadržane su u poglavlju XVII. člancima od 124. do 128. TRLIS-a.

| (32) | Španjolska je također donijela provedbene mjere sadržane u glavi VI. člancima od 50. do 52. RIS-a. Komisija primjećuje da, za razliku od pravila utvrđenih u člancima 124. do 128. TRLIS-a koja su prijavljena Komisiji i koja je ona odobrila, ove provedbene mjere – a posebice izuzeće sadržano u članku 50. stavku 3. RIS-a (vidjeti odjeljak 2.2.5.) – nisu prijavljene Komisiji niti ih je ona odobrila. |
| --- | --- |

(32)

Španjolska je također donijela provedbene mjere sadržane u glavi VI. člancima od 50. do 52. RIS-a. Komisija primjećuje da, za razliku od pravila utvrđenih u člancima 124. do 128. TRLIS-a koja su prijavljena Komisiji i koja je ona odobrila, ove provedbene mjere – a posebice izuzeće sadržano u članku 50. stavku 3. RIS-a (vidjeti odjeljak 2.2.5.) – nisu prijavljene Komisiji niti ih je ona odobrila.

| (33) | Kao i u drugim državama članicama, pristupanje španjolskom sustavu TP-a nije obvezno i zahtijeva prethodno odobrenje poreznih vlasti koje vrijedi za razdoblje od 10 godina. Prihodi koji su nastali od djelatnosti koje nisu djelatnosti prijevoza podliježu uobičajenim pravilima poreza na dobit. |
| --- | --- |

(33)

Kao i u drugim državama članicama, pristupanje španjolskom sustavu TP-a nije obvezno i zahtijeva prethodno odobrenje poreznih vlasti koje vrijedi za razdoblje od 10 godina. Prihodi koji su nastali od djelatnosti koje nisu djelatnosti prijevoza podliježu uobičajenim pravilima poreza na dobit.

| (34) | Prema španjolskom zakonu, GIU-i uključeni u sustav STL-a mogu biti upisani u jedan od upisnika brodarskih poduzeća (21) jer, po tumačenju španjolskih vlasti, njihove djelatnosti uključuju upravljanje vlastitim brodovima i brodovima danima u zakup. Koncept upravljanja brodom bi stoga uključivao i davanje golog broda u zakup trećoj strani. |
| --- | --- |

(34)

Prema španjolskom zakonu, GIU-i uključeni u sustav STL-a mogu biti upisani u jedan od upisnika brodarskih poduzeća (21) jer, po tumačenju španjolskih vlasti, njihove djelatnosti uključuju upravljanje vlastitim brodovima i brodovima danima u zakup. Koncept upravljanja brodom bi stoga uključivao i davanje golog broda u zakup trećoj strani.

| (35) | Porezna osnovica za prihvatljive djelatnosti prijevoza računa se prema bruto tonaži:






  Neto registrirana tonaža | Dnevni iznos na 100 tona (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Od 0 do 1 000 | 0,90 |
| Od 1 001 do 10 000 | 0,70 |
| Od 10 001 do 25 000 | 0,40 |
| Iznad 25 001 | 0,20 |

(35)

Porezna osnovica za prihvatljive djelatnosti prijevoza računa se prema bruto tonaži:

Neto registrirana tonaža

Dnevni iznos na 100 tona (EUR)

Od 0 do 1 000

0,90

Od 1 001 do 10 000

0,70

Od 10 001 do 25 000

0,40

Iznad 25 001

0,20

| (36) | Kada se izračuna alternativna porezna osnovica prema bruto tonaži kojom upravlja brodarsko poduzeće, uobičajena stopa poreza na dohodak trgovačkih društava primjenjuje se na tu osnovicu. |
| --- | --- |

(36)

Kada se izračuna alternativna porezna osnovica prema bruto tonaži kojom upravlja brodarsko poduzeće, uobičajena stopa poreza na dohodak trgovačkih društava primjenjuje se na tu osnovicu.

| (37) | U skladu s prvom alinejom članka 125. stavka 2. TRLIS-a, smatra se da oporeziva osnovica TP-a uključuje sve prihode od (prihvatljivih) djelatnosti prijevoza na otvorenom moru, uključujući, posebice, kapitalne dobitke ostvarene kada se brodovi – koje je poduzeće koje ima koristi od TP-a steklo nove – kasnije prodaju, a poduzeće i dalje ostane u sustavu TP-a. Nasuprot tomu, u skladu s pravilima uobičajenog poreza na dohodak trgovačkih društava, jer se porezna osnovica utvrđuje kao razlika između prihoda i rashoda, kada poduzeće kupi brod i poslije ga proda uz kapitalni dobitak, ti iznimni kapitalni dobici čine oporeziv prihod i stoga povisuju oporezivu osnovicu na koju se razrezuje porez na dohodak trgovačkog društva. |
| --- | --- |

(37)

U skladu s prvom alinejom članka 125. stavka 2. TRLIS-a, smatra se da oporeziva osnovica TP-a uključuje sve prihode od (prihvatljivih) djelatnosti prijevoza na otvorenom moru, uključujući, posebice, kapitalne dobitke ostvarene kada se brodovi – koje je poduzeće koje ima koristi od TP-a steklo nove – kasnije prodaju, a poduzeće i dalje ostane u sustavu TP-a. Nasuprot tomu, u skladu s pravilima uobičajenog poreza na dohodak trgovačkih društava, jer se porezna osnovica utvrđuje kao razlika između prihoda i rashoda, kada poduzeće kupi brod i poslije ga proda uz kapitalni dobitak, ti iznimni kapitalni dobici čine oporeziv prihod i stoga povisuju oporezivu osnovicu na koju se razrezuje porez na dohodak trgovačkog društva.

Porezni tretman izvanrednih kapitalnih dobitaka u kontekstu prijenosa brodova u sustav TP-a

| (38) | Posebna pravila primjenjuju se u slučaju kada su brod – koji više nije nov – i oporezivanje njegovog prihoda preneseni iz sustava uobičajenog poreza na dohodak trgovačkih društava u sustav TP-a. U slučaju brodova koji su već u vlasništvu poduzeća kada se ono priključi sustavu TP-a, ili u slučaju rabljenih brodova kupljenih kada poduzeće već koristi sustav TP-a, primjenjuje se posebni postupak predviđen člankom 125. stavkom 2. TRLIS-a (22). U skladu s tim postupkom, oporezivanje određenih iznosa odvija se u skladu s uobičajenim režimom poreza na dohodak trgovačkih društava samo ako je brod poslije prodan:






  — | U prvoj financijskoj godini u kojoj se primjenjuje sustav TP-a ili u kojoj je stečeno rabljeno vozilo, neraspodjeljive rezerve koje su iznosom jednake razlici između normalne tržišne vrijednosti i neto računovodstvene vrijednosti svakog broda na koje se odnosi to pravilo, moraju se staviti sa strane, ili se ta razlika mora zasebno navesti u godišnjem izvješću za svaki brod, za svaku financijsku godinu u kojoj je zadržano vlasništvo nad tim brodovima. |
| --- | --- | --- |

(38)

Posebna pravila primjenjuju se u slučaju kada su brod – koji više nije nov – i oporezivanje njegovog prihoda preneseni iz sustava uobičajenog poreza na dohodak trgovačkih društava u sustav TP-a. U slučaju brodova koji su već u vlasništvu poduzeća kada se ono priključi sustavu TP-a, ili u slučaju rabljenih brodova kupljenih kada poduzeće već koristi sustav TP-a, primjenjuje se posebni postupak predviđen člankom 125. stavkom 2. TRLIS-a (22). U skladu s tim postupkom, oporezivanje određenih iznosa odvija se u skladu s uobičajenim režimom poreza na dohodak trgovačkih društava samo ako je brod poslije prodan:

—

U prvoj financijskoj godini u kojoj se primjenjuje sustav TP-a ili u kojoj je stečeno rabljeno vozilo, neraspodjeljive rezerve koje su iznosom jednake razlici između normalne tržišne vrijednosti i neto računovodstvene vrijednosti svakog broda na koje se odnosi to pravilo, moraju se staviti sa strane, ili se ta razlika mora zasebno navesti u godišnjem izvješću za svaki brod, za svaku financijsku godinu u kojoj je zadržano vlasništvo nad tim brodovima.

| — | Iznos spomenute pozitivne vrijednosti zajedno s pozitivnom razlikom između porezne amortizacije i računovodstvene amortizacije za prodani brod, kakva je na dan prijenosa vlasništva, dodat će se oporezivoj osnovici TP-a iz članka 125. stavka 1. TRLIS-a kada se zaključi prodaja broda. |
| --- | --- |

—

Iznos spomenute pozitivne vrijednosti zajedno s pozitivnom razlikom između porezne amortizacije i računovodstvene amortizacije za prodani brod, kakva je na dan prijenosa vlasništva, dodat će se oporezivoj osnovici TP-a iz članka 125. stavka 1. TRLIS-a kada se zaključi prodaja broda.

| (39) | Stoga, u skladu s uobičajenom primjenom španjolskog TP-a, kakvu je odobrila Komisija, potencijalni kapitalni dobici oporezuju se po ulasku u sustav TP-a i pretpostavlja se da do oporezivanja kapitalnih dobitaka, čak i ako je ono odgođeno, dolazi poslije kada je brod prodan ili rastavljen. Kako je objašnjeno u odjeljku 2.2.5. u skladu sa sustavom STL-a to oporezivanje nije odgođeno nego potpuno izbjegnuto s obzirom da se smatra da su predmetni brodovi novi, a ne rabljeni. U skladu s tim, posebni postupak se ne primjenjuje. |
| --- | --- |

(39)

Stoga, u skladu s uobičajenom primjenom španjolskog TP-a, kakvu je odobrila Komisija, potencijalni kapitalni dobici oporezuju se po ulasku u sustav TP-a i pretpostavlja se da do oporezivanja kapitalnih dobitaka, čak i ako je ono odgođeno, dolazi poslije kada je brod prodan ili rastavljen. Kako je objašnjeno u odjeljku 2.2.5. u skladu sa sustavom STL-a to oporezivanje nije odgođeno nego potpuno izbjegnuto s obzirom da se smatra da su predmetni brodovi novi, a ne rabljeni. U skladu s tim, posebni postupak se ne primjenjuje.

2.2.5.   Mjera 5.: Članak 50. stavak 3. RIS-a

| (40) | U slučaju odobrenih transakcija STL-a Komisija primjećuje da GIU-i mogu napustiti sustav uobičajenog oporezivanja dohotka trgovačkih društava kako bi ušli u sustav TP-a, a da ne namire skrivene porezne obveza nastale iz rane i ubrzane amortizacije bilo po ulasku u sustav TP-a ili naknadno kada je brod prodan ili rastavljen. |
| --- | --- |

(40)

U slučaju odobrenih transakcija STL-a Komisija primjećuje da GIU-i mogu napustiti sustav uobičajenog oporezivanja dohotka trgovačkih društava kako bi ušli u sustav TP-a, a da ne namire skrivene porezne obveza nastale iz rane i ubrzane amortizacije bilo po ulasku u sustav TP-a ili naknadno kada je brod prodan ili rastavljen.

| (41) | I zaista, iznimno od pravila utvrđenoga u članku 125. stavku 2. TRLIS-a, u članku 50. stavku 3. RIS-a (23) navodi se da kada su brodovi stečeni putem call opcija kao dio ugovora o zakupu koji su porezne vlasti prethodno odobrile, ti se brodovi smatraju novima (24) – a ne rabljenima – bez obzira na to jesu li već prije djelovali ili bili amortizirani – od datuma korištenja opcije zakupa, tj. nakon prelaska GIU-a na sustav TP-a. U skladu s informacijama kojima raspolaže Komisija ta se iznimka primjenjivala samo na posebne ugovore o zakupu koje su odobrile porezne vlasti u kontekstu zahtjeva za ranom amortizacijom u skladu s člankom 115. stavkom 11. TRLIS-a (vidjeti odjeljak 2.2.2. gore, mjera 2.: Diskrecijska primjena rane amortizacije zakupljene imovine) tj. u odnosu na zakupljene novoizgrađene brodove namijenjene plovidbi morem stečene preko operacija u okviru STL-a i – s jednom iznimkom – izgrađene u španjolskim brodogradilištima. |
| --- | --- |

(41)

I zaista, iznimno od pravila utvrđenoga u članku 125. stavku 2. TRLIS-a, u članku 50. stavku 3. RIS-a (23) navodi se da kada su brodovi stečeni putem call opcija kao dio ugovora o zakupu koji su porezne vlasti prethodno odobrile, ti se brodovi smatraju novima (24) – a ne rabljenima – bez obzira na to jesu li već prije djelovali ili bili amortizirani – od datuma korištenja opcije zakupa, tj. nakon prelaska GIU-a na sustav TP-a. U skladu s informacijama kojima raspolaže Komisija ta se iznimka primjenjivala samo na posebne ugovore o zakupu koje su odobrile porezne vlasti u kontekstu zahtjeva za ranom amortizacijom u skladu s člankom 115. stavkom 11. TRLIS-a (vidjeti odjeljak 2.2.2. gore, mjera 2.: Diskrecijska primjena rane amortizacije zakupljene imovine) tj. u odnosu na zakupljene novoizgrađene brodove namijenjene plovidbi morem stečene preko operacija u okviru STL-a i – s jednom iznimkom – izgrađene u španjolskim brodogradilištima.

| (42) | U takvim slučajevima smatra se da je GIU stekao brod kao nov na datum iskorištenja opcija zakupa, tj. nakon ulaska GIU-a u sustav TP-a. Prva posljedica iznimke predviđene člankom 50. stavkom 3. RIS-a jest ta da se izbjegava primjena pravila utvrđenih u članku 125. stavku 2. TRLIS-a. GIU ne treba utvrditi neraspodjeljivu rezervu kao ni pozitivnu razliku između cijene koju je platilo brodarsko poduzeće i računovodstvene vrijednosti broda u knjigama GIU-a (25), a ne oporezuje se ni pozitivna razliku između računovodstvene i porezne vrijednosti broda (26). Druga je posljedica ta da se smatra da je prihod od prodaje brodarskom poduzeću (značajna opcijska izvršna cijena zakupa golog broda) nastao zbog kupnje i prodaje broda od strane poduzeća koje je u sustavu TP-a i da će biti uključen u poreznu osnovicu TP-a u skladu s prvom alinejom članka 125. stavka 2. TRLIS-a. |
| --- | --- |

(42)

U takvim slučajevima smatra se da je GIU stekao brod kao nov na datum iskorištenja opcija zakupa, tj. nakon ulaska GIU-a u sustav TP-a. Prva posljedica iznimke predviđene člankom 50. stavkom 3. RIS-a jest ta da se izbjegava primjena pravila utvrđenih u članku 125. stavku 2. TRLIS-a. GIU ne treba utvrditi neraspodjeljivu rezervu kao ni pozitivnu razliku između cijene koju je platilo brodarsko poduzeće i računovodstvene vrijednosti broda u knjigama GIU-a (25), a ne oporezuje se ni pozitivna razliku između računovodstvene i porezne vrijednosti broda (26). Druga je posljedica ta da se smatra da je prihod od prodaje brodarskom poduzeću (značajna opcijska izvršna cijena zakupa golog broda) nastao zbog kupnje i prodaje broda od strane poduzeća koje je u sustavu TP-a i da će biti uključen u poreznu osnovicu TP-a u skladu s prvom alinejom članka 125. stavka 2. TRLIS-a.

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA SLUŽBENE ISTRAGE

| (43) | Kao prvi korak, Komisija je zauzela stav da bi se španjolski sustav poreznih poticaja na zakup, unatoč tome što se u sklopu njega koriste različite porezne mjere, trebao analizirati kao jedinstveni sustav (globalni pristup) s obzirom da se te različite mjere mogu koristiti samo zajedno – de jure ili de facto – i zaključila da on čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(43)

Kao prvi korak, Komisija je zauzela stav da bi se španjolski sustav poreznih poticaja na zakup, unatoč tome što se u sklopu njega koriste različite porezne mjere, trebao analizirati kao jedinstveni sustav (globalni pristup) s obzirom da se te različite mjere mogu koristiti samo zajedno – de jure ili de facto – i zaključila da on čini državnu potporu.

| (44) | Kao drugi korak, pojedinačne mjere ocijenjene su zasebno (pojedinačni pristup) i Komisija je u toj fazi zaključila sljedeće:






  — | Ubrzana amortizacija imovine u zakupu (mjera br. 1.) mogla bi činiti državnu potporu, ali bi u svakom slučaju činila postojeću potporu s obzirom na to da se primjenjivala prije pristupanja. S tim u skladu postupak službene istrage nije pokrenut u vezi s tom mjerom. |
| --- | --- | --- |

(44)

Kao drugi korak, pojedinačne mjere ocijenjene su zasebno (pojedinačni pristup) i Komisija je u toj fazi zaključila sljedeće:

—

Ubrzana amortizacija imovine u zakupu (mjera br. 1.) mogla bi činiti državnu potporu, ali bi u svakom slučaju činila postojeću potporu s obzirom na to da se primjenjivala prije pristupanja. S tim u skladu postupak službene istrage nije pokrenut u vezi s tom mjerom.

| — | Rana amortizacija imovine u zakupu (mjera br. 2.) mogla bi činiti državnu potporu jer pruža selektivnu prednost s obzirom na nejasne uvjete utvrđene španjolskim zakonodavstvom i diskrecijsko pravo kojim se španjolske porezne vlasti mogu služiti u tumačenju tih uvjeta. Ta mjera koja je stupila na snagu 2002. (27), ocijenjena je kao nezakonita i moguće nesukladna državna potpora. |
| --- | --- |

—

Rana amortizacija imovine u zakupu (mjera br. 2.) mogla bi činiti državnu potporu jer pruža selektivnu prednost s obzirom na nejasne uvjete utvrđene španjolskim zakonodavstvom i diskrecijsko pravo kojim se španjolske porezne vlasti mogu služiti u tumačenju tih uvjeta. Ta mjera koja je stupila na snagu 2002. (27), ocijenjena je kao nezakonita i moguće nesukladna državna potpora.

| — | Status GIU-a (mjera br. 3.) nije prepoznan kao potencijalna državna potpora. Postupak službene istrage nije pokrenut u vezi s tom mjerom. |
| --- | --- |

—

Status GIU-a (mjera br. 3.) nije prepoznan kao potencijalna državna potpora. Postupak službene istrage nije pokrenut u vezi s tom mjerom.

| — | Sustav TP-a (mjera br. 4.) Komisija je 2002. odobrila kao sukladnu državnu potporu. Sukladnost sustava TP-a onako kako je odobren nije bio upitan u Odluci C(2011) 4494 završna verzija. Na temelju odobrenja koje je dala Komisija tu bi mjeru u svakom slučaju trebalo smatrati postojećom državnom potporom. |
| --- | --- |

—

Sustav TP-a (mjera br. 4.) Komisija je 2002. odobrila kao sukladnu državnu potporu. Sukladnost sustava TP-a onako kako je odobren nije bio upitan u Odluci C(2011) 4494 završna verzija. Na temelju odobrenja koje je dala Komisija tu bi mjeru u svakom slučaju trebalo smatrati postojećom državnom potporom.

Komisija je, međutim, preispitala dva aspekta vezana uz sustav TP-a:

| — | Komisija je preispitala mogućnost koja je dana određenim poduzećima, kao što su GIU-i uključeni u sustav STL-a, da iskoriste povlastice sustava TP-a, iako su njihove djelatnosti ograničene na iznajmljivanje ili davanje u zakup golog broda. Komisija je smatrala da ta poduzeća nisu aktivna u sektoru pomorskog prijevoza roba ili putnika kako je definiran u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 4055/86 (28) i u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3577/92 (29), nego u sektoru financijskog investiranja i iznajmljivanja ili davanja u zakup roba. Komisija je primijetila da njihova prihvatljivost za španjolski sustav TP-a nikad nije bila prijavljena Komisiji niti ju je ona odobrila. |
| --- | --- |

—

Komisija je preispitala mogućnost koja je dana određenim poduzećima, kao što su GIU-i uključeni u sustav STL-a, da iskoriste povlastice sustava TP-a, iako su njihove djelatnosti ograničene na iznajmljivanje ili davanje u zakup golog broda. Komisija je smatrala da ta poduzeća nisu aktivna u sektoru pomorskog prijevoza roba ili putnika kako je definiran u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 4055/86 (28) i u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3577/92 (29), nego u sektoru financijskog investiranja i iznajmljivanja ili davanja u zakup roba. Komisija je primijetila da njihova prihvatljivost za španjolski sustav TP-a nikad nije bila prijavljena Komisiji niti ju je ona odobrila.

| — | Oslobođenje od poreza za kapitalne dobitke (mjera br. 5.) koje je proisteklo iz primjene mjera sustava TP-a (članak 50. stavak 3. RIS-a) i koje su španjolske vlasti predstavile kao dio odobrenog sustava TP-a, ocijenjene su kao još jedna mjera koja ispada iz okvira odobrenja koje je Komisija dodijelila 2002. Ta je mjera također ocijenjena kao nezakonita i moguće nesukladna državna potpora. |
| --- | --- |

—

Oslobođenje od poreza za kapitalne dobitke (mjera br. 5.) koje je proisteklo iz primjene mjera sustava TP-a (članak 50. stavak 3. RIS-a) i koje su španjolske vlasti predstavile kao dio odobrenog sustava TP-a, ocijenjene su kao još jedna mjera koja ispada iz okvira odobrenja koje je Komisija dodijelila 2002. Ta je mjera također ocijenjena kao nezakonita i moguće nesukladna državna potpora.

| (45) | Potencijalni primatelji potpore prepoznani su kao:






  — | GIU-i kao primarni primatelji poreznih olakšica, |
| --- | --- | --- |

(45)

Potencijalni primatelji potpore prepoznani su kao:

—

GIU-i kao primarni primatelji poreznih olakšica,

| — | članovi/investitori u GIU-e koji ostvaruju porezne olakšice temeljem porezne transparentnosti GIU-a, |
| --- | --- |

—

članovi/investitori u GIU-e koji ostvaruju porezne olakšice temeljem porezne transparentnosti GIU-a,

| — | brodarska poduzeća koja primaju dio poreznih olakšica u obliku popusta na cijenu broda, |
| --- | --- |

—

brodarska poduzeća koja primaju dio poreznih olakšica u obliku popusta na cijenu broda,

| — | moguće brodogradilišta, uključene banke, leasing-društva i ostali posrednici. |
| --- | --- |

—

moguće brodogradilišta, uključene banke, leasing-društva i ostali posrednici.

| (46) | Komisija je ocijenila da se potpora ne čini sukladnom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je ocijenila da se potpora ne čini sukladnom s unutarnjim tržištem.

4.   PRIMJEDBE ŠPANJOLSKE I ZAINTERESIRANIH STRANA

| (47) | Primljene su primjedbe španjolskih vlasti i 41 treće strane uključujući javna tijela, sektorska udruženja i pojedinačna poduzeća koja su ili uključena u sustav STL-a ili su tržišni suparnici onih koja su uključena, kao što su strana brodogradilišta ili udruženja brodogradilišta. |
| --- | --- |

(47)

Primljene su primjedbe španjolskih vlasti i 41 treće strane uključujući javna tijela, sektorska udruženja i pojedinačna poduzeća koja su ili uključena u sustav STL-a ili su tržišni suparnici onih koja su uključena, kao što su strana brodogradilišta ili udruženja brodogradilišta.

| (48) | Prigovori se odnose na sljedeće aspekte Komisijine procjene iznesene u Odluci C(2011)4494 završna verzija:






  — | proceduralni aspekti, |
| --- | --- | --- |

(48)

Prigovori se odnose na sljedeće aspekte Komisijine procjene iznesene u Odluci C(2011)4494 završna verzija:

—

proceduralni aspekti,

| — | opći pristup: ocjena STL-a kao sustava u odnosu na ocjenu pojedinačnih mjera koje čine dio STL-a, |
| --- | --- |

—

opći pristup: ocjena STL-a kao sustava u odnosu na ocjenu pojedinačnih mjera koje čine dio STL-a,

| — | čine li pojedinačne mjere državnu potporu (prisutnost prednosti, državna sredstva, pripisivanje odgovornosti državi, učinak na tržišno natjecanje i trgovinu) te čine li neke od njih postojeću potporu, |
| --- | --- |

—

čine li pojedinačne mjere državnu potporu (prisutnost prednosti, državna sredstva, pripisivanje odgovornosti državi, učinak na tržišno natjecanje i trgovinu) te čine li neke od njih postojeću potporu,

| — | identificiranje primatelja potpore, |
| --- | --- |

—

identificiranje primatelja potpore,

| — | sukladnost moguće državne potpore, |
| --- | --- |

—

sukladnost moguće državne potpore,

| — | prepreke koje postoje u smislu povrata potpore (jednako postupanje, legitimna očekivanja, pravna sigurnost). |
| --- | --- |

—

prepreke koje postoje u smislu povrata potpore (jednako postupanje, legitimna očekivanja, pravna sigurnost).

4.1.   POSTUPAK

| (49) | Španjolska smatra da je Komisija pokrenula postupak službene istrage, a da nije najprije provjerila svoje zaključke sa španjolskim vlastima. Zbog toga prekršeno je pravo španjolske države na obranu, kao i načelo kontradiktornosti ključno za svaki upravni postupak. |
| --- | --- |

(49)

Španjolska smatra da je Komisija pokrenula postupak službene istrage, a da nije najprije provjerila svoje zaključke sa španjolskim vlastima. Zbog toga prekršeno je pravo španjolske države na obranu, kao i načelo kontradiktornosti ključno za svaki upravni postupak.

| (50) | U skladu s mišljenjem brojnih trećih strana Komisija je trebala koristiti postupak za postojeću potporu, jer ako dvije promatrane porezne mjere (pravila amortizacije za imovinu u zakupu i sustav TP-a) čine potporu, onda bi to bila postojeća potpora. |
| --- | --- |

(50)

U skladu s mišljenjem brojnih trećih strana Komisija je trebala koristiti postupak za postojeću potporu, jer ako dvije promatrane porezne mjere (pravila amortizacije za imovinu u zakupu i sustav TP-a) čine potporu, onda bi to bila postojeća potpora.

4.2.   OCJENA STL-A KAO SUSTAVA/OCJENA POJEDINAČNIH MJERA

4.2.1.   Podnositelji prigovora

| (51) | Udruženje nizozemskih brodograditelja (Holland Shipbuilding) smatra da bi STL trebalo promatrati kao jedinstveni sustav jer je to organizirani sustav koji namjerno koristi različite porezne mjere kako bi proizveo ekonomsku korist koja je puno veća od ukupne koristi koja bi se mogla ostvariti odvojenom primjenom različitih mjera, i jer su mjere međusobno povezane. Uporaba sustava TP-a omogućuje GIU-ima da privremenu poreznu olakšicu zbog primjene rane i ubrzane amortizacije učine trajnom. Nejasni uvjeti pod kojima se primjenjuje rana amortizacija i njihovo tumačenje od strane španjolskih vlasti poreznim vlastima daju diskrecijska prava. To je potkrijepljeno činjenicom da se, u praksi, odobrenje dodjeljuje samo ako se radi o prelasku iz sustava uobičajenog oporezivanja dohotka trgovačkih društava u sustav TP-a. |
| --- | --- |

(51)

Udruženje nizozemskih brodograditelja (Holland Shipbuilding) smatra da bi STL trebalo promatrati kao jedinstveni sustav jer je to organizirani sustav koji namjerno koristi različite porezne mjere kako bi proizveo ekonomsku korist koja je puno veća od ukupne koristi koja bi se mogla ostvariti odvojenom primjenom različitih mjera, i jer su mjere međusobno povezane. Uporaba sustava TP-a omogućuje GIU-ima da privremenu poreznu olakšicu zbog primjene rane i ubrzane amortizacije učine trajnom. Nejasni uvjeti pod kojima se primjenjuje rana amortizacija i njihovo tumačenje od strane španjolskih vlasti poreznim vlastima daju diskrecijska prava. To je potkrijepljeno činjenicom da se, u praksi, odobrenje dodjeljuje samo ako se radi o prelasku iz sustava uobičajenog oporezivanja dohotka trgovačkih društava u sustav TP-a.

| (52) | Danska agencija za pomorstvo (Danish Maritime) i (...) (30)
   (31) također smatraju da je cjeloviti STL program državne potpore koji – bez obzira na to tko su primatelji – jasno daje ekonomsku prednost određenim poduzećima. |
| --- | --- |

(52)

Danska agencija za pomorstvo (Danish Maritime) i (...) (30)
   (31) također smatraju da je cjeloviti STL program državne potpore koji – bez obzira na to tko su primatelji – jasno daje ekonomsku prednost određenim poduzećima.

4.2.2.   Španjolska i sudionici u transakcijama poreznih poticaja na zakup

| (53) | Španjolska i poduzeća koja je Komisija prepoznala kao potencijalne primatelje potpore (brodarska poduzeća, banke, investitori u GIU-e, brodogradilišta uključena u sustav STL-a), međutim, iznose prigovore na ovaj globalni pristup. |
| --- | --- |

(53)

Španjolska i poduzeća koja je Komisija prepoznala kao potencijalne primatelje potpore (brodarska poduzeća, banke, investitori u GIU-e, brodogradilišta uključena u sustav STL-a), međutim, iznose prigovore na ovaj globalni pristup.

| (54) | Oni smatraju da STL kao takav nema posebno mjesto u španjolskom poreznom zakonodavstvu, da su operacije u okviru STL-a privatni sporazumi (zakup, zakup golog broda, GIU) koje su sklopile privatne strane koje su slobodne izabrati najjeftiniji način financiranja imovine i koristiti ugovorna i porezna rješenja koja im stoje na raspolaganju. Oni također smatraju da se Španjolska ne bi trebala smatrati odgovornom za olakšice koje porezni obveznici ostvaruju u pokušaju da smanje svoj porezni teret. Pored toga, porezno zakonodavstvo ne propisuje obvezno korištenje svih mjera koje Komisija spominje u Odluci C(2011) 4494 završna verzija. |
| --- | --- |

(54)

Oni smatraju da STL kao takav nema posebno mjesto u španjolskom poreznom zakonodavstvu, da su operacije u okviru STL-a privatni sporazumi (zakup, zakup golog broda, GIU) koje su sklopile privatne strane koje su slobodne izabrati najjeftiniji način financiranja imovine i koristiti ugovorna i porezna rješenja koja im stoje na raspolaganju. Oni također smatraju da se Španjolska ne bi trebala smatrati odgovornom za olakšice koje porezni obveznici ostvaruju u pokušaju da smanje svoj porezni teret. Pored toga, porezno zakonodavstvo ne propisuje obvezno korištenje svih mjera koje Komisija spominje u Odluci C(2011) 4494 završna verzija.

| (55) | Asociación Española de Banca (Španjolsko udruženje banaka – AEB) smatra da je ovo prvi put da je Komisija prepoznala državnu potporu u kombinaciji pravnih transakcija između privatnih subjekata, a ne u zakonskoj odredbi. |
| --- | --- |

(55)

Asociación Española de Banca (Španjolsko udruženje banaka – AEB) smatra da je ovo prvi put da je Komisija prepoznala državnu potporu u kombinaciji pravnih transakcija između privatnih subjekata, a ne u zakonskoj odredbi.

| (56) | AEB smatra da u pitanju nije sustav, nego dva različita aranžmana (aranžman vezan uz amortizaciju i aranžman TP-a) koji se jasno mogu razdvojiti i tretirati zasebno, bez obzira na to koriste li se odvojeno ili zajedno. |
| --- | --- |

(56)

AEB smatra da u pitanju nije sustav, nego dva različita aranžmana (aranžman vezan uz amortizaciju i aranžman TP-a) koji se jasno mogu razdvojiti i tretirati zasebno, bez obzira na to koriste li se odvojeno ili zajedno.

| (57) | Osim toga, AEB smatra da Komisija nije identificirala opći referentni sustav prije prepoznavanja selektivne prednosti. Po mišljenju AEB-a, postoji mnogo različitih načina financiranja stjecanja imovine koji se koriste različitim kombinacijama pravnih instrumenata i poreznih mjera te bi Komisija trebala usporediti sve te alternativne situacije. Zaključak da sustav STL-a određenim trgovačkim društvima daje selektivnu prednost bio bi stoga artificijelan, osobito ako se Komisija poziva na – s porezne točke gledišta - najskuplji način financiranja investicije ignorirajući tako sve poticajne mjere koje investitorima stoje na raspolaganju. |
| --- | --- |

(57)

Osim toga, AEB smatra da Komisija nije identificirala opći referentni sustav prije prepoznavanja selektivne prednosti. Po mišljenju AEB-a, postoji mnogo različitih načina financiranja stjecanja imovine koji se koriste različitim kombinacijama pravnih instrumenata i poreznih mjera te bi Komisija trebala usporediti sve te alternativne situacije. Zaključak da sustav STL-a određenim trgovačkim društvima daje selektivnu prednost bio bi stoga artificijelan, osobito ako se Komisija poziva na – s porezne točke gledišta - najskuplji način financiranja investicije ignorirajući tako sve poticajne mjere koje investitorima stoje na raspolaganju.

| (58) | Sustav STL-a, stoga, ne proizvodi selektivnu prednost. Ovo je posebice potkrijepljeno i činjenicom da Komisija prepoznaje nekoliko potencijalnih primatelja koji nisu iz gospodarskog sektora. Pozivajući se na Obavijest Komisije o primjeni propisa o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poslovanja (32) (dalje u tekstu „Obavijest Komisije o oporezivanju poslovanja”) i na Odluku Komisije o nizozemskom Groepsrentebox-u (33), AEB smatra da se ne može zaključiti da je mjera selektivna jer više koristi članovima GIU-a koji ulažu u brodove namijenjene plovidbi morem, nego onima koji ulažu u drugu imovinu. |
| --- | --- |

(58)

Sustav STL-a, stoga, ne proizvodi selektivnu prednost. Ovo je posebice potkrijepljeno i činjenicom da Komisija prepoznaje nekoliko potencijalnih primatelja koji nisu iz gospodarskog sektora. Pozivajući se na Obavijest Komisije o primjeni propisa o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poslovanja (32) (dalje u tekstu „Obavijest Komisije o oporezivanju poslovanja”) i na Odluku Komisije o nizozemskom Groepsrentebox-u (33), AEB smatra da se ne može zaključiti da je mjera selektivna jer više koristi članovima GIU-a koji ulažu u brodove namijenjene plovidbi morem, nego onima koji ulažu u drugu imovinu.

| (59) | Kako se sustav STL-a sastoji samo od privatnih strana koje se koriste općim poreznim mjerama u kontekstu privatnih sporazuma, državna sredstva nisu uključena. |
| --- | --- |

(59)

Kako se sustav STL-a sastoji samo od privatnih strana koje se koriste općim poreznim mjerama u kontekstu privatnih sporazuma, državna sredstva nisu uključena.

| (60) | Prema mišljenju AEB-a, nema utjecaja na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica, jer su glavni primatelji koje je Komisija identificirala brodarske tvrtke, a mjera je dostupna svim brodarskim poduzećima iz Europe i svijeta. |
| --- | --- |

(60)

Prema mišljenju AEB-a, nema utjecaja na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica, jer su glavni primatelji koje je Komisija identificirala brodarske tvrtke, a mjera je dostupna svim brodarskim poduzećima iz Europe i svijeta.

| (61) | U svojim komentarima, ove treće strane opisuju STL kao niz nepovezanih mjera (pojedinačni pristup) i ne daju nikakve daljnje komentare o STL-u kao cjelini. |
| --- | --- |

(61)

U svojim komentarima, ove treće strane opisuju STL kao niz nepovezanih mjera (pojedinačni pristup) i ne daju nikakve daljnje komentare o STL-u kao cjelini.

4.3.   PRIMJEDBE VEZANE UZ OCJENU POJEDINAČNIH MJERA

4.3.1.   Ubrzana amortizacija (članak 115. stavak 6. TRLIS-a
   (34)
  ) – mjera 1.

| (62) | Prema Španjolskoj i nekim trećim stranama, ova se mjera općenito odnosi na sve vrste imovine i na sve sektore. Različit porezni i računovodstveni tretman naknada za zakup ne znači bilo kakvu de facto selektivnost, što potkrepljuje i raznolikost sektora koji primjenjuju ovu mjeru. Pored toga, španjolski sustav oporezivanja dohotka trgovačkih društava omogućuje i alternativne aranžmane za ubrzanu amortizaciju. AEB navodi da se linearna amortizacija ne može smatrati (jedinom) referencom za utvrđivanje postojanja prednosti jer su općenito dopuštene i druge metode amortizacije. Članak 11. TRLIS-a i članci 1. do 5. RIS-a predviđaju mogućnost primjene degresivnih metoda kao što je metoda ubrzane amortizacije s opadajućim saldom (35) ili metoda ubrzane amortizacije zbroja godina (SYD) (36) kao i mogućnost amortizacije imovine u skladu s konkretnim planom koji se dogovara s poreznim vlastima (37). AEB navodi kao primjer činjenicu da bi se metoda ubrzane amortizacije s opadajućim saldom primjenjivala po stopi 2,5 puta većoj od primjenjive stope linearne amortizacije, odnosno po stopi od 25 %. |
| --- | --- |

(62)

Prema Španjolskoj i nekim trećim stranama, ova se mjera općenito odnosi na sve vrste imovine i na sve sektore. Različit porezni i računovodstveni tretman naknada za zakup ne znači bilo kakvu de facto selektivnost, što potkrepljuje i raznolikost sektora koji primjenjuju ovu mjeru. Pored toga, španjolski sustav oporezivanja dohotka trgovačkih društava omogućuje i alternativne aranžmane za ubrzanu amortizaciju. AEB navodi da se linearna amortizacija ne može smatrati (jedinom) referencom za utvrđivanje postojanja prednosti jer su općenito dopuštene i druge metode amortizacije. Članak 11. TRLIS-a i članci 1. do 5. RIS-a predviđaju mogućnost primjene degresivnih metoda kao što je metoda ubrzane amortizacije s opadajućim saldom (35) ili metoda ubrzane amortizacije zbroja godina (SYD) (36) kao i mogućnost amortizacije imovine u skladu s konkretnim planom koji se dogovara s poreznim vlastima (37). AEB navodi kao primjer činjenicu da bi se metoda ubrzane amortizacije s opadajućim saldom primjenjivala po stopi 2,5 puta većoj od primjenjive stope linearne amortizacije, odnosno po stopi od 25 %.

4.3.2.   Diskrecijska primjena rane amortizacije (članak 115. stavak 11. TRLIS-a, članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a) – mjera 2.

| (63) | Tvrdi se da je rana amortizacija samo metoda ubrzane amortizacije kojom se utvrđuje da ubrzana amortizacija, u određenim uvjetima, može početi prije datuma isporuke imovine krajnjem korisniku i stavljanja u pogon. Ako ne bi bilo moguće odbiti iznose plaćene tijekom izgradnje imovine, to bi zapravo impliciralo anticipaciju oporezivanja. Rana amortizacija samo ponovno uspostavlja neutralnost i podudarnost između financijskog toka i poreznog tretmana. |
| --- | --- |

(63)

Tvrdi se da je rana amortizacija samo metoda ubrzane amortizacije kojom se utvrđuje da ubrzana amortizacija, u određenim uvjetima, može početi prije datuma isporuke imovine krajnjem korisniku i stavljanja u pogon. Ako ne bi bilo moguće odbiti iznose plaćene tijekom izgradnje imovine, to bi zapravo impliciralo anticipaciju oporezivanja. Rana amortizacija samo ponovno uspostavlja neutralnost i podudarnost između financijskog toka i poreznog tretmana.

| (64) | AEB smatra da je mogućnost predviđanja početka razdoblja amortizacije opća mjera koja je također predviđena člankom 11. stavkom 1. točkom (d) TRLIS-a i člankom 5. RIS-a, kojima se definiraju opća pravila primjenjiva na amortizaciju. Te odredbe omogućuju poreznim vlastima da odobre konkretan plan amortizacije koji porezni obveznik predstavi i obrazloži, uključujući i onaj za imovinu u izgradnji. |
| --- | --- |

(64)

AEB smatra da je mogućnost predviđanja početka razdoblja amortizacije opća mjera koja je također predviđena člankom 11. stavkom 1. točkom (d) TRLIS-a i člankom 5. RIS-a, kojima se definiraju opća pravila primjenjiva na amortizaciju. Te odredbe omogućuju poreznim vlastima da odobre konkretan plan amortizacije koji porezni obveznik predstavi i obrazloži, uključujući i onaj za imovinu u izgradnji.

| (65) | Jedini cilj prethodnog odobrenja rane amortizacije i postupka koji provodi porezna uprava je provjeriti je li operacija stvarna i jesu li ispunjeni objektivni kriteriji utvrđeni zakonom. Konkretno, mora se unaprijed osigurati sljedeće: da postoji ugovor o zakupu čiji datum početka prethodi datumu naručivanja ili isporuke imovine; da je u zahtjevu naznačeno da se uplate za naknadu troška imovine odbijaju od porezne osnovice; da se radi o ugovoru za stjecanje imovine koja zahtijeva dugo ugovorno razdoblje/razdoblje izgradnje u skladu s uvjetima rada te imovine; da je potpisan ugovor o izgradnji imovine, te da su naznačeni specifični ugovorni uvjeti kojima se regulira korištenje imovinom. |
| --- | --- |

(65)

Jedini cilj prethodnog odobrenja rane amortizacije i postupka koji provodi porezna uprava je provjeriti je li operacija stvarna i jesu li ispunjeni objektivni kriteriji utvrđeni zakonom. Konkretno, mora se unaprijed osigurati sljedeće: da postoji ugovor o zakupu čiji datum početka prethodi datumu naručivanja ili isporuke imovine; da je u zahtjevu naznačeno da se uplate za naknadu troška imovine odbijaju od porezne osnovice; da se radi o ugovoru za stjecanje imovine koja zahtijeva dugo ugovorno razdoblje/razdoblje izgradnje u skladu s uvjetima rada te imovine; da je potpisan ugovor o izgradnji imovine, te da su naznačeni specifični ugovorni uvjeti kojima se regulira korištenje imovinom.

| (66) | Osim općih uvjeta utvrđenih člankom 49. RIS-a, člankom 48. stavkom 4. TRLIS-a propisuje se dodatni uvjet kada je podnositelj zahtjeva GIU. Odobrenje ne ovisi o primjeni drugih mjera ili podnošenju dodatnih dokumenata. Naposljetku, nepostojanje diskrecije u ovom postupku dokazuje i činjenica da nikad niti jedan zahtjev podnesen poreznoj upravi nije bio odbijen. U tom smislu AEB smatra da bi Komisija trebala pomnije istražiti razloge neprovođenja financijskih operacija. Ako, kako Komisija tvrdi na temelju neslužbenih informacija, neka brodarska poduzeća nisu mogla pronaći banku kako bi organizirala posao, to ima više veze s činjenicom da se strane nisu mogle dogovoriti o određenim elementima posla, kao što je cijena. AEB službeno opovrgava da su njegovi članovi sudjelovali na bilo kakvom sastanku ili da su ostvarili bilo kakav neslužbeni kontakt sa španjolskim vlastima. Situacija, zapravo, nije ista kao ona opisana u Odluci Komisije o francuskom GIE fiscaux
   (38), gdje je uvjet da bi operacija trebala predstavljati značajan gospodarski i društveni interes ocijenjen nepreciznim i podložnim diskrecijskom pravu poreznih vlasti. Upravo suprotno, AEB negira da je bilo koji uvjet utvrđen u članku 49. RIS-a neprecizan i podložan interpretacijama. |
| --- | --- |

(66)

Osim općih uvjeta utvrđenih člankom 49. RIS-a, člankom 48. stavkom 4. TRLIS-a propisuje se dodatni uvjet kada je podnositelj zahtjeva GIU. Odobrenje ne ovisi o primjeni drugih mjera ili podnošenju dodatnih dokumenata. Naposljetku, nepostojanje diskrecije u ovom postupku dokazuje i činjenica da nikad niti jedan zahtjev podnesen poreznoj upravi nije bio odbijen. U tom smislu AEB smatra da bi Komisija trebala pomnije istražiti razloge neprovođenja financijskih operacija. Ako, kako Komisija tvrdi na temelju neslužbenih informacija, neka brodarska poduzeća nisu mogla pronaći banku kako bi organizirala posao, to ima više veze s činjenicom da se strane nisu mogle dogovoriti o određenim elementima posla, kao što je cijena. AEB službeno opovrgava da su njegovi članovi sudjelovali na bilo kakvom sastanku ili da su ostvarili bilo kakav neslužbeni kontakt sa španjolskim vlastima. Situacija, zapravo, nije ista kao ona opisana u Odluci Komisije o francuskom GIE fiscaux
   (38), gdje je uvjet da bi operacija trebala predstavljati značajan gospodarski i društveni interes ocijenjen nepreciznim i podložnim diskrecijskom pravu poreznih vlasti. Upravo suprotno, AEB negira da je bilo koji uvjet utvrđen u članku 49. RIS-a neprecizan i podložan interpretacijama.

| (67) | Zbog toga je rana amortizacija – na isti način kao i ubrzana amortizacija – općenito primjenjiva na sve vrste imovine i sve sektore. To je opća mjera. |
| --- | --- |

(67)

Zbog toga je rana amortizacija – na isti način kao i ubrzana amortizacija – općenito primjenjiva na sve vrste imovine i sve sektore. To je opća mjera.

| (68) | S obzirom da je to metoda primjene ubrzane amortizacije, ako se smatra potporom, trebalo bi ju tretirati kao postojeću potporu. |
| --- | --- |

(68)

S obzirom da je to metoda primjene ubrzane amortizacije, ako se smatra potporom, trebalo bi ju tretirati kao postojeću potporu.

4.3.3.   Porezna transparentnost gospodarskih interesnih udruženja (Članak 48. TRLIS-a) – mjera 3.

| (69) | Prema mišljenju AEB-a, transparentnost GIU-a u skladu je s logikom španjolskog poreznog sustava. Takva transparentnost omogućuje da nekoliko investitora pokrene zajedničko ulaganje koje ni jedan od njih ne bi pokrenuo sam, a da se pritom primjenjuje – zbog te transparentnosti i u odnosu na njihov udjel u ulaganju – porezni tretman koji bi se primjenjivao da su ulaganje pokrenuli samostalno. Stoga ne postoji prednost vezana uz primjenu statusa GIU-a. Povrh toga, taj status ne postavlja nikakva sektorska ograničenja. Bilo koji španjolski porezni obveznik može biti član GIU-a. Ova mjera, prema tome, nije selektivna. |
| --- | --- |

(69)

Prema mišljenju AEB-a, transparentnost GIU-a u skladu je s logikom španjolskog poreznog sustava. Takva transparentnost omogućuje da nekoliko investitora pokrene zajedničko ulaganje koje ni jedan od njih ne bi pokrenuo sam, a da se pritom primjenjuje – zbog te transparentnosti i u odnosu na njihov udjel u ulaganju – porezni tretman koji bi se primjenjivao da su ulaganje pokrenuli samostalno. Stoga ne postoji prednost vezana uz primjenu statusa GIU-a. Povrh toga, taj status ne postavlja nikakva sektorska ograničenja. Bilo koji španjolski porezni obveznik može biti član GIU-a. Ova mjera, prema tome, nije selektivna.

4.3.4.   Sustav TP-a (članci 124. do 128. TRLIS-a) – mjera 4.

| (70) | S obzirom na to da je Komisija u Odluci C(2011) 4494 završna verzija navela da je 2002. odobrila španjolski sustav TP-a kao potporu koja je sukladna s Pomorskim smjernicama (39), španjolske vlasti i treće strane usredotočuju svoje komentare na opseg odobrenja iz 2002. i na konkretna pitanja o tome bi li financijski GIU-i (40) uključeni u sustav STL-a trebali ostvarivati povlastice iz sustava TP-a. |
| --- | --- |

(70)

S obzirom na to da je Komisija u Odluci C(2011) 4494 završna verzija navela da je 2002. odobrila španjolski sustav TP-a kao potporu koja je sukladna s Pomorskim smjernicama (39), španjolske vlasti i treće strane usredotočuju svoje komentare na opseg odobrenja iz 2002. i na konkretna pitanja o tome bi li financijski GIU-i (40) uključeni u sustav STL-a trebali ostvarivati povlastice iz sustava TP-a.

| (71) | Što se tiče pitanja bi li financijski GIU-i (40) uključeni u sustav STL-a – a koji ne upravljaju brodovima nego ulažu u njih i daju ih brodara u zakup kao dio financijskog ulaganja – trebali ostvarivati poticaje iz sustava TP-a., Španjolska smatra da trgovačka društva upravljaju brodom dajući ih u zakup pa su stoga i upisana u španjolske upisnike brodara (kao brodarska poduzeća) od stupanja na snagu članka 1. Kraljevske uredbe 1027/1989 (41) od 28. srpnja 1989., ponovljenog u članku 9. Zakona 27/1992 od 24. studenog 1992. Kako je Komisija odobrila primjenu sustava TP-a na sva trgovačka društva upisana u španjolske upisnike brodara (42), to odobrenje obuhvaća i trgovačka društva koja posjeduju brodove i iznajmljuju ih ili daju u zakup trećim stranama. Ako se ta mjera smatra državnom potporom, trebalo bi ju tretirati kao postojeću potporu. |
| --- | --- |

(71)

Što se tiče pitanja bi li financijski GIU-i (40) uključeni u sustav STL-a – a koji ne upravljaju brodovima nego ulažu u njih i daju ih brodara u zakup kao dio financijskog ulaganja – trebali ostvarivati poticaje iz sustava TP-a., Španjolska smatra da trgovačka društva upravljaju brodom dajući ih u zakup pa su stoga i upisana u španjolske upisnike brodara (kao brodarska poduzeća) od stupanja na snagu članka 1. Kraljevske uredbe 1027/1989 (41) od 28. srpnja 1989., ponovljenog u članku 9. Zakona 27/1992 od 24. studenog 1992. Kako je Komisija odobrila primjenu sustava TP-a na sva trgovačka društva upisana u španjolske upisnike brodara (42), to odobrenje obuhvaća i trgovačka društva koja posjeduju brodove i iznajmljuju ih ili daju u zakup trećim stranama. Ako se ta mjera smatra državnom potporom, trebalo bi ju tretirati kao postojeću potporu.

4.3.5.   Članak 50. stavak 3. RIS-a – mjera 5.

| (72) | Španjolska, PYMAR i neke banke tvrde da članak 50. stavak 3. sadržava samo provedbene mjere kojima je cilj omogućiti pravnu sigurnost. Navode da se, u skladu s načelima španjolskog pravnog sustava, materijalni elementi porezne mjere uvijek moraju regulirati zakonom te da ova odredba – koja je sadržana u Kraljevskoj uredbi – ne donosi ništa novo, nego samo pojašnjava opseg članka 125. stavka 2. TRLIS-a.Ona ne odstupa od zakona niti stvara dodatne povlastice. Neoporezivanje kapitalnih dobitaka već je bilo dijelom programa koje je Komisija odobrila pa bi ga se stoga, ako čini potporu, trebalo smatrati postojećom potporom. |
| --- | --- |

(72)

Španjolska, PYMAR i neke banke tvrde da članak 50. stavak 3. sadržava samo provedbene mjere kojima je cilj omogućiti pravnu sigurnost. Navode da se, u skladu s načelima španjolskog pravnog sustava, materijalni elementi porezne mjere uvijek moraju regulirati zakonom te da ova odredba – koja je sadržana u Kraljevskoj uredbi – ne donosi ništa novo, nego samo pojašnjava opseg članka 125. stavka 2. TRLIS-a.Ona ne odstupa od zakona niti stvara dodatne povlastice. Neoporezivanje kapitalnih dobitaka već je bilo dijelom programa koje je Komisija odobrila pa bi ga se stoga, ako čini potporu, trebalo smatrati postojećom potporom.

| (73) | Nadalje, Španjolska i navodni primatelji smatraju da je logično smatrati brod „novim” s obzirom na to da ga nitko prije primatelja zakupa nije koristio, a izvršenje opcije se dogovara prilikom potpisivanja ugovora o zakupu (43). AEB navodi da se imovina obično smatra novom kada je stečena putem opcije ugovora o zakupu. |
| --- | --- |

(73)

Nadalje, Španjolska i navodni primatelji smatraju da je logično smatrati brod „novim” s obzirom na to da ga nitko prije primatelja zakupa nije koristio, a izvršenje opcije se dogovara prilikom potpisivanja ugovora o zakupu (43). AEB navodi da se imovina obično smatra novom kada je stečena putem opcije ugovora o zakupu.

4.4.   PRIMJEDBE VEZANE UZ PRIJENOS DRŽAVNIH SREDSTAVA I MOGUĆNOST PRIPISIVANJA MJERA DRŽAVI

| (74) | Prema pritužbama, porezni odbitak podrazumijeva prijenos državnih sredstava u obliku gubitka poreznog prihoda. STL/porezne mjere mogu se pripisati državi s obzirom da su sve mjere sadržane u španjolskom zakonu. Povrh toga, STL se oslanja na odobrenje koje daju porezne vlasti. Čak i kada se ta odobrenja odnose na pojedinačne mjere, jasno je da su, u praksi, odobrenja izdana za ukupne transakcije u okviru sustava STL-a. To je potkrijepljeno činjenicom da zahtjev za primjenu rane amortizacije koji se predaje poreznoj upravi sadržava podroban opis izgradnje i raspodjele porezne olakšice između GIU-a ili investitora i brodarskog poduzeća, kao i izvještaj iz brodogradilišta u kojem se iznose očekivane društvene i gospodarske koristi od aranžmana. Nema razloga zašto bi se ovi dokumenti sustavno prilagali ako nisu, u biti, preduvjet za odobrenje. |
| --- | --- |

(74)

Prema pritužbama, porezni odbitak podrazumijeva prijenos državnih sredstava u obliku gubitka poreznog prihoda. STL/porezne mjere mogu se pripisati državi s obzirom da su sve mjere sadržane u španjolskom zakonu. Povrh toga, STL se oslanja na odobrenje koje daju porezne vlasti. Čak i kada se ta odobrenja odnose na pojedinačne mjere, jasno je da su, u praksi, odobrenja izdana za ukupne transakcije u okviru sustava STL-a. To je potkrijepljeno činjenicom da zahtjev za primjenu rane amortizacije koji se predaje poreznoj upravi sadržava podroban opis izgradnje i raspodjele porezne olakšice između GIU-a ili investitora i brodarskog poduzeća, kao i izvještaj iz brodogradilišta u kojem se iznose očekivane društvene i gospodarske koristi od aranžmana. Nema razloga zašto bi se ovi dokumenti sustavno prilagali ako nisu, u biti, preduvjet za odobrenje.

| (75) | Brodarska poduzeća, s druge strane, smatraju da se popust koji na početnu cijenu daje brodogradilište ili GIU ne može pripisati državi jer se ostvaruje kao rezultat privatnih ugovornih odnosa između GIU-a i brodarskog poduzeća uključenih u posao. |
| --- | --- |

(75)

Brodarska poduzeća, s druge strane, smatraju da se popust koji na početnu cijenu daje brodogradilište ili GIU ne može pripisati državi jer se ostvaruje kao rezultat privatnih ugovornih odnosa između GIU-a i brodarskog poduzeća uključenih u posao.

4.5.   PRIMJEDBE VEZANE UZ NARUŠAVANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA I UTJECAJ NA TRGOVINU

| (76) | (...) smatra da iznos predmetnih olakšica (14 milijuna EUR u primjeru iz Odluke C(2011) 4494 završna verzija) nedvojbeno utječe na tržišnu poziciju primatelja i stoga dovodi do značajnih poremećaja na tržištu kojeg odlikuje snažno tržišno natjecanje. Ovaj program daje veliku prednost španjolskim brodogradilištima koji mogu reklamirati svoje brodove po cijeni - manjoj od one koju nude druga europska brodogradilišta - i koja uključuje olakšice u okviru STL-a. (...) poziva se na statistiku španjolskog Ministarstva industrije iz koje je vidljivo da su tijekom vremena španjolska brodogradilišta počela opskrbljivati sve više i više vlasnika brodova iz inozemstva. |
| --- | --- |

(76)

(...) smatra da iznos predmetnih olakšica (14 milijuna EUR u primjeru iz Odluke C(2011) 4494 završna verzija) nedvojbeno utječe na tržišnu poziciju primatelja i stoga dovodi do značajnih poremećaja na tržištu kojeg odlikuje snažno tržišno natjecanje. Ovaj program daje veliku prednost španjolskim brodogradilištima koji mogu reklamirati svoje brodove po cijeni - manjoj od one koju nude druga europska brodogradilišta - i koja uključuje olakšice u okviru STL-a. (...) poziva se na statistiku španjolskog Ministarstva industrije iz koje je vidljivo da su tijekom vremena španjolska brodogradilišta počela opskrbljivati sve više i više vlasnika brodova iz inozemstva.

| (77) | Što se tiče brodarskih poduzeća, (...) smatra da im kupnja brodova iz španjolskih brodogradilišta po znatno nižoj cijeni omogućuje da uštede milijune EUR na značajnom dijelu svojih fiksnih troškova. S obzirom da je raspoređena tijekom razdoblja trajanja otplate broda, ta im olakšica daje prednost u tržišnom natjecanju u odnosu na druge brodarske prijevoznike i stoga narušava tržišno natjecanje tijekom mnogo godina. |
| --- | --- |

(77)

Što se tiče brodarskih poduzeća, (...) smatra da im kupnja brodova iz španjolskih brodogradilišta po znatno nižoj cijeni omogućuje da uštede milijune EUR na značajnom dijelu svojih fiksnih troškova. S obzirom da je raspoređena tijekom razdoblja trajanja otplate broda, ta im olakšica daje prednost u tržišnom natjecanju u odnosu na druge brodarske prijevoznike i stoga narušava tržišno natjecanje tijekom mnogo godina.

| (78) | Kako je prije navedeno, vlasnici brodova smatraju da sva brodarska poduzeća imaju pristup uvjetima koje nude španjolska brodogradilišta i mogu stoga koristiti popuste na cijenu koje ona ponude. Također smatraju da su platili poštenu tržišnu cijenu i da se nisu okoristili nikakvom gospodarskom prednosti. Stoga nije vjerojatno da će kupovina brodova u španjolskim brodogradilištima značajno smanjiti njihove troškove poslovanja ili dugotrajno ojačati njihovu poziciju, kako je navela Komisija u Odluci C(2011) 4494 završna verzija. |
| --- | --- |

(78)

Kako je prije navedeno, vlasnici brodova smatraju da sva brodarska poduzeća imaju pristup uvjetima koje nude španjolska brodogradilišta i mogu stoga koristiti popuste na cijenu koje ona ponude. Također smatraju da su platili poštenu tržišnu cijenu i da se nisu okoristili nikakvom gospodarskom prednosti. Stoga nije vjerojatno da će kupovina brodova u španjolskim brodogradilištima značajno smanjiti njihove troškove poslovanja ili dugotrajno ojačati njihovu poziciju, kako je navela Komisija u Odluci C(2011) 4494 završna verzija.

4.6.   PRIMJEDBE VEZANE UZ IDENTIFIKACIJU PRIMATELJA POTPORE

| (79) | Po mišljenju AEB-a, GIU-i ne mogu biti primatelji potpore. Zbog njihove porezne transparentnosti, ulagači su ti koji moraju platiti porez nastao zbog komercijalnih djelatnosti GIU-a. GIU-i stoga ne mogu uživati nikakvu gospodarsku prednost koja je nastala zbog poreznog odbitka. Pored toga, svi španjolski porezni obveznici mogu biti ulagači – članovi – GIU-a. |
| --- | --- |

(79)

Po mišljenju AEB-a, GIU-i ne mogu biti primatelji potpore. Zbog njihove porezne transparentnosti, ulagači su ti koji moraju platiti porez nastao zbog komercijalnih djelatnosti GIU-a. GIU-i stoga ne mogu uživati nikakvu gospodarsku prednost koja je nastala zbog poreznog odbitka. Pored toga, svi španjolski porezni obveznici mogu biti ulagači – članovi – GIU-a.

| (80) | S druge strane, brojna brodarska poduzeća smatraju da su GIU-i jedini mogući primatelji potpore. Vlasnici brodova ne mogu biti primatelji potpore jer nisu španjolski porezni obveznici. Osim toga, smatraju da je Komisija pogrešno pretpostavila – bez objašnjenja – da će se porezne olakšice s GIU-a prenijeti na brodarska poduzeća u obliku popusta na cijenu. Zapravo, cijena je utvrđena zbog komercijalne odluke koju je donio privatni vlasnik imovine. |
| --- | --- |

(80)

S druge strane, brojna brodarska poduzeća smatraju da su GIU-i jedini mogući primatelji potpore. Vlasnici brodova ne mogu biti primatelji potpore jer nisu španjolski porezni obveznici. Osim toga, smatraju da je Komisija pogrešno pretpostavila – bez objašnjenja – da će se porezne olakšice s GIU-a prenijeti na brodarska poduzeća u obliku popusta na cijenu. Zapravo, cijena je utvrđena zbog komercijalne odluke koju je donio privatni vlasnik imovine.

| (81) | Vlasnici brodova smatraju da brodarska poduzeća iz cijelog svijeta obično kupuju brodove u brodogradilištima iz različitih zemalja, uključujući, ako tako žele, i španjolska brodogradilišta. Sva brodarska poduzeća mogu stoga koristiti popuste na cijenu koje španjolska brodogradilišta mogu ponuditi. |
| --- | --- |

(81)

Vlasnici brodova smatraju da brodarska poduzeća iz cijelog svijeta obično kupuju brodove u brodogradilištima iz različitih zemalja, uključujući, ako tako žele, i španjolska brodogradilišta. Sva brodarska poduzeća mogu stoga koristiti popuste na cijenu koje španjolska brodogradilišta mogu ponuditi.

| (82) | Nekoliko vlasnika brodova smatra da ako je STL državna potpora, oni nisu primatelji te potpore. Navode dva razloga: prvo, način na koji funkcionira struktura STL-a pokazuje da postoji koordinacija između GIU-a i brodogradilišta, koja čini jedinstveni interesni centar i utvrđuje prodajnu cijenu; drugo, trgovačka društva koja upravljaju tegljačima i brodovima za spašavanje navode primjere ponuda koje su primili od brodogradilišta izvan Španjolske za izgradnju sličnih tegljača. Te su ponude u istom cjenovnom razredu ili čak povoljnije od ponuda španjolskih brodogradilišta koja su naposljetku odabrana. Smatraju da su stoga platili poštenu tržišnu cijenu i da nisu ostvarili nikakvu gospodarsku prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Kada bi STL i nudio gospodarsku prednost, primatelji bi bila brodogradilišta uključena u STL, a ne brodarska poduzeća. |
| --- | --- |

(82)

Nekoliko vlasnika brodova smatra da ako je STL državna potpora, oni nisu primatelji te potpore. Navode dva razloga: prvo, način na koji funkcionira struktura STL-a pokazuje da postoji koordinacija između GIU-a i brodogradilišta, koja čini jedinstveni interesni centar i utvrđuje prodajnu cijenu; drugo, trgovačka društva koja upravljaju tegljačima i brodovima za spašavanje navode primjere ponuda koje su primili od brodogradilišta izvan Španjolske za izgradnju sličnih tegljača. Te su ponude u istom cjenovnom razredu ili čak povoljnije od ponuda španjolskih brodogradilišta koja su naposljetku odabrana. Smatraju da su stoga platili poštenu tržišnu cijenu i da nisu ostvarili nikakvu gospodarsku prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Kada bi STL i nudio gospodarsku prednost, primatelji bi bila brodogradilišta uključena u STL, a ne brodarska poduzeća.

| (83) | Udruženje nizozemskih brodograditelja smatra da su primatelji potpore GIU-i i njihovi ulagači, kao i brodarska poduzeća, ali isto tako i španjolska brodogradilišta s obzirom da postoji značajna razlika između cijene koju plati vlasnik broda i cijene koju primi brodogradilište, koja je iznad tržišne cijene. Po mišljenju jednog nacionalnog udruženja brodograditelja, program je zamišljen kako bi brodogradilištima omogućio prednost. Bilo bi pogrešno zaključiti da brodarska poduzeća imaju koristi od STL-a. Niža cijena izgradnje ne podrazumijeva nužno i prednost za kupca broda. Osim toga, španjolska brodogradilišta mogu ponuditi ovu prednost samo kupcima koji se koriste STL-om. STL predstavlja nezakonitu potporu koja šteti nacionalnim brodograditeljima koji su u izravnom tržišnom natjecanju sa španjolskim brodogradilištima. |
| --- | --- |

(83)

Udruženje nizozemskih brodograditelja smatra da su primatelji potpore GIU-i i njihovi ulagači, kao i brodarska poduzeća, ali isto tako i španjolska brodogradilišta s obzirom da postoji značajna razlika između cijene koju plati vlasnik broda i cijene koju primi brodogradilište, koja je iznad tržišne cijene. Po mišljenju jednog nacionalnog udruženja brodograditelja, program je zamišljen kako bi brodogradilištima omogućio prednost. Bilo bi pogrešno zaključiti da brodarska poduzeća imaju koristi od STL-a. Niža cijena izgradnje ne podrazumijeva nužno i prednost za kupca broda. Osim toga, španjolska brodogradilišta mogu ponuditi ovu prednost samo kupcima koji se koriste STL-om. STL predstavlja nezakonitu potporu koja šteti nacionalnim brodograditeljima koji su u izravnom tržišnom natjecanju sa španjolskim brodogradilištima.

| (84) | PYMAR smatra da Komisija u Odluci C(2011)4494 završna verzija nije navela dovoljno razloga zašto brodogradilišta smatra primateljima državne potpore. Također ističe da u odlukama vezanim uz predmete GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes ili Le Levant
   (44) koji su se odnosili na slične porezne programe, Komisija nije identificirala proizvođača imovine kao primatelja državne potpore. |
| --- | --- |

(84)

PYMAR smatra da Komisija u Odluci C(2011)4494 završna verzija nije navela dovoljno razloga zašto brodogradilišta smatra primateljima državne potpore. Također ističe da u odlukama vezanim uz predmete GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes ili Le Levant
   (44) koji su se odnosili na slične porezne programe, Komisija nije identificirala proizvođača imovine kao primatelja državne potpore.

4.7.   PRIMJEDBE VEZANE UZ KLASIFIKACIJU POTPORE KAO POSTOJEĆE ILI NEZAKONITE

| (85) | Kako je spomenuto u odjeljku 4.3. gore, Španjolska i neke treće strane smatraju da se radi samo o dvije mjere: prvo, odredbama članka 115. TRLIS-a u vezi s odbitkom troškova imovine stečene putem ugovora o financijskom zakupu. Španjolska je te odredbe donijela prije pristupanja EU-u. Stoga, ako ta mjera predstavlja potporu, onda je to postojeća potpora kako je Komisija navela u Odluci C(2011) 4494 završna verzija, a članak 115. stavak 11. TRLIS-a, koji upravi omogućuje da odredi polaznu točku za odbitak, samo je sredstvo provedbe članka 115. Drugo, sustav TP-a utvrđen u člancima 124. do 128. TRLIS-a Komisija je odobrila 2002. i stoga je to također postojeća potpora. Provedbene odredbe – posebice članak 50. stavak 3. RIS-a – ne mijenjaju pravila utvrđena u zakonu i stoga su obuhvaćene odobrenjem Komisije. |
| --- | --- |

(85)

Kako je spomenuto u odjeljku 4.3. gore, Španjolska i neke treće strane smatraju da se radi samo o dvije mjere: prvo, odredbama članka 115. TRLIS-a u vezi s odbitkom troškova imovine stečene putem ugovora o financijskom zakupu. Španjolska je te odredbe donijela prije pristupanja EU-u. Stoga, ako ta mjera predstavlja potporu, onda je to postojeća potpora kako je Komisija navela u Odluci C(2011) 4494 završna verzija, a članak 115. stavak 11. TRLIS-a, koji upravi omogućuje da odredi polaznu točku za odbitak, samo je sredstvo provedbe članka 115. Drugo, sustav TP-a utvrđen u člancima 124. do 128. TRLIS-a Komisija je odobrila 2002. i stoga je to također postojeća potpora. Provedbene odredbe – posebice članak 50. stavak 3. RIS-a – ne mijenjaju pravila utvrđena u zakonu i stoga su obuhvaćene odobrenjem Komisije.

4.8.   PRIMJEDBE VEZANE UZ SUKLADNOST POTPORE

| (86) | Španjolske vlasti i navodni primatelji smatraju da je potpora sukladna na temelju sustava TP-a odobrenog 2002. jer obuhvaća „pomorska trgovačka društva registrirana u skladu sa španjolskim zakonima (45), čija djelatnost uključuje upravljanje vlastitim i brodovima u zakupu”. Kako članak 50. stavak 3. RIS-a samo provodi sustav TP-a, također je obuhvaćen Odlukom iz 2002. |
| --- | --- |

(86)

Španjolske vlasti i navodni primatelji smatraju da je potpora sukladna na temelju sustava TP-a odobrenog 2002. jer obuhvaća „pomorska trgovačka društva registrirana u skladu sa španjolskim zakonima (45), čija djelatnost uključuje upravljanje vlastitim i brodovima u zakupu”. Kako članak 50. stavak 3. RIS-a samo provodi sustav TP-a, također je obuhvaćen Odlukom iz 2002.

| (87) | Treće strane također smatraju da bi svaka potpora koja također obuhvaća upravljanje brodovima u vlasništvu ili zakupljenim brodovima bila sukladna s Pomorskim smjernicama i da bi takva potpora bila u okviru ograničenja koja u vezi s potporama propisuju te Smjernice. |
| --- | --- |

(87)

Treće strane također smatraju da bi svaka potpora koja također obuhvaća upravljanje brodovima u vlasništvu ili zakupljenim brodovima bila sukladna s Pomorskim smjernicama i da bi takva potpora bila u okviru ograničenja koja u vezi s potporama propisuju te Smjernice.

| (88) | Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Španjolsko udruženje inženjera brodogradnje) smatra da bi se sukladnost neke potpore trebala analizirati u globalnom kontekstu tržišnog natjecanja, a ne na način da se usredotoči na unutarnje tržište s obzirom da brodogradilišta izvan država EU-a primaju potporu koja ne podliježe pravilima tržišnog natjecanja, kao što je slučaj u EU-u. |
| --- | --- |

(88)

Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Španjolsko udruženje inženjera brodogradnje) smatra da bi se sukladnost neke potpore trebala analizirati u globalnom kontekstu tržišnog natjecanja, a ne na način da se usredotoči na unutarnje tržište s obzirom da brodogradilišta izvan država EU-a primaju potporu koja ne podliježe pravilima tržišnog natjecanja, kao što je slučaj u EU-u.

| (89) | Nasuprot tome, (...) smatra da se program nikako ne može smatrati sukladnom potporom, čak ni – kako je navedeno u Odluci C(2011) 4494 završna verzija – u okviru Pomorskih smjernica. Štoviše, smatra, prvo, da Španjolska neće moći dokazati da su svi izgrađeni brodovi ispunjavali uvjete za ostvarivanje olakšica iz ovih Smjernica i, drugo, da potpora može iznos poreznog dugovanja smanjiti na nulu samo korisniku u državi koja donosi program. Stoga, vlasnici brodova koji nisu španjolski rezidenti ne bi imali koristi od ovog programa, a porez koji plaćaju španjolski vlasnici brodova bi vjerojatno bio ograničen s obzirom da koriste olakšice iz sustava TP-a i smanjena socijalna davanja. |
| --- | --- |

(89)

Nasuprot tome, (...) smatra da se program nikako ne može smatrati sukladnom potporom, čak ni – kako je navedeno u Odluci C(2011) 4494 završna verzija – u okviru Pomorskih smjernica. Štoviše, smatra, prvo, da Španjolska neće moći dokazati da su svi izgrađeni brodovi ispunjavali uvjete za ostvarivanje olakšica iz ovih Smjernica i, drugo, da potpora može iznos poreznog dugovanja smanjiti na nulu samo korisniku u državi koja donosi program. Stoga, vlasnici brodova koji nisu španjolski rezidenti ne bi imali koristi od ovog programa, a porez koji plaćaju španjolski vlasnici brodova bi vjerojatno bio ograničen s obzirom da koriste olakšice iz sustava TP-a i smanjena socijalna davanja.

4.9.   PRIMJEDBE VEZANE UZ POVRAT

| (90) | I španjolske vlasti i potencijalni primatelji smatraju da bi povrat trebalo isključiti jer bi to predstavljalo povredu temeljnih načela zakonodavstva EU-a (46), kao što su jednako postupanje, zaštita legitimnih očekivanja ili pravne sigurnosti. |
| --- | --- |

(90)

I španjolske vlasti i potencijalni primatelji smatraju da bi povrat trebalo isključiti jer bi to predstavljalo povredu temeljnih načela zakonodavstva EU-a (46), kao što su jednako postupanje, zaštita legitimnih očekivanja ili pravne sigurnosti.

4.9.1.   Jednako postupanje

| (91) | PYMAR smatra da su slične fiskalne mjere istraživane u dva druga slučaja (Brittany Ferries
   (47), i GIE Fiscaux) u kojima nije naređen povrat. Ako Komisija zaključi da je postojala potpora, tu bi potporu trebalo smatrati sukladnom do granice utvrđene u Poglavlju 11. Pomorskih smjernica, a za iznos iznad te granice, zaštita pravne sigurnosti trebala bi, kao u francuskom slučaju, spriječiti Komisiju da zatraži povrat. (...) smatra da, s obzirom da nije zatražen povrat od francuskih subjekata, traženje povrata od španjolskih subjekata u vrlo sličnom slučaju, ove bi potonje stavilo u nepovoljniji tržišni položaj i predstavljalo bi povredu načela jednakog postupanja. |
| --- | --- |

(91)

PYMAR smatra da su slične fiskalne mjere istraživane u dva druga slučaja (Brittany Ferries
   (47), i GIE Fiscaux) u kojima nije naređen povrat. Ako Komisija zaključi da je postojala potpora, tu bi potporu trebalo smatrati sukladnom do granice utvrđene u Poglavlju 11. Pomorskih smjernica, a za iznos iznad te granice, zaštita pravne sigurnosti trebala bi, kao u francuskom slučaju, spriječiti Komisiju da zatraži povrat. (...) smatra da, s obzirom da nije zatražen povrat od francuskih subjekata, traženje povrata od španjolskih subjekata u vrlo sličnom slučaju, ove bi potonje stavilo u nepovoljniji tržišni položaj i predstavljalo bi povredu načela jednakog postupanja.

| (92) | Španjolska i PYMAR pozivaju se na niz odluka u kojima je Komisija već odlučila suzdržati se od traženja povrata zbog javnih izjava Komisije ili nekog njezinog člana. Upućuje se na odluke o Belgijskim koordinacijskim centrima, holding trgovačkim društvima Luxembourg 1929 i ostalim koordinacijskim centrima i djelatnostima unutar grupe multinacionalnih kompanija (48), Spanish Goodwill (49), talijanski slučaj potpore velikim poduzećima u teškoćama (50) i dva slučaja u ribarstvu (51) (Shetlandski i Orkneyski otoci). |
| --- | --- |

(92)

Španjolska i PYMAR pozivaju se na niz odluka u kojima je Komisija već odlučila suzdržati se od traženja povrata zbog javnih izjava Komisije ili nekog njezinog člana. Upućuje se na odluke o Belgijskim koordinacijskim centrima, holding trgovačkim društvima Luxembourg 1929 i ostalim koordinacijskim centrima i djelatnostima unutar grupe multinacionalnih kompanija (48), Spanish Goodwill (49), talijanski slučaj potpore velikim poduzećima u teškoćama (50) i dva slučaja u ribarstvu (51) (Shetlandski i Orkneyski otoci).

4.9.2.   Legitimna očekivanja/pravna sigurnost

| (93) | Po mišljenju Španjolske (52) i nekih trećih strana uključenih u operacije STL-a, sljedeći su elementi naveli strane uključene u ove operacije da povjeruju da porezne mjere korištene u njima nisu državna potpora:






  1. | izjava Komisije u odluci iz 2001. u predmetu Brittany Ferries
   (53) iz koje se može zaključiti da je program sličan STL-u – francuski GIE Fiscaux – opća mjera; |
| --- | --- | --- |

(93)

Po mišljenju Španjolske (52) i nekih trećih strana uključenih u operacije STL-a, sljedeći su elementi naveli strane uključene u ove operacije da povjeruju da porezne mjere korištene u njima nisu državna potpora:

1.

izjava Komisije u odluci iz 2001. u predmetu Brittany Ferries
   (53) iz koje se može zaključiti da je program sličan STL-u – francuski GIE Fiscaux – opća mjera;

| 2. | objava nacrta mjera (rana amortizacija i sustav TP-a) u Službenom listu španjolskog parlamenta 10. listopada 2001. (54); |
| --- | --- |

2.

objava nacrta mjera (rana amortizacija i sustav TP-a) u Službenom listu španjolskog parlamenta 10. listopada 2001. (54);

| 3. | dopis Komisije iz 2001. u kojem se od Španjolske traže informacije u kontekstu istrage nekoliko navodnih mjera potpore u korist brodogradnje, uključujući sustav poreznih poticaja na zakup; |
| --- | --- |

3.

dopis Komisije iz 2001. u kojem se od Španjolske traže informacije u kontekstu istrage nekoliko navodnih mjera potpore u korist brodogradnje, uključujući sustav poreznih poticaja na zakup;

| 4. | Odluka Komisije iz 2004 (55). kojom se odbija dodjela potpore nizozemskim brodogradilištima kako bi im se nadoknadila šteta uzrokovana potporama koja se nudi španjolskim brodogradilištima koja se natječu za iste ugovore za izgradnju brodova; |
| --- | --- |

4.

Odluka Komisije iz 2004 (55). kojom se odbija dodjela potpore nizozemskim brodogradilištima kako bi im se nadoknadila šteta uzrokovana potporama koja se nudi španjolskim brodogradilištima koja se natječu za iste ugovore za izgradnju brodova;

| 5. | Odluka u predmetu francuskog GIE Fiscaux
   (56) iz 2006.; |
| --- | --- |

5.

Odluka u predmetu francuskog GIE Fiscaux
   (56) iz 2006.;

| 6. | dopis povjerenice Kroes iz 2009. (57) – koja je tada bila nadležna za tržišno natjecanje – norveškom ministru trgovine i industrije kao odgovor na pritužbu da će španjolski sustav poreznih poticaja na zakup dati prednost španjolskim brodogradilištima; |
| --- | --- |

6.

dopis povjerenice Kroes iz 2009. (57) – koja je tada bila nadležna za tržišno natjecanje – norveškom ministru trgovine i industrije kao odgovor na pritužbu da će španjolski sustav poreznih poticaja na zakup dati prednost španjolskim brodogradilištima;

| 7. | vrijeme koje je proteklo od objave nacrta mjera 2001., početka provedbe programa 2002. ili prvih pritužbi koje je Komisija zaprimila 2006. i pokretanja postupka u lipnju 2011. To dugo vremensko razdoblje navodno je učvrstilo uvjerenje da ne postoji dovoljno elemenata za pokretanje postupka; |
| --- | --- |

7.

vrijeme koje je proteklo od objave nacrta mjera 2001., početka provedbe programa 2002. ili prvih pritužbi koje je Komisija zaprimila 2006. i pokretanja postupka u lipnju 2011. To dugo vremensko razdoblje navodno je učvrstilo uvjerenje da ne postoji dovoljno elemenata za pokretanje postupka;

| 8. | revni gospodarski subjekt nije mogao predvidjeti moguće postojanje državne potpore u kombinaciji različitih programa koji su bili ili odavno poznate obilježja nacionalnog poreznog sustava (ubrzana amortizacija zakupljene imovine, status GIU-a) ili ih je Komisija prethodno odobrila (sustav TP-a); |
| --- | --- |

8.

revni gospodarski subjekt nije mogao predvidjeti moguće postojanje državne potpore u kombinaciji različitih programa koji su bili ili odavno poznate obilježja nacionalnog poreznog sustava (ubrzana amortizacija zakupljene imovine, status GIU-a) ili ih je Komisija prethodno odobrila (sustav TP-a);

| 9. | izjave o nepostojanju potpore u mjerama vezanim uz metode amortizacije u Obavijesti Komisije o oporezivanju poslovanja (58). |
| --- | --- |

9.

izjave o nepostojanju potpore u mjerama vezanim uz metode amortizacije u Obavijesti Komisije o oporezivanju poslovanja (58).

4.9.2.1.   Odluka Komisije u predmetu Brittany Ferries (BAI) iz 2001.

| (94) | U uvodnoj izjavi (193) te Odluke Komisija navodi da: ”... u vezi s gospodarskim interesnim udruženjima i poreznim olakšicama koje mogu prenijeti, Komisija smatra da predstavljaju opću mjeru, s obzirom da su uobičajena u Francuskoj, da se mogu uspostaviti u svim sektorima gospodarske djelatnosti i da podliježu običajnom pravu.” |
| --- | --- |

(94)

U uvodnoj izjavi (193) te Odluke Komisija navodi da: ”... u vezi s gospodarskim interesnim udruženjima i poreznim olakšicama koje mogu prenijeti, Komisija smatra da predstavljaju opću mjeru, s obzirom da su uobičajena u Francuskoj, da se mogu uspostaviti u svim sektorima gospodarske djelatnosti i da podliježu običajnom pravu.”

| (95) | Odluka je objavljena u Službenom listu 15. siječnja 2002. U Odluci o francuskom GIE Fiscaux-u iz 2006. Komisija je smatrala: „Iako je točno da je sporni program u tom predmetu bio na snazi prije 1998., ipak se u obzir treba uzeti da ta činjenica nije jasno iznesena u obrazloženju Odluke i da je ta okolnost mogla pridonijeti tome da primatelji budu dovedeni u zabludu u okviru ovdje spornog programa.” |
| --- | --- |

(95)

Odluka je objavljena u Službenom listu 15. siječnja 2002. U Odluci o francuskom GIE Fiscaux-u iz 2006. Komisija je smatrala: „Iako je točno da je sporni program u tom predmetu bio na snazi prije 1998., ipak se u obzir treba uzeti da ta činjenica nije jasno iznesena u obrazloženju Odluke i da je ta okolnost mogla pridonijeti tome da primatelji budu dovedeni u zabludu u okviru ovdje spornog programa.”

| (96) | Španjolska (59) i neke treće strane smatrale su da je ta izjava stvorila pravnu nesigurnost po pitanju zakonitosti STL-a – koji je vrlo sličan u svojoj biti i učinku – ili da je dovela do legitimnih očekivanja da STL ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(96)

Španjolska (59) i neke treće strane smatrale su da je ta izjava stvorila pravnu nesigurnost po pitanju zakonitosti STL-a – koji je vrlo sličan u svojoj biti i učinku – ili da je dovela do legitimnih očekivanja da STL ne predstavlja državnu potporu.

4.9.2.2.   Objava nacrta mjera u Službenom listu Španjolskog parlamenta

| (97) | Po mišljenju PYMAR-a Komisija je postala svjesna postojanja sustava STL-a kada su njegove konstitutivne mjere (diskrecijska primjena rane amortizacije zakupljene imovine i sustav TP-a) objavljene kao dio istog nacrta zakona u Službenom listu Španjolskog parlamenta 10. listopada 2001. Slijedom toga, brodogradilišta su počela uključivati koristi od tih mjera u svoje ponude za nove projekte brodogradnje, ne čekajući njihovo stupanje na snagu, kako bi se pomaknula naprijed u pregovorima i provedbi prvih struktura STL-a. |
| --- | --- |

(97)

Po mišljenju PYMAR-a Komisija je postala svjesna postojanja sustava STL-a kada su njegove konstitutivne mjere (diskrecijska primjena rane amortizacije zakupljene imovine i sustav TP-a) objavljene kao dio istog nacrta zakona u Službenom listu Španjolskog parlamenta 10. listopada 2001. Slijedom toga, brodogradilišta su počela uključivati koristi od tih mjera u svoje ponude za nove projekte brodogradnje, ne čekajući njihovo stupanje na snagu, kako bi se pomaknula naprijed u pregovorima i provedbi prvih struktura STL-a.

4.9.2.3.   Zahtjev za informacijama o španjolskom sustavu poreznih poticaja na zakup iz 2001.

| (98) | PYMAR se poziva na dopis koji je Komisija poslala 21. prosinca 2001. nakon pritužbe o nekoliko državnih mjera koje navodno snižavaju cijenu brodova kupljenih od španjolskih brodogradilišta. U tom je dopisu Komisija posebno zatražila informacije o sustavu poreznih poticaja na zakup:
  „Pozornost Komisije skrenuta je na postojanje niza mjera koje snižavaju cijenu brodova kupljenih od španjolskih brodogradilišta. Komisija je posebno primila informaciju da su dostupne sljedeće mjere:
  ...






  3. | Sustav poreza i zakupa prema kojem se brodovi izgrađeni u Španjolskoj mogu koristiti za snižavanje poreza uporabom SPV-a (vozila za posebne potrebe). Čini se da se dobitak proistekao iz te kombinacije prenosi na vlasnika broda preko niže cijene ili preko smanjenih troškova zakupa. Molimo Vas da Španjolska dostavi sve relevantne informacije kako bismo mogli procijeniti ovo pitanje.” |
| --- | --- | --- |

(98)

PYMAR se poziva na dopis koji je Komisija poslala 21. prosinca 2001. nakon pritužbe o nekoliko državnih mjera koje navodno snižavaju cijenu brodova kupljenih od španjolskih brodogradilišta. U tom je dopisu Komisija posebno zatražila informacije o sustavu poreznih poticaja na zakup:

„Pozornost Komisije skrenuta je na postojanje niza mjera koje snižavaju cijenu brodova kupljenih od španjolskih brodogradilišta. Komisija je posebno primila informaciju da su dostupne sljedeće mjere:

...

3.

Sustav poreza i zakupa prema kojem se brodovi izgrađeni u Španjolskoj mogu koristiti za snižavanje poreza uporabom SPV-a (vozila za posebne potrebe). Čini se da se dobitak proistekao iz te kombinacije prenosi na vlasnika broda preko niže cijene ili preko smanjenih troškova zakupa. Molimo Vas da Španjolska dostavi sve relevantne informacije kako bismo mogli procijeniti ovo pitanje.”

| (99) | Po mišljenju PYMAR-a, taj dopis pokazuje da je Komisija imala informaciju o postojanju sustava poreznih poticaja na zakup i da je toga bila svjesna, te da je to pitanje istraživala već 2001., a da nije poduzela nikakve mjere, što je stvorilo legitimno očekivanje da španjolska mjera ne predstavlja potporu. |
| --- | --- |

(99)

Po mišljenju PYMAR-a, taj dopis pokazuje da je Komisija imala informaciju o postojanju sustava poreznih poticaja na zakup i da je toga bila svjesna, te da je to pitanje istraživala već 2001., a da nije poduzela nikakve mjere, što je stvorilo legitimno očekivanje da španjolska mjera ne predstavlja potporu.

4.9.2.4.   Odluka o nizozemskoj prijavi mjera iz 2004.

| (100) | Dana 9. rujna 2002. nizozemske su vlasti prijavile „odgovarajuću potporu” koju su namjeravale dodijeliti nizozemskim brodogradilištima kako bi ju izjednačile s potporom koju je navodno nudila Španjolska (60). Po završetku službene istrage (61), Komisija je u svojoj konačnoj Odluci zaključila (62) da „s obzirom da su španjolske vlasti jasno opovrgle da će potpora ikad biti dostupna” nije imala „dovoljno dokaza o navodnoj španjolskoj potpori” (63) te je prijavljenu potporu proglasila nesukladnom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(100)

Dana 9. rujna 2002. nizozemske su vlasti prijavile „odgovarajuću potporu” koju su namjeravale dodijeliti nizozemskim brodogradilištima kako bi ju izjednačile s potporom koju je navodno nudila Španjolska (60). Po završetku službene istrage (61), Komisija je u svojoj konačnoj Odluci zaključila (62) da „s obzirom da su španjolske vlasti jasno opovrgle da će potpora ikad biti dostupna” nije imala „dovoljno dokaza o navodnoj španjolskoj potpori” (63) te je prijavljenu potporu proglasila nesukladnom s unutarnjim tržištem.

| (101) | Po mišljenju PYMAR-a, s obzirom da je STL bio na snazi 2002., prije nego što je Nizozemska prijavila potporu, Odluka Komisije iz 2004. stvorila je legitimno očekivanje da sustav STL-a ne predstavlja potporu. |
| --- | --- |

(101)

Po mišljenju PYMAR-a, s obzirom da je STL bio na snazi 2002., prije nego što je Nizozemska prijavila potporu, Odluka Komisije iz 2004. stvorila je legitimno očekivanje da sustav STL-a ne predstavlja potporu.

4.9.2.5.   Odluka u predmetu francuskog GIE Fiscaux iz 2006.

| (102) | Po mišljenju PYMAR-a francuski program GIE Fiscaux vrlo je sličan sustavu STL. Zbog toga je Odluka iz 2006. u francuskom predmetu dovela do legitimnog očekivanja na strani subjekata da: 1. će se sustav STL-a smatrati sukladnim s unutarnjim tržištem u okviru ograničenja utvrđenih u poglavlju 11. Pomorskih smjernica i 2. da se neće tražiti povrat državne potpore koja premašuje granicu utvrđenu u Poglavlju 11. Smjernica, s obzirom na proceduralne sličnosti između dva predmeta. |
| --- | --- |

(102)

Po mišljenju PYMAR-a francuski program GIE Fiscaux vrlo je sličan sustavu STL. Zbog toga je Odluka iz 2006. u francuskom predmetu dovela do legitimnog očekivanja na strani subjekata da: 1. će se sustav STL-a smatrati sukladnim s unutarnjim tržištem u okviru ograničenja utvrđenih u poglavlju 11. Pomorskih smjernica i 2. da se neće tražiti povrat državne potpore koja premašuje granicu utvrđenu u Poglavlju 11. Smjernica, s obzirom na proceduralne sličnosti između dva predmeta.

| (103) | Osim toga, PYMAR se poziva na niz odluka Komisije u kojima je sličnost mjere s mjerom koju je Komisija prije odobrila bio čimbenik koji je opravdavao legitimna očekivanja subjekata. PYMAR se posebno prisjeća predmeta u kojima nije naložen povrat: (64) kao što su Inozemni prihod (Irska), Međunarodne financijske djelatnosti (Nizozemska), Koordinacijski centri i financijska trgovačka društva (Luxembourg), Koordinacijski centri u Vizcayi (Španjolska), Centri za kontrolu i koordinaciju (Njemačka), Središnja riznica poduzeća te Sjedišta i logistički centri (Francuska), Presuda u slučaju poreza za Američke korporacije za inozemnu prodaju (Belgija) i Odgovarajuća društva Gibraltara (UK), jer su ti programi vrlo slični belgijskom programu Koordinacijskih centara koji je Komisija prije odobrila. |
| --- | --- |

(103)

Osim toga, PYMAR se poziva na niz odluka Komisije u kojima je sličnost mjere s mjerom koju je Komisija prije odobrila bio čimbenik koji je opravdavao legitimna očekivanja subjekata. PYMAR se posebno prisjeća predmeta u kojima nije naložen povrat: (64) kao što su Inozemni prihod (Irska), Međunarodne financijske djelatnosti (Nizozemska), Koordinacijski centri i financijska trgovačka društva (Luxembourg), Koordinacijski centri u Vizcayi (Španjolska), Centri za kontrolu i koordinaciju (Njemačka), Središnja riznica poduzeća te Sjedišta i logistički centri (Francuska), Presuda u slučaju poreza za Američke korporacije za inozemnu prodaju (Belgija) i Odgovarajuća društva Gibraltara (UK), jer su ti programi vrlo slični belgijskom programu Koordinacijskih centara koji je Komisija prije odobrila.

4.9.2.6.   Dopis povjerenice Kroes iz 2009.

| (104) | U odgovoru na dopis norveških vlasti koje su podnijele pritužbu o navodnoj diskriminaciji norveških brodogradilišta u vezi sa španjolskim sustavom poreznih poticaja na zakup, povjerenica Kroes odgovorila je da je GU Tržišno natjecanje: „već ispitala tu stvar” i da je na njezin zahtjev Španjolska dala javnu izjavu u obliku odgovora porezne uprave na pitanje poreznog obveznika (65) – porezno rješenje – kojom se potvrđuje da ta mjera nije ograničena na španjolska brodogradilišta i da ju se također može koristiti i u kupnji brodova proizvedenih u drugim državama članicama. U dopisu je zaključeno da, s obzirom na to pojašnjenje, daljnji postupci nisu potrebni. |
| --- | --- |

(104)

U odgovoru na dopis norveških vlasti koje su podnijele pritužbu o navodnoj diskriminaciji norveških brodogradilišta u vezi sa španjolskim sustavom poreznih poticaja na zakup, povjerenica Kroes odgovorila je da je GU Tržišno natjecanje: „već ispitala tu stvar” i da je na njezin zahtjev Španjolska dala javnu izjavu u obliku odgovora porezne uprave na pitanje poreznog obveznika (65) – porezno rješenje – kojom se potvrđuje da ta mjera nije ograničena na španjolska brodogradilišta i da ju se također može koristiti i u kupnji brodova proizvedenih u drugim državama članicama. U dopisu je zaključeno da, s obzirom na to pojašnjenje, daljnji postupci nisu potrebni.

| (105) | Prema navodima PYMAR-a, 2. travnja 2009. norveški brodovlasnik je podijelio sadržaj dopisa povjerenice Kroes sa španjolskim brodogradilištem s kojim je bio uključen u operacije STL-a. PYMAR je također priložio dopis koje je poslala Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66) (GSN) 13. rujna 2012. koje je dokaz da je 2009. bila upoznata sa sadržajem dopisa povjerenice Kroes te da ga je podijelila sa subjektima koji su bili uključeni u operacije STL-a i PYMAR-om tijekom njihovih redovitih sastanaka. |
| --- | --- |

(105)

Prema navodima PYMAR-a, 2. travnja 2009. norveški brodovlasnik je podijelio sadržaj dopisa povjerenice Kroes sa španjolskim brodogradilištem s kojim je bio uključen u operacije STL-a. PYMAR je također priložio dopis koje je poslala Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66) (GSN) 13. rujna 2012. koje je dokaz da je 2009. bila upoznata sa sadržajem dopisa povjerenice Kroes te da ga je podijelila sa subjektima koji su bili uključeni u operacije STL-a i PYMAR-om tijekom njihovih redovitih sastanaka.

4.9.2.7.   Vrijeme koje je proteklo od zaprimanja pritužbe i pokretanja postupka

| (106) | Po navodu PYMAR-a od trenutka kada je Komisija postala svjesna postojanja programa u prosincu 2001./početka programa 2002. (pet godina prije nego što je Komisija primila prve pritužbe 2006.) i pokretanja postupka u lipnju 2011. proteklo je devet godina. Tako dugo vremensko razdoblje tijekom kojeg Komisija nije pokrenula postupak učvrstilo je uvjerenje da ne postoji dovoljno elemenata za pokretanje postupka. |
| --- | --- |

(106)

Po navodu PYMAR-a od trenutka kada je Komisija postala svjesna postojanja programa u prosincu 2001./početka programa 2002. (pet godina prije nego što je Komisija primila prve pritužbe 2006.) i pokretanja postupka u lipnju 2011. proteklo je devet godina. Tako dugo vremensko razdoblje tijekom kojeg Komisija nije pokrenula postupak učvrstilo je uvjerenje da ne postoji dovoljno elemenata za pokretanje postupka.

4.9.2.8.   Revan gospodarski subjekt nije mogao predvidjeti moguće postojanje državne potpore u kombinaciji nekoliko mjera

| (107) | Po navodima PYMAR-a i drugih trećih strana, to je prvi put da je Komisija ocijenila da združena primjena nekoliko mjera predstavlja državnu potporu – to je nešto što oprezni subjekti obično ne bi mogli predvidjeti. |
| --- | --- |

(107)

Po navodima PYMAR-a i drugih trećih strana, to je prvi put da je Komisija ocijenila da združena primjena nekoliko mjera predstavlja državnu potporu – to je nešto što oprezni subjekti obično ne bi mogli predvidjeti.

4.9.2.9.   Izjave o metodama amortizacije u Obavijesti Komisije o oporezivanju poslovanja

| (108) | PYMAR smatra da u skladu s člankom 13. Obavijesti Komisije o oporezivanju poslovanja, mjere čisto tehničke naravi, kao što su propisi o amortizaciji, ne predstavljaju državnu potporu. Na temelju toga, subjekti su opravdano smatrali da mjera rane amortizacije ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(108)

PYMAR smatra da u skladu s člankom 13. Obavijesti Komisije o oporezivanju poslovanja, mjere čisto tehničke naravi, kao što su propisi o amortizaciji, ne predstavljaju državnu potporu. Na temelju toga, subjekti su opravdano smatrali da mjera rane amortizacije ne predstavlja državnu potporu.

4.9.3.   Posljedice povrata

| (109) | Od trenutka kada je Komisija upoznata s postojanjem STL-a, njezini postupci, kao i vrijeme koje je proteklo, stvorili su legitimno očekivanje da se ne radi o potpori i da stoga potporu dodijeljenu u prethodno provedenim operacijama neće biti potrebno vratiti. Komisija bi se stoga trebala suzdržati od nalaganja povrata potpore za sve operacije. |
| --- | --- |

(109)

Od trenutka kada je Komisija upoznata s postojanjem STL-a, njezini postupci, kao i vrijeme koje je proteklo, stvorili su legitimno očekivanje da se ne radi o potpori i da stoga potporu dodijeljenu u prethodno provedenim operacijama neće biti potrebno vratiti. Komisija bi se stoga trebala suzdržati od nalaganja povrata potpore za sve operacije.

| (110) | Slično tome, dopis povjerenice Kroes iz 2009. potvrđuje da je Komisija analizirala taj program. Sve stranke uključene u program poreznih poticaja na zakup (brodarska poduzeća, GIU-i, banke i posrednici itd.) mogle su imati legitimna očekivanja da bi Komisija otkrila postojanje potpore u sustavu i da se, s obzirom da daljnje istrage nisu bile planirane, nije radilo o potporama. |
| --- | --- |

(110)

Slično tome, dopis povjerenice Kroes iz 2009. potvrđuje da je Komisija analizirala taj program. Sve stranke uključene u program poreznih poticaja na zakup (brodarska poduzeća, GIU-i, banke i posrednici itd.) mogle su imati legitimna očekivanja da bi Komisija otkrila postojanje potpore u sustavu i da se, s obzirom da daljnje istrage nisu bile planirane, nije radilo o potporama.

| (111) | PYMAR također daje uputu na odluke u kojima je Komisija priznala da su postupci institucija EU-a (Europskog suda, Komisije itd.) mogli stvoriti legitimna očekivanja da neće biti povrata potpora dodijeljenih u prošlosti, što bi spriječilo Komisiju da naloži povrat, uključujući i slučajeve kada je potpora dodijeljena prije postupaka koji su doveli do legitimnih očekivanja. Pozivaju se na odluke u predmetu španjolskog Goodwilla, predmetu belgijskih koordinacijskih centara, predmetu austrijskog povrata poreza u energetskom sektoru, i predmetu talijanske potpore velikim poduzećima u poteškoćama (67). |
| --- | --- |

(111)

PYMAR također daje uputu na odluke u kojima je Komisija priznala da su postupci institucija EU-a (Europskog suda, Komisije itd.) mogli stvoriti legitimna očekivanja da neće biti povrata potpora dodijeljenih u prošlosti, što bi spriječilo Komisiju da naloži povrat, uključujući i slučajeve kada je potpora dodijeljena prije postupaka koji su doveli do legitimnih očekivanja. Pozivaju se na odluke u predmetu španjolskog Goodwilla, predmetu belgijskih koordinacijskih centara, predmetu austrijskog povrata poreza u energetskom sektoru, i predmetu talijanske potpore velikim poduzećima u poteškoćama (67).

4.9.4.   Ugovorne klauzule

| (112) | Španjolske vlasti i PYMAR navode da bi bilo kakve potpore u korist brodarskih poduzeća ili GIU-a i investitora koje je Komisija identificirala u svakom slučaju utjecale na brodogradilišta koja bi primila zahtjeve za povrat sredstava GIU-u ili njihovim investitorima ili trgovačkim društvima investitorima na temelju ugovornih odnosa između različitih sudionika u operacijama STL-a. I zaista, prema navodima PYMAR-a, nekim klauzulama u ugovorima zahtijeva se da brodogradilišta isplate naknade investitorima i brodarskim poduzećima, posebno u slučaju izmjene zakonodavstva – uključujući i porezno zakonodavstvo – koje se odnosi na operaciju. |
| --- | --- |

(112)

Španjolske vlasti i PYMAR navode da bi bilo kakve potpore u korist brodarskih poduzeća ili GIU-a i investitora koje je Komisija identificirala u svakom slučaju utjecale na brodogradilišta koja bi primila zahtjeve za povrat sredstava GIU-u ili njihovim investitorima ili trgovačkim društvima investitorima na temelju ugovornih odnosa između različitih sudionika u operacijama STL-a. I zaista, prema navodima PYMAR-a, nekim klauzulama u ugovorima zahtijeva se da brodogradilišta isplate naknade investitorima i brodarskim poduzećima, posebno u slučaju izmjene zakonodavstva – uključujući i porezno zakonodavstvo – koje se odnosi na operaciju.

5.   OCJENA

5.1.   POSTUPAK

| (113) | Komisija smatra da primijenjeni postupak ne predstavlja povredu prava Španjolske na obranu ni prava trećih strana da budu saslušane. Upravo suprotno, odluka o pokretanju službenog postupka početni je službeni korak koji Komisija mora poduzeti u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (68) (dalje u tekstu „Uredba (EZ) br. 659/1999”) ako, nakon preliminarne istrage, ima sumnje u sukladnost mjere državne potpore s unutarnjim tržištem (članak 13. i članak 4. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 659/1999). Svrha odluke da se pokrene postupak je upravo ta da se sažmu relevantna činjenična i zakonodavna pitanja, da se obavi preliminarna procjena glede toga predstavlja li mjera potporu, da se navedu sumnje glede sukladnosti s unutarnjim tržištem i da se pozovu odnosne države i druge zainteresirane strane da podnesu primjedbe (članak 6. Uredbe (EZ) br. 659/1999). |
| --- | --- |

(113)

Komisija smatra da primijenjeni postupak ne predstavlja povredu prava Španjolske na obranu ni prava trećih strana da budu saslušane. Upravo suprotno, odluka o pokretanju službenog postupka početni je službeni korak koji Komisija mora poduzeti u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (68) (dalje u tekstu „Uredba (EZ) br. 659/1999”) ako, nakon preliminarne istrage, ima sumnje u sukladnost mjere državne potpore s unutarnjim tržištem (članak 13. i članak 4. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 659/1999). Svrha odluke da se pokrene postupak je upravo ta da se sažmu relevantna činjenična i zakonodavna pitanja, da se obavi preliminarna procjena glede toga predstavlja li mjera potporu, da se navedu sumnje glede sukladnosti s unutarnjim tržištem i da se pozovu odnosne države i druge zainteresirane strane da podnesu primjedbe (članak 6. Uredbe (EZ) br. 659/1999).

| (114) | Osim toga, Komisija nije pokrenula postupak službene istrage u vezi s ubrzanom amortizacijom zakupljene imovine (članak 115. stavak 6. TRLIS-a), s obzirom da je naznačila da ako ta mjera predstavlja državnu potporu, ona bi se u svakom slučaju mogla smatrati postojećom potporom. Također nije iznijela niti sumnje u sustav TP-a, barem u onoj mjeri u kojoj je taj sustav prijavljen Komisiji i odobren od strane Komisije (članci 124. do 128. TRLIS-a), jer i tu mjeru smatra postojećom potporom. Te su dvije mjere spomenute i opisane u Odluci C(2011) 4494 završna verzija samo zato što su važni elementi sustava STL-a i što su povezane s mjerama koje su predmet službene istrage (članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a, kao i članak 50. stavak 3. RIS-a i primjena sustava TP-a na djelatnosti koje nisu prijevozne). |
| --- | --- |

(114)

Osim toga, Komisija nije pokrenula postupak službene istrage u vezi s ubrzanom amortizacijom zakupljene imovine (članak 115. stavak 6. TRLIS-a), s obzirom da je naznačila da ako ta mjera predstavlja državnu potporu, ona bi se u svakom slučaju mogla smatrati postojećom potporom. Također nije iznijela niti sumnje u sustav TP-a, barem u onoj mjeri u kojoj je taj sustav prijavljen Komisiji i odobren od strane Komisije (članci 124. do 128. TRLIS-a), jer i tu mjeru smatra postojećom potporom. Te su dvije mjere spomenute i opisane u Odluci C(2011) 4494 završna verzija samo zato što su važni elementi sustava STL-a i što su povezane s mjerama koje su predmet službene istrage (članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a, kao i članak 50. stavak 3. RIS-a i primjena sustava TP-a na djelatnosti koje nisu prijevozne).

| (115) | Komisija smatra da se članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a, kao i članak 50. stavak 3. RIS-a te primjena sustava TP-a na djelatnosti koje nisu prijevozne mogu odijeliti od ostalih mjera spomenutih u prethodnoj uvodnoj izjavi (odnosno članak 115. stavak 6. TRLIS-a i članci 124. do 128. TRLIS-a) i da ne predstavljaju postojeću potporu u skladu s člankom 1(b) Uredbe (EZ) br. 659/1999 s obzirom na to da su te mjere pokrenute 2002. i 2003., nakon pristupanja Španjolske EU-u, bez prethodnog odobrenja Komisije. Komisija je stoga glede tih mjera s pravom pokrenula postupak koji se primjenjuje na nezakonitu potporu (članak 1. točka (f) i članak 13. te članak 4. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 659/1999). |
| --- | --- |

(115)

Komisija smatra da se članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a, kao i članak 50. stavak 3. RIS-a te primjena sustava TP-a na djelatnosti koje nisu prijevozne mogu odijeliti od ostalih mjera spomenutih u prethodnoj uvodnoj izjavi (odnosno članak 115. stavak 6. TRLIS-a i članci 124. do 128. TRLIS-a) i da ne predstavljaju postojeću potporu u skladu s člankom 1(b) Uredbe (EZ) br. 659/1999 s obzirom na to da su te mjere pokrenute 2002. i 2003., nakon pristupanja Španjolske EU-u, bez prethodnog odobrenja Komisije. Komisija je stoga glede tih mjera s pravom pokrenula postupak koji se primjenjuje na nezakonitu potporu (članak 1. točka (f) i članak 13. te članak 4. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 659/1999).

5.2.   OCJENA STL-A KAO SUSTAVA/OCJENA POJEDINAČNIH MJERA

| (116) | Činjenica da se sustav STL-a sastoji od različitih mjera koje nisu sve utvrđene u španjolskom poreznom zakonodavstvu nije dovoljna da spriječi Komisiju da ga opiše i ocijeni kao sustav. Štoviše, kako je objašnjeno u Odluci C(2011) 4494 završna verzija, Komisija smatra da su različite porezne mjere korištene u operacijama STL-a bile međusobno povezane de jure ili de facto. De jure, diskrecijska primjena rane amortizacije zakupljene imovine (članak 115. stavak 11. TRLIS-a) odgovara ranoj primjeni ubrzane amortizacije zakupljene imovine (članak 115. stavak 6. TRLIS-a). Slično tome, člankom 50. stavkom 3. RIS-a utvrđuje se iznimka posebnom postupku koji se primjenjuje u kontekstu sustava TP-a. De jure, članak 50. stavak 3. odnosi se samo na brodove prihvatljive za sustav TP-a i ugovore o zakupu koje je odobrila porezna uprava. De facto, ugovori o zakupu smatrali su se odobrenim od strane porezne uprave samo u kontekstu odobrenja danog za ranu amortizaciju zakupljene imovine. De jure, rana amortizacija može se predvidjeti za široki raspon imovine koja je moguće stečena putem ugovora zakupu. Uvjeti za ranu amortizaciju, međutim, podliježu tumačenju i de facto se smatralo da su ispunjeni – i odobrenja su se izdavala – samo u vezi s brodovima prihvatljivim za sustav TP-a. |
| --- | --- |

(116)

Činjenica da se sustav STL-a sastoji od različitih mjera koje nisu sve utvrđene u španjolskom poreznom zakonodavstvu nije dovoljna da spriječi Komisiju da ga opiše i ocijeni kao sustav. Štoviše, kako je objašnjeno u Odluci C(2011) 4494 završna verzija, Komisija smatra da su različite porezne mjere korištene u operacijama STL-a bile međusobno povezane de jure ili de facto. De jure, diskrecijska primjena rane amortizacije zakupljene imovine (članak 115. stavak 11. TRLIS-a) odgovara ranoj primjeni ubrzane amortizacije zakupljene imovine (članak 115. stavak 6. TRLIS-a). Slično tome, člankom 50. stavkom 3. RIS-a utvrđuje se iznimka posebnom postupku koji se primjenjuje u kontekstu sustava TP-a. De jure, članak 50. stavak 3. odnosi se samo na brodove prihvatljive za sustav TP-a i ugovore o zakupu koje je odobrila porezna uprava. De facto, ugovori o zakupu smatrali su se odobrenim od strane porezne uprave samo u kontekstu odobrenja danog za ranu amortizaciju zakupljene imovine. De jure, rana amortizacija može se predvidjeti za široki raspon imovine koja je moguće stečena putem ugovora zakupu. Uvjeti za ranu amortizaciju, međutim, podliježu tumačenju i de facto se smatralo da su ispunjeni – i odobrenja su se izdavala – samo u vezi s brodovima prihvatljivim za sustav TP-a.

| (117) | Uz to, Komisija primjećuje da su dvije od tri glavne mjere uključene u STL (diskrecijska primjena rane amortizacije i pravila o prihvatljivosti za sustav TP-a) stupile na snagu istog dana (1. siječnja 2002.) u okviru istog zakona. |
| --- | --- |

(117)

Uz to, Komisija primjećuje da su dvije od tri glavne mjere uključene u STL (diskrecijska primjena rane amortizacije i pravila o prihvatljivosti za sustav TP-a) stupile na snagu istog dana (1. siječnja 2002.) u okviru istog zakona.

| (118) | Komisija također primjećuje da, kada govore o legitimnim očekivanjima i jednakom postupanju, iste treće strane koje dovode u pitanje globalni pristup Komisije, predstavljaju sustav STL-a kao vrlo sličan francuskom programu GIE Fiscaux. Činjenica da su svi elementi francuske mjere bili uključeni u jednu zakonsku odredbu nužno implicira globalnu ocjenu. U tom smislu, činjenica da su različiti elementi STL-a raspoređeni između različitih zakonskih odredbi koje su de facto međusobno povezane ne jamči – kao takva – drugačiji pristup. |
| --- | --- |

(118)

Komisija također primjećuje da, kada govore o legitimnim očekivanjima i jednakom postupanju, iste treće strane koje dovode u pitanje globalni pristup Komisije, predstavljaju sustav STL-a kao vrlo sličan francuskom programu GIE Fiscaux. Činjenica da su svi elementi francuske mjere bili uključeni u jednu zakonsku odredbu nužno implicira globalnu ocjenu. U tom smislu, činjenica da su različiti elementi STL-a raspoređeni između različitih zakonskih odredbi koje su de facto međusobno povezane ne jamči – kao takva – drugačiji pristup.

| (119) | Iz tih razloga, Komisija smatra da je potrebno opisati španjolski sustav poreznih poticaja na zakup kao sustav povezanih poreznih mjera i ocijeniti njihov utjecaj u međusobnom kontekstu, uzimajući posebno u obzir de facto odnose koje je uvela – ili odobrila – država. |
| --- | --- |

(119)

Iz tih razloga, Komisija smatra da je potrebno opisati španjolski sustav poreznih poticaja na zakup kao sustav povezanih poreznih mjera i ocijeniti njihov utjecaj u međusobnom kontekstu, uzimajući posebno u obzir de facto odnose koje je uvela – ili odobrila – država.

| (120) | U svakom slučaju, Komisija se ne oslanja samo na globalni pristup. Usporedno uz primjenu globalnog pristupa, Komisija je također analizirala pojedinačne mjere koje čine STL. Komisija smatra da su ta dva pristupa komplementarna i da vode do dosljednih zaključaka. Pojedinačna ocjena je potrebna kako bi se odredilo koji dio gospodarske prednosti koju je proizveo sustav STL-a nastao primjenom općih mjera, a koji primjenom selektivnih mjera. Pojedinačna ocjena također omogućuje Komisiji da odredi, prema potrebi, koji je dio potpore sukladan s unutarnjim tržištem, a koji bi dio trebalo vratiti. |
| --- | --- |

(120)

U svakom slučaju, Komisija se ne oslanja samo na globalni pristup. Usporedno uz primjenu globalnog pristupa, Komisija je također analizirala pojedinačne mjere koje čine STL. Komisija smatra da su ta dva pristupa komplementarna i da vode do dosljednih zaključaka. Pojedinačna ocjena je potrebna kako bi se odredilo koji dio gospodarske prednosti koju je proizveo sustav STL-a nastao primjenom općih mjera, a koji primjenom selektivnih mjera. Pojedinačna ocjena također omogućuje Komisiji da odredi, prema potrebi, koji je dio potpore sukladan s unutarnjim tržištem, a koji bi dio trebalo vratiti.

| (121) | Taj dvostruki pristup koji je već primijenjen u Odluci C(2011) 4494 završna verzija, omogućuje Komisiji da definira referentni sustav za svaku pojedinačnu mjeru i za sustav STL-a kao cjelinu, kako bi identificirala selektivne prednosti koje predstavljaju državnu potporu. Za svaku operaciju STL-a, protučinjenična analiza u odnosu na koju se ocjenjuje prisutnost potpore je sama ta operacija, s istim ugovornim odredbama, ali provedena bez mjera koje su identificirane kao državna potpora. U tom smislu, alternativna operacija s različitim okolnostima – ugovornim i financijskim – ne bi bila ispravna protučinjenična analiza. |
| --- | --- |

(121)

Taj dvostruki pristup koji je već primijenjen u Odluci C(2011) 4494 završna verzija, omogućuje Komisiji da definira referentni sustav za svaku pojedinačnu mjeru i za sustav STL-a kao cjelinu, kako bi identificirala selektivne prednosti koje predstavljaju državnu potporu. Za svaku operaciju STL-a, protučinjenična analiza u odnosu na koju se ocjenjuje prisutnost potpore je sama ta operacija, s istim ugovornim odredbama, ali provedena bez mjera koje su identificirane kao državna potpora. U tom smislu, alternativna operacija s različitim okolnostima – ugovornim i financijskim – ne bi bila ispravna protučinjenična analiza.

| (122) | Gospodarski su subjekti slobodni po svojoj volji strukturirati operacije financiranja svoje imovine i u tu se svrhu služiti općim poreznim mjerama koje smatraju najprikladnijim. Međutim, zato što te operacije podrazumijevaju primjenu selektivnih poreznih mjera koje podliježu kontroli državne potpore, poduzeća uključena u te transakcije potencijalni su primatelji državne potpore. S jedne strane, činjenica da je nekoliko sektora ili kategorija poduzeća prepoznato kao potencijalni primatelj ne znači da je sustav STL-a opća mjera (69). S druge strane, činjenicu da se sustav koristi za financiranje kupovine i ponovne prodaje brodova namijenjenih za plovidbu morem, te zakupa golog broda može se promatrati kao jasnu naznaku da je mjera selektivna sa sektorskoga gledišta. |
| --- | --- |

(122)

Gospodarski su subjekti slobodni po svojoj volji strukturirati operacije financiranja svoje imovine i u tu se svrhu služiti općim poreznim mjerama koje smatraju najprikladnijim. Međutim, zato što te operacije podrazumijevaju primjenu selektivnih poreznih mjera koje podliježu kontroli državne potpore, poduzeća uključena u te transakcije potencijalni su primatelji državne potpore. S jedne strane, činjenica da je nekoliko sektora ili kategorija poduzeća prepoznato kao potencijalni primatelj ne znači da je sustav STL-a opća mjera (69). S druge strane, činjenicu da se sustav koristi za financiranje kupovine i ponovne prodaje brodova namijenjenih za plovidbu morem, te zakupa golog broda može se promatrati kao jasnu naznaku da je mjera selektivna sa sektorskoga gledišta.

5.3.   POSTOJANJE POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UFEU-A

| (123) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(123)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (124) | Propisi o državnoj potpori primjenjuju se samo na potporu dodijeljenu poduzećima uključenim u gospodarske djelatnosti. Nadalje, kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Mjere koje su predmetom ocjene predstavljaju stoga državnu potporu u smislu Ugovora ako su ispunjeni gore navedeni uvjeti. U osnovi, financijska potpora trebala bi:






  — | biti dodijeljena od strane države i iz državnih sredstava, |
| --- | --- | --- |

(124)

Propisi o državnoj potpori primjenjuju se samo na potporu dodijeljenu poduzećima uključenim u gospodarske djelatnosti. Nadalje, kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Mjere koje su predmetom ocjene predstavljaju stoga državnu potporu u smislu Ugovora ako su ispunjeni gore navedeni uvjeti. U osnovi, financijska potpora trebala bi:

—

biti dodijeljena od strane države i iz državnih sredstava,

| — | stavljati u povoljniji položaj određena poduzeća ili proizvodnju određene robe, |
| --- | --- |

—

stavljati u povoljniji položaj određena poduzeća ili proizvodnju određene robe,

| — | narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje, i |
| --- | --- |

—

narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje, i

| — | utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

—

utjecati na trgovinu među državama članicama.

| (125) | Komisija je provela svoju ocjenu na dvije različite razine:






  — | na razini pojedinačnih mjera, gdje Komisija razmatra predstavlja li svaka zasebna mjera državnu potporu neovisno o njenoj primjeni u sustavu STL-a, |
| --- | --- | --- |

(125)

Komisija je provela svoju ocjenu na dvije različite razine:

—

na razini pojedinačnih mjera, gdje Komisija razmatra predstavlja li svaka zasebna mjera državnu potporu neovisno o njenoj primjeni u sustavu STL-a,

| — | na razini sustava STL-a kao cjeline: kako je već navedeno, STL se oslanja na kombinaciju tih mjera koje su de jure ili de facto međusobno povezane. |
| --- | --- |

—

na razini sustava STL-a kao cjeline: kako je već navedeno, STL se oslanja na kombinaciju tih mjera koje su de jure ili de facto međusobno povezane.

5.3.1.   Poduzeća u smislu članka 107 EFEU-a

| (126) | Komisija smatra da su sve strane uključene u operacije STL-a poduzeća u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a – što Španjolska (70) ili neka treća strana ne osporavaju – s obzirom na to da se njihove djelatnosti sastoje od ponude roba i usluga na tržištu. (71). Točnije, brodogradilišta nude novoizgrađene brodove ili usluge izgradnje, popravka ili obnove; leasing-društva nude financijsku infrastrukturu; GIU-i daju u zakup i prodaju brodove; investitori nude robe i usluge na širokom rasponu tržišta, osim ako su pojedinci koji se ne bave nekom gospodarskom djelatnosti, a u tom slučaju nisu obuhvaćeni ovom Odlukom; brodarska poduzeća nude usluge pomorskog prijevoza; banke nude usluge posredništva i financiranja, a ostali posrednici nude usluge posredništva ili savjetodavne usluge. |
| --- | --- |

(126)

Komisija smatra da su sve strane uključene u operacije STL-a poduzeća u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a – što Španjolska (70) ili neka treća strana ne osporavaju – s obzirom na to da se njihove djelatnosti sastoje od ponude roba i usluga na tržištu. (71). Točnije, brodogradilišta nude novoizgrađene brodove ili usluge izgradnje, popravka ili obnove; leasing-društva nude financijsku infrastrukturu; GIU-i daju u zakup i prodaju brodove; investitori nude robe i usluge na širokom rasponu tržišta, osim ako su pojedinci koji se ne bave nekom gospodarskom djelatnosti, a u tom slučaju nisu obuhvaćeni ovom Odlukom; brodarska poduzeća nude usluge pomorskog prijevoza; banke nude usluge posredništva i financiranja, a ostali posrednici nude usluge posredništva ili savjetodavne usluge.

5.3.2.   Postojanje selektivne prednosti

| (127) | Prema ustaljenoj sudskoj praksi: „Člankom 107. stavkom 1. zahtijeva se da se odredi je li, u okviru određenog zakonskog programa, državna mjera takva da stavlja u povoljniji položaj „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe” u odnosu na druge koji su, u svjetlu cilja koji se želi postići predmetnim programom, u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji. Ako ona to jest, predmetna mjera ispunjava uvjete selektivnosti.” (72) |
| --- | --- |

(127)

Prema ustaljenoj sudskoj praksi: „Člankom 107. stavkom 1. zahtijeva se da se odredi je li, u okviru određenog zakonskog programa, državna mjera takva da stavlja u povoljniji položaj „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe” u odnosu na druge koji su, u svjetlu cilja koji se želi postići predmetnim programom, u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji. Ako ona to jest, predmetna mjera ispunjava uvjete selektivnosti.” (72)

5.3.2.1.   Ubrzana amortizacija (članak115. stavak 6. TRLIS-a) – mjera 1.

| (128) | U Odluci C (2011) 4494 Komisija je rekla da, ako ta mjera predstavlja potporu, onda bi to bila postojeća potpora pa stoga nije provela ocjenu. Po provedenoj službenoj istrazi, Komisija je sada došla do zaključka da ova mjera, gledana izolirano, ne predstavlja državnu potporu jer ne stavlja u povoljniji položaj određena poduzeća ili proizvodnju određene robe. Komisija primjećuje da je ta mjera primjenjiva na sva trgovačka društva koja podliježu porezu na dobit, bez ograničenja glede sektora djelatnosti, mjesta poslovnog nastana, veličine, pravnog statusa ili lokacije imovine. Također se bez iznimke primjenjuje na sve robe koje podliježu amortizaciji. |
| --- | --- |

(128)

U Odluci C (2011) 4494 Komisija je rekla da, ako ta mjera predstavlja potporu, onda bi to bila postojeća potpora pa stoga nije provela ocjenu. Po provedenoj službenoj istrazi, Komisija je sada došla do zaključka da ova mjera, gledana izolirano, ne predstavlja državnu potporu jer ne stavlja u povoljniji položaj određena poduzeća ili proizvodnju određene robe. Komisija primjećuje da je ta mjera primjenjiva na sva trgovačka društva koja podliježu porezu na dobit, bez ograničenja glede sektora djelatnosti, mjesta poslovnog nastana, veličine, pravnog statusa ili lokacije imovine. Također se bez iznimke primjenjuje na sve robe koje podliježu amortizaciji.

| (129) | Štoviše, ograničenje na zakupljenu imovinu ne predstavlja element selektivnosti s obzirom da se stjecanje bilo koje imovine može financirati ugovorima o financijskom zakupu koji su općenito dostupni trgovačkim društvima svih sektora i veličina. Ne postoje naznake da su primatelji mjere de facto koncentrirani u određenim sektorima ili vrstama proizvodnje. Statistika koju je dostavila Španjolska glede primjene članka 115. TRLIS-a od strane španjolskih poreznih obveznika (vidjeti grafove dolje) potvrđuje da financijski zakup koriste trgovačka društva koja ostvaruju široki raspon oporezivih prihoda (45 % korisnika članka 115. zarađuje manje od 1 milijuna EUR, a 70 % manje od 3 milijuna EUR) (dijagram s lijeve strane). Apsolutni iznos porezne olakšice koja može nastati zbog odbitka dodatnog troška (73) u skladu s člankom 115. TRLIS-a također varira prema prihodu poreznog obveznika (vidjeti dijagram s desne strane). | |
| --- | --- | --- |

(129)

Štoviše, ograničenje na zakupljenu imovinu ne predstavlja element selektivnosti s obzirom da se stjecanje bilo koje imovine može financirati ugovorima o financijskom zakupu koji su općenito dostupni trgovačkim društvima svih sektora i veličina. Ne postoje naznake da su primatelji mjere de facto koncentrirani u određenim sektorima ili vrstama proizvodnje. Statistika koju je dostavila Španjolska glede primjene članka 115. TRLIS-a od strane španjolskih poreznih obveznika (vidjeti grafove dolje) potvrđuje da financijski zakup koriste trgovačka društva koja ostvaruju široki raspon oporezivih prihoda (45 % korisnika članka 115. zarađuje manje od 1 milijuna EUR, a 70 % manje od 3 milijuna EUR) (dijagram s lijeve strane). Apsolutni iznos porezne olakšice koja može nastati zbog odbitka dodatnog troška (73) u skladu s člankom 115. TRLIS-a također varira prema prihodu poreznog obveznika (vidjeti dijagram s desne strane).

Image

Image

Izvor: Ministarstvo gospodarstva i financija.

| (130) | Španjolske su vlasti također potvrdile da se ugovori o zakupu i članak 115. TRLIS-a mogu koristiti i u odnosu na imovinu izgrađenu u (ili podrijetlom iz) drugih država članica. Naposljetku, Komisija primjećuje da su uvjeti primjene članka 115. stavka 6. TRLIS-a jasni, objektivni i neutralni i da za njihovu primjenu nije potrebno nikakvo prethodno odobrenje. U skladu s tim, porezna uprava nema ovlasti odobriti ili odbiti primjenu te mjere prema vlastitoj diskreciji (74). |
| --- | --- |

(130)

Španjolske su vlasti također potvrdile da se ugovori o zakupu i članak 115. TRLIS-a mogu koristiti i u odnosu na imovinu izgrađenu u (ili podrijetlom iz) drugih država članica. Naposljetku, Komisija primjećuje da su uvjeti primjene članka 115. stavka 6. TRLIS-a jasni, objektivni i neutralni i da za njihovu primjenu nije potrebno nikakvo prethodno odobrenje. U skladu s tim, porezna uprava nema ovlasti odobriti ili odbiti primjenu te mjere prema vlastitoj diskreciji (74).

| (131) | Komisija stoga zaključuje da ubrzana amortizacija zakupljene imovine (članak 115. stavak 6. TRLIS-a) kao takva ne stvara selektivnu prednost za GIU-e uključene u operacije STL-a. |
| --- | --- |

(131)

Komisija stoga zaključuje da ubrzana amortizacija zakupljene imovine (članak 115. stavak 6. TRLIS-a) kao takva ne stvara selektivnu prednost za GIU-e uključene u operacije STL-a.

5.3.2.2.   Diskrecijska primjena rane amortizacije (članak 115. stavak 11. TRLIS-a, članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a) – mjera 2.

| (132) | Propisi o amortizaciji u španjolskom poreznom zakonodavstvu (članak 11. TRLIS-a) općenito predviđaju da bi se trošak imovine trebao rasporediti tijekom njezinog ekonomskog života – dakle od trenutka kada se počne koristiti za gospodarsku djelatnost. U skladu s člankom 115. stavkom 6. TRLIS-a, ubrzana amortizacija zakupljene imovine trebala bi uzeti u obzir datum kada je imovina puštena u pogon. S obzirom da dopušta da ubrzana amortizacija započne prije početka korištenja imovine, članak 115. stavak 11. TRLIS-a stvara ekonomsku prednost. |
| --- | --- |

(132)

Propisi o amortizaciji u španjolskom poreznom zakonodavstvu (članak 11. TRLIS-a) općenito predviđaju da bi se trošak imovine trebao rasporediti tijekom njezinog ekonomskog života – dakle od trenutka kada se počne koristiti za gospodarsku djelatnost. U skladu s člankom 115. stavkom 6. TRLIS-a, ubrzana amortizacija zakupljene imovine trebala bi uzeti u obzir datum kada je imovina puštena u pogon. S obzirom da dopušta da ubrzana amortizacija započne prije početka korištenja imovine, članak 115. stavak 11. TRLIS-a stvara ekonomsku prednost.

| (133) | Ta je mogućnost iznimka u odnosu na opće pravilo utvrđeno u članku 115. stavku 6. i podložna je diskrecijskom odobrenju španjolskih vlasti; ta je mjera stoga na prvi pogled selektivna. Suprotno onome što Španjolska i treće strane navode, kriteriji za davanje odobrenja nisu jasni i objektivni, a čak i da jesu jasni i objektivni, to ne bi bilo dovoljno da opovrgne njihovu selektivnu prirodu (75). Komisija primjećuje da su kriteriji utvrđeni u članku 115. stavku 11. TRLIS-a nejasni i zahtijevaju tumačenje od strane porezne uprave koja nije objavila nikakva upravna pravila ili objašnjenja za njihovo tumačenje. Diskrecijska primjena rane amortizacije na temelju nejasnih kriterija u sustav STL-a uvodi selektivnost, čak i ako se diskrecijske ovlasti ne koriste na arbitraran način (76). Uz to, Komisija primjećuje da Španjolska nije uvjerljivo objasnila zašto su potrebni svi uvjeti propisani člankom 48. stavkom 4. TRLIS-a i člankom 49. RIS-a kako bi se izbjegle zloporabe. Primjerice, moraju se pokazati specifična obilježja ekonomske uporabe imovine (77), kao i odsutnost utjecaja na oporezivi iznos nastao iz uporabe imovine ili prijenosa vlasništva (78). Nikakvo opravdanje nije ponuđeno za ta ograničenja koja uvode dodatne elemente selektivnosti. Niti je Španjolska pokazala zašto je potrebno prethodno odobrenje. Osiguranje realnosti operacije zakupa, primjerice, čini se jednako važnim za omogućavanje normalnog odbitka troškova zakupa/amortizacije imovine ili za primjenu ubrzane amortizacije kao i za ranu primjenu te amortizacije. Međutim, prve mjere ne podliježu prethodnom odobrenju i, kao što je slučaj za te mjere, čini se da je i ex post provjera jasnih i objektivnih kriterija primjenjivih na ranu amortizaciju zakupljene imovine dovoljna. |
| --- | --- |

(133)

Ta je mogućnost iznimka u odnosu na opće pravilo utvrđeno u članku 115. stavku 6. i podložna je diskrecijskom odobrenju španjolskih vlasti; ta je mjera stoga na prvi pogled selektivna. Suprotno onome što Španjolska i treće strane navode, kriteriji za davanje odobrenja nisu jasni i objektivni, a čak i da jesu jasni i objektivni, to ne bi bilo dovoljno da opovrgne njihovu selektivnu prirodu (75). Komisija primjećuje da su kriteriji utvrđeni u članku 115. stavku 11. TRLIS-a nejasni i zahtijevaju tumačenje od strane porezne uprave koja nije objavila nikakva upravna pravila ili objašnjenja za njihovo tumačenje. Diskrecijska primjena rane amortizacije na temelju nejasnih kriterija u sustav STL-a uvodi selektivnost, čak i ako se diskrecijske ovlasti ne koriste na arbitraran način (76). Uz to, Komisija primjećuje da Španjolska nije uvjerljivo objasnila zašto su potrebni svi uvjeti propisani člankom 48. stavkom 4. TRLIS-a i člankom 49. RIS-a kako bi se izbjegle zloporabe. Primjerice, moraju se pokazati specifična obilježja ekonomske uporabe imovine (77), kao i odsutnost utjecaja na oporezivi iznos nastao iz uporabe imovine ili prijenosa vlasništva (78). Nikakvo opravdanje nije ponuđeno za ta ograničenja koja uvode dodatne elemente selektivnosti. Niti je Španjolska pokazala zašto je potrebno prethodno odobrenje. Osiguranje realnosti operacije zakupa, primjerice, čini se jednako važnim za omogućavanje normalnog odbitka troškova zakupa/amortizacije imovine ili za primjenu ubrzane amortizacije kao i za ranu primjenu te amortizacije. Međutim, prve mjere ne podliježu prethodnom odobrenju i, kao što je slučaj za te mjere, čini se da je i ex post provjera jasnih i objektivnih kriterija primjenjivih na ranu amortizaciju zakupljene imovine dovoljna.

| (134) | U Odluci C(2011) 4494 završna verzija, po navodima Komisije, španjolske vlasti su na jednom sastanku potvrdile, na temelju izdanih odobrenja, da se smatralo da su uvjeti iz članka 115. stavka 11. TRLIS-a ispunjeni samo u slučaju operacija stjecanja brodova koje su prešle iz uobičajenog režima oporezivanja dohotka trgovačkih društava na sustav TP-a (79) i kasnijih prijenosa vlasništva nad brodom brodarskim poduzećima na temelju izvršenja opcije u kontekstu zakupa golog broda. Španjolska je opovrgla (80) da je izjavila tako nešto, ali priznala da su postojale poteškoće u smislu tumačenja (81). Komisija primjećuje da nisu dostavljeni dokazi iz kojih bi bilo vidljivo da su odobrenja za primjenu rane amortizacije dodjeljivana i u drugim okolnostima (82). |
| --- | --- |

(134)

U Odluci C(2011) 4494 završna verzija, po navodima Komisije, španjolske vlasti su na jednom sastanku potvrdile, na temelju izdanih odobrenja, da se smatralo da su uvjeti iz članka 115. stavka 11. TRLIS-a ispunjeni samo u slučaju operacija stjecanja brodova koje su prešle iz uobičajenog režima oporezivanja dohotka trgovačkih društava na sustav TP-a (79) i kasnijih prijenosa vlasništva nad brodom brodarskim poduzećima na temelju izvršenja opcije u kontekstu zakupa golog broda. Španjolska je opovrgla (80) da je izjavila tako nešto, ali priznala da su postojale poteškoće u smislu tumačenja (81). Komisija primjećuje da nisu dostavljeni dokazi iz kojih bi bilo vidljivo da su odobrenja za primjenu rane amortizacije dodjeljivana i u drugim okolnostima (82).

| (135) | Na temelju primjera koje su dostavile španjolske vlasti, čini se da je u zahtjevima za ranu amortizaciju koje su GIU-i predali poreznoj upravi, detaljno opisana cijela struktura STL-a te da navode sve relevantne ugovore (posebno, ugovor o izgradnji broda, ugovor o zakupu, ugovor o zakupu golog broda, opcijske ugovore, projekciju duga i sporazum o oslobađanju od obveze). Po mišljenju Španjolske, ti su elementi potrebni kako bi se provjerila sukladnost s uvjetima iz članka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a te članka 49. RIS-a. |
| --- | --- |

(135)

Na temelju primjera koje su dostavile španjolske vlasti, čini se da je u zahtjevima za ranu amortizaciju koje su GIU-i predali poreznoj upravi, detaljno opisana cijela struktura STL-a te da navode sve relevantne ugovore (posebno, ugovor o izgradnji broda, ugovor o zakupu, ugovor o zakupu golog broda, opcijske ugovore, projekciju duga i sporazum o oslobađanju od obveze). Po mišljenju Španjolske, ti su elementi potrebni kako bi se provjerila sukladnost s uvjetima iz članka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a te članka 49. RIS-a.

| (136) | Komisija, međutim, primjećuje da postupak utvrđen u provedbenim propisima (83) poreznoj upravi dodjeljuje važne diskrecijske ovlasti u tumačenju pravnih zahtjeva i, moguće, nametanju dodatnih uvjeta. Ponajprije, uprava može zahtijevati bilo kakve dodatne informacije koje smatra relevantnim za ocjenu (84). U tom smislu, Komisija također primjećuje da su, u nekim dostavljenim primjerima, zahtjevi koji su podneseni također sadržavali i dodatne priloge koji nisu nužni za dokazivanje sukladnosti s uvjetima iz članka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a te članka 49. RIS-a: 1. detaljan izračun ukupne porezne olakšice i kako će se dijeliti između brodarskog poduzeća, s jedne strane, i GIU-a ili njegovih investitora, s druge strane; i 2. izjavu brodogradilišta, u kojoj se opširno navode gospodarske i društvene koristi koje se očekuju od ugovora o brodogradnji. Prema nekim pritužbama te dokumente zahtijeva porezna uprava u postupku izdavanja odobrenja. Po navodima Španjolske te su elemente dostavili podnositelji zahtjeva (GIU-i) na vlastitu inicijativu. Ti dokumenti pokazuju, osobito, da se uzima u obzir važnost ugovora o izgradnji broda za španjolsko gospodarstvo, kao i ukupna porezna olakšica koja nastaje zbog operacije STL-a. |
| --- | --- |

(136)

Komisija, međutim, primjećuje da postupak utvrđen u provedbenim propisima (83) poreznoj upravi dodjeljuje važne diskrecijske ovlasti u tumačenju pravnih zahtjeva i, moguće, nametanju dodatnih uvjeta. Ponajprije, uprava može zahtijevati bilo kakve dodatne informacije koje smatra relevantnim za ocjenu (84). U tom smislu, Komisija također primjećuje da su, u nekim dostavljenim primjerima, zahtjevi koji su podneseni također sadržavali i dodatne priloge koji nisu nužni za dokazivanje sukladnosti s uvjetima iz članka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a te članka 49. RIS-a: 1. detaljan izračun ukupne porezne olakšice i kako će se dijeliti između brodarskog poduzeća, s jedne strane, i GIU-a ili njegovih investitora, s druge strane; i 2. izjavu brodogradilišta, u kojoj se opširno navode gospodarske i društvene koristi koje se očekuju od ugovora o brodogradnji. Prema nekim pritužbama te dokumente zahtijeva porezna uprava u postupku izdavanja odobrenja. Po navodima Španjolske te su elemente dostavili podnositelji zahtjeva (GIU-i) na vlastitu inicijativu. Ti dokumenti pokazuju, osobito, da se uzima u obzir važnost ugovora o izgradnji broda za španjolsko gospodarstvo, kao i ukupna porezna olakšica koja nastaje zbog operacije STL-a.

| (137) | Komisija zaključuje da su obvezni postupak davanja prethodnog odobrenja, potrebno tumačenje nejasnih uvjeta iz članaka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a i članka 49. RIS-a, te mogućnost da porezna uprava zatraži bilo kakve dodatne dokumente ili informacije jasan dokaz da porezna uprava ima široke diskrecijske ovlasti u ostvarivanju svoje zadaće odobravanja operacija STL-a. |
| --- | --- |

(137)

Komisija zaključuje da su obvezni postupak davanja prethodnog odobrenja, potrebno tumačenje nejasnih uvjeta iz članaka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a i članka 49. RIS-a, te mogućnost da porezna uprava zatraži bilo kakve dodatne dokumente ili informacije jasan dokaz da porezna uprava ima široke diskrecijske ovlasti u ostvarivanju svoje zadaće odobravanja operacija STL-a.

| (138) | Kao što je navedeno u Obavijesti Komisije o primjeni propisa o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poslovanja (dalje u tekstu „Obavijest o fiskalnim potporama”) (85), Sud priznaje da tretiranje gospodarskih subjekata na diskrecijskoj osnovi može značiti da pojedinačna primjena opće mjere poprima obilježja selektivne mjere, osobito to gdje uporaba diskrecijske ovlasti nadilazi jednostavno upravljanje poreznim prihodima pozivanjem na objektivne kriterije (86)
   (87). |
| --- | --- |

(138)

Kao što je navedeno u Obavijesti Komisije o primjeni propisa o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poslovanja (dalje u tekstu „Obavijest o fiskalnim potporama”) (85), Sud priznaje da tretiranje gospodarskih subjekata na diskrecijskoj osnovi može značiti da pojedinačna primjena opće mjere poprima obilježja selektivne mjere, osobito to gdje uporaba diskrecijske ovlasti nadilazi jednostavno upravljanje poreznim prihodima pozivanjem na objektivne kriterije (86)
   (87).

| (139) | Komisija stoga smatra da diskrecijska primjena rane amortizacije zakupljene imovine primjenom članka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a i članka 49. RIS-a daje selektivnu prednost GIU-ima uključenim u operacije STL-a i njihovim investitorima. |
| --- | --- |

(139)

Komisija stoga smatra da diskrecijska primjena rane amortizacije zakupljene imovine primjenom članka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a i članka 49. RIS-a daje selektivnu prednost GIU-ima uključenim u operacije STL-a i njihovim investitorima.

5.3.2.3.   Porezna transparentnost gospodarskih interesnih udruženja (članak 48. TRLIS-a) – mjera 3.

| (140) | Komisija smatra da porezno transparentan status GIU-a utvrđen u člancima 48. i 49. TRLIS-a samo omogućuje različitim subjektima da se udruže i financiraju neke investicije ili obavljaju gospodarsku djelatnost. Shodno tome, ta mjera GIU-ima ili njihovim članovima ne omogućuje nikakvu selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(140)

Komisija smatra da porezno transparentan status GIU-a utvrđen u člancima 48. i 49. TRLIS-a samo omogućuje različitim subjektima da se udruže i financiraju neke investicije ili obavljaju gospodarsku djelatnost. Shodno tome, ta mjera GIU-ima ili njihovim članovima ne omogućuje nikakvu selektivnu prednost.

5.3.2.4.   Sustav tonažnog poreza (članci 124. do 128. TRLIS-a) – mjera 4.

| (141) | Kao što je objašnjeno u odjeljku 2.2.4. gore, sustav TP-a predstavlja postojeći program državne potpore, odobren Odlukom Komisije C(2002)582 završna verzija od 27. veljače 2002. On uključuje pravila iz članka 125. stavka 2. TRLIS-a o tretmanu skrivenih poreznih obveza i kapitalnih dobitaka u kontekstu prijelaza u sustav TP-a korištene ili rabljene imovine koja je prethodno podlijegala općem poreznom sustavu. |
| --- | --- |

(141)

Kao što je objašnjeno u odjeljku 2.2.4. gore, sustav TP-a predstavlja postojeći program državne potpore, odobren Odlukom Komisije C(2002)582 završna verzija od 27. veljače 2002. On uključuje pravila iz članka 125. stavka 2. TRLIS-a o tretmanu skrivenih poreznih obveza i kapitalnih dobitaka u kontekstu prijelaza u sustav TP-a korištene ili rabljene imovine koja je prethodno podlijegala općem poreznom sustavu.

| (142) | Doista, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi (17) gore, u uobičajenim okolnostima – tj. kada tvrtka ostaje u okviru općeg poreznog sustava umjesto prelaska na sustav TP-a porezne olakšice koje proizlaze iz rane ili ubrzane amortizacije imovine u prvim godinama (rastuće skrivene porezne obveze) u velikoj su mjeri poravnate u narednim godinama (manje skrivene porezne obveze) ili nakon prodaje ili rastavljanja imovine (oporezivanje kapitalne dobiti). Tijekom cijelog razdoblja taj proces rezultira odgodom plaćanja određenih iznosa poreza. S obzirom da porez plaćen u okviru sustava TP-a ne ovisi o razlici između prihoda i rashoda, prelazak na sustav TP-a u sredini razdoblja navodi na zaključak da skrivene porezne obveze nisu podmirene. |
| --- | --- |

(142)

Doista, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi (17) gore, u uobičajenim okolnostima – tj. kada tvrtka ostaje u okviru općeg poreznog sustava umjesto prelaska na sustav TP-a porezne olakšice koje proizlaze iz rane ili ubrzane amortizacije imovine u prvim godinama (rastuće skrivene porezne obveze) u velikoj su mjeri poravnate u narednim godinama (manje skrivene porezne obveze) ili nakon prodaje ili rastavljanja imovine (oporezivanje kapitalne dobiti). Tijekom cijelog razdoblja taj proces rezultira odgodom plaćanja određenih iznosa poreza. S obzirom da porez plaćen u okviru sustava TP-a ne ovisi o razlici između prihoda i rashoda, prelazak na sustav TP-a u sredini razdoblja navodi na zaključak da skrivene porezne obveze nisu podmirene.

| (143) | U usporedbi s onim što bi se dogodilo u kontekstu općeg poreznog sustava, odgoda podmirenja skrivenih poreznih obveza u okviru sustava TP-a, što je dopušteno člankom 125. stavkom 2. TRLIS-a daje dodatnu selektivnu ekonomsku prednost trgovačkim društvima koja prijeđu na sustav TP-a, u odnosu na one koji ostanu u okviru općeg poreznog sustava. |
| --- | --- |

(143)

U usporedbi s onim što bi se dogodilo u kontekstu općeg poreznog sustava, odgoda podmirenja skrivenih poreznih obveza u okviru sustava TP-a, što je dopušteno člankom 125. stavkom 2. TRLIS-a daje dodatnu selektivnu ekonomsku prednost trgovačkim društvima koja prijeđu na sustav TP-a, u odnosu na one koji ostanu u okviru općeg poreznog sustava.

| (144) | Kao što je objašnjeno u nastavku, u odjeljku 5.4., sustav TP-a koji je odobrila Komisija ne odnosi se na porezni tretman prihoda dobivenih od davanja u zakup golog broda, što stoga ne predstavlja postojeću, nego novu potporu. |
| --- | --- |

(144)

Kao što je objašnjeno u nastavku, u odjeljku 5.4., sustav TP-a koji je odobrila Komisija ne odnosi se na porezni tretman prihoda dobivenih od davanja u zakup golog broda, što stoga ne predstavlja postojeću, nego novu potporu.

5.3.2.5.   Članak 50. stavak 3. RIS-a – mjera 5.

| (145) | U usporedbi s onim što je odobreno u okviru prijavljenog programa TP-a, članak 50. stavak 3. RIS-a daje dodatnu prednost: utvrđivanjem iznimke na uobičajenu primjenu članka 125. stavka 2. TRLIS-a, određeni brodovi namijenjeni plovidbi morem koji bi se u uobičajenim okolnostima smatrali korištenim ili rabljenim po prelasku na sustav TP-a smatraju se novim. Slijedom toga, podmirenje skrivenih poreznih obveza – koje se obično odgađa do prodaje ili rastavljanja imovine sukladno članku 125. stavku 2. TRLIS-a – definitivno je otkazano. To otkazivanje predstavlja ekonomsku prednost. |
| --- | --- |

(145)

U usporedbi s onim što je odobreno u okviru prijavljenog programa TP-a, članak 50. stavak 3. RIS-a daje dodatnu prednost: utvrđivanjem iznimke na uobičajenu primjenu članka 125. stavka 2. TRLIS-a, određeni brodovi namijenjeni plovidbi morem koji bi se u uobičajenim okolnostima smatrali korištenim ili rabljenim po prelasku na sustav TP-a smatraju se novim. Slijedom toga, podmirenje skrivenih poreznih obveza – koje se obično odgađa do prodaje ili rastavljanja imovine sukladno članku 125. stavku 2. TRLIS-a – definitivno je otkazano. To otkazivanje predstavlja ekonomsku prednost.

| (146) | Ekonomska prednost koju omogućuje članak 50. stavak 3. RIS-a selektivna je jer nije dostupna za svu imovinu. Nije čak dostupna ni svim brodovima koji podliježu sustavu TP-a i članku 125. stavku 2. TRLIS-a. Zapravo, ta je prednost dostupna samo pod uvjetom da je brod stečen ugovorom o financijskom zakupu koji je prethodno odobrila porezna uprava. Kao što je već spomenuto, Španjolske vlasti potvrdile su da je porezna uprava smatrala da je taj uvjet zapravo ispunjen samo ako je ugovor o financijskom zakupu bio odobren u kontekstu zahtjeva za ranu amortizaciju sukladno članku 115. stavku 11. TRLIS-a. Ni Španjolska, ni bilo koja treća strana nisu uputile na druge okolnosti koje bi omogućile da porezna uprava da odobrenje za ugovor o zakupu. Kao što je navedeno u odjeljku 5.3.2.2. gore, ta su odobrenja izdana u kontekstu značajnih diskrecijskih ovlasti koje je koristila porezna uprava, i to samo u odnosu na novosagrađene brodove namijenjene plovidbi morem. |
| --- | --- |

(146)

Ekonomska prednost koju omogućuje članak 50. stavak 3. RIS-a selektivna je jer nije dostupna za svu imovinu. Nije čak dostupna ni svim brodovima koji podliježu sustavu TP-a i članku 125. stavku 2. TRLIS-a. Zapravo, ta je prednost dostupna samo pod uvjetom da je brod stečen ugovorom o financijskom zakupu koji je prethodno odobrila porezna uprava. Kao što je već spomenuto, Španjolske vlasti potvrdile su da je porezna uprava smatrala da je taj uvjet zapravo ispunjen samo ako je ugovor o financijskom zakupu bio odobren u kontekstu zahtjeva za ranu amortizaciju sukladno članku 115. stavku 11. TRLIS-a. Ni Španjolska, ni bilo koja treća strana nisu uputile na druge okolnosti koje bi omogućile da porezna uprava da odobrenje za ugovor o zakupu. Kao što je navedeno u odjeljku 5.3.2.2. gore, ta su odobrenja izdana u kontekstu značajnih diskrecijskih ovlasti koje je koristila porezna uprava, i to samo u odnosu na novosagrađene brodove namijenjene plovidbi morem.

| (147) | Za razliku od tvrdnji koje je iznijela Španjolsku i neke treće strane, članak 50. stavak 3. RIS-a ne daje tek objašnjenje prijavljenog posebnog postupka ili koncepta „rabljeni brod”. Uzimajući u obzir da je zakupljeni brod još uvijek nov na datum izvršenja call opcije od strane zakupoprimca, pod uvjetom da je porezna uprava prethodno odobrila ugovor o zakupu, on odstupa od posebnog postupka (88) sadržanoga u članku 125. stavku 2. TRLIS-a. To selektivno uvodi dodatnu prednost sprečavanjem oporezivanja naknadne kapitalne dobiti. |
| --- | --- |

(147)

Za razliku od tvrdnji koje je iznijela Španjolsku i neke treće strane, članak 50. stavak 3. RIS-a ne daje tek objašnjenje prijavljenog posebnog postupka ili koncepta „rabljeni brod”. Uzimajući u obzir da je zakupljeni brod još uvijek nov na datum izvršenja call opcije od strane zakupoprimca, pod uvjetom da je porezna uprava prethodno odobrila ugovor o zakupu, on odstupa od posebnog postupka (88) sadržanoga u članku 125. stavku 2. TRLIS-a. To selektivno uvodi dodatnu prednost sprečavanjem oporezivanja naknadne kapitalne dobiti.

| (148) | Komisija smatra da dodjela ove dodatne selektivne prednost – bilo pozivanjem na opći porezni režim ili čak pozivanjem na uobičajenu primjenu alternativnog sustava TP-a i članka 125. stavka 2. TRLIS-a kako je odobren od strane Komisije – ne može biti opravdana prirodom i općim režimom španjolskog poreznog sustava. |
| --- | --- |

(148)

Komisija smatra da dodjela ove dodatne selektivne prednost – bilo pozivanjem na opći porezni režim ili čak pozivanjem na uobičajenu primjenu alternativnog sustava TP-a i članka 125. stavka 2. TRLIS-a kako je odobren od strane Komisije – ne može biti opravdana prirodom i općim režimom španjolskog poreznog sustava.

| (149) | Komisija je doista odobrila članak 125. stavak 2. TRLIS-a kao poseban postupak koji je trebao spriječiti zloporabu članka 125. stavka 1., odnosno spriječiti subjekte da prenesu korištene i pretjerano amortizirane brodove u sustav TP-a samo kako bi ih prodali uz značajnu kapitalnu dobit koji bi bila oslobođena od poreza u sustavu TP-a. Komisija u tom smislu napominje da su u operacije STL-a uključeni GIU-i koji daju u zakup – a potom kratko posjeduju – jedan jedini brod kojim ne upravljaju sami, a onda prelaze na sustav TP-a tijekom vrlo kratkog vremenskog razdoblja potrebnog da bi izvršili opciju ugovora o zakupu i prenijeli vlasništvo nad njihovim jedinim brodom na brodarsko poduzeće. Čini se da takve operacije nisu u skladu s ciljevima sustava TP-a kako su predviđeni u Pomorskim smjernicama. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je doista odobrila članak 125. stavak 2. TRLIS-a kao poseban postupak koji je trebao spriječiti zloporabu članka 125. stavka 1., odnosno spriječiti subjekte da prenesu korištene i pretjerano amortizirane brodove u sustav TP-a samo kako bi ih prodali uz značajnu kapitalnu dobit koji bi bila oslobođena od poreza u sustavu TP-a. Komisija u tom smislu napominje da su u operacije STL-a uključeni GIU-i koji daju u zakup – a potom kratko posjeduju – jedan jedini brod kojim ne upravljaju sami, a onda prelaze na sustav TP-a tijekom vrlo kratkog vremenskog razdoblja potrebnog da bi izvršili opciju ugovora o zakupu i prenijeli vlasništvo nad njihovim jedinim brodom na brodarsko poduzeće. Čini se da takve operacije nisu u skladu s ciljevima sustava TP-a kako su predviđeni u Pomorskim smjernicama.

| (150) | U skladu s tim, Komisija se ne slaže da je logično smatrati brod „novim” na datum ostvarenja opcije, jer ga nitko nije koristio prije zakupoprimca, ili zato što je izvršenje opcije već dogovoreno prilikom potpisivanja ugovora o zakupu. |
| --- | --- |

(150)

U skladu s tim, Komisija se ne slaže da je logično smatrati brod „novim” na datum ostvarenja opcije, jer ga nitko nije koristio prije zakupoprimca, ili zato što je izvršenje opcije već dogovoreno prilikom potpisivanja ugovora o zakupu.

| (151) | Što se tiče prvog dijela ovog argumenta, Komisija primjećuje da se pravilo prenamjene (eng. ring-fencing rule) također odnosi i na brodove koje jedan subjekt prenosi iz normalnog poreznog sustava u sustav TP-a, tj. u okolnostima kada ne dolazi do promjene vlasništva i kada brod nije korišten od neke treće osobe. |
| --- | --- |

(151)

Što se tiče prvog dijela ovog argumenta, Komisija primjećuje da se pravilo prenamjene (eng. ring-fencing rule) također odnosi i na brodove koje jedan subjekt prenosi iz normalnog poreznog sustava u sustav TP-a, tj. u okolnostima kada ne dolazi do promjene vlasništva i kada brod nije korišten od neke treće osobe.

| (152) | Što se tiče drugog dijela, činjenica da je opcija već dogovorena nema nikakve veze s utvrđivanjem činjenice je li brod nov. Komisija nije primila nikakvo objašnjenje zašto bi takav brod trebala smatrati novim na dan izvršenja opcije – bez obzira na to tko je vlasnik. Komisija također nije primila niti uvjerljivo objašnjenje zašto bi ta hipoteza bila razumna samo ako je porezna uprava prethodno odobrila ugovor o zakupu. |
| --- | --- |

(152)

Što se tiče drugog dijela, činjenica da je opcija već dogovorena nema nikakve veze s utvrđivanjem činjenice je li brod nov. Komisija nije primila nikakvo objašnjenje zašto bi takav brod trebala smatrati novim na dan izvršenja opcije – bez obzira na to tko je vlasnik. Komisija također nije primila niti uvjerljivo objašnjenje zašto bi ta hipoteza bila razumna samo ako je porezna uprava prethodno odobrila ugovor o zakupu.

| (153) | U tom smislu, Komisija napominje da kapitalna dobit ne bi bila oslobođena od poreza ako bi članak 50. stavak 3. RIS-a samo pojašnjavao da se zakupljeni brodovi smatraju novim na dan potpisivanja ugovora o zakupu, ne uzimajući u obzir datum izvršenja opcije. U tom slučaju, GIU bi se trebao smatrati vlasnikom broda prije njegova prelaska u sustav TP-a, brod bi se po ulasku u sustav TP-a smatrao korištenim ili rabljenim te bi se primjenjivao članak 125. stavak 2. TRLIS-a, što bi dovelo do odgode podmirenja skrivenih poreznih obveza ili oporezivanja kapitalne dobiti kada brod bude prodan ili rastavljen. |
| --- | --- |

(153)

U tom smislu, Komisija napominje da kapitalna dobit ne bi bila oslobođena od poreza ako bi članak 50. stavak 3. RIS-a samo pojašnjavao da se zakupljeni brodovi smatraju novim na dan potpisivanja ugovora o zakupu, ne uzimajući u obzir datum izvršenja opcije. U tom slučaju, GIU bi se trebao smatrati vlasnikom broda prije njegova prelaska u sustav TP-a, brod bi se po ulasku u sustav TP-a smatrao korištenim ili rabljenim te bi se primjenjivao članak 125. stavak 2. TRLIS-a, što bi dovelo do odgode podmirenja skrivenih poreznih obveza ili oporezivanja kapitalne dobiti kada brod bude prodan ili rastavljen.

| (154) | Komisija stoga smatra da članak 5. stavak 3. RIS-a daje selektivnu prednost poduzećima koja stječu brodove putem ugovora o zakupu koje je prethodno odobrila porezna uprava i, posebice, na GIU-ima ili njihovim investitorima uključenim u operacije STL-a. |
| --- | --- |

(154)

Komisija stoga smatra da članak 5. stavak 3. RIS-a daje selektivnu prednost poduzećima koja stječu brodove putem ugovora o zakupu koje je prethodno odobrila porezna uprava i, posebice, na GIU-ima ili njihovim investitorima uključenim u operacije STL-a.

5.3.2.6.   Selektivna prednost nastala zbog primjene STL-a kao cjeline Primatelji prednosti

| (155) | Iznos imovinske koristi koja proizlazi iz STL kao cjeline odgovara prednosti koju GIU ne bi mogao ostvariti u istoj operaciji financiranja samo primjenom općih mjera. U praksi, ta prednost odgovara zbroju prednosti koje je ostvario GIU primjenom gore navedenih selektivnih mjera, a to su:






  — | kamate ušteđene na iznosima poreznih uplata odgođenih na temelju rane amortizacije (članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a), |
| --- | --- | --- |

(155)

Iznos imovinske koristi koja proizlazi iz STL kao cjeline odgovara prednosti koju GIU ne bi mogao ostvariti u istoj operaciji financiranja samo primjenom općih mjera. U praksi, ta prednost odgovara zbroju prednosti koje je ostvario GIU primjenom gore navedenih selektivnih mjera, a to su:

—

kamate ušteđene na iznosima poreznih uplata odgođenih na temelju rane amortizacije (članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a),

| — | iznos poreza koji je izbjegnut ili kamata ušteđena na temelju sustava TP-a (članak 128. TRLIS-a), s obzirom na to da GIU nije ispunio uvjete za pristupanje sustavu TP-a, |
| --- | --- |

—

iznos poreza koji je izbjegnut ili kamata ušteđena na temelju sustava TP-a (članak 128. TRLIS-a), s obzirom na to da GIU nije ispunio uvjete za pristupanje sustavu TP-a,

| — | iznos izbjegnutog poreza na kapitalnu dobit ostvarenu u prodaji broda na temelju članka 50. stavka 3. RIS-a. |
| --- | --- |

—

iznos izbjegnutog poreza na kapitalnu dobit ostvarenu u prodaji broda na temelju članka 50. stavka 3. RIS-a.

| (156) | Gledajući sustav STL-a u cjelini, prednost je selektivna jer je podlijegala diskrecijskim ovlastima danim poreznoj upravi u obveznom postupku davanja prethodnog odobrenja i nepreciznom formulacijom uvjeta koji se primjenjuju na ranu amortizaciju. S obzirom da su ostale mjere primjenjive samo na djelatnosti pomorskog prijevoza prihvatljive u skladu s Pomorskim smjernicama – posebno člankom 50. stavkom 3. TRLIS-a – ovisne o tom prethodnom odobrenju, čitav je sustav STL-a selektivan. Kao rezultat toga, porezna uprava je odobravala samo operacije STL-a kojima su se financirali brodovi namijenjeni plovidbi morem (sektorska selektivnost). Kao što potvrđuju i statistike koje je dostavila Španjolska, sve 273 operacije STL-a organizirane do lipnja 2010. odnosile su se na brodove namijenjene plovidbi morem. |
| --- | --- |

(156)

Gledajući sustav STL-a u cjelini, prednost je selektivna jer je podlijegala diskrecijskim ovlastima danim poreznoj upravi u obveznom postupku davanja prethodnog odobrenja i nepreciznom formulacijom uvjeta koji se primjenjuju na ranu amortizaciju. S obzirom da su ostale mjere primjenjive samo na djelatnosti pomorskog prijevoza prihvatljive u skladu s Pomorskim smjernicama – posebno člankom 50. stavkom 3. TRLIS-a – ovisne o tom prethodnom odobrenju, čitav je sustav STL-a selektivan. Kao rezultat toga, porezna uprava je odobravala samo operacije STL-a kojima su se financirali brodovi namijenjeni plovidbi morem (sektorska selektivnost). Kao što potvrđuju i statistike koje je dostavila Španjolska, sve 273 operacije STL-a organizirane do lipnja 2010. odnosile su se na brodove namijenjene plovidbi morem.

| (157) | U tom pogledu, činjenica da sva brodarska poduzeća, uključujući trgovačka društva s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, potencijalno imati pristup izvorima financiranja operacija STL-a ne mijenja zaključak da taj sustav stavlja u povoljniji položaj određene djelatnosti, odnosno stjecanje brodova namijenjenih plovidbi morem putem ugovora o zakupu, osobito s obzirom na njihovo davanje u goli zakup i naknadnu preprodaju. |
| --- | --- |

(157)

U tom pogledu, činjenica da sva brodarska poduzeća, uključujući trgovačka društva s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, potencijalno imati pristup izvorima financiranja operacija STL-a ne mijenja zaključak da taj sustav stavlja u povoljniji položaj određene djelatnosti, odnosno stjecanje brodova namijenjenih plovidbi morem putem ugovora o zakupu, osobito s obzirom na njihovo davanje u goli zakup i naknadnu preprodaju.

| (158) | Europska su se brodogradilišta u nekoliko navrata žalila da nisu imala pristup financijskim sredstvima španjolskih banaka namijenjenih STL-u. |
| --- | --- |

(158)

Europska su se brodogradilišta u nekoliko navrata žalila da nisu imala pristup financijskim sredstvima španjolskih banaka namijenjenih STL-u.

| (159) | U svojoj Odluci o pokretanju postupka službene istrage Komisija je iznijela opažanje da su svi osim jednog broda primljenog u sustav STL-a bili izgrađeni u španjolskim brodogradilištima. Komisija je izrazila sumnje (89) da bi se takav ishod mogao razumno objasniti u kontekstu operacija nastalih samo zbog slobodnog odabira gospodarskih subjekata na slobodnom i konkurentnom tržištu. |
| --- | --- |

(159)

U svojoj Odluci o pokretanju postupka službene istrage Komisija je iznijela opažanje da su svi osim jednog broda primljenog u sustav STL-a bili izgrađeni u španjolskim brodogradilištima. Komisija je izrazila sumnje (89) da bi se takav ishod mogao razumno objasniti u kontekstu operacija nastalih samo zbog slobodnog odabira gospodarskih subjekata na slobodnom i konkurentnom tržištu.

| (160) | Međutim, s obzirom na nedostatak dokaza da su zahtjevi vezani uz stjecanje brodova koji nisu izgrađeni u španjolskim brodogradilištima odbijani, Komisija ne može ustvrditi da je STL bio de facto ograničen na stjecanje španjolskih brodova. Osim toga, Komisija primjećuje da je u obvezujućoj obavijesti poslanoj kao odgovor na upit potencijalnog investitora, datiranoj 1. prosinca 2008., španjolska porezna uprava izričito potvrdila da se STL primjenjuje na brodove izgrađene u drugim državama članicama EU-a (90). U tim okolnostima, Komisija zaključuje da iz primjene STL-a ne proizlaze daljnji elementi selektivnosti na korist španjolskih brodogradilišta niti diskriminacija na temelju mjesta poslovnog nastana brodogradilišta. |
| --- | --- |

(160)

Međutim, s obzirom na nedostatak dokaza da su zahtjevi vezani uz stjecanje brodova koji nisu izgrađeni u španjolskim brodogradilištima odbijani, Komisija ne može ustvrditi da je STL bio de facto ograničen na stjecanje španjolskih brodova. Osim toga, Komisija primjećuje da je u obvezujućoj obavijesti poslanoj kao odgovor na upit potencijalnog investitora, datiranoj 1. prosinca 2008., španjolska porezna uprava izričito potvrdila da se STL primjenjuje na brodove izgrađene u drugim državama članicama EU-a (90). U tim okolnostima, Komisija zaključuje da iz primjene STL-a ne proizlaze daljnji elementi selektivnosti na korist španjolskih brodogradilišta niti diskriminacija na temelju mjesta poslovnog nastana brodogradilišta.

| (161) | Komisija smatra da prednost pripada GIU-ima i, na temelju transparentnosti, njihovim investitorima. GIU je pravni subjekt koji primjenjuje sve porezne mjere i, prema potrebi, poreznoj upravi podnosi zahtjeve za odobrenjem. Primjerice, nije sporno da su zahtjevi za primjenom rane amortizacije ili TP-a podneseni u ime GIU-a. Iz porezne perspektive, GIU je transparentni subjekt i njegovi oporezivi prihodi ili troškovi koji se mogu koristiti za umanjenje porezne osnovice automatski se prenose na investitore. |
| --- | --- |

(161)

Komisija smatra da prednost pripada GIU-ima i, na temelju transparentnosti, njihovim investitorima. GIU je pravni subjekt koji primjenjuje sve porezne mjere i, prema potrebi, poreznoj upravi podnosi zahtjeve za odobrenjem. Primjerice, nije sporno da su zahtjevi za primjenom rane amortizacije ili TP-a podneseni u ime GIU-a. Iz porezne perspektive, GIU je transparentni subjekt i njegovi oporezivi prihodi ili troškovi koji se mogu koristiti za umanjenje porezne osnovice automatski se prenose na investitore.

| (162) | U operaciji STL-a, u ekonomskom smislu, značajan dio poreznih olakšica koje ostvari GIU prenosi se na brodarsko poduzeće preko popusta na cijenu. Prilozi predani uz određene predmete prilikom predaje zahtjeva za odobrenjem rane amortizacije od strane GIU-a (vidjeti uvodnu izjavu (168) dolje) potvrđuju da subjekti uključeni u operacije STL-a smatraju da se porezne olakšice nastale zbog operacije dijele između GIU-a ili njegovih investitora i brodarskih poduzeća. Međutim, pitanje o tome može li se ta prednost pripisati državi bit će razmatrano u sljedećem odjeljku. |
| --- | --- |

(162)

U operaciji STL-a, u ekonomskom smislu, značajan dio poreznih olakšica koje ostvari GIU prenosi se na brodarsko poduzeće preko popusta na cijenu. Prilozi predani uz određene predmete prilikom predaje zahtjeva za odobrenjem rane amortizacije od strane GIU-a (vidjeti uvodnu izjavu (168) dolje) potvrđuju da subjekti uključeni u operacije STL-a smatraju da se porezne olakšice nastale zbog operacije dijele između GIU-a ili njegovih investitora i brodarskih poduzeća. Međutim, pitanje o tome može li se ta prednost pripisati državi bit će razmatrano u sljedećem odjeljku.

| (163) | Budući da ostali sudionici u transakcijama STL-a kao što su brodogradilišta, leasing-društva i ostali posrednici imaju koristi od neizravnog utjecaja te prednosti, Komisija smatra da se prednost koju su početno ostvarili GIU i njegovi investitori ne prenosi na njih. |
| --- | --- |

(163)

Budući da ostali sudionici u transakcijama STL-a kao što su brodogradilišta, leasing-društva i ostali posrednici imaju koristi od neizravnog utjecaja te prednosti, Komisija smatra da se prednost koju su početno ostvarili GIU i njegovi investitori ne prenosi na njih.

5.3.3.   Prijenos državnih sredstava i mogućnost pripisivanja odgovornosti za dodjelu prednosti državi

Državna sredstva

| (164) | Selektivna prednost za GIU-e i njihove članove prepoznana u mjerama 2., 4. i 5. gore (vidjeti odjeljke 5.3.2.2., 5.3.2.4. i 5.3.2.5.) nastala je zbog primjene odredaba poreznog zakona. |
| --- | --- |

(164)

Selektivna prednost za GIU-e i njihove članove prepoznana u mjerama 2., 4. i 5. gore (vidjeti odjeljke 5.3.2.2., 5.3.2.4. i 5.3.2.5.) nastala je zbog primjene odredaba poreznog zakona.

| (165) | Za svaku od transakcija STL-a, uporaba državnih sredstava sastoji se u odricanju od kamate zbog odgode poreza nastale zbog rane amortizacije zakupljene imovine, odricanju od poreza zbog nepodmirenja skrivenih poreznih obveza kada GIU prijeđe iz uobičajenog sustava poreza na dohodak trgovačkih društava na sustav TP-a, i odricanju od poreza zbog neoporezivanja kapitalnog dobitka ostvarenog zbog prenošenja vlasništva nad brodom na brodarsko poduzeće. Sustav STL kao cjelina proizvodi konačan gubitak poreznog prihoda koji je jednak potrošnji državnih sredstava u obliku fiskalnih rashoda i odrečene kamate. |
| --- | --- |

(165)

Za svaku od transakcija STL-a, uporaba državnih sredstava sastoji se u odricanju od kamate zbog odgode poreza nastale zbog rane amortizacije zakupljene imovine, odricanju od poreza zbog nepodmirenja skrivenih poreznih obveza kada GIU prijeđe iz uobičajenog sustava poreza na dohodak trgovačkih društava na sustav TP-a, i odricanju od poreza zbog neoporezivanja kapitalnog dobitka ostvarenog zbog prenošenja vlasništva nad brodom na brodarsko poduzeće. Sustav STL kao cjelina proizvodi konačan gubitak poreznog prihoda koji je jednak potrošnji državnih sredstava u obliku fiskalnih rashoda i odrečene kamate.

| (166) | U kontekstu operacija STL-a, država na početku prenosi svoja sredstva na GIU financirajući selektivne prednosti. Na temelju porezne transparentnosti, GIU potom prenosi državna sredstva na svoje investitore. |
| --- | --- |

(166)

U kontekstu operacija STL-a, država na početku prenosi svoja sredstva na GIU financirajući selektivne prednosti. Na temelju porezne transparentnosti, GIU potom prenosi državna sredstva na svoje investitore.

Mogućnost pripisivanja odgovornosti

| (167) | Predmetne mjere proizlaze iz primjene španjolskih poreznih zakona i iz poreznih odobrenja koja dodjeljuje španjolska porezna uprava za primjenu rane amortizacije i sustava TP-a. Ta su odobrenja dodijeljena za primjenu individualnih mjera kao što je rana (ubrzana) amortizacija broda koji svaki GIU daje u zakup ili prijelaz GIU-a na TP. Štoviše, na temelju primjera koje su dostavile španjolske vlasti, postupak izdavanja odobrenja bio je apsolutno nužan za provođenje financijskih operacija. |
| --- | --- |

(167)

Predmetne mjere proizlaze iz primjene španjolskih poreznih zakona i iz poreznih odobrenja koja dodjeljuje španjolska porezna uprava za primjenu rane amortizacije i sustava TP-a. Ta su odobrenja dodijeljena za primjenu individualnih mjera kao što je rana (ubrzana) amortizacija broda koji svaki GIU daje u zakup ili prijelaz GIU-a na TP. Štoviše, na temelju primjera koje su dostavile španjolske vlasti, postupak izdavanja odobrenja bio je apsolutno nužan za provođenje financijskih operacija.

| (168) | Prema tvrdnjama podnositelja pritužbi, porezna je uprava nadzirala i intervenirala u podjeli poreznog dobitka između brodarskog poduzeća s jedne strane i GIU-a i njegovih investitora s druge strane. Na temelju primjera koje su dostavile španjolske vlasti, čini se da zahtjevi koji su predani poreznoj upravi s ciljem ishođenja odobrenja za ranu amortizaciju obično sadržavaju izračun ukupne porezne olakšice koja će se ostvariti u okviru strukture STL-a kao i način na koji će se ta porezna olakšica podijeliti između brodarskog poduzeća i investitora u GIU, ili, u svakom slučaju, sadržava nužne elemente za takav izračun. |
| --- | --- |

(168)

Prema tvrdnjama podnositelja pritužbi, porezna je uprava nadzirala i intervenirala u podjeli poreznog dobitka između brodarskog poduzeća s jedne strane i GIU-a i njegovih investitora s druge strane. Na temelju primjera koje su dostavile španjolske vlasti, čini se da zahtjevi koji su predani poreznoj upravi s ciljem ishođenja odobrenja za ranu amortizaciju obično sadržavaju izračun ukupne porezne olakšice koja će se ostvariti u okviru strukture STL-a kao i način na koji će se ta porezna olakšica podijeliti između brodarskog poduzeća i investitora u GIU, ili, u svakom slučaju, sadržava nužne elemente za takav izračun.

| (169) | Međutim, sve ekonomske posljedice dodjele porezne olakšice GIU-u nastaju zbog kombinacije pravnih transakcija između privatnih subjekata. Primjenjivi propisi ne obvezuju GIU-e da prenesu dio porezne olakšice na brodarska poduzeća i, još manje, na brodogradilišta ili na posrednike. Točno je da porezna uprava uživa pravo značajne diskrecije i, u tom smislu, ona ocjenjuje gospodarski učinak čitave transakcije, no to nije dovoljno da bi se ustvrdilo da su španjolske vlasti te koje odlučuju o prijenosu dijela olakšice na brodarska poduzeća ili o iznosu tog prijenosa. Ta se situacija razlikuje od one razmatrane u odlukama vezanim uz Air Caraïbes ili francuski GIE Fiscaux gdje je postojala zakonska obveza da investitor prenese najmanje 60 % ili dvije trećine olakšice korisnicima, a francuske su vlasti provjeravale ispunjava li svaka pojedina transakcija taj uvjet. |
| --- | --- |

(169)

Međutim, sve ekonomske posljedice dodjele porezne olakšice GIU-u nastaju zbog kombinacije pravnih transakcija između privatnih subjekata. Primjenjivi propisi ne obvezuju GIU-e da prenesu dio porezne olakšice na brodarska poduzeća i, još manje, na brodogradilišta ili na posrednike. Točno je da porezna uprava uživa pravo značajne diskrecije i, u tom smislu, ona ocjenjuje gospodarski učinak čitave transakcije, no to nije dovoljno da bi se ustvrdilo da su španjolske vlasti te koje odlučuju o prijenosu dijela olakšice na brodarska poduzeća ili o iznosu tog prijenosa. Ta se situacija razlikuje od one razmatrane u odlukama vezanim uz Air Caraïbes ili francuski GIE Fiscaux gdje je postojala zakonska obveza da investitor prenese najmanje 60 % ili dvije trećine olakšice korisnicima, a francuske su vlasti provjeravale ispunjava li svaka pojedina transakcija taj uvjet.

| (170) | Selektivne prednosti su stoga dodjeljivane uporabom državnih sredstava. Može ih se jasno pripisati španjolskoj državi jer koriste GIU-ima i njihovim investitorima. To, međutim, nije slučaj s prednostima koje uživaju brodarska poduzeća i a fortiori neizravnim prednostima koje ostvaruju brodogradilišta i posrednici. |
| --- | --- |

(170)

Selektivne prednosti su stoga dodjeljivane uporabom državnih sredstava. Može ih se jasno pripisati španjolskoj državi jer koriste GIU-ima i njihovim investitorima. To, međutim, nije slučaj s prednostima koje uživaju brodarska poduzeća i a fortiori neizravnim prednostima koje ostvaruju brodogradilišta i posrednici.

5.3.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

| (171) | Naposljetku, ta prednost prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja i utjecajem na trgovinu među državama članicama. Kada potpora koju dodjeljuje država članica jača poziciju poduzeća u usporedbi s ostalim poduzećima koja se natječu u trgovini unutar EU-a, mora se smatrati da je tom potporom na potonje izvršen utjecaj (91). Dovoljno je da se primatelj potpore natječe s ostalim poduzećima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje (92) i trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(171)

Naposljetku, ta prednost prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja i utjecajem na trgovinu među državama članicama. Kada potpora koju dodjeljuje država članica jača poziciju poduzeća u usporedbi s ostalim poduzećima koja se natječu u trgovini unutar EU-a, mora se smatrati da je tom potporom na potonje izvršen utjecaj (91). Dovoljno je da se primatelj potpore natječe s ostalim poduzećima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje (92) i trgovinu među državama članicama.

| (172) | U predmetnom slučaju, investitori, odnosno članovi GIU-a, aktivni su u različitim sektorima gospodarstva, poglavito u sektorima koji su otvoreni za trgovinu unutar EU-a. Uz to, putem operacija iz sustava STL-a preko GIU-a djeluju na tržištima za zakup golih brodova te kupnju i prodaju brodova namijenjenih plovidbi morem, koja su otvorena za trgovinu unutar EU-a. Prednosti koje nastaju is STL-a jačaju njihovu poziciju na njihovim odnosnim tržištima, narušavajući tako ili prijeteći narušavanjem tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(172)

U predmetnom slučaju, investitori, odnosno članovi GIU-a, aktivni su u različitim sektorima gospodarstva, poglavito u sektorima koji su otvoreni za trgovinu unutar EU-a. Uz to, putem operacija iz sustava STL-a preko GIU-a djeluju na tržištima za zakup golih brodova te kupnju i prodaju brodova namijenjenih plovidbi morem, koja su otvorena za trgovinu unutar EU-a. Prednosti koje nastaju is STL-a jačaju njihovu poziciju na njihovim odnosnim tržištima, narušavajući tako ili prijeteći narušavanjem tržišnog natjecanja.

| (173) | Ekonomska prednost koju primaju GIU-i i njihovi investitori koji ostvaruju koristi primjenom mjera koje su predmetom ove istrage bi stoga mogla utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(173)

Ekonomska prednost koju primaju GIU-i i njihovi investitori koji ostvaruju koristi primjenom mjera koje su predmetom ove istrage bi stoga mogla utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

5.4.   POSTOJEĆA ILI NEZAKONITA POTPORA

| (174) | Članak 1. točka (b) Uredbe (EZ) br. 659/1999 (93) utvrđuje različite situacija u kojima se potpora smatra postojećom potporom. Prema prijavama koje su primljene u predmetnom slučaju, postojeća potpora bila bi i. potpora koja je postojala prije stupanja na snagu Ugovora u Španjolskoj ili ii. potpora koju je Komisija prethodno odobrila. |
| --- | --- |

(174)

Članak 1. točka (b) Uredbe (EZ) br. 659/1999 (93) utvrđuje različite situacija u kojima se potpora smatra postojećom potporom. Prema prijavama koje su primljene u predmetnom slučaju, postojeća potpora bila bi i. potpora koja je postojala prije stupanja na snagu Ugovora u Španjolskoj ili ii. potpora koju je Komisija prethodno odobrila.

Tonažni porez predstavlja postojeću potporu, ali njegova primjena na prihode ostvarene davanjem u zakup golog broda predstavlja novu potporu

| (175) | Među mjerama koje se mogu smatrati državnom potporom (94), Komisija smatra da samo zakonske odredbe sustava TP-a (članci od 124. do 128. TRLIS-a, mjera 4.) predstavljaju program postojeće državne potpore s obzirom da ih je Komisija odobrila 2002. |
| --- | --- |

(175)

Među mjerama koje se mogu smatrati državnom potporom (94), Komisija smatra da samo zakonske odredbe sustava TP-a (članci od 124. do 128. TRLIS-a, mjera 4.) predstavljaju program postojeće državne potpore s obzirom da ih je Komisija odobrila 2002.

| (176) | Komisija, međutim, smatra da GIU-i uključeni u operacije STL-a ne ispunjavaju sve uvjete za pristupanje španjolskom sustavu TP-a. |
| --- | --- |

(176)

Komisija, međutim, smatra da GIU-i uključeni u operacije STL-a ne ispunjavaju sve uvjete za pristupanje španjolskom sustavu TP-a.

| (177) | Komisija je odobrila španjolski TP kao sukladnu potporu na temelju Pomorskih smjernica koje se primjenjuju samo na poduzeća koja obavljaju autentične djelatnosti pomorskog prijevoza (95), bilo na njihovim vlastitim brodovima ili na brodovima uzetim u zakup. Iznimno, TP se može primjenjivati na djelatnosti koje Smjernice smatraju pomoćnim djelatnostima pomorskog prometa ili asimiliranima u djelatnosti pomorskog prometa. Primjerice u određenim okolnostima, upravljanje brodom, te aktivnosti tegljenja i jaružanja mogu se smatrati prihvatljivim za dodjelu potpore (96). Nasuprot tome, samo vlasništvo nad brodom, njegovo stjecanje putem financijskog zakupa ili iznajmljivanje ili davanje u zakup trećim stranama, bez preuzimanja pune odgovornosti za njegov rad, ne može se smatrati kao djelatnost prihvatljiva za pristup TP-u. Očito je da bi korisnici sustava TP-a trebali biti oni koji obavljaju prihvatljivu djelatnost prijevoza na prihvatljivom plovilu. |
| --- | --- |

(177)

Komisija je odobrila španjolski TP kao sukladnu potporu na temelju Pomorskih smjernica koje se primjenjuju samo na poduzeća koja obavljaju autentične djelatnosti pomorskog prijevoza (95), bilo na njihovim vlastitim brodovima ili na brodovima uzetim u zakup. Iznimno, TP se može primjenjivati na djelatnosti koje Smjernice smatraju pomoćnim djelatnostima pomorskog prometa ili asimiliranima u djelatnosti pomorskog prometa. Primjerice u određenim okolnostima, upravljanje brodom, te aktivnosti tegljenja i jaružanja mogu se smatrati prihvatljivim za dodjelu potpore (96). Nasuprot tome, samo vlasništvo nad brodom, njegovo stjecanje putem financijskog zakupa ili iznajmljivanje ili davanje u zakup trećim stranama, bez preuzimanja pune odgovornosti za njegov rad, ne može se smatrati kao djelatnost prihvatljiva za pristup TP-u. Očito je da bi korisnici sustava TP-a trebali biti oni koji obavljaju prihvatljivu djelatnost prijevoza na prihvatljivom plovilu.

| (178) | Točno je da ja Komisija prije iznimno dopuštala da djelatnosti davanja u zakup golog broda budu dijelom nekih prijavljenih programa TP-a, ali samo privremeno i pod određenim uvjetima vezanim uz zasićenje na tržištu (97). U skladu s tim uvjetima, temeljna djelatnost predmetnog poduzeća ostaje pomorski promet, a prihodi od djelatnosti davanja u zakup golog broda mogu se smatrati pomoćnim djelatnostima te temeljne djelatnosti. To je odstupanje u potpunosti u skladu s ciljevima Pomorskih smjernica: „očuvanje i unapređenje pomorskog znanja i iskustva te zaštita i promicanje zapošljavanja za europske pomorce” i „doprinos konsolidiranju pomorskog clustera s poslovnim nastanom u državama članicama istodobno održavajući ukupnu konkurentsku flotu na svjetskim tržištima” (98). |
| --- | --- |

(178)

Točno je da ja Komisija prije iznimno dopuštala da djelatnosti davanja u zakup golog broda budu dijelom nekih prijavljenih programa TP-a, ali samo privremeno i pod određenim uvjetima vezanim uz zasićenje na tržištu (97). U skladu s tim uvjetima, temeljna djelatnost predmetnog poduzeća ostaje pomorski promet, a prihodi od djelatnosti davanja u zakup golog broda mogu se smatrati pomoćnim djelatnostima te temeljne djelatnosti. To je odstupanje u potpunosti u skladu s ciljevima Pomorskih smjernica: „očuvanje i unapređenje pomorskog znanja i iskustva te zaštita i promicanje zapošljavanja za europske pomorce” i „doprinos konsolidiranju pomorskog clustera s poslovnim nastanom u državama članicama istodobno održavajući ukupnu konkurentsku flotu na svjetskim tržištima” (98).

| (179) | U skladu s Pomorskim smjernicama, Odluka Komisije C(2002) 582 završna verzija od 27. veljače 2002. o odobravanju španjolskog sustava TP-a izričito spominje da se za TP mogu kvalificirati samo djelatnosti pomorskog prijevoza (99). I doista, odjeljak 2.4. „Primatelji” predviđa da: „Primatelji programa tonažnog poreza mogu biti pomorska trgovačka društva registrirana u skladu sa španjolskim zakonom, čija djelatnost obuhvaća upravljanje brodom u vlasništvu ili u zakupu.” (podcrtala Komisija), a odjeljak 2.5. „Prihvatljive djelatnosti/brodovi” predviđa da: „Program tonažnog poreza odnosi se samo na prihod brodova namijenjenih plovidbi morem koji su aktivni u djelatnostima pomorskog prijevoza Prihvatljive djelatnosti odnose se samo na pomorski prijevoz” (podcrtala Komisija). |
| --- | --- |

(179)

U skladu s Pomorskim smjernicama, Odluka Komisije C(2002) 582 završna verzija od 27. veljače 2002. o odobravanju španjolskog sustava TP-a izričito spominje da se za TP mogu kvalificirati samo djelatnosti pomorskog prijevoza (99). I doista, odjeljak 2.4. „Primatelji” predviđa da: „Primatelji programa tonažnog poreza mogu biti pomorska trgovačka društva registrirana u skladu sa španjolskim zakonom, čija djelatnost obuhvaća upravljanje brodom u vlasništvu ili u zakupu.” (podcrtala Komisija), a odjeljak 2.5. „Prihvatljive djelatnosti/brodovi” predviđa da: „Program tonažnog poreza odnosi se samo na prihod brodova namijenjenih plovidbi morem koji su aktivni u djelatnostima pomorskog prijevoza Prihvatljive djelatnosti odnose se samo na pomorski prijevoz” (podcrtala Komisija).

| (180) | Iz formulacije Odluke Komisije iz 2002., donesene na temelju Pomorskih smjernica, proizlazi da poduzeća identificirana kao vlasnici brodova po španjolskom zakonu mogu biti u sustavu TP-a pod uvjetom da obavljaju prihvatljive djelatnosti pomorskog prijevoza – i u okviru granica istih. |
| --- | --- |

(180)

Iz formulacije Odluke Komisije iz 2002., donesene na temelju Pomorskih smjernica, proizlazi da poduzeća identificirana kao vlasnici brodova po španjolskom zakonu mogu biti u sustavu TP-a pod uvjetom da obavljaju prihvatljive djelatnosti pomorskog prijevoza – i u okviru granica istih.

| (181) | Komisija smatra da se djelatnost koju obavljaju GIU-i uključeni u operacije STL-a ne mogu smatrati prijevoznim djelatnostima. Kada prijeđe u sustav TP-a, GIU uzima u zakup brod od leasing-društva i daje ga u goli zakup trećoj strani. Ako treća strana upravlja brodom kako bi pružila uslugu pomorskog prijevoza, može biti prihvatljiva za TP. GIU, međutim samo stavlja brod na raspolaganje trećoj strani – brodarskom poduzeću koje njime upravlja. GIU je stoga posrednik koji pruža usluge iznajmljivanja ili davanja u zakup, a ne uslugu prijevoza. |
| --- | --- |

(181)

Komisija smatra da se djelatnost koju obavljaju GIU-i uključeni u operacije STL-a ne mogu smatrati prijevoznim djelatnostima. Kada prijeđe u sustav TP-a, GIU uzima u zakup brod od leasing-društva i daje ga u goli zakup trećoj strani. Ako treća strana upravlja brodom kako bi pružila uslugu pomorskog prijevoza, može biti prihvatljiva za TP. GIU, međutim samo stavlja brod na raspolaganje trećoj strani – brodarskom poduzeću koje njime upravlja. GIU je stoga posrednik koji pruža usluge iznajmljivanja ili davanja u zakup, a ne uslugu prijevoza.

| (182) | GIU-i uključeni u operacije STL-a obično daju u zakup jedini brod koje posjeduju ili imaju u zakupu i koji stoga predstavlja čitavu njihovu flotu. U takvim okolnostima, GIU ne snosi nikakav rizik ili odgovornost u smislu tehničkog upravljanja brodom, upravljanja posadom niti komercijalnog upravljanja brodom. On je čisti posrednik i prihodi od davanja u zakup golog broda ne mogu se smatrati pomoćnom djelatnosti pomorskog prijevoza. |
| --- | --- |

(182)

GIU-i uključeni u operacije STL-a obično daju u zakup jedini brod koje posjeduju ili imaju u zakupu i koji stoga predstavlja čitavu njihovu flotu. U takvim okolnostima, GIU ne snosi nikakav rizik ili odgovornost u smislu tehničkog upravljanja brodom, upravljanja posadom niti komercijalnog upravljanja brodom. On je čisti posrednik i prihodi od davanja u zakup golog broda ne mogu se smatrati pomoćnom djelatnosti pomorskog prijevoza.

| (183) | Osim toga, GIU-i ostaju u sustavu TP-a samo kratko vremensko razdoblje, odnosno dva tjedna koja su potrebna da se izvrši opcija iz ugovora o zakupu i da vlasnik broda iskoristi opciju vezanu uz zakup golog broda. Čini se da dopuštanje ovakve vrste djelatnosti u okviru sustava TP-a ne pridonosi na trajniji način povećanju tonaže pod zastavom – ili nadzorom – država EGP-a. Zbog tih razloga, čini se da GIU-i uključeni u operacije STL-a ne pridonose cilju „očuvanja ... pomorskog znanja i iskustva te zaštiti ... zapošljavanja za europske pomorce” ili „konsolidiranja pomorskog clustera”. |
| --- | --- |

(183)

Osim toga, GIU-i ostaju u sustavu TP-a samo kratko vremensko razdoblje, odnosno dva tjedna koja su potrebna da se izvrši opcija iz ugovora o zakupu i da vlasnik broda iskoristi opciju vezanu uz zakup golog broda. Čini se da dopuštanje ovakve vrste djelatnosti u okviru sustava TP-a ne pridonosi na trajniji način povećanju tonaže pod zastavom – ili nadzorom – država EGP-a. Zbog tih razloga, čini se da GIU-i uključeni u operacije STL-a ne pridonose cilju „očuvanja ... pomorskog znanja i iskustva te zaštiti ... zapošljavanja za europske pomorce” ili „konsolidiranja pomorskog clustera”.

| (184) | Zaključno, odobrenje koje proizlazi iz Odluke iz 2002. ne znači da se djelatnosti poduzeća kao što su GIU-i uključeni u STL mogu smatrati djelatnostima pomorskog prijevoza. |
| --- | --- |

(184)

Zaključno, odobrenje koje proizlazi iz Odluke iz 2002. ne znači da se djelatnosti poduzeća kao što su GIU-i uključeni u STL mogu smatrati djelatnostima pomorskog prijevoza.

| (185) | Komisija stoga smatra da uključivanje poduzeća kao što su GIU-i uključeni u operacije STL-a (100) u program TP-a dovodi do dodjele nove potpore, bilo kroz izračun oporezivog prihoda koji je funkcija tonaže kojom se upravlja ili kroz mogućnost odgode namirenja skrivenih poreznih obveza dok se brod ne proda ili rastavi u skladu s člankom 125. stavkom 2. TRLIS-a. |
| --- | --- |

(185)

Komisija stoga smatra da uključivanje poduzeća kao što su GIU-i uključeni u operacije STL-a (100) u program TP-a dovodi do dodjele nove potpore, bilo kroz izračun oporezivog prihoda koji je funkcija tonaže kojom se upravlja ili kroz mogućnost odgode namirenja skrivenih poreznih obveza dok se brod ne proda ili rastavi u skladu s člankom 125. stavkom 2. TRLIS-a.

Druge mjere predstavljaju novu potporu

| (186) | Rana amortizacija zakupljene imovine (članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a te članak 49. RIS-a, mjera 2.) nije postojeća potpora jer je uvedena 2002., odnosno nakon pristupanja Španjolske EU-u 1986. godine te nikad nije bila prijavljena Komisiji niti ju je ona odobrila. Nadalje, utjecaj te mjere jasno se može odvojiti od utjecaja ubrzane amortizacije. Ta mjera predstavlja nezakonitu potporu. |
| --- | --- |

(186)

Rana amortizacija zakupljene imovine (članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a te članak 49. RIS-a, mjera 2.) nije postojeća potpora jer je uvedena 2002., odnosno nakon pristupanja Španjolske EU-u 1986. godine te nikad nije bila prijavljena Komisiji niti ju je ona odobrila. Nadalje, utjecaj te mjere jasno se može odvojiti od utjecaja ubrzane amortizacije. Ta mjera predstavlja nezakonitu potporu.

| (187) | Slično tome, članak 50. stavak 3. RIS-a kojim je omogućeno oslobađanje od poreza kapitalnih dobitaka ostvarenih od brodova stečenih u kontekstu prethodno odobrenih ugovora o zakupu (mjera 5.) stupio je na snagu 2002. bez prethodne prijave Komisiji ili njenog odobrenja. |
| --- | --- |

(187)

Slično tome, članak 50. stavak 3. RIS-a kojim je omogućeno oslobađanje od poreza kapitalnih dobitaka ostvarenih od brodova stečenih u kontekstu prethodno odobrenih ugovora o zakupu (mjera 5.) stupio je na snagu 2002. bez prethodne prijave Komisiji ili njenog odobrenja.

| (188) | Komisija smatra da se odobrenje dodijeljeno 2002. ne odnosi na provedbene mjere i, posebno, na članak 50. stavak 3. RIS-a jer uvodi iznimku od pravila prenamjene (eng. ring-fencing rules) koja se primjenjuju na korištene brodove u skladu s člankom 125. stavkom 2. TRLIS-a, što predstavlja dodatnu prednost. Ta je iznimka trebala biti prijavljena zajedno sa zakonskim odredbama koje je Komisija odobrila, ali nije bila. |
| --- | --- |

(188)

Komisija smatra da se odobrenje dodijeljeno 2002. ne odnosi na provedbene mjere i, posebno, na članak 50. stavak 3. RIS-a jer uvodi iznimku od pravila prenamjene (eng. ring-fencing rules) koja se primjenjuju na korištene brodove u skladu s člankom 125. stavkom 2. TRLIS-a, što predstavlja dodatnu prednost. Ta je iznimka trebala biti prijavljena zajedno sa zakonskim odredbama koje je Komisija odobrila, ali nije bila.

| (189) | Čini se da primjena članka 125. stavka 2. TRLIS-a ne zahtijeva daljnju definiciju ili objašnjenje. Ona bi obično pokrenula oporezivanje kapitalnog dobitka koji je zajmodavac ostvario po prijenosu broda na zakupoprimca (brodarsko poduzeće). Ako je Španjolska smatrala da je pojašnjenje potrebno, to je trebalo biti obavljeno nakon prijave mjere. |
| --- | --- |

(189)

Čini se da primjena članka 125. stavka 2. TRLIS-a ne zahtijeva daljnju definiciju ili objašnjenje. Ona bi obično pokrenula oporezivanje kapitalnog dobitka koji je zajmodavac ostvario po prijenosu broda na zakupoprimca (brodarsko poduzeće). Ako je Španjolska smatrala da je pojašnjenje potrebno, to je trebalo biti obavljeno nakon prijave mjere.

| (190) | Prema tome, provedbene mjere i posebno članak 50. stavak 3. RIS-a također predstavljaju nezakonitu potporu. |
| --- | --- |

(190)

Prema tome, provedbene mjere i posebno članak 50. stavak 3. RIS-a također predstavljaju nezakonitu potporu.

5.5.   SUKLADNOST S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

| (191) | Komisija zaključuje da sljedeće mjere predstavljaju državnu potporu, pojedinačno i u kontekstu STL-a;






  — | rana amortizacija imovine stečene putem ugovora o financijskom zakupu (članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a); |
| --- | --- | --- |

(191)

Komisija zaključuje da sljedeće mjere predstavljaju državnu potporu, pojedinačno i u kontekstu STL-a;

—

rana amortizacija imovine stečene putem ugovora o financijskom zakupu (članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a i članak 49. RIS-a);

| — | program TP-a u odnosu na prihvatljivost djelatnosti davanja u zakup golog broda; |
| --- | --- |

—

program TP-a u odnosu na prihvatljivost djelatnosti davanja u zakup golog broda;

| — | članak 50. stavak 3. RIS-a. |
| --- | --- |

—

članak 50. stavak 3. RIS-a.

| (192) | Državna potpora kako je definirana člankom 107. stavkom 1. UFEU-a u načelu je zabranjena. Međutim. članak 107. stavak 2. predviđa da su neke vrste potpore sukladne, a članak 107. stavak 3. da Komisija određene vrste potpore ili potpore određenim primateljima može proglasiti sukladnima. Ovisno o kategoriji primatelja, mogu se primijeniti specifična pravila kao što su Pomorske smjernice (101) ili Okvir za brodogradnju (102). |
| --- | --- |

(192)

Državna potpora kako je definirana člankom 107. stavkom 1. UFEU-a u načelu je zabranjena. Međutim. članak 107. stavak 2. predviđa da su neke vrste potpore sukladne, a članak 107. stavak 3. da Komisija određene vrste potpore ili potpore određenim primateljima može proglasiti sukladnima. Ovisno o kategoriji primatelja, mogu se primijeniti specifična pravila kao što su Pomorske smjernice (101) ili Okvir za brodogradnju (102).

| (193) | Ni španjolske vlasti ni treće strane koje su u ovoj odluci prepoznane kao primatelji nisu se pozvali na primjenu neke druge odredbe članka 107. stavaka 2. i 3. UFEU-a ili primjenu okvira neke druge državne potpore donesenog na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(193)

Ni španjolske vlasti ni treće strane koje su u ovoj odluci prepoznane kao primatelji nisu se pozvali na primjenu neke druge odredbe članka 107. stavaka 2. i 3. UFEU-a ili primjenu okvira neke druge državne potpore donesenog na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

5.5.1.   Primjena Pomorskih smjernica

Prihvatljivost prihoda ostvarenih od davanja u zakup golog broda za TP

| (194) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (71) gore, španjolske vlasti i neke treće strane smatraju da je davanje u zakup obuhvaćeno Odlukom iz 2002. o odobravanju španjolskog programa TP-a jer spominje upravljanje brodovima u vlasništvu i zakupljenim brodovima. |
| --- | --- |

(194)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (71) gore, španjolske vlasti i neke treće strane smatraju da je davanje u zakup obuhvaćeno Odlukom iz 2002. o odobravanju španjolskog programa TP-a jer spominje upravljanje brodovima u vlasništvu i zakupljenim brodovima.

| (195) | Komisija se ne slaže s tim tumačenjem Odluke iz 2002. I Pomorske smjernice i Odluka iz 2002. jasno navode da bi se TP trebao primjenjivati samo na djelatnosti pomorskog prijevoza (103). U pravilu se prihodi od djelatnosti koje nisu pomorski prijevoz – čak i kada ih obavljaju trgovačka društva za pomorski prijevoz – ne mogu oporezivati u skladu s TP-om (104), osim u slučaju izričite iznimke i pod određenim uvjetima (pomoćne djelatnosti, jaružanje, tegljenje). |
| --- | --- |

(195)

Komisija se ne slaže s tim tumačenjem Odluke iz 2002. I Pomorske smjernice i Odluka iz 2002. jasno navode da bi se TP trebao primjenjivati samo na djelatnosti pomorskog prijevoza (103). U pravilu se prihodi od djelatnosti koje nisu pomorski prijevoz – čak i kada ih obavljaju trgovačka društva za pomorski prijevoz – ne mogu oporezivati u skladu s TP-om (104), osim u slučaju izričite iznimke i pod određenim uvjetima (pomoćne djelatnosti, jaružanje, tegljenje).

| (196) | U tom kontekstu „upravljanje brodom u vlasništvu ili zakupu” spomenuto kao prihvatljiva djelatnost u Odluci iz 2002. obuhvaća samo „upravljanje” brodovima koji su ili u vlasništvu ili su ih u goli zakup uzele i njima upravljaju – i u slučaju brodova u vlasništvu i onih u zakupu – trgovačka društva za obavljanje pomorskog prijevoza. |
| --- | --- |

(196)

U tom kontekstu „upravljanje brodom u vlasništvu ili zakupu” spomenuto kao prihvatljiva djelatnost u Odluci iz 2002. obuhvaća samo „upravljanje” brodovima koji su ili u vlasništvu ili su ih u goli zakup uzele i njima upravljaju – i u slučaju brodova u vlasništvu i onih u zakupu – trgovačka društva za obavljanje pomorskog prijevoza.

| (197) | Kako je već spomenuto u odjeljku 5.3.2.4., financijski GIU-i uključeni u financijske operacije STL-a ne upravljaju sami brodovima niti pružaju uslugu pomorskog prijevoza. Oni su financijski posrednici uključeni u kolektivno financiranje imovine. Ne miješaju se u strateško i tehničko upravljanje brodom, upravljanje posadom ili čak komercijalno upravljanje brodom kojeg daju u zakup te ne snose nikakav rizik ili odgovornost za pružanje usluga pomorskog prijevoza. |
| --- | --- |

(197)

Kako je već spomenuto u odjeljku 5.3.2.4., financijski GIU-i uključeni u financijske operacije STL-a ne upravljaju sami brodovima niti pružaju uslugu pomorskog prijevoza. Oni su financijski posrednici uključeni u kolektivno financiranje imovine. Ne miješaju se u strateško i tehničko upravljanje brodom, upravljanje posadom ili čak komercijalno upravljanje brodom kojeg daju u zakup te ne snose nikakav rizik ili odgovornost za pružanje usluga pomorskog prijevoza.

| (198) | Uz to, Komisija primjećuje da GIU-i uključeni u operacije STL-a daju u zakup svoj jedini brod zajedno s opcijom kupovine (ili opcijom call) koju brodarsko poduzeće od samog početka namjerava iskoristiti, kao i s opcijom prodaje (ili put opcijom) koju može iskoristiti GIU. To je istovjetno odgođenom – ali ipak konačnom – prijenosu vlasništva cijele flote GIU-a. Prema tome, GIU nije u istoj situaciji kao vlasnici brodova koji se zateknu u problemima zbog privremene zasićenosti tržišta te, u potrazi za nešto fleksibilnosti, daju u zakup dio svoje flote trećoj strani tijekom ograničenog vremenskog razdoblja (vidjeti uvodnu izjavu (178) gore). |
| --- | --- |

(198)

Uz to, Komisija primjećuje da GIU-i uključeni u operacije STL-a daju u zakup svoj jedini brod zajedno s opcijom kupovine (ili opcijom call) koju brodarsko poduzeće od samog početka namjerava iskoristiti, kao i s opcijom prodaje (ili put opcijom) koju može iskoristiti GIU. To je istovjetno odgođenom – ali ipak konačnom – prijenosu vlasništva cijele flote GIU-a. Prema tome, GIU nije u istoj situaciji kao vlasnici brodova koji se zateknu u problemima zbog privremene zasićenosti tržišta te, u potrazi za nešto fleksibilnosti, daju u zakup dio svoje flote trećoj strani tijekom ograničenog vremenskog razdoblja (vidjeti uvodnu izjavu (178) gore).

| (199) | Iz svih tih razloga, Komisija smatra da GIU-i uključeni u operacije STL-a nisu prihvatljivi za sustav španjolskog tonažnog poreza kako ga je odobrila Komisija niti su obuhvaćeni odredbama Pomorskih smjernica. |
| --- | --- |

(199)

Iz svih tih razloga, Komisija smatra da GIU-i uključeni u operacije STL-a nisu prihvatljivi za sustav španjolskog tonažnog poreza kako ga je odobrila Komisija niti su obuhvaćeni odredbama Pomorskih smjernica.

| (200) | Međutim, Komisija smatra da, s obzirom na opći karakter operacija zakupa, GIU-i uključeni u operacije STL-a i njihovi investitori djeluju kao posrednici koji drugim primateljima (brodarskim poduzećima) usmjeravaju prednost koja slijedi cilj od općeg interesa. |
| --- | --- |

(200)

Međutim, Komisija smatra da, s obzirom na opći karakter operacija zakupa, GIU-i uključeni u operacije STL-a i njihovi investitori djeluju kao posrednici koji drugim primateljima (brodarskim poduzećima) usmjeravaju prednost koja slijedi cilj od općeg interesa.

Prihvatljivost GIU-a i/ili njihovih investitora kao posrednika

| (201) | U skladu s pristupom usvojenim u Odluci od 20. prosinca 2006. u vezi s francuskim GIE fiscaux
   (105), Komisija je stajališta, da je, s obzirom da predstavlja poštenu naknadu za njihovo posredovanje u prijenosu na brodarska poduzeća prednosti koja stremi ostvarivanju cilja od općeg interesa, potpora koju zadrže GIU-i ili njihovi investitori sukladna u istom omjeru. Točno je da, u ovom slučaju, GIU-i nisu zakonski obvezni prenijeti dio primljene potpore brodarskim poduzećima. Međutim, primjenjujući svoje pravo na diskreciju prilikom ocjene sukladnosti mjere u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a, Komisija smatra prikladnim u obzir uzeti povoljne učinke mjere za pomorski sektor i po načelu mutatis mutandis primijeniti odredbe Pomorskih smjernica – koje se obično primjenjuju na mjere potpore – na prednost prenesenu na brodarsko poduzeće. Stoga, ako primjena Pomorskih smjernica na brodarsko poduzeće uključeno u određenu operaciju STL-a rezultira omjerom sukladne prednosti ili ukupne prednosti od x %, sukladan je i isti postotak potpore koju je zadržao GIU ili njegovi investitori. |
| --- | --- |

(201)

U skladu s pristupom usvojenim u Odluci od 20. prosinca 2006. u vezi s francuskim GIE fiscaux
   (105), Komisija je stajališta, da je, s obzirom da predstavlja poštenu naknadu za njihovo posredovanje u prijenosu na brodarska poduzeća prednosti koja stremi ostvarivanju cilja od općeg interesa, potpora koju zadrže GIU-i ili njihovi investitori sukladna u istom omjeru. Točno je da, u ovom slučaju, GIU-i nisu zakonski obvezni prenijeti dio primljene potpore brodarskim poduzećima. Međutim, primjenjujući svoje pravo na diskreciju prilikom ocjene sukladnosti mjere u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a, Komisija smatra prikladnim u obzir uzeti povoljne učinke mjere za pomorski sektor i po načelu mutatis mutandis primijeniti odredbe Pomorskih smjernica – koje se obično primjenjuju na mjere potpore – na prednost prenesenu na brodarsko poduzeće. Stoga, ako primjena Pomorskih smjernica na brodarsko poduzeće uključeno u određenu operaciju STL-a rezultira omjerom sukladne prednosti ili ukupne prednosti od x %, sukladan je i isti postotak potpore koju je zadržao GIU ili njegovi investitori.

Prednost za brodarska poduzeća krajnjeg korisnika

| (202) | S obzirom na to da prednost koristi brodarskim poduzećima, članak 107. stavak 3. točka (c) UFEU-a zajedno s Pomorskim smjernicama (106) jedini je relevantni okvir za ocjenu njezine sukladnosti. |
| --- | --- |

(202)

S obzirom na to da prednost koristi brodarskim poduzećima, članak 107. stavak 3. točka (c) UFEU-a zajedno s Pomorskim smjernicama (106) jedini je relevantni okvir za ocjenu njezine sukladnosti.

| (203) | Komisija smatra da brodarska poduzeća nemaju koristi od državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ipak, kako bi se utvrdio iznos sukladne potpore na razini GIU-a – kao posrednika koji brodarskim poduzećima usmjeravaju prednost koja stremi ostvarenju cilja od općeg interesa – Komisija smatra da bi se Pomorske smjernice trebale primijeniti po načelu mutatis mutandis na prednost koju GIU-i prenose na brodarska poduzeća kako bi se utvrdio: 1. iznos potpore koji je GIU na početku primio i proslijedio brodarskom poduzeću koji bi bio sukladan da preneseni iznos predstavlja državnu potporu brodarskom poduzeću; 2. udjel te sukladne prednosti u ukupnoj prednosti prenesenoj na brodarsko poduzeće; i 3. iznos potpore koja bi se trebala smatrati sukladnom kao naknada GIU-ima za njihovo posredovanje. |
| --- | --- |

(203)

Komisija smatra da brodarska poduzeća nemaju koristi od državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ipak, kako bi se utvrdio iznos sukladne potpore na razini GIU-a – kao posrednika koji brodarskim poduzećima usmjeravaju prednost koja stremi ostvarenju cilja od općeg interesa – Komisija smatra da bi se Pomorske smjernice trebale primijeniti po načelu mutatis mutandis na prednost koju GIU-i prenose na brodarska poduzeća kako bi se utvrdio: 1. iznos potpore koji je GIU na početku primio i proslijedio brodarskom poduzeću koji bi bio sukladan da preneseni iznos predstavlja državnu potporu brodarskom poduzeću; 2. udjel te sukladne prednosti u ukupnoj prednosti prenesenoj na brodarsko poduzeće; i 3. iznos potpore koja bi se trebala smatrati sukladnom kao naknada GIU-ima za njihovo posredovanje.

| (204) | Pomorske smjernice opisuju različite kategorije državne potpore i uvjete pod kojima Komisija može odobriti potporu. Smjernice jasno naznačuju da se odnose samo na djelatnosti pomorskog prijevoza i ograničeni broj pomoćnih ili pridruženih djelatnosti. |
| --- | --- |

(204)

Pomorske smjernice opisuju različite kategorije državne potpore i uvjete pod kojima Komisija može odobriti potporu. Smjernice jasno naznačuju da se odnose samo na djelatnosti pomorskog prijevoza i ograničeni broj pomoćnih ili pridruženih djelatnosti.

| (205) | Kada brodarsko poduzeće krajnji korisnik pruža usluge pomorskog prijevoza (ili pridružene usluge) i ispunjava sve uvjete iz Smjernica, prednost koju to poduzeće primi i koja predstavlja potporu sukladna je s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(205)

Kada brodarsko poduzeće krajnji korisnik pruža usluge pomorskog prijevoza (ili pridružene usluge) i ispunjava sve uvjete iz Smjernica, prednost koju to poduzeće primi i koja predstavlja potporu sukladna je s unutarnjim tržištem.

| (206) | U skladu s Pomorskim smjernicama, potpora se može dodijeliti putem različitih kategorija mjera. Jedan od glavnih uvjeta iz članka 10. Smjernica iz 1997. i članka 11. Pomorskih smjernica iz 2004. je ukupno ograničenje potpore, odnosno najviši iznos državne potpore koja se može dodijeliti poduzeću, a koja se može smatrati sukladnom s unutarnjim tržištem (107). |
| --- | --- |

(206)

U skladu s Pomorskim smjernicama, potpora se može dodijeliti putem različitih kategorija mjera. Jedan od glavnih uvjeta iz članka 10. Smjernica iz 1997. i članka 11. Pomorskih smjernica iz 2004. je ukupno ograničenje potpore, odnosno najviši iznos državne potpore koja se može dodijeliti poduzeću, a koja se može smatrati sukladnom s unutarnjim tržištem (107).

| (207) | U skladu sa Smjernicama iz 1997. ograničenje potpore odgovara „svođenju na nulu oporezivanja i socijalnih davanja za posadu i oporezivanja dohotka trgovačkih društava ostvarenog u djelatnosti pomorskog prijevoza”. U skladu sa Smjernicama iz 2004. ograničenje odgovara svođenju na nulu oporezivanja i socijalnih davanja za posadu i smanjenje poreza primjenom sustava TP-a. Međutim, Smjernice iz 2004. također navode da „ukupni iznos dodijeljene potpore ... ne bi trebao premašiti ukupni iznos poreza i socijalnih davanja prikupljenih od djelatnosti pomorskog prometa i od pomoraca”. |
| --- | --- |

(207)

U skladu sa Smjernicama iz 1997. ograničenje potpore odgovara „svođenju na nulu oporezivanja i socijalnih davanja za posadu i oporezivanja dohotka trgovačkih društava ostvarenog u djelatnosti pomorskog prijevoza”. U skladu sa Smjernicama iz 2004. ograničenje odgovara svođenju na nulu oporezivanja i socijalnih davanja za posadu i smanjenje poreza primjenom sustava TP-a. Međutim, Smjernice iz 2004. također navode da „ukupni iznos dodijeljene potpore ... ne bi trebao premašiti ukupni iznos poreza i socijalnih davanja prikupljenih od djelatnosti pomorskog prometa i od pomoraca”.

| (208) | Što se tiče primjene ograničenja potpore na konkretne primatelje vlasnike brodova, Komisija smatra da bi se trebala predvidjeti na razini EGP-a. To znači da bi ograničenje trebalo uzeti u obzir porez na dohodak trgovačkih društava i socijalna davanja koje primatelji uplaćuju u drugim državama članicama EGP-a. Taj je pristup sukladan sudskoj praksi iz predmeta FagorBrandt
   (108) kojom je potvrđeno da bi ocjena mjere državne potpore trebala uzeti u obzir kumulativni učinak moguće potpore dodijeljene u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

(208)

Što se tiče primjene ograničenja potpore na konkretne primatelje vlasnike brodova, Komisija smatra da bi se trebala predvidjeti na razini EGP-a. To znači da bi ograničenje trebalo uzeti u obzir porez na dohodak trgovačkih društava i socijalna davanja koje primatelji uplaćuju u drugim državama članicama EGP-a. Taj je pristup sukladan sudskoj praksi iz predmeta FagorBrandt
   (108) kojom je potvrđeno da bi ocjena mjere državne potpore trebala uzeti u obzir kumulativni učinak moguće potpore dodijeljene u različitim državama članicama.

| (209) | Kako se predmetni slučaj odnosi na potporu koja je GIU-ima dodijeljena u vezi sa stjecanjem – od strane vlasnika broda – dugoročne imovine, Komisija se slaže sa španjolskim vlastima da bi prednost koju je primilo brodarsko poduzeće trebalo rasporediti tijekom razdoblja normalne amortizacije imovine (10 godina s porezne točke gledišta) i usporediti s ukupnim iznosom poreza i socijalnih davanja uplaćenih tijekom tog istog razdoblja. |
| --- | --- |

(209)

Kako se predmetni slučaj odnosi na potporu koja je GIU-ima dodijeljena u vezi sa stjecanjem – od strane vlasnika broda – dugoročne imovine, Komisija se slaže sa španjolskim vlastima da bi prednost koju je primilo brodarsko poduzeće trebalo rasporediti tijekom razdoblja normalne amortizacije imovine (10 godina s porezne točke gledišta) i usporediti s ukupnim iznosom poreza i socijalnih davanja uplaćenih tijekom tog istog razdoblja.

| (210) | U skladu s ograničenjem, sve dodijeljene prednosti koje premašuju ukupni iznos poreza na dohodak i socijalnih davanja pomoraca i iznos oporezivanja dohotka od prijevozne djelatnosti trgovačkog društva moraju se smatrati nesukladnim s Ugovorom. |
| --- | --- |

(210)

U skladu s ograničenjem, sve dodijeljene prednosti koje premašuju ukupni iznos poreza na dohodak i socijalnih davanja pomoraca i iznos oporezivanja dohotka od prijevozne djelatnosti trgovačkog društva moraju se smatrati nesukladnim s Ugovorom.

5.6.   POVRAT

| (211) | Članak 14. Uredbe (EZ) br. 659/1999 predviđa da, ako su donesene negativne odluke u slučajevima nezakonite potpore, Komisija odlučuje da predmetna država članica poduzima potrebne mjere kako bi povratila potporu danu korisniku. Vraćanjem potpore, tržišna pozicija se vraća u stanje kakvo je bila prije dodjele potpore u onoj mjeri u kojoj je to moguće. |
| --- | --- |

(211)

Članak 14. Uredbe (EZ) br. 659/1999 predviđa da, ako su donesene negativne odluke u slučajevima nezakonite potpore, Komisija odlučuje da predmetna država članica poduzima potrebne mjere kako bi povratila potporu danu korisniku. Vraćanjem potpore, tržišna pozicija se vraća u stanje kakvo je bila prije dodjele potpore u onoj mjeri u kojoj je to moguće.

| (212) | Međutim, članak 14. Uredbe također predviđa da Komisija ne zahtijeva povrat potpore ako bi to bilo u suprotnosti s općim načelima prava zajednice. Taj odjeljak razmatra sprječavaju li Komisiju opća načela jednakog postupanja, zaštite legitimnih očekivanja ili pravne sigurnosti da naloži povrat čitave ili dijela potpore dodijeljene u prošlosti. |
| --- | --- |

(212)

Međutim, članak 14. Uredbe također predviđa da Komisija ne zahtijeva povrat potpore ako bi to bilo u suprotnosti s općim načelima prava zajednice. Taj odjeljak razmatra sprječavaju li Komisiju opća načela jednakog postupanja, zaštite legitimnih očekivanja ili pravne sigurnosti da naloži povrat čitave ili dijela potpore dodijeljene u prošlosti.

5.6.1.   Jednako postupanje

| (213) | Načelom jednakog postupanja i načelom nediskriminacije zahtijeva se da se s usporedivim situacijama ne postupa različito i da se s različitim situacijama ne postupa isto, osim kada je takvo postupanje objektivno opravdano (109). |
| --- | --- |

(213)

Načelom jednakog postupanja i načelom nediskriminacije zahtijeva se da se s usporedivim situacijama ne postupa različito i da se s različitim situacijama ne postupa isto, osim kada je takvo postupanje objektivno opravdano (109).

| (214) | Francuski program GIE Fiscaux doista je usporediv sa STL-om u brojnim pogledima. Zahtijeva posredovanje porezno transparentnog GIU-a ili investitora između graditelja dugoročne imovine i kupca kojemu GIU imovinu daje u leasing ili u zakup GIU primjenjuje ubrzanu i ranu amortizaciju imovine, a kapitalna dobit ostvarena od prodaje imovine oslobođena je od poreza na dohodak trgovačkih društava. GIU-i ili njegovi investitori vraćaju značajan dio koristi nastalih iz poreznih mjera kupcu imovine (primjerice, brodarskom poduzeću) smanjivanjem naknade za zakup ili cijene opcije kupovine. Međutim, francuski je slučaj uključivao izričito oslobađanje kapitalne dobiti od poreza, dok u STL-u ovo oslobođenje nastaje iz združene primjene sustava TP-a i članka 50. stavka 3. RIS-a na GIU. |
| --- | --- |

(214)

Francuski program GIE Fiscaux doista je usporediv sa STL-om u brojnim pogledima. Zahtijeva posredovanje porezno transparentnog GIU-a ili investitora između graditelja dugoročne imovine i kupca kojemu GIU imovinu daje u leasing ili u zakup GIU primjenjuje ubrzanu i ranu amortizaciju imovine, a kapitalna dobit ostvarena od prodaje imovine oslobođena je od poreza na dohodak trgovačkih društava. GIU-i ili njegovi investitori vraćaju značajan dio koristi nastalih iz poreznih mjera kupcu imovine (primjerice, brodarskom poduzeću) smanjivanjem naknade za zakup ili cijene opcije kupovine. Međutim, francuski je slučaj uključivao izričito oslobađanje kapitalne dobiti od poreza, dok u STL-u ovo oslobođenje nastaje iz združene primjene sustava TP-a i članka 50. stavka 3. RIS-a na GIU.

| (215) | Komisija također primjećuje da su pravni kontekst i proceduralna povijest francuskog i španjolskog slučaja različite i da se Komisija suzdržala od naredbe povrata za dio vremenskog razdoblja koji je ocjenjivan u završnoj odluci iz 2006. o GIE Fiscaux iz razloga vezanih uz specifičnu proceduralnu povijest tog slučaja. Pobliže, Francuska program Komisiji nije prijavila službeno, ali ju je obavijestila prije provođenja programa. Komisija također primjećuje da, kada je pokrenula postupak službene istrage u vezi s GIE Fiscaux, nikada prije nije davala sud u sličnom predmetu. Upravo suprotno, kada je pokrenula službenu istragu u vezi sa STL-om, Komisija je već donijela odluku da sličan program – i to upravo francuski GIE Fiscaux – jest program državne potpore. S obzirom da se pravni i činjenični kontekst predmeta GIE Fiscaux razlikuje od onog vezanog uz STL, Komisija smatra da je različito postupanje opravdano. Komisija će, međutim, u Odjeljku 5.6.3 dolje objasniti razloge vezane uz načelo pravne sigurnosti koji su naveli Komisiju da se suzdrži od naredbe povrata u tom predmetu do datuma objave Odluke o francuskom GIE Fiscaux. |
| --- | --- |

(215)

Komisija također primjećuje da su pravni kontekst i proceduralna povijest francuskog i španjolskog slučaja različite i da se Komisija suzdržala od naredbe povrata za dio vremenskog razdoblja koji je ocjenjivan u završnoj odluci iz 2006. o GIE Fiscaux iz razloga vezanih uz specifičnu proceduralnu povijest tog slučaja. Pobliže, Francuska program Komisiji nije prijavila službeno, ali ju je obavijestila prije provođenja programa. Komisija također primjećuje da, kada je pokrenula postupak službene istrage u vezi s GIE Fiscaux, nikada prije nije davala sud u sličnom predmetu. Upravo suprotno, kada je pokrenula službenu istragu u vezi sa STL-om, Komisija je već donijela odluku da sličan program – i to upravo francuski GIE Fiscaux – jest program državne potpore. S obzirom da se pravni i činjenični kontekst predmeta GIE Fiscaux razlikuje od onog vezanog uz STL, Komisija smatra da je različito postupanje opravdano. Komisija će, međutim, u Odjeljku 5.6.3 dolje objasniti razloge vezane uz načelo pravne sigurnosti koji su naveli Komisiju da se suzdrži od naredbe povrata u tom predmetu do datuma objave Odluke o francuskom GIE Fiscaux.

| (216) | Komisija nadalje smatra da je, u predmetima spomenutim u uvodnoj izjavi (92) gore, primjena načela legitimnih očekivanja na slične mjere bila opravdana u pogledu okolnosti koje su specifične za svaki predmet. Za predmet Spanish Goodwill odgovor zastupniku Europskog parlamenta jasno je okvalificirao program kao opću mjeru. Za koordinacijske centre i djelatnosti multinacionalnih kompanija unutar grupe (110), Komisija je utvrdila da su postojala legitimna očekivanja ne samo na temelju prethodnih odobrenja Belgijskih koordinacijskih centara kao opće mjere 1984. i 1987. nego i zbog odgovora koji je Komisija dala na Parlamentarno pitanje (111). U njemu stoji da široki raspon poreznih mjera – „pravila o oporezivanju europskih središnjica multinacionalnih grupa, oblikovanih kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje” – „izlaze izvan područja primjene pravila o državnoj potpori”. Štoviše, svi su ti programi bili provedeni nakon što je dan odgovor na parlamentarno pitanje. U predmetu Gibraltar Qualifying Companies, postojanje legitimnih očekivanja zasnivalo se na činjenici da je mjera oblikovana po modelu jedne druge mjere u istoj državi članici – programu trgovačkih društava oslobođenih od poreza – koja je predstavljala postojeću potporu. Slično tome, mjere za Orkney i Shetland oblikovane su jedna prema drugoj. |
| --- | --- |

(216)

Komisija nadalje smatra da je, u predmetima spomenutim u uvodnoj izjavi (92) gore, primjena načela legitimnih očekivanja na slične mjere bila opravdana u pogledu okolnosti koje su specifične za svaki predmet. Za predmet Spanish Goodwill odgovor zastupniku Europskog parlamenta jasno je okvalificirao program kao opću mjeru. Za koordinacijske centre i djelatnosti multinacionalnih kompanija unutar grupe (110), Komisija je utvrdila da su postojala legitimna očekivanja ne samo na temelju prethodnih odobrenja Belgijskih koordinacijskih centara kao opće mjere 1984. i 1987. nego i zbog odgovora koji je Komisija dala na Parlamentarno pitanje (111). U njemu stoji da široki raspon poreznih mjera – „pravila o oporezivanju europskih središnjica multinacionalnih grupa, oblikovanih kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje” – „izlaze izvan područja primjene pravila o državnoj potpori”. Štoviše, svi su ti programi bili provedeni nakon što je dan odgovor na parlamentarno pitanje. U predmetu Gibraltar Qualifying Companies, postojanje legitimnih očekivanja zasnivalo se na činjenici da je mjera oblikovana po modelu jedne druge mjere u istoj državi članici – programu trgovačkih društava oslobođenih od poreza – koja je predstavljala postojeću potporu. Slično tome, mjere za Orkney i Shetland oblikovane su jedna prema drugoj.

| (217) | U vezi sa STL-om Komisija stoga smatra da je opće načelo jednakog postupanja ispunjeno ako se, uzevši u obzir specifične okolnosti programa, poštuju načela zaštite legitimnih očekivanja i pravne sigurnosti (vidjeti odjeljke 5.6.2. i 5.6.3. dolje). |
| --- | --- |

(217)

U vezi sa STL-om Komisija stoga smatra da je opće načelo jednakog postupanja ispunjeno ako se, uzevši u obzir specifične okolnosti programa, poštuju načela zaštite legitimnih očekivanja i pravne sigurnosti (vidjeti odjeljke 5.6.2. i 5.6.3. dolje).

5.6.2.   Legitimna očekivanja

| (218) | Legitimna očekivanja nastaju zbog postupka Komisije koji daje precizna, bezuvjetna i dosljedna uvjeravanja (112) takve prirode da bude opravdanu nadu (113) na strani vlasti ili korisnika programa da je on zakonit (114). Prema sudskoj praksi, legitimno se očekivanje, u načelu, ne može priznati ako ne postoji odgovarajuća obavijest (115), (116), osim u iznimnim okolnostima (117). |
| --- | --- |

(218)

Legitimna očekivanja nastaju zbog postupka Komisije koji daje precizna, bezuvjetna i dosljedna uvjeravanja (112) takve prirode da bude opravdanu nadu (113) na strani vlasti ili korisnika programa da je on zakonit (114). Prema sudskoj praksi, legitimno se očekivanje, u načelu, ne može priznati ako ne postoji odgovarajuća obavijest (115), (116), osim u iznimnim okolnostima (117).

5.6.2.1.   Odluka Komisije u predmetu Brittany Ferries (BAI) iz 2001.

| (219) | Komisija smatra da je Španjolska propustila prijaviti STL Komisiji te da se izjava iz Odluke iz 2001. odnosila na drugi program – program prethodnik onog koji je ocijenjen u Odluci o GIE Fiscaux – i dala izričitu uputu na pravni sustav druge države članice. U skladu s tim, Komisija smatra da ova izjava ne predstavlja iznimne okolnosti te da nije dovoljna kako bi opravdala priznavanje legitimnih očekivanja u korist Španjolske i trećih subjekata uključenih u operacije STL-a. Taj je zaključak u skladu s pristupom usvojenim u Odluci Komisije iz 2006. o predmetu GIE Fiscaux gdje Komisija nije prepoznala elemente koji bi ukazivali na postojanje legitimnih očekivanja (118). |
| --- | --- |

(219)

Komisija smatra da je Španjolska propustila prijaviti STL Komisiji te da se izjava iz Odluke iz 2001. odnosila na drugi program – program prethodnik onog koji je ocijenjen u Odluci o GIE Fiscaux – i dala izričitu uputu na pravni sustav druge države članice. U skladu s tim, Komisija smatra da ova izjava ne predstavlja iznimne okolnosti te da nije dovoljna kako bi opravdala priznavanje legitimnih očekivanja u korist Španjolske i trećih subjekata uključenih u operacije STL-a. Taj je zaključak u skladu s pristupom usvojenim u Odluci Komisije iz 2006. o predmetu GIE Fiscaux gdje Komisija nije prepoznala elemente koji bi ukazivali na postojanje legitimnih očekivanja (118).

5.6.2.2.   Objava nacrta mjera u Službenom listu Španjolskog parlamenta

| (220) | Objava nacrta mjera u Službenom listu parlamenta države članice ne ispunjava uvjete službene prijave i mirovanja utvrđenog tom odredbom Ugovora. Komisija navodi da je mjera rane amortizacije provedena 21 mjesec nakon objave Uredbe (EZ) br. 659/1999 bez prethodne prijave i istodobno s programom TP-a, koji je propisno prijavljen Komisiji i od nje odobren u skladu s odredbama Ugovora i gore spomenute Uredbe. |
| --- | --- |

(220)

Objava nacrta mjera u Službenom listu parlamenta države članice ne ispunjava uvjete službene prijave i mirovanja utvrđenog tom odredbom Ugovora. Komisija navodi da je mjera rane amortizacije provedena 21 mjesec nakon objave Uredbe (EZ) br. 659/1999 bez prethodne prijave i istodobno s programom TP-a, koji je propisno prijavljen Komisiji i od nje odobren u skladu s odredbama Ugovora i gore spomenute Uredbe.

5.6.2.3.   Zahtjev za informacijama o španjolskom sustavu poreznih poticaja na zakup iz 2001.

| (221) | Komisija smatra da taj dopis nije mogao proizvesti opravdane nade u vezi sa STL-om ili pojedinačnim mjerama uključenim u operacije STL-a. |
| --- | --- |

(221)

Komisija smatra da taj dopis nije mogao proizvesti opravdane nade u vezi sa STL-om ili pojedinačnim mjerama uključenim u operacije STL-a.

| (222) | U skladu s člankom 10. stavcima 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 659/1999 Komisija je razmotrila informaciju koju je imala u posjedu u vezi s navodnom nezakonitom potporom te je 21. prosinca 2001. zatražila informaciju od države članice. Komisija najprije napominje da zahtjev za informacijom nije javni dokument. Drugo, suprotno tvrdnjama PYMAR-a, taj zahtjev pokazuje da Komisija nije imala potrebne informacije kako bi identificirala i ocijenila navodnu nezakonitu potporu. Kao takva, čak i da je bila objavljena, ne bi mogla proizvesti legitimna očekivanja da program ne predstavlja potporu. Treće i najvažnije, dopisima od 28. siječnja 2002. i 28. svibnja 2002. španjolske su vlasti kategorički opovrgle postojanje poreznih mjera kao potpore stjecanju brodova za ugovore potpisane nakon 31. prosinca 2000. |
| --- | --- |

(222)

U skladu s člankom 10. stavcima 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 659/1999 Komisija je razmotrila informaciju koju je imala u posjedu u vezi s navodnom nezakonitom potporom te je 21. prosinca 2001. zatražila informaciju od države članice. Komisija najprije napominje da zahtjev za informacijom nije javni dokument. Drugo, suprotno tvrdnjama PYMAR-a, taj zahtjev pokazuje da Komisija nije imala potrebne informacije kako bi identificirala i ocijenila navodnu nezakonitu potporu. Kao takva, čak i da je bila objavljena, ne bi mogla proizvesti legitimna očekivanja da program ne predstavlja potporu. Treće i najvažnije, dopisima od 28. siječnja 2002. i 28. svibnja 2002. španjolske su vlasti kategorički opovrgle postojanje poreznih mjera kao potpore stjecanju brodova za ugovore potpisane nakon 31. prosinca 2000.

5.6.2.4.   Odluka o nizozemskoj prijavi mjera iz 2004.
   (119)

| (223) | Komisija smatra da Odluka iz 2004. nije mogla proizvesti opravdane nade u vezi sa STL-om ili pojedinačnim mjerama uključenim u operacije STL-a iz sljedećih razloga: |
| --- | --- |

(223)

Komisija smatra da Odluka iz 2004. nije mogla proizvesti opravdane nade u vezi sa STL-om ili pojedinačnim mjerama uključenim u operacije STL-a iz sljedećih razloga:

| (224) | Prvo, predmet istrage Komisije u tom slučaju nije bila španjolska mjera već program koji je prijavila nizozemska vlada u namjeri da nadoknadi štetu nizozemskim brodogradilištima ili im omogući da prikladno odgovore na ponude koje su 2000 (120). dala španjolska brodogradilišta koja su navodno koristila državnu potporu koju im je dodijelila Španjolska u odnosu na šest konkretnih ugovora o gradnji brodova. U skladu s tim, svrha Odluke Komisije iz 2004. bila je dati ocjenu potpore koju je prijavila Nizozemska, a ne potpore koju je navodno dodijelila Španjolska. |
| --- | --- |

(224)

Prvo, predmet istrage Komisije u tom slučaju nije bila španjolska mjera već program koji je prijavila nizozemska vlada u namjeri da nadoknadi štetu nizozemskim brodogradilištima ili im omogući da prikladno odgovore na ponude koje su 2000 (120). dala španjolska brodogradilišta koja su navodno koristila državnu potporu koju im je dodijelila Španjolska u odnosu na šest konkretnih ugovora o gradnji brodova. U skladu s tim, svrha Odluke Komisije iz 2004. bila je dati ocjenu potpore koju je prijavila Nizozemska, a ne potpore koju je navodno dodijelila Španjolska.

| (225) | Drugo, španjolska mjera na koju je Nizozemska namjeravala dati odgovor nije bio STL niti ijedna od njegovih sastavnica. Kako je spomenuto u Odluci iz 2003. o pokretanju službenog postupka u tom predmetu, nizozemske su se vlasti jasno pozvale na potporu u obliku subvencija na kamate na kredite koje su se navodno dodjeljivale vlasnicima brodova u skladu sa Španjolskom kraljevskom uredbom 442/94 (121). Uz to, Komisija napominje da su i rana amortizacija zakupljene imovine i španjolski sustav TP-a stupili na snagu tek 1. siječnja 2002. Nacrt tih mjera objavljen je u Službenom listu Španjolskog parlamenta tek 10. listopada 2001. Prema tome, nisu se mogli uporabiti za financiranje ugovora o izgradnji brodova iz 2000. |
| --- | --- |

(225)

Drugo, španjolska mjera na koju je Nizozemska namjeravala dati odgovor nije bio STL niti ijedna od njegovih sastavnica. Kako je spomenuto u Odluci iz 2003. o pokretanju službenog postupka u tom predmetu, nizozemske su se vlasti jasno pozvale na potporu u obliku subvencija na kamate na kredite koje su se navodno dodjeljivale vlasnicima brodova u skladu sa Španjolskom kraljevskom uredbom 442/94 (121). Uz to, Komisija napominje da su i rana amortizacija zakupljene imovine i španjolski sustav TP-a stupili na snagu tek 1. siječnja 2002. Nacrt tih mjera objavljen je u Službenom listu Španjolskog parlamenta tek 10. listopada 2001. Prema tome, nisu se mogli uporabiti za financiranje ugovora o izgradnji brodova iz 2000.

| (226) | Treće, čak i ako su subjekti mogli pretpostaviti da je španjolska mjera na koju se namjeravalo odgovoriti STL – što nije slučaj – izjava u Odluci iz 2004. nije mogla proizvesti legitimna očekivanja. I doista, Komisija je izjavila da nije imala „dovoljno dokaza o navodnoj španjolskoj potpori” jer je Španjolska navela da potpora u skladu s Kraljevskom uredbom 442/94 više neće biti dostupna nakon 31. prosinca 2000. Nakon tog datuma potpora više ne bi bila odobrena u skladu s Uredbom o brodogradnji (122). Međutim, predmet istrage Komisije bila je odgovarajuća potpora Nizozemske, a ne navodna španjolska potpora i glavna nedoumica Komisije glede odluke o pokretanju postupka ticala se mogućnosti postojanja, u skladu s Okvirom za državne potpore u brodogradnji (123), odgovarajućih potpora – kada se dokažu – koje je dodijelila druga država članica, a ne država koja nije članica EU-a. |
| --- | --- |

(226)

Treće, čak i ako su subjekti mogli pretpostaviti da je španjolska mjera na koju se namjeravalo odgovoriti STL – što nije slučaj – izjava u Odluci iz 2004. nije mogla proizvesti legitimna očekivanja. I doista, Komisija je izjavila da nije imala „dovoljno dokaza o navodnoj španjolskoj potpori” jer je Španjolska navela da potpora u skladu s Kraljevskom uredbom 442/94 više neće biti dostupna nakon 31. prosinca 2000. Nakon tog datuma potpora više ne bi bila odobrena u skladu s Uredbom o brodogradnji (122). Međutim, predmet istrage Komisije bila je odgovarajuća potpora Nizozemske, a ne navodna španjolska potpora i glavna nedoumica Komisije glede odluke o pokretanju postupka ticala se mogućnosti postojanja, u skladu s Okvirom za državne potpore u brodogradnji (123), odgovarajućih potpora – kada se dokažu – koje je dodijelila druga država članica, a ne država koja nije članica EU-a.

| (227) | Nedostatak dokaza o navodnoj potpori bio je sekundarni argument u sumnjama koje je izrazila Komisija. Nakon što je, na temelju informacije koju je dostavila Nizozemska, zamolila Španjolsku da pojašnjenja, Komisija je mogla samo evidentirati španjolsko opovrgavanje dodjele potpore (124) (sukladno Španjolskoj kraljevskoj uredbi 442/94) i zaključiti da Nizozemska nije dostavila dovoljno dokaza o španjolskoj potpori na temelju koje bi i ona mogla dodijeliti odgovarajuću potporu. Nedostatak dokaza o državnoj potpori nije dokaz o nepostojanju državne potpore u (nekoj) španjolskoj mjeri. Upravo suprotno, Komisija je već pojasnila u odluci o pokretanju postupka da „nije bila u mogućnosti utvrditi da je Španjolska nezakonito dodijelila navodnu potporu, ali Komisija i dalje nastavlja nadzirati tržište brodogradnje EU-a i potencijalne povrede državne potpore (125).” Da su u dobroj vjeri smatrali da je španjolska potpora na koju je Nizozemska namjeravala dati istovjetan odgovor STL, stvarni i potencijalni primatelji STL-a trebali su biti upozoreni činjenicom da je Španjolska negirala njeno postojanje, a ne dala argumente za njenu sukladnost. |
| --- | --- |

(227)

Nedostatak dokaza o navodnoj potpori bio je sekundarni argument u sumnjama koje je izrazila Komisija. Nakon što je, na temelju informacije koju je dostavila Nizozemska, zamolila Španjolsku da pojašnjenja, Komisija je mogla samo evidentirati španjolsko opovrgavanje dodjele potpore (124) (sukladno Španjolskoj kraljevskoj uredbi 442/94) i zaključiti da Nizozemska nije dostavila dovoljno dokaza o španjolskoj potpori na temelju koje bi i ona mogla dodijeliti odgovarajuću potporu. Nedostatak dokaza o državnoj potpori nije dokaz o nepostojanju državne potpore u (nekoj) španjolskoj mjeri. Upravo suprotno, Komisija je već pojasnila u odluci o pokretanju postupka da „nije bila u mogućnosti utvrditi da je Španjolska nezakonito dodijelila navodnu potporu, ali Komisija i dalje nastavlja nadzirati tržište brodogradnje EU-a i potencijalne povrede državne potpore (125).” Da su u dobroj vjeri smatrali da je španjolska potpora na koju je Nizozemska namjeravala dati istovjetan odgovor STL, stvarni i potencijalni primatelji STL-a trebali su biti upozoreni činjenicom da je Španjolska negirala njeno postojanje, a ne dala argumente za njenu sukladnost.

5.6.2.5.   Odluka u predmetu francuskog GIE Fiscaux iz 2006.

| (228) | Komisija smatra da njezina odluka o pokretanju službenog postupka u predmetu francuskog GIE Fiscaux 2004. kao ni njena konačna odluka iz 2006. u kojoj zaključuje da je potpora dijelom nesukladna potpora nisu nikako mogle proizvesti legitimna očekivanja, kako tvrdi PYMAR. |
| --- | --- |

(228)

Komisija smatra da njezina odluka o pokretanju službenog postupka u predmetu francuskog GIE Fiscaux 2004. kao ni njena konačna odluka iz 2006. u kojoj zaključuje da je potpora dijelom nesukladna potpora nisu nikako mogle proizvesti legitimna očekivanja, kako tvrdi PYMAR.

| (229) | Mjere potpore se doista moraju prijaviti Komisiji. Ako mjera nije prijavljena, samo iznimne okolnosti mogu navesti države članice i subjekte da legitimno očekuju da mjera ne predstavlja potporu. Međutim, ako se nije poštivao postupak prijave i dodjele odobrenja, ne može se legitimno očekivati da je mjera koja predstavlja državnu potporu sukladna s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(229)

Mjere potpore se doista moraju prijaviti Komisiji. Ako mjera nije prijavljena, samo iznimne okolnosti mogu navesti države članice i subjekte da legitimno očekuju da mjera ne predstavlja potporu. Međutim, ako se nije poštivao postupak prijave i dodjele odobrenja, ne može se legitimno očekivati da je mjera koja predstavlja državnu potporu sukladna s unutarnjim tržištem.

| (230) | Upravo suprotno, u Odluci od 20. prosinca 2006. o predmetu francuskog GIE Fiscaux, Komisija je jasno izrekla svoje stajalište da je francuski sustav poreznih poticaja na zakup dodjeljivao državnu potporu. Činjenica da je STL bio program poreznih poticaja na zakup sličan onom francuskome, trebala je upozoriti Španjolsku i primatelje na vjerojatnost da STL predstavlja državnu potporu. Stoga, bilo kakva legitimna očekivanja koja su postojala prije objave u Službenom listu Europske unije30. travnja 2007. Odluke o francuskom programu, prestale bi postojati od tog dana. |
| --- | --- |

(230)

Upravo suprotno, u Odluci od 20. prosinca 2006. o predmetu francuskog GIE Fiscaux, Komisija je jasno izrekla svoje stajalište da je francuski sustav poreznih poticaja na zakup dodjeljivao državnu potporu. Činjenica da je STL bio program poreznih poticaja na zakup sličan onom francuskome, trebala je upozoriti Španjolsku i primatelje na vjerojatnost da STL predstavlja državnu potporu. Stoga, bilo kakva legitimna očekivanja koja su postojala prije objave u Službenom listu Europske unije30. travnja 2007. Odluke o francuskom programu, prestale bi postojati od tog dana.

| (231) | Slično tome, sama činjenica da nesukladna potpora u francuskom slučaju nije vraćena, nedovoljna je za stvaranje legitimnih očekivanja da nesukladna potpora koja bi se mogla identificirati u španjolskom slučaju neće biti vraćena. I doista, ako postoje razlozi koji bi spriječili Komisiju da zatraži od države članice da vrati potporu, njih bi trebalo tražiti u konkretnim okolnostima slučaja. |
| --- | --- |

(231)

Slično tome, sama činjenica da nesukladna potpora u francuskom slučaju nije vraćena, nedovoljna je za stvaranje legitimnih očekivanja da nesukladna potpora koja bi se mogla identificirati u španjolskom slučaju neće biti vraćena. I doista, ako postoje razlozi koji bi spriječili Komisiju da zatraži od države članice da vrati potporu, njih bi trebalo tražiti u konkretnim okolnostima slučaja.

5.6.2.6.   Dopis povjerenice Kroes iz 2009.

| (232) | Komisija smatra da dopis koji je poslala povjerenica Kroes nije mogao stvoriti bilo kakve opravdane nade u pogledu STL-a ili pojedinih mjera uključenih u sustav STL-a iz sljedećih razloga: |
| --- | --- |

(232)

Komisija smatra da dopis koji je poslala povjerenica Kroes nije mogao stvoriti bilo kakve opravdane nade u pogledu STL-a ili pojedinih mjera uključenih u sustav STL-a iz sljedećih razloga:

| (233) | Prvo, taj dopis nije formalni akt koji predstavlja stajalište Komisije – tj. Kolegija povjerenika – kao što bi to bila formalna Odluka Komisije ili odgovor na parlamentarno pitanje. Povjerenica Kroes u svom je dopisu dugom jednu stranicu u kontekstu bilateralne razmjene dala odgovor na dopis duljine jedne stranice koji je uputila gđa Brustad, norveška ministrica trgovine i industrije. Komisija nije objavila sadržaj toga dopisa. |
| --- | --- |

(233)

Prvo, taj dopis nije formalni akt koji predstavlja stajalište Komisije – tj. Kolegija povjerenika – kao što bi to bila formalna Odluka Komisije ili odgovor na parlamentarno pitanje. Povjerenica Kroes u svom je dopisu dugom jednu stranicu u kontekstu bilateralne razmjene dala odgovor na dopis duljine jedne stranice koji je uputila gđa Brustad, norveška ministrica trgovine i industrije. Komisija nije objavila sadržaj toga dopisa.

| (234) | Komisija navodi da je dopis norveškog brodovlasnika – spomenuto u uvodnoj izjavi (105) gore – upućen jednom španjolskom brodogradilištu s kojim brodovlasnik posluje, i da svjedočenje, datirano 2012., dolazi od vladinog tijela Gerencia del Sector Naval. Komisija također navodi da ni španjolske vlasti – koje su znale da je istraga u tijeku – ni subjekti koji su razmatrali postupke STL-a nisu pitali Komisiju za pojašnjenje stajališta iskazanog u dopisu povjerenice Kroes. |
| --- | --- |

(234)

Komisija navodi da je dopis norveškog brodovlasnika – spomenuto u uvodnoj izjavi (105) gore – upućen jednom španjolskom brodogradilištu s kojim brodovlasnik posluje, i da svjedočenje, datirano 2012., dolazi od vladinog tijela Gerencia del Sector Naval. Komisija također navodi da ni španjolske vlasti – koje su znale da je istraga u tijeku – ni subjekti koji su razmatrali postupke STL-a nisu pitali Komisiju za pojašnjenje stajališta iskazanog u dopisu povjerenice Kroes.

| (235) | Drugo, što je još važnije, čak i da je taj dopis bio objavljen u 2009., u njemu nisu dana posebna, bezuvjetna i dosljedna jamstva zakonitosti STL-a. Dapače, odgovor koji je dala povjerenica Kroes usredotočen je na navodnu diskriminaciju među brodogradilištima s nastanom u različitim zemljama EGP-a. Zaključak dopisa kako „u toj fazi” nije bilo predviđeno bilo kakvo daljnje djelovanje jasno je bio povezan s nedavnom objavom izjave u kojoj se pojašnjava kako bi se STL mogao primijeniti za nabavu brodova proizvedenih u drugim europskim zemljama, čime se izravno odgovorilo na nedoumice koja je izrazila gđa Brustad. U svakom slučaju, u tom se dopisu nije niti spomenulo, a kamoli zauzelo bilo kakvo stajalište u pogledu prisutnosti državne potpore na razini GIU-a ili njegovih investitora. U pogledu brodarskih poduzeća, brodogradilišta i posrednika, Komisija smatra da oni nisu primatelji potpore, tako da se pitanje legitimnih očekivanja niti ne postavlja. |
| --- | --- |

(235)

Drugo, što je još važnije, čak i da je taj dopis bio objavljen u 2009., u njemu nisu dana posebna, bezuvjetna i dosljedna jamstva zakonitosti STL-a. Dapače, odgovor koji je dala povjerenica Kroes usredotočen je na navodnu diskriminaciju među brodogradilištima s nastanom u različitim zemljama EGP-a. Zaključak dopisa kako „u toj fazi” nije bilo predviđeno bilo kakvo daljnje djelovanje jasno je bio povezan s nedavnom objavom izjave u kojoj se pojašnjava kako bi se STL mogao primijeniti za nabavu brodova proizvedenih u drugim europskim zemljama, čime se izravno odgovorilo na nedoumice koja je izrazila gđa Brustad. U svakom slučaju, u tom se dopisu nije niti spomenulo, a kamoli zauzelo bilo kakvo stajalište u pogledu prisutnosti državne potpore na razini GIU-a ili njegovih investitora. U pogledu brodarskih poduzeća, brodogradilišta i posrednika, Komisija smatra da oni nisu primatelji potpore, tako da se pitanje legitimnih očekivanja niti ne postavlja.

| (236) | Komisija stoga smatra da taj dopis ni u kom slučaju nije pružio precizna, bezuvjetna i dosljedna jamstva koja bi mogla stvoriti legitimna očekivanja kako sustav nije sadržavao državnu potporu u korist GIU-a ili njegovih investitora. |
| --- | --- |

(236)

Komisija stoga smatra da taj dopis ni u kom slučaju nije pružio precizna, bezuvjetna i dosljedna jamstva koja bi mogla stvoriti legitimna očekivanja kako sustav nije sadržavao državnu potporu u korist GIU-a ili njegovih investitora.

| (237) | Budući da Komisija nije utvrdila postojanje legitimnih očekivanja na temelju tog dopisa, pitanje bi li takva legitimna očekivanja obuhvaćala razdoblje prije dopisa nije od nikakve važnosti. |
| --- | --- |

(237)

Budući da Komisija nije utvrdila postojanje legitimnih očekivanja na temelju tog dopisa, pitanje bi li takva legitimna očekivanja obuhvaćala razdoblje prije dopisa nije od nikakve važnosti.

5.6.2.7.   Revni gospodarski subjekt nije mogao predvidjeti moguće postojanje državne potpore u združenoj primjeni nekoliko mjera

| (238) | Budući da pojedine mjere predstavljaju državnu potporu (osim ubrzane amortizacije zakupljene imovine), činjenica da gospodarski subjekti nisu mogli predvidjeti da bi se njihova kombinacija također mogla smatrati državnom potporom je nevažna i ne opravdava postojanje legitimnih očekivanja niti kršenje bilo kojeg drugog temeljnog načela prava Europske unije. |
| --- | --- |

(238)

Budući da pojedine mjere predstavljaju državnu potporu (osim ubrzane amortizacije zakupljene imovine), činjenica da gospodarski subjekti nisu mogli predvidjeti da bi se njihova kombinacija također mogla smatrati državnom potporom je nevažna i ne opravdava postojanje legitimnih očekivanja niti kršenje bilo kojeg drugog temeljnog načela prava Europske unije.

| (239) | Nasuprot tomu, nekoliko trećih strana među subjektima uključenima u postupke STL-a tvrdilo je da im je Odluka u predmetu francuskog GIE Fiscauxa iz 2006. pružila legitimna očekivanja jer je ta mjera bila vrlo slična STL-u. Činjenica da su sve značajke navedene francuske mjere bile uključene u jednu zakonsku odredbu nužno podrazumijeva globalnu ocjenu. U tom smislu, činjenica da su različiti elementi STL-a bili uključeni u različite mjere – de facto povezani i zajedno primjenjivani – kako bi proizvodili slične učinke ne bi trebala jamčiti drukčiji pristup i ne isključuje globalnu ocjenu. |
| --- | --- |

(239)

Nasuprot tomu, nekoliko trećih strana među subjektima uključenima u postupke STL-a tvrdilo je da im je Odluka u predmetu francuskog GIE Fiscauxa iz 2006. pružila legitimna očekivanja jer je ta mjera bila vrlo slična STL-u. Činjenica da su sve značajke navedene francuske mjere bile uključene u jednu zakonsku odredbu nužno podrazumijeva globalnu ocjenu. U tom smislu, činjenica da su različiti elementi STL-a bili uključeni u različite mjere – de facto povezani i zajedno primjenjivani – kako bi proizvodili slične učinke ne bi trebala jamčiti drukčiji pristup i ne isključuje globalnu ocjenu.

| (240) | U svakom slučaju, Komisija smatra da i rana amortizacija zakupljene imovine i oslobođenje od poreza – sukladno članku 50. stavku 3. RIS-a – na kapitalne dobitke ostvarene primjenom sustava TP-a predstavljaju državnu potporu u svakom pojedinom slučaju. U nedostatku bilo kakve obavijesti o tim odredbama, subjekti su mogli imati legitimna očekivanja o njihovoj zakonitosti samo u iznimnim okolnostima koje nisu dokazane. |
| --- | --- |

(240)

U svakom slučaju, Komisija smatra da i rana amortizacija zakupljene imovine i oslobođenje od poreza – sukladno članku 50. stavku 3. RIS-a – na kapitalne dobitke ostvarene primjenom sustava TP-a predstavljaju državnu potporu u svakom pojedinom slučaju. U nedostatku bilo kakve obavijesti o tim odredbama, subjekti su mogli imati legitimna očekivanja o njihovoj zakonitosti samo u iznimnim okolnostima koje nisu dokazane.

5.6.2.8.   Navodi u vezi s metodama amortizacije u Obavijesti Komisije o izravnom oporezivanju poslovanja
   (126)

| (241) | Komisija napominje da sama formulacija Obavijesti nije davala nikakvu osnovu temeljem koje bi subjekti stekli legitimna očekivanja da je STL zakonit. Prvo, odredbe na koje se poziva odnose se samo na metode amortizacije, tako da bi legitimna očekivanja, ako bi ih bilo, mogla obuhvaćati samo ranu amortizaciju zakupljene imovine. |
| --- | --- |

(241)

Komisija napominje da sama formulacija Obavijesti nije davala nikakvu osnovu temeljem koje bi subjekti stekli legitimna očekivanja da je STL zakonit. Prvo, odredbe na koje se poziva odnose se samo na metode amortizacije, tako da bi legitimna očekivanja, ako bi ih bilo, mogla obuhvaćati samo ranu amortizaciju zakupljene imovine.

| (242) | Drugo, Obavijest se ne može tumačiti tako da se bilo koja mjera u vezi s amortizacijom nalazi izvan područja primjene pravila o državnim potporama. Dapače, u uvodnoj izjavi 13. Obavijesti navodi se da pravila o amortizaciji i pravila o prenošenju gubitaka ne predstavljaju potporu pod uvjetom da se primjenjuju bez razlike na sva trgovačka društva i na proizvodnju svih roba. STL nije primjenjiv na sva trgovačka društva ni na proizvodnju svih roba. |
| --- | --- |

(242)

Drugo, Obavijest se ne može tumačiti tako da se bilo koja mjera u vezi s amortizacijom nalazi izvan područja primjene pravila o državnim potporama. Dapače, u uvodnoj izjavi 13. Obavijesti navodi se da pravila o amortizaciji i pravila o prenošenju gubitaka ne predstavljaju potporu pod uvjetom da se primjenjuju bez razlike na sva trgovačka društva i na proizvodnju svih roba. STL nije primjenjiv na sva trgovačka društva ni na proizvodnju svih roba.

| (243) | Nadalje, u uvodnoj izjavi 22. iste Obavijesti pojašnjava se da stupanj diskrecije porezne uprave kao i njezin manevarski prostor potvrđuju pretpostavku kako se radi o državnoj potpori. Kako je pojašnjeno u odjeljku 2.2.2 gore, primjena rane amortizacije podliježe uvjetima – čija formulacija zahtijeva tumačenje – i prethodnom odobrenju porezne uprave. Prije davanja toga odobrenja porezna uprava može zatražiti dodatne dokumente od podnositelja zahtjeva ili informacije od drugih službi. Činjenica da su u svim prijavnim dokumentima koje Komisija ima na raspolaganju bili prisutni dodatni dokumenti upućuje na to da ih je porezna uprava – izričito ili neizričito – zatražila ili da su podnositelji zahtjeva znali da su oni bili potrebni za dobivanje odobrenja. Slijedom toga, porezna je uprava imala široke diskrecijske ovlasti u primjeni ove mjere. |
| --- | --- |

(243)

Nadalje, u uvodnoj izjavi 22. iste Obavijesti pojašnjava se da stupanj diskrecije porezne uprave kao i njezin manevarski prostor potvrđuju pretpostavku kako se radi o državnoj potpori. Kako je pojašnjeno u odjeljku 2.2.2 gore, primjena rane amortizacije podliježe uvjetima – čija formulacija zahtijeva tumačenje – i prethodnom odobrenju porezne uprave. Prije davanja toga odobrenja porezna uprava može zatražiti dodatne dokumente od podnositelja zahtjeva ili informacije od drugih službi. Činjenica da su u svim prijavnim dokumentima koje Komisija ima na raspolaganju bili prisutni dodatni dokumenti upućuje na to da ih je porezna uprava – izričito ili neizričito – zatražila ili da su podnositelji zahtjeva znali da su oni bili potrebni za dobivanje odobrenja. Slijedom toga, porezna je uprava imala široke diskrecijske ovlasti u primjeni ove mjere.

| (244) | Sukladno tomu, s obzirom na karakteristike sustava, formulacija Obavijesti nije mogla uzrokovati nesigurnost, a još je manje mogla dovesti do nastanka legitimnih očekivanja što se tiče karakterizacije rane amortizacije kao državne potpore. |
| --- | --- |

(244)

Sukladno tomu, s obzirom na karakteristike sustava, formulacija Obavijesti nije mogla uzrokovati nesigurnost, a još je manje mogla dovesti do nastanka legitimnih očekivanja što se tiče karakterizacije rane amortizacije kao državne potpore.

5.6.2.9.   Prihvatljivost prihoda od davanja u zakup golog broda za sustav tonažnog poreza

| (245) | Odobrenje dano Odlukom Komisije C(2002) 582 završna verzija od 27. veljače 2002. odnosi se na „trgovačka društva registrirana u skladu sa španjolskim pravom, čija djelatnost uključuje upravljanje vlastitim brodovima i brodovima u zakupu”. Međutim, Komisija smatra da ta rečenica ne može stvoriti legitimna očekivanja prema kojima bi subjekti čija se djelatnost sastoji isključivo od davanja u zakup jednoga broda, kao zakup golog broda, bili prihvatljivi za sustav TP-a. Dapače, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (179) i (180) gore, u Odluci iz 2002. jasno stoji da se sustav TP-a treba primjenjivati samo u slučaju brodova i djelatnosti pomorskog prijevoza koji ispunjavaju uvjete. |
| --- | --- |

(245)

Odobrenje dano Odlukom Komisije C(2002) 582 završna verzija od 27. veljače 2002. odnosi se na „trgovačka društva registrirana u skladu sa španjolskim pravom, čija djelatnost uključuje upravljanje vlastitim brodovima i brodovima u zakupu”. Međutim, Komisija smatra da ta rečenica ne može stvoriti legitimna očekivanja prema kojima bi subjekti čija se djelatnost sastoji isključivo od davanja u zakup jednoga broda, kao zakup golog broda, bili prihvatljivi za sustav TP-a. Dapače, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (179) i (180) gore, u Odluci iz 2002. jasno stoji da se sustav TP-a treba primjenjivati samo u slučaju brodova i djelatnosti pomorskog prijevoza koji ispunjavaju uvjete.

5.6.3.   Pravna sigurnost

| (246) | Pravna sigurnost temeljni je zahtjev europskoga prava čiji je cilj osigurati predvidljivost pravnih situacija i njome reguliranih odnosa. Sukladno sudskoj praksi, zahtjev o pravnoj sigurnosti sprječava Komisiju u neograničenom odgađanju izvršavanja svojih ovlasti i ne podrazumijeva djelovanje dotične institucije (127). Međutim, do sada su kumulativno bila potrebna dva elementa za kršenje toga načela:






  — | postojanje skupa elemenata koji stvaraju stanje nesigurnosti u pogledu pravilnosti mjere, |
| --- | --- | --- |

(246)

Pravna sigurnost temeljni je zahtjev europskoga prava čiji je cilj osigurati predvidljivost pravnih situacija i njome reguliranih odnosa. Sukladno sudskoj praksi, zahtjev o pravnoj sigurnosti sprječava Komisiju u neograničenom odgađanju izvršavanja svojih ovlasti i ne podrazumijeva djelovanje dotične institucije (127). Međutim, do sada su kumulativno bila potrebna dva elementa za kršenje toga načela:

—

postojanje skupa elemenata koji stvaraju stanje nesigurnosti u pogledu pravilnosti mjere,

| — | dugotrajni izostanak djelovanja Komisije, unatoč tomu što je svjesna postojanja potpore. |
| --- | --- |

—

dugotrajni izostanak djelovanja Komisije, unatoč tomu što je svjesna postojanja potpore.

| (247) | Odluka u predmetu francuskog GIE Fiscauxa i presuda u predmetu Salzgitter (128) jedine su dvije situacije u kojima su Komisija, odnosno Prvostupanjski sud, ocijenili da kršenje načela pravne sigurnosti može spriječiti povrat čak i ako nema legitimnih očekivanja. Međutim, Sud je opozvao presudu u predmetu Salzgitter upravo s obzirom na primjenu načela pravne sigurnosti u tom predmetu (129). |
| --- | --- |

(247)

Odluka u predmetu francuskog GIE Fiscauxa i presuda u predmetu Salzgitter (128) jedine su dvije situacije u kojima su Komisija, odnosno Prvostupanjski sud, ocijenili da kršenje načela pravne sigurnosti može spriječiti povrat čak i ako nema legitimnih očekivanja. Međutim, Sud je opozvao presudu u predmetu Salzgitter upravo s obzirom na primjenu načela pravne sigurnosti u tom predmetu (129).

5.6.3.1.   Elementi koji su stvorili stanje neisgurnosti u pogledu pravilnosti mjere

| (248) | STL i francuski GIE Fiscaux dijele niz ključnih značajki i imaju vrlo slične učinke (vidjeti odjeljak 5.6.1. Jednako postupanje). Oba se sustava koriste u financiranju dugotrajne investicijske imovine. Uključuju porezno transparentne GIU-e koji amortiziraju imovinu i prenose svoje vlasništvo na svoje krajnje korisnike putem neke vrste ugovora o zakupu. U oba slučaja ta je amortizacija rana ili ubrzana, a kapitalni dobici GIU-a oslobođeni su poreza. U oba slučaja gospodarsku prednost koja nastaje zbog rane ili ubrzane amortizacije i izuzeća kapitalnih dobitaka dijele investitori u GIU-ima i krajnji korisnik imovine (kroz popust na cijenu), iako postoje velike razlike u pogledu državne intervencije u tom pogledu |
| --- | --- |

(248)

STL i francuski GIE Fiscaux dijele niz ključnih značajki i imaju vrlo slične učinke (vidjeti odjeljak 5.6.1. Jednako postupanje). Oba se sustava koriste u financiranju dugotrajne investicijske imovine. Uključuju porezno transparentne GIU-e koji amortiziraju imovinu i prenose svoje vlasništvo na svoje krajnje korisnike putem neke vrste ugovora o zakupu. U oba slučaja ta je amortizacija rana ili ubrzana, a kapitalni dobici GIU-a oslobođeni su poreza. U oba slučaja gospodarsku prednost koja nastaje zbog rane ili ubrzane amortizacije i izuzeća kapitalnih dobitaka dijele investitori u GIU-ima i krajnji korisnik imovine (kroz popust na cijenu), iako postoje velike razlike u pogledu državne intervencije u tom pogledu

| (249) | Ključne mjere koje čine dio sustava STL-a provedene su između 2002 (130) i 2003., tj. prije no što je Komisija odlučila da francuski sustav predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(249)

Ključne mjere koje čine dio sustava STL-a provedene su između 2002 (130) i 2003., tj. prije no što je Komisija odlučila da francuski sustav predstavlja državnu potporu.

| (250) | S obzirom na sličnost između STL-a i GIE Fiscauxa, moguće je – kako tvrde španjolske vlasti i neke treće strane – da su događaji na koje se pozivalo u prilog zaštiti pravne sigurnosti u slučaju francuskog sustava, ujedno stvorili stanje nesigurnosti u pogledu pravilnosti STL-a. |
| --- | --- |

(250)

S obzirom na sličnost između STL-a i GIE Fiscauxa, moguće je – kako tvrde španjolske vlasti i neke treće strane – da su događaji na koje se pozivalo u prilog zaštiti pravne sigurnosti u slučaju francuskog sustava, ujedno stvorili stanje nesigurnosti u pogledu pravilnosti STL-a.

| (251) | Po tom pitanju, Komisija zaključuje da je navedeno stanje nesigurnosti doista moglo nastati kao posljedica izjave Komisije u njezinoj Odluci u predmetu Brittany Ferries (131) iz 2001. prema kojoj su određene porezne povlastice predstavljale opću mjeru. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (192) Odluke u predmetu GIE Fiscaux, u toj izjavi nije bilo posebno navedeno da se ta izjava odnosila na sustav prethodnika GIE Fiscaux, što je moglo dovesti u zabludu primatelje toga sustava i nekog sličnog sustava kao što je STL. |
| --- | --- |

(251)

Po tom pitanju, Komisija zaključuje da je navedeno stanje nesigurnosti doista moglo nastati kao posljedica izjave Komisije u njezinoj Odluci u predmetu Brittany Ferries (131) iz 2001. prema kojoj su određene porezne povlastice predstavljale opću mjeru. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (192) Odluke u predmetu GIE Fiscaux, u toj izjavi nije bilo posebno navedeno da se ta izjava odnosila na sustav prethodnika GIE Fiscaux, što je moglo dovesti u zabludu primatelje toga sustava i nekog sličnog sustava kao što je STL.

| (252) | Što se tiče ostalih elemenata na koje se pozivaju Španjolska i treće strane, Komisija je provela analizu kako bi utvrdila jesu li elementi na koje se Španjolska i treće strane pozivaju kako bi potkrijepili tvrdnju o postojanju legitimnih očekivanja (vidjeti odjeljak 5.6.1.) mogli stvoriti stanje nesigurnosti. |
| --- | --- |

(252)

Što se tiče ostalih elemenata na koje se pozivaju Španjolska i treće strane, Komisija je provela analizu kako bi utvrdila jesu li elementi na koje se Španjolska i treće strane pozivaju kako bi potkrijepili tvrdnju o postojanju legitimnih očekivanja (vidjeti odjeljak 5.6.1.) mogli stvoriti stanje nesigurnosti.

| (253) | Prvo, države članice obvezne su, u skladu s Ugovorom, obavijestiti Komisiju o svojim planovima dodjele novih potpora. Objavljivanje nacrta mjera u Službenom listu Španjolskoga parlamenta ne može se smatrati obavješćivanjem Komisiie te izostanak reakcije Komisije nije mogao pridonijeti stvaranju stanja nesigurnosti |
| --- | --- |

(253)

Prvo, države članice obvezne su, u skladu s Ugovorom, obavijestiti Komisiju o svojim planovima dodjele novih potpora. Objavljivanje nacrta mjera u Službenom listu Španjolskoga parlamenta ne može se smatrati obavješćivanjem Komisiie te izostanak reakcije Komisije nije mogao pridonijeti stvaranju stanja nesigurnosti

| (254) | Drugo, zahtjev za informacijama iz 2001. u pogledu mjere poreznih poticaja na zakup pokazuje da je Komisija reagirala na navode podnositelja pritužbe o postojanju potpore. Taj je zahtjev bio upućen Španjolskoj, koja je u svojim odgovorima strogo negirala postojanje takvih mjera. Taj zahtjev Komisija nije objavila no ako bi, iz bilo kojeg razloga, budući primatelji sustava STL-a saznali za ovaj zahtjev za informacije u trenutku kada su namjeravali sudjelovati u tom sustavu, to bi im skrenulo pozornost na činjenicu da je Komisiji podnesena pritužba, prema kojoj se smatralo da bi mjere toga sustava mogle predstavljati državnu potporu. Zahtjev za informacije također bi upućivao na to da Komisija nije bila upućena u tu mjeru u dovoljnoj mjeri kako bi ju mogla ocijeniti i ne bi doveo do zaključka da je Komisija tu mjeru odobrila. Nadalje, budući da je taj zahtjev poslan prije stupanja na snagu mjera koje sačinjavaju STL, Španjolska je mogla prijaviti sve elemente toga sustava kako bi stekla pravnu sigurnost. Ili su korisnici trebali pitati Španjolsku – ili Komisiju – o tome je li taj sustav Španjolska prijavila, odnosno o tome je li ga Komisija odobrila. Stoga ni Španjolska ni subjekti ne mogu tvrditi da je taj zahtjev ili – s obzirom na dani odgovor – izostanak daljnje reakcije Komisije pridonio stvaranju stanja nesigurnosti. |
| --- | --- |

(254)

Drugo, zahtjev za informacijama iz 2001. u pogledu mjere poreznih poticaja na zakup pokazuje da je Komisija reagirala na navode podnositelja pritužbe o postojanju potpore. Taj je zahtjev bio upućen Španjolskoj, koja je u svojim odgovorima strogo negirala postojanje takvih mjera. Taj zahtjev Komisija nije objavila no ako bi, iz bilo kojeg razloga, budući primatelji sustava STL-a saznali za ovaj zahtjev za informacije u trenutku kada su namjeravali sudjelovati u tom sustavu, to bi im skrenulo pozornost na činjenicu da je Komisiji podnesena pritužba, prema kojoj se smatralo da bi mjere toga sustava mogle predstavljati državnu potporu. Zahtjev za informacije također bi upućivao na to da Komisija nije bila upućena u tu mjeru u dovoljnoj mjeri kako bi ju mogla ocijeniti i ne bi doveo do zaključka da je Komisija tu mjeru odobrila. Nadalje, budući da je taj zahtjev poslan prije stupanja na snagu mjera koje sačinjavaju STL, Španjolska je mogla prijaviti sve elemente toga sustava kako bi stekla pravnu sigurnost. Ili su korisnici trebali pitati Španjolsku – ili Komisiju – o tome je li taj sustav Španjolska prijavila, odnosno o tome je li ga Komisija odobrila. Stoga ni Španjolska ni subjekti ne mogu tvrditi da je taj zahtjev ili – s obzirom na dani odgovor – izostanak daljnje reakcije Komisije pridonio stvaranju stanja nesigurnosti.

| (255) | Treće, u pogledu Odluke iz 2004. u pogledu nizozemske mjere za nadoknadu, Komisija ističe da nadoknada za mjeru koja je različita od STL-a nije mogla stvoriti stanje nesigurnosti u pogledu STL-a. Činjenica da je točan opis navodne španjolske potpore u javnim dokumentima dostavljen samo u nizozemskoj verziji odluke o pokretanju formalnog istražnog postupka nije dovoljna za izvođenje zaključka da su čitatelji mogli pretpostaviti da se ona odnosila na STL. Dapače, prijevodom nizozemske Odluke ili slanjem upita Komisiji moglo se na jednostavan način razjasniti da se navodna španjolska potpora odnosila na subvencije na kamate na temelju Kraljevske uredbe 442/1994. Osim toga, Komisija je samo spomenula činjenicu da je Španjolska negirala postojanje navodne španjolske potpore i da Nizozemska nije dostavila dostatne dokaze. Kao što je napomenuto u toj Odluci, Komisiji ne preostaje drugo nego vjerovati državi članici i ne može se smatrati odgovornom za postojanje eventualne nesigurnosti koju je izostanak daljnje reakcije Komisije mogao prouzročiti. Komisija stoga drži da Odluka iz 2004. nije mogla pridonijeti stanju nesigurnosti u pogledu zakonitosti STL-a. |
| --- | --- |

(255)

Treće, u pogledu Odluke iz 2004. u pogledu nizozemske mjere za nadoknadu, Komisija ističe da nadoknada za mjeru koja je različita od STL-a nije mogla stvoriti stanje nesigurnosti u pogledu STL-a. Činjenica da je točan opis navodne španjolske potpore u javnim dokumentima dostavljen samo u nizozemskoj verziji odluke o pokretanju formalnog istražnog postupka nije dovoljna za izvođenje zaključka da su čitatelji mogli pretpostaviti da se ona odnosila na STL. Dapače, prijevodom nizozemske Odluke ili slanjem upita Komisiji moglo se na jednostavan način razjasniti da se navodna španjolska potpora odnosila na subvencije na kamate na temelju Kraljevske uredbe 442/1994. Osim toga, Komisija je samo spomenula činjenicu da je Španjolska negirala postojanje navodne španjolske potpore i da Nizozemska nije dostavila dostatne dokaze. Kao što je napomenuto u toj Odluci, Komisiji ne preostaje drugo nego vjerovati državi članici i ne može se smatrati odgovornom za postojanje eventualne nesigurnosti koju je izostanak daljnje reakcije Komisije mogao prouzročiti. Komisija stoga drži da Odluka iz 2004. nije mogla pridonijeti stanju nesigurnosti u pogledu zakonitosti STL-a.

| (256) | Četvrto, Komisija smatra da je stanje nesigurnosti koje je nastalo u pogledu zakonitosti STL-a kao posljedica izjave iz Odluke Komisije Brittany Ferries iz 2001. prestalo na dan objave Odluke Komisije o francuskom predmetu GIE Fiscaux. Tom je Odlukom razjašnjeno da je Komisija francuski sustav poreznih poticaja na zakup smatrala državnom potporom, što je Španjolskoj i korisnicima STL-a trebalo skrenuti pozornost na činjenicu da bi taj sustav mogao predstavljati državnu potporu. Stoga ona nipošto nije mogla stvoriti – niti pridonijeti stvaranju – stanja nesigurnosti u tom pogledu. |
| --- | --- |

(256)

Četvrto, Komisija smatra da je stanje nesigurnosti koje je nastalo u pogledu zakonitosti STL-a kao posljedica izjave iz Odluke Komisije Brittany Ferries iz 2001. prestalo na dan objave Odluke Komisije o francuskom predmetu GIE Fiscaux. Tom je Odlukom razjašnjeno da je Komisija francuski sustav poreznih poticaja na zakup smatrala državnom potporom, što je Španjolskoj i korisnicima STL-a trebalo skrenuti pozornost na činjenicu da bi taj sustav mogao predstavljati državnu potporu. Stoga ona nipošto nije mogla stvoriti – niti pridonijeti stvaranju – stanja nesigurnosti u tom pogledu.

| (257) | Peto, iz razloga koji su navedeni u gore navedenom odjeljku 5.6.2.6. gore Komisija smatra da dopis koji je poslala povjerenica Kroes 2009. nije stvorio niti je pridonio stvaranju stanja nesigurnosti. |
| --- | --- |

(257)

Peto, iz razloga koji su navedeni u gore navedenom odjeljku 5.6.2.6. gore Komisija smatra da dopis koji je poslala povjerenica Kroes 2009. nije stvorio niti je pridonio stvaranju stanja nesigurnosti.

5.6.3.2.   Vrijeme koje je proteklo od zaprimanja pritužbe i pokretanja postupka

| (258) | Komisija smatra da vrijeme koje je proteklo u istraživanju STL-a prije pokretanja formalnog istražnog postupka treba računati od 2006., kada je Komisija zaprimila pritužbe iz europskih brodogradilišta. Dapače, iz gore navedenih razloga, ni objava nacrta mjera u španjolskom službenom glasilu, ni pritužbe koje je Komisija zaprimila u 2001., a Španjolska izričito odbacila u 2002., ne podupiru stajalište da je Komisija nepropisno odgađala izvršenje svojih istražnih ovlasti. To mišljenje ne podupire ni konačna odluka u predmetu C-66/2003 iz 2004., koja se odnosila na izjednačavanje drugačije mjere navodne državne potpore. |
| --- | --- |

(258)

Komisija smatra da vrijeme koje je proteklo u istraživanju STL-a prije pokretanja formalnog istražnog postupka treba računati od 2006., kada je Komisija zaprimila pritužbe iz europskih brodogradilišta. Dapače, iz gore navedenih razloga, ni objava nacrta mjera u španjolskom službenom glasilu, ni pritužbe koje je Komisija zaprimila u 2001., a Španjolska izričito odbacila u 2002., ne podupiru stajalište da je Komisija nepropisno odgađala izvršenje svojih istražnih ovlasti. To mišljenje ne podupire ni konačna odluka u predmetu C-66/2003 iz 2004., koja se odnosila na izjednačavanje drugačije mjere navodne državne potpore.

| (259) | Vrijeme koje je proteklo od prve pritužbe 2006. i pokretanja formalnog postupka 2011. ne čini se prekomjerno s obzirom na broj uključenih poreznih mjera, kompleksnost postupaka u poreznim poticajima na zakup i izostanak transparentnosti u pogledu tih postupaka vezanih za zakup. Osim toga, Komisija je poslala osam formalnih zahtjeva za informacijama između rujna 2006. i svibnja 2010 (132). i bila je u redovitom kontaktu sa španjolskim vlastima. |
| --- | --- |

(259)

Vrijeme koje je proteklo od prve pritužbe 2006. i pokretanja formalnog postupka 2011. ne čini se prekomjerno s obzirom na broj uključenih poreznih mjera, kompleksnost postupaka u poreznim poticajima na zakup i izostanak transparentnosti u pogledu tih postupaka vezanih za zakup. Osim toga, Komisija je poslala osam formalnih zahtjeva za informacijama između rujna 2006. i svibnja 2010 (132). i bila je u redovitom kontaktu sa španjolskim vlastima.

| (260) | Nadalje, Komisija je tek u listopadu 2010. zaprimila novu pritužbu koja je sadržavala ključan element za ocjenu sustava, i to sveobuhvatnu studiju provedenu od strane poreznih stručnjaka, u kojoj je opisano funkcioniranje sustava i njegovi učinci. Stoga se vrijeme koje je proteklo u istraživanju STL-a ne čini dostatnim kako bi se moglo pozivati na pravnu sigurnost. |
| --- | --- |

(260)

Nadalje, Komisija je tek u listopadu 2010. zaprimila novu pritužbu koja je sadržavala ključan element za ocjenu sustava, i to sveobuhvatnu studiju provedenu od strane poreznih stručnjaka, u kojoj je opisano funkcioniranje sustava i njegovi učinci. Stoga se vrijeme koje je proteklo u istraživanju STL-a ne čini dostatnim kako bi se moglo pozivati na pravnu sigurnost.

| (261) | S obzirom na kompleksnost dotičnih mjera, Komisija ne može isključiti mogućnost da je pravnu nesigurnost u pogledu klasifikacije STL-a kao potpore mogla stvoriti Odluka iz 2001. u predmetu Brittany Ferries, kako navode Španjolska i primatelji. No to je moglo biti tako samo do objave Odluke Komisije o francuskom predmetu GIE Fiscaux u Službenom listu 30. travnja 2007., u kojoj je Komisija utvrdila da je taj sustav predstavljao državnu potporu. |
| --- | --- |

(261)

S obzirom na kompleksnost dotičnih mjera, Komisija ne može isključiti mogućnost da je pravnu nesigurnost u pogledu klasifikacije STL-a kao potpore mogla stvoriti Odluka iz 2001. u predmetu Brittany Ferries, kako navode Španjolska i primatelji. No to je moglo biti tako samo do objave Odluke Komisije o francuskom predmetu GIE Fiscaux u Službenom listu 30. travnja 2007., u kojoj je Komisija utvrdila da je taj sustav predstavljao državnu potporu.

| (262) | Slijedom toga, Komisija zaključuje da ona ne treba naložiti povrat potpore koja je proizašla iz rada sustava STL-a za koji je potpora dana između stupanja na snagu STL-a u 2002. i 30. travnja 2007. |
| --- | --- |

(262)

Slijedom toga, Komisija zaključuje da ona ne treba naložiti povrat potpore koja je proizašla iz rada sustava STL-a za koji je potpora dana između stupanja na snagu STL-a u 2002. i 30. travnja 2007.

5.6.4.   Određivanje iznosa povrata

| (263) | Komisija je ocijenila različite porezne mjere koje sačinjavaju sustave državne potpore. Svrha ove Odluke nije utvrditi točne iznose potpore koju je svaki korisnik primio pri svakoj operaciji STL-a. Međutim, Komisija smatra da država članica treba slijediti sljedeću metodologiju kako bi se u svakom pojedinom slučaju utvrdili primatelji potpore i iznos nesukladne potpore koju je od njih potrebno povratiti. Ta se metodologija može dodatno razraditi u suradnji sa španjolskim vlastima, ponajprije radi određivanja stvarnoga iznosa porezne povlastice koju uživaju investitori, u svjetlu njihovih pojedinačnih poreznih situacija. |
| --- | --- |

(263)

Komisija je ocijenila različite porezne mjere koje sačinjavaju sustave državne potpore. Svrha ove Odluke nije utvrditi točne iznose potpore koju je svaki korisnik primio pri svakoj operaciji STL-a. Međutim, Komisija smatra da država članica treba slijediti sljedeću metodologiju kako bi se u svakom pojedinom slučaju utvrdili primatelji potpore i iznos nesukladne potpore koju je od njih potrebno povratiti. Ta se metodologija može dodatno razraditi u suradnji sa španjolskim vlastima, ponajprije radi određivanja stvarnoga iznosa porezne povlastice koju uživaju investitori, u svjetlu njihovih pojedinačnih poreznih situacija.

| (264) | Prvi korak: Izračun ukupne porezne povlastice koja je nastala operacijom: To je neto sadašnja vrijednost (NPV) poreznih povlastica koje su GIU ili njegovi investitori stvarno ostvarili (tj. prije odbitaka onoga dijela tih povlastica koji se prenosi na brodarsko poduzeće putem popusta na cijenu). NPV bi trebalo izračunati na početni datum amortizacije – rane amortizacije kako je odobrena od strane poreznih tijela – a diskontne stope koje se koriste za potrebe toga izračuna trebaju se temeljiti na stvarnome stanju na tržištu. Komisija predlaže da, po uobičajenom postupku, Španjolska može koristiti izračune koje su GIU-i dostavili poreznoj upravi kada su podnosili zahtjev za ranu amortizaciju (vidjeti uvodnu izjavu (168) gore). U načelu, porezna povlastica smatra se dobivenom na datum dospijeća poreza za GIU ili njegove investitore. |
| --- | --- |

(264)

Prvi korak: Izračun ukupne porezne povlastice koja je nastala operacijom: To je neto sadašnja vrijednost (NPV) poreznih povlastica koje su GIU ili njegovi investitori stvarno ostvarili (tj. prije odbitaka onoga dijela tih povlastica koji se prenosi na brodarsko poduzeće putem popusta na cijenu). NPV bi trebalo izračunati na početni datum amortizacije – rane amortizacije kako je odobrena od strane poreznih tijela – a diskontne stope koje se koriste za potrebe toga izračuna trebaju se temeljiti na stvarnome stanju na tržištu. Komisija predlaže da, po uobičajenom postupku, Španjolska može koristiti izračune koje su GIU-i dostavili poreznoj upravi kada su podnosili zahtjev za ranu amortizaciju (vidjeti uvodnu izjavu (168) gore). U načelu, porezna povlastica smatra se dobivenom na datum dospijeća poreza za GIU ili njegove investitore.

| (265) | Drugi korak: Izračun porezne povlastice nastale primjenom općih poreznih mjera na operaciju To je NPV – izračunana na isti način kao u koraku 1. – iznosa poreznih povlastica koje bi GIU ili njegovi investitori ostvarili u referentnoj situaciji u kojoj bi se koristila samo mjera ubrzane amortizacije od trenutka kada se započelo s prometovanjem broda, i s oporezivanjem operacije u skladu s uobičajenim pravilima vezanima za porez na dohodak trgovačkih društava. U takvoj situaciji kapitalni dobitak od prodaje broda brodarskom poduzeću bio bi podložan, na dan korišenja opcije od strane brodarskog poduzeća, porezu na dohodak trgovačkog društva koji je opće primjenjiv na dobit poduzeća. U načelu, porezna povlastica smatra se dobivenom na datum dospijeća poreza za GIU ili njegove investitore. |
| --- | --- |

(265)

Drugi korak: Izračun porezne povlastice nastale primjenom općih poreznih mjera na operaciju To je NPV – izračunana na isti način kao u koraku 1. – iznosa poreznih povlastica koje bi GIU ili njegovi investitori ostvarili u referentnoj situaciji u kojoj bi se koristila samo mjera ubrzane amortizacije od trenutka kada se započelo s prometovanjem broda, i s oporezivanjem operacije u skladu s uobičajenim pravilima vezanima za porez na dohodak trgovačkih društava. U takvoj situaciji kapitalni dobitak od prodaje broda brodarskom poduzeću bio bi podložan, na dan korišenja opcije od strane brodarskog poduzeća, porezu na dohodak trgovačkog društva koji je opće primjenjiv na dobit poduzeća. U načelu, porezna povlastica smatra se dobivenom na datum dospijeća poreza za GIU ili njegove investitore.

| (266) | Treći korak: Izračun porezne povlastice koja je ekvivalent državnoj potpori: budući da Komisija ubrzanu amortizaciju smatra općom mjerom, iznos povlastice koji odgovara toj mjeri (tj. odgođeno plaćanje određenih iznosa poreza) ne predstavlja državu potporu. Razlika između iznosa dobivenih u koraku 1. i koraku 2. treba odgovarati potpori koju su GIU i njegovi investitori dobili kao korisnici dotičnih poreznih mjera, tj. NPV ukupne povlastice nastale iz korištenja rane amortizacije, sustava TP-a (na koje GIU-i nisu ostvarivali pravo) i oslobođenja od poreza na kapitalne dobitke ostvarene putem članka 50. stavka 3. RIS-a. U načelu se smatra da je porezna povlastica dobivena na datum dospijeća poreza za GIU ili njegove investitore. |
| --- | --- |

(266)

Treći korak: Izračun porezne povlastice koja je ekvivalent državnoj potpori: budući da Komisija ubrzanu amortizaciju smatra općom mjerom, iznos povlastice koji odgovara toj mjeri (tj. odgođeno plaćanje određenih iznosa poreza) ne predstavlja državu potporu. Razlika između iznosa dobivenih u koraku 1. i koraku 2. treba odgovarati potpori koju su GIU i njegovi investitori dobili kao korisnici dotičnih poreznih mjera, tj. NPV ukupne povlastice nastale iz korištenja rane amortizacije, sustava TP-a (na koje GIU-i nisu ostvarivali pravo) i oslobođenja od poreza na kapitalne dobitke ostvarene putem članka 50. stavka 3. RIS-a. U načelu se smatra da je porezna povlastica dobivena na datum dospijeća poreza za GIU ili njegove investitore.

| (267) | Četvrti korak: Izračun iznosa sukladne potpore: I prvo, potpora koju je dobio GIU ili njegovi investitori, kako je izračunata u koraku 3., sukladna je budući da odgovara povlastici prenesenoj na brodarsko poduzeće koja bi bila sukladna da se smatrala državnom potporom za brodarsko poduzeće. Postotak potpore prenesene na brodarsko poduzeće mora se odrediti na temelju izračuna sličnoga onomu koji GIU-i podnose u svojim prijavama poreznoj upravi (vidjeti uvodnu izjavu (136) gore), te mora uzeti u obzir naknadu za posredovanje usklađenu s tržištem. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (202) do (210) gore, dio povlastice prenesene na brodarsko poduzeće može se smatrati sukladnim ako to brodarsko poduzeće, dotični brod i njegove prijevozne djelatnosti ispunjavaju uvjete iz Pomorskih smjernica. Iznos koji je sukladan treba odrediti u skladu s poglavljem 11. Smjernica i uzimajući u obzir svu potporu koja je već dodijeljena tom brodarskom poduzeću u EGP-u. Ponajprije se iznosi potpore dodijeljene u Španjolskoj moraju dodati onima dodijeljenim u zemlji u kojoj je poduzeće ima poslovni nastan (ako je ona članica EGP-a). Iznos potpore koji prelazi tu gornju granicu, ili za koji se nije dokazala sukladnost u skladu s poglavljem 11. Pomorskih smjernica treba smatrati nesukladnim |
| --- | --- |

(267)

Četvrti korak: Izračun iznosa sukladne potpore: I prvo, potpora koju je dobio GIU ili njegovi investitori, kako je izračunata u koraku 3., sukladna je budući da odgovara povlastici prenesenoj na brodarsko poduzeće koja bi bila sukladna da se smatrala državnom potporom za brodarsko poduzeće. Postotak potpore prenesene na brodarsko poduzeće mora se odrediti na temelju izračuna sličnoga onomu koji GIU-i podnose u svojim prijavama poreznoj upravi (vidjeti uvodnu izjavu (136) gore), te mora uzeti u obzir naknadu za posredovanje usklađenu s tržištem. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (202) do (210) gore, dio povlastice prenesene na brodarsko poduzeće može se smatrati sukladnim ako to brodarsko poduzeće, dotični brod i njegove prijevozne djelatnosti ispunjavaju uvjete iz Pomorskih smjernica. Iznos koji je sukladan treba odrediti u skladu s poglavljem 11. Smjernica i uzimajući u obzir svu potporu koja je već dodijeljena tom brodarskom poduzeću u EGP-u. Ponajprije se iznosi potpore dodijeljene u Španjolskoj moraju dodati onima dodijeljenim u zemlji u kojoj je poduzeće ima poslovni nastan (ako je ona članica EGP-a). Iznos potpore koji prelazi tu gornju granicu, ili za koji se nije dokazala sukladnost u skladu s poglavljem 11. Pomorskih smjernica treba smatrati nesukladnim

| (268) | Budući da se gornja granica u poglavlju 11. Pomorskih smjernica izračunava na godišnjoj osnovi, a povlastica koju prima brodarsko poduzeće odnosi se na dugotrajnu imovinu, Komisija se slaže da se, u primjeni te gornje granice, povlastica koja nastaje za brodarsko poduzeće iz operacija STL-a može protegnuti kroz uobičajeno amortizacijsko razdoblje (deset godina) dotičnog broda. |
| --- | --- |

(268)

Budući da se gornja granica u poglavlju 11. Pomorskih smjernica izračunava na godišnjoj osnovi, a povlastica koju prima brodarsko poduzeće odnosi se na dugotrajnu imovinu, Komisija se slaže da se, u primjeni te gornje granice, povlastica koja nastaje za brodarsko poduzeće iz operacija STL-a može protegnuti kroz uobičajeno amortizacijsko razdoblje (deset godina) dotičnog broda.

| (269) | Drugo, budući da odgovara naknadi za posredovanje financijskih investitora, usklađenoj s tržištem, u prijenosu sukladne povlastice na brodarska poduzeća, ta će se naknada također smatrati sukladnom ili nesukladnom potporom u jednakom omjeru kao i povlastica usmjerena na brodarsko poduzeće (vidjeti uvodnu izjavu (201) gore). |
| --- | --- |

(269)

Drugo, budući da odgovara naknadi za posredovanje financijskih investitora, usklađenoj s tržištem, u prijenosu sukladne povlastice na brodarska poduzeća, ta će se naknada također smatrati sukladnom ili nesukladnom potporom u jednakom omjeru kao i povlastica usmjerena na brodarsko poduzeće (vidjeti uvodnu izjavu (201) gore).

5.6.5.   Ugovorne klauzule

| (270) | Kako je navedeno gore, PYMAR je obavijestio Komisiju o određenim klauzulama iz određenih ugovora između investitora, brodarskih poduzeća i brodogradilišta. Sukladno tim klauzulama, od brodogradilišta bi se zahtijevalo da isplati naknadu drugim stranama u slučaju nemogućnosti ostvarivanja poreznih povlastica |
| --- | --- |

(270)

Kako je navedeno gore, PYMAR je obavijestio Komisiju o određenim klauzulama iz određenih ugovora između investitora, brodarskih poduzeća i brodogradilišta. Sukladno tim klauzulama, od brodogradilišta bi se zahtijevalo da isplati naknadu drugim stranama u slučaju nemogućnosti ostvarivanja poreznih povlastica

| (271) | U svojoj konačnoj negativnoj odluci o djelomičnom povratu u francuskom predmetu GIE fiscaux
   (133), koji ima značajnih sličnosti s dotičnim predmetom, Komisija je konstatirala da: „činjenica da su pravni i s porezom povezani rizici koje snose članovi GIU-a mogli, u nekim slučajevima, biti ugovorno preneseni na korisnike imovine ne može poništiti načelo da je cilj Komisije, kada zahtijeva, gdje je to primjereno, povrat nezakonite potpore, oduzeti različitim primateljima povlasticu koju su uživali na svojim tržištima u odnosu na njihove konkurente, te ponovno uspostaviti status quo koji je postojao prije no što je ta potpora bila dodijeljena”. Komisija je zaključila da: „ostvarenje toga cilja ne može ovisiti ... o ugovornim odredbama oko kojih su se suglasili primatelji potpore”. |
| --- | --- |

(271)

U svojoj konačnoj negativnoj odluci o djelomičnom povratu u francuskom predmetu GIE fiscaux
   (133), koji ima značajnih sličnosti s dotičnim predmetom, Komisija je konstatirala da: „činjenica da su pravni i s porezom povezani rizici koje snose članovi GIU-a mogli, u nekim slučajevima, biti ugovorno preneseni na korisnike imovine ne može poništiti načelo da je cilj Komisije, kada zahtijeva, gdje je to primjereno, povrat nezakonite potpore, oduzeti različitim primateljima povlasticu koju su uživali na svojim tržištima u odnosu na njihove konkurente, te ponovno uspostaviti status quo koji je postojao prije no što je ta potpora bila dodijeljena”. Komisija je zaključila da: „ostvarenje toga cilja ne može ovisiti ... o ugovornim odredbama oko kojih su se suglasili primatelji potpore”.

| (272) | Sukladno ustaljenoj sudskoj praksi, obveza države da ukine potporu koju Komisija smatra nesukladom s unutarnjim tržištem ima za cilj ponovnu uspostavu prethodno postojećeg stanja (134). Prema drugoj formuli osnovni je cilj povrata nezakonito isplaćene državne potpore otkloniti narušavanje tržišnoga natjecanja uzrokovanog povoljnim položajem u odnosu na konkurenciju koji je takva potpora omogućila (135). Povratom potpore korisnik gubi pravo na povlasticu koju je uživao u odnosu na svoje tržišne konkurente, te se ponovno uspostavlja stanje kakvo je postojalo prije isplate potpore (136). |
| --- | --- |

(272)

Sukladno ustaljenoj sudskoj praksi, obveza države da ukine potporu koju Komisija smatra nesukladom s unutarnjim tržištem ima za cilj ponovnu uspostavu prethodno postojećeg stanja (134). Prema drugoj formuli osnovni je cilj povrata nezakonito isplaćene državne potpore otkloniti narušavanje tržišnoga natjecanja uzrokovanog povoljnim položajem u odnosu na konkurenciju koji je takva potpora omogućila (135). Povratom potpore korisnik gubi pravo na povlasticu koju je uživao u odnosu na svoje tržišne konkurente, te se ponovno uspostavlja stanje kakvo je postojalo prije isplate potpore (136).

| (273) | Kako bi se postigao taj ishod, Komisija mora imati ovlast narediti povrat potpore od njezinih stvarnih primatelja kako bi mogla ispuniti cilj ponovne uspostave stanja tržišnoga natjecanja na tržištu/tržištima gdje je ono bilo narušeno. U tom smislu Komisija mora biti u mogućnosti jasno odrediti poduzeća koja su u obvezi povrata nezakonite potpore koju ona proglasi nesukladnom. No postizanje toga cilja stalno bi bilo narušeno ako bi prvotne strane imale mogućnost putem ugovornih odredaba mijenjati učinke odluka koje Komisija donese o povratu potpore. Tu bi mogućnost, kada bi postojala, mogli koristiti gospodarski subjekti koji se s obzirom na svoju pregovaračku prednost, mogu zaštititi od odluka o povratu potpore, te na taj način eliminirati praktične posljedice nadzora dodjele državnih potpora. |
| --- | --- |

(273)

Kako bi se postigao taj ishod, Komisija mora imati ovlast narediti povrat potpore od njezinih stvarnih primatelja kako bi mogla ispuniti cilj ponovne uspostave stanja tržišnoga natjecanja na tržištu/tržištima gdje je ono bilo narušeno. U tom smislu Komisija mora biti u mogućnosti jasno odrediti poduzeća koja su u obvezi povrata nezakonite potpore koju ona proglasi nesukladnom. No postizanje toga cilja stalno bi bilo narušeno ako bi prvotne strane imale mogućnost putem ugovornih odredaba mijenjati učinke odluka koje Komisija donese o povratu potpore. Tu bi mogućnost, kada bi postojala, mogli koristiti gospodarski subjekti koji se s obzirom na svoju pregovaračku prednost, mogu zaštititi od odluka o povratu potpore, te na taj način eliminirati praktične posljedice nadzora dodjele državnih potpora.

| (274) | Usporedbe radi, u nedavnoj presudi u predmetu Residex
   (137), Europski sud je izjavio da je dužnost nacionalnoga suda da, uzimajući u obzir sve pojedinačne karakteristike predmeta, utvrdi korisnika ili, ovisno o slučaju, primatelja jamstva koje predstavlja državnu potporu, te da osigura povrat ukupnoga iznosa dotične potpore. Osim toga, bez obzira na to tko je korisnik potpore, te s obzirom da je cilj mjera koje nacionalni sudovi moraju poduzeti u slučaju kršenja članka 108. stavka 3. UFEU-a, u osnovi, ponovna uspostava stanja tržišnoga natjecanja koje je postojalo prije isplate dotične potpore, ti sudovi moraju osigurati da mjere koje poduzmu u pogledu valjanosti gore navedenih akata omoguće postizanje takvoga cilja. To pokazuje da, kada je potrebno otkloniti narušavanje tržišnoga natjecanja izazvano potporom, nacionalni sudovi mogu intervenirati i proglasiti ugovore ništavim, čak i kada to znači štetu stranama koje nisu primatelji te potpore – u ovom slučaju, vjerovnici čija je potraživanja podupiralo državno jamstvo. Ista se argumentacija primjenjuje a fortiori na Komisiju kada ona naloži da se potpora u stvarnosti povrati od primatelja. U tom smislu, treba istaknuti da se Komisija poziva da donese konačnu odluku o mjeri potpore, a ne da osigura, kao što to moraju činiti nacionalni sudovi, zaštitu prava pojedinaca u slučajevima kada je prekršena obveza prethodne najave Komisiji dodjele državne potpore u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(274)

Usporedbe radi, u nedavnoj presudi u predmetu Residex
   (137), Europski sud je izjavio da je dužnost nacionalnoga suda da, uzimajući u obzir sve pojedinačne karakteristike predmeta, utvrdi korisnika ili, ovisno o slučaju, primatelja jamstva koje predstavlja državnu potporu, te da osigura povrat ukupnoga iznosa dotične potpore. Osim toga, bez obzira na to tko je korisnik potpore, te s obzirom da je cilj mjera koje nacionalni sudovi moraju poduzeti u slučaju kršenja članka 108. stavka 3. UFEU-a, u osnovi, ponovna uspostava stanja tržišnoga natjecanja koje je postojalo prije isplate dotične potpore, ti sudovi moraju osigurati da mjere koje poduzmu u pogledu valjanosti gore navedenih akata omoguće postizanje takvoga cilja. To pokazuje da, kada je potrebno otkloniti narušavanje tržišnoga natjecanja izazvano potporom, nacionalni sudovi mogu intervenirati i proglasiti ugovore ništavim, čak i kada to znači štetu stranama koje nisu primatelji te potpore – u ovom slučaju, vjerovnici čija je potraživanja podupiralo državno jamstvo. Ista se argumentacija primjenjuje a fortiori na Komisiju kada ona naloži da se potpora u stvarnosti povrati od primatelja. U tom smislu, treba istaknuti da se Komisija poziva da donese konačnu odluku o mjeri potpore, a ne da osigura, kao što to moraju činiti nacionalni sudovi, zaštitu prava pojedinaca u slučajevima kada je prekršena obveza prethodne najave Komisiji dodjele državne potpore u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a.

| (275) | Slijedi da su ugovorne klauzule kojima se primatelji potpore štite od povrata nezakonite i nesukladne potpore prenošenjem pravnih i gospodarskih rizika od takvoga povrata na druge osobe, u suprotnosti sa samom biti sustava nadzora državnih potpora koji je uspostavljen Ugovorom. Takav je sustav nužan za izvršenje Zajednici povjerenih zadataka, te, posebno, za funkcioniranje unutarnjega tržišta, te stoga predstavlja skup pravila javnoga poretka (138). Stoga privatne strane ne mogu od njih odstupati putem ugovornih odredaba. |
| --- | --- |

(275)

Slijedi da su ugovorne klauzule kojima se primatelji potpore štite od povrata nezakonite i nesukladne potpore prenošenjem pravnih i gospodarskih rizika od takvoga povrata na druge osobe, u suprotnosti sa samom biti sustava nadzora državnih potpora koji je uspostavljen Ugovorom. Takav je sustav nužan za izvršenje Zajednici povjerenih zadataka, te, posebno, za funkcioniranje unutarnjega tržišta, te stoga predstavlja skup pravila javnoga poretka (138). Stoga privatne strane ne mogu od njih odstupati putem ugovornih odredaba.

| (276) | To osobito vrijedi za situaciju o kojoj je ovdje riječ u sustavu STL-a, gdje su neka od brodogradilišta pod državnim nadzorom. Ako su javna brodogradilišta predvidjela ugovorne klauzule koje štite primatelje potpore od zahtjeva za njezinim povratom, njihovo bi ponašanje spriječilo ispunjenje cilja povrata nezakonite i nesukladne potpore. Osim toga, ponašanje subjekata pod državnim nadzorom koji pokušavaju zaštititi svoje druge ugovorne strane od povrata moglo bi značiti veliki pritisak na njihove privatne konkurente, koji bi se mogli navesti na prihvaćanje sličnih klauzula u svojim ugovorima, što bi dovelo do opće zaštite primatelja potpora od povrata. |
| --- | --- |

(276)

To osobito vrijedi za situaciju o kojoj je ovdje riječ u sustavu STL-a, gdje su neka od brodogradilišta pod državnim nadzorom. Ako su javna brodogradilišta predvidjela ugovorne klauzule koje štite primatelje potpore od zahtjeva za njezinim povratom, njihovo bi ponašanje spriječilo ispunjenje cilja povrata nezakonite i nesukladne potpore. Osim toga, ponašanje subjekata pod državnim nadzorom koji pokušavaju zaštititi svoje druge ugovorne strane od povrata moglo bi značiti veliki pritisak na njihove privatne konkurente, koji bi se mogli navesti na prihvaćanje sličnih klauzula u svojim ugovorima, što bi dovelo do opće zaštite primatelja potpora od povrata.

6.   ZAKLJUČAK

Komisija zaključuje da:

| — | U skladu s Pomorskim smjernicama i Odlukom od 27. veljače 2002. kojom se odobrava španjolski sustav TP-a, djelatnosti koje se sastoje isključivo od davanja u zakup ili iznajmljivanja brodova nisu prijevozne usluge. Te djelatnosti, stoga, u načelu ne ispunjavaju uvjete za ostvarivanje olakšica iz sustava TP-a kako ga je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

—

U skladu s Pomorskim smjernicama i Odlukom od 27. veljače 2002. kojom se odobrava španjolski sustav TP-a, djelatnosti koje se sastoje isključivo od davanja u zakup ili iznajmljivanja brodova nisu prijevozne usluge. Te djelatnosti, stoga, u načelu ne ispunjavaju uvjete za ostvarivanje olakšica iz sustava TP-a kako ga je odobrila Komisija.

| — | Članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a te članak 49. RIS-a (rana amortizacija imovine u zakupu), primjena sustava TP-a na GIU-e koji ne ispunjavaju uvjete kao i članak 50. stavak 3. RIS-a predstavljaju državnu potporu u smislu članak 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

—

Članak 115. stavak 11. i članak 48. stavak 4. TRLIS-a te članak 49. RIS-a (rana amortizacija imovine u zakupu), primjena sustava TP-a na GIU-e koji ne ispunjavaju uvjete kao i članak 50. stavak 3. RIS-a predstavljaju državnu potporu u smislu članak 107. stavka 1. UFEU-a.

| — | Te mjere nisu postojeća potpora u smislu članka 1. točke (b) Uredbe (EZ) br. 659/1999 s obzirom da nisu prijavljene Komisiji niti ih je Komisija odobrila na bilo koji drugi način. |
| --- | --- |

—

Te mjere nisu postojeća potpora u smislu članka 1. točke (b) Uredbe (EZ) br. 659/1999 s obzirom da nisu prijavljene Komisiji niti ih je Komisija odobrila na bilo koji drugi način.

| — | Španjolska je nezakonito provela predmetnu potporu što predstavlja povredu članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

—

Španjolska je nezakonito provela predmetnu potporu što predstavlja povredu članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| — | Iz toga slijedi da je takozvani španjolski sustav poreznih poticaja na zakup, koji obuhvaća zajedničku primjenu članka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a (rana amortizacija zakupljene imovine), primjenu sustava TP-a na GIU-e koji za to ne ispunjavaju uvjete, kao i primjenu članka 50. stavka 3. RIS-a, nezakonit. |
| --- | --- |

—

Iz toga slijedi da je takozvani španjolski sustav poreznih poticaja na zakup, koji obuhvaća zajedničku primjenu članka 115. stavka 11. i članka 48. stavka 4. TRLIS-a (rana amortizacija zakupljene imovine), primjenu sustava TP-a na GIU-e koji za to ne ispunjavaju uvjete, kao i primjenu članka 50. stavka 3. RIS-a, nezakonit.

| — | Potpora GIU ili njegovim ulagačima može se smatrati sukladnom s unutarnjim tržištem s obzirom da odgovara naknadi koja je u skladu s tržištem za posredovanje financijskih ulagača i preusmjerena je na trgovačka društva djelatna u pomorskom prometu koja su prihvatljiva u skladu s Pomorskim smjernicama jer ispunjavaju uvjete utvrđene u tim Smjernicama. Iz toga proizlazi da ukupni iznos prenesen na brodarska poduzeća ne prelazi gornju granicu utvrđenu u poglavlju 11. Smjernica |
| --- | --- |

—

Potpora GIU ili njegovim ulagačima može se smatrati sukladnom s unutarnjim tržištem s obzirom da odgovara naknadi koja je u skladu s tržištem za posredovanje financijskih ulagača i preusmjerena je na trgovačka društva djelatna u pomorskom prometu koja su prihvatljiva u skladu s Pomorskim smjernicama jer ispunjavaju uvjete utvrđene u tim Smjernicama. Iz toga proizlazi da ukupni iznos prenesen na brodarska poduzeća ne prelazi gornju granicu utvrđenu u poglavlju 11. Smjernica

| — | Dio potpore koja premašuje iznos sukladne potpore primatelji, odnosno GIU-i i njihovi ulagači, trebali bi vratiti bez mogućnosti da prenesu teret povrata na druge osobe. |
| --- | --- |

—

Dio potpore koja premašuje iznos sukladne potpore primatelji, odnosno GIU-i i njihovi ulagači, trebali bi vratiti bez mogućnosti da prenesu teret povrata na druge osobe.

| — | Komisija ne bi trebala narediti povrat potpore koja dobivena zbog operacija STL-a u vezi s kojima je potpora dodijeljena u razdoblju između stupanja na snagu STL-a 2002. i 30. travnja 2007., datuma objave Odluke o predmetu C-46/2004 France GIE Fiscaux (vidjeti uvodnu izjavu (261) gore). |
| --- | --- |

—

Komisija ne bi trebala narediti povrat potpore koja dobivena zbog operacija STL-a u vezi s kojima je potpora dodijeljena u razdoblju između stupanja na snagu STL-a 2002. i 30. travnja 2007., datuma objave Odluke o predmetu C-46/2004 France GIE Fiscaux (vidjeti uvodnu izjavu (261) gore).

| — | Nakon tog datuma naređivanje povrata ne bi predstavljalo povredu općih načela zaštite legitimnih očekivanja i pravne sigurnosti utvrđenih u zakonodavstvu Europske unije, |
| --- | --- |

—

Nakon tog datuma naređivanje povrata ne bi predstavljalo povredu općih načela zaštite legitimnih očekivanja i pravne sigurnosti utvrđenih u zakonodavstvu Europske unije,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Mjere koje proizlaze iz članka 115. stavka 11. TRLIS-a (rana amortizacija zakupljene imovine), iz primjene sustava tonažnog poreza na poduzeća, brodove ili djelatnosti koje ne ispunjavaju uvjete, i iz članka 50. stavka 3. RIS-a predstavljaju državnu potporu GIU-ima i njihovim investitorima, koju je Španjolska nezakonito provodila od 1. siječnja 2002. u suprotnosti s člankom 108. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Mjere državne potpore iz članka 1. nisu sukladne s unutarnjim tržištem, osim u mjeri u kojoj takva potpora odgovara naknadi za posredovanje financijskih investitora sukladnoj s tržištem te u kojoj se ona usmjerava na poduzeća pomorskog prometa koja ispunjavaju uvjete iz Pomorskih smjernica u skladu s uvjetima određenim u tim smjernicama.

Članak 3.

Španjolska mora okončati sustav potpore iz članka 1. u onoj mjeri u kojoj je on nesukladan sa zajedničkim tržištem.

Članak 4.

1.   Španjolska mora osigurati povrat nesukladne potpore koja je dodijeljena na temelju sustava iz članka 1. od investitora GIU-a koji su ju koristili, bez mogućnosti da takvi primatelji prenesu teret povrata na druge osobe. Međutim, neće se provesti povrat vezano za potporu koja je dodijeljena u okviru poslova financiranja za koje su se nadležna nacionalna tijela obvezala odobriti pogodnosti iz tih mjera pravno obvezujućim aktom usvojenim prije 30. travnja 2007.

2.   Na iznose za povrat obračunava se kamata od dana na koji su ti iznosi stavljeni na raspolaganje primateljima do njihovog stvarnog povrata.

3.   Obračunava se složena kamata u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (139) i Uredbom Komisije (EZ) br. 271/2008 (140) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004.

4.   Španjolska mora obustaviti plaćanje svih neisplaćenih potpora iz sustava iz članka 1. s učinkom od dana donošenja ove Odluke.

Članak 5.

1.   Povrat potpore dodijeljene na temelju sustava iz članka 1. stupa na snagu odmah i odmah proizvodi učinak.

2.   Španjolska mora osigurati provedbu ove Odluke u roku od četiri mjeseca od datuma priopćenja ove Odluke.

Članak 6.

1.   U roku od dva mjeseca od priopćenja ove Odluke, Španjolska mora dostaviti sljedeće informacije:

| (a) | popis primatelja koji su primili potporu na temelju sustava iz članka 1. i ukupan iznos potpore koju je svaki od njih primio na temelju tog sustava; |
| --- | --- |

(a)

popis primatelja koji su primili potporu na temelju sustava iz članka 1. i ukupan iznos potpore koju je svaki od njih primio na temelju tog sustava;

| (b) | ukupan iznos (glavnica i kamata na iznos povrata državne potpore) koji se treba povratiti od svakog korisnika; |
| --- | --- |

(b)

ukupan iznos (glavnica i kamata na iznos povrata državne potpore) koji se treba povratiti od svakog korisnika;

| (c) | detaljan opis mjera koje su već poduzete i koje se planiraju poduzeti radi usklađivanja s ovom Odlukom; |
| --- | --- |

(c)

detaljan opis mjera koje su već poduzete i koje se planiraju poduzeti radi usklađivanja s ovom Odlukom;

| (d) | dokumente kojima se dokazuje da je primateljima naređen povrat potpore. |
| --- | --- |

(d)

dokumente kojima se dokazuje da je primateljima naređen povrat potpore.

2.   Španjolska mora stalno izvješćivati Komisiju o napretku nacionalnih mjera koje poduzima radi primjene ove Odluke sve do završetka povrata potpore dane na temelju sustava iz članka 1. Dužna je odmah dostaviti, na jednostavan zahtjev Komisije, informacije o mjerama koje je već poduzela i koje planira poduzeti radi usklađivanja s ovom Odlukom. Također je dužna dostaviti detaljne informacije o iznosima potpore i kamati na iznos povrata državne potpore koje je već povratila od primatelja.

Članak 7.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Španjolskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2013.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL C 276, 21.9.2011., str. 5.

1

(2)  Vidjeti parlamentarno pitanje E-5819/2010 na koje je odgovoreno 31. kolovoza 2010.

2

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  Španjolsko udruženje malih i srednjih brodogradilišta.

4

(5)  Leasing-društvo i brodarsko poduzeće također potpisuju opcijske ugovore za kupnju (ili opcija call) i prodaju (ili opcija put).

5

Leasing

call

put

(6)  Vidjeti bilješku 3.

6

(7)  Dopisom od 26. srpnja 2010.

7

(8)  Kapitalni dobitak obično bi nastao od prodaje imovine koja je bila previše amortizirana zbog rane i ubrzane amortizacije jer je ostatak porezne vrijednosti imovine vjerojatno značajno manja od prodajne cijene.

8

(9)  Razlika između prodajne cijene i porezne vrijednosti broda. Porezna vrijednost broda je prvotna plaćena cijena umanjena za odbijene iznose (troškove) kako bi se u obzir uzela amortizacija. U ovome slučaju, brod bi bio potpuno - ili gotovo potpuno - amortiziran prije nego GIU prijeđe na TP, tj. njegova računovodstvena vrijednost bila bi jednaka nuli ili blizu nule.

9

(10)  To uključuje informacije koje je dostavila Španjolska: tri stvarna primjera zahtjeva koje su GIU-i predali poreznoj upravi u skladu s člankom 115. stavkom 1. pročišćene verzije Zakona o porezu na dohodak trgovačkih društava (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades – TRLIS), te ugovori i drugi prilozi predani uz te zahtjeve.

10

Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades

(11)  U ovoj Odluci „amortizacija” se bez razlike odnosi na odbijanje troška amortizacije od strane vlasnika imovine te na umanjenje, od strane zakupoprimca, uplata na ime povrata troška imovine zakupodavcu. U skladu s tim, ubrzana amortizacija zakupljene imovine odnosi se na mogućnost da zakupoprimci umanje ove uplate za iznos koji je u granicama dvostruke ili trostruke linearne stope amortizacije.

11

(12)  Kraljevska zakonodavna uredba 4/2004 od 5. ožujka 2004. o odobravanju pročišćene inačice Zakona o porezu na dohodak trgovačkih društava, objavljena u Službenom listu Španjolske (BOE) od 11. ožujka 2004.

12

(13)  Kraljevska uredba 1777/2004 od 30. srpnja 2004. o odobravanju Pravilnika o porezu na dohodak trgovačkih društava, objavljena u Službenom listu Španjolske (BOE) od 6. kolovoza 2004.

13

(14)  Izuzevši vrijednost opcije kupnje.

14

(15)  Svake godine na preostalu vrijednost imovine kakva je bila nakon prethodnog oporezivanja primjenjuje se isti postotak (preostala vrijednost = nabavna vrijednost umanjena za otpisnu vrijednost). Umjesto raspoređivanja troška imovine ravnomjerno tijekom određenog razdoblja, taj sustav rezultira sve manjim izdacima za amortizaciju u svakom sljedećem razdoblju.

15

(16)  Ako će se imovina amortizirati tijekom razdoblja od pet godina, SYD je 15 (= 1 + 2 + 3 + 4 + 5), a trošak amortizacije je 5/15 nabavne vrijednosti u prvoj godini, 2/15 u drugoj godini i tako dalje do 1/15 u petoj godini.

16

(17)  Preneseno iz ranijeg članka 128. stavka 11. Zakona 43/1995 kako je uveden Zakonom 24/2001 i kako se primjenjuje od 2002. „Rana amortizacija” znači približavanje datuma početka amortizacije. U ovom slučaju, pod uvjetom da dobiju potrebno odobrenje poreznih vlasti, porezni obveznici mogu započeti s ubrzanom amortizacijom tijekom izgradnje broda, tj. prije nego što je brod isporučen poreznom obvezniku ili prije nego što ga porezni obveznik počne koristiti.

17

(18)  Člankom 48. TRLIS-a utvrđuje se poseban porezni režim koji se primjenjuje na gospodarska interesna udruženja. Vidjeti odjeljak 2.2.3. mjera 3: Gospodarska interesna udruženja.

18

(19)  Odluka Komisije C(2002) 582 završna verzija od 27. veljače 2002. u predmetu N 736/2001, kako je izmijenjena Odlukom N 528/2003.

19

(20)  SL C 13, 17.1.2004., str. 3.

20

(21)  Navedeno u Zakonu br. 27/1992 od 24. studenoga 1992. o nacionalnim lukama i trgovačkoj mornarici.

21

(22)  Vidjeti članak 125. stavak 2. TRLIS-a.

22

(23)  Iz Kraljevske uredbe 252/2003 od 28. veljače 2003., Službeni list Španjolske ((BOE) br. 62., 13.3.2003.

23

(24)  Članak 50. stavak 3. RIS-a. Treba napomenuti da se ova iznimka dopušta samo GIU-ima kojima su porezne vlasti već dale odobrenje za ranu amortizaciju.

24

(25)  Na datum prijelaza u sustav TP-a.

25

(26)  Na datum prijenosa vlasništva nad brodom na brodarsko poduzeće.

26

(27)  Vidjeti bilješku 17.

27

(28)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 4055/86 od 22. prosinca 1986. o primjeni načela slobode pružanja usluga u pomorskom prometu između država članica te između država članica i trećih zemalja (SL L 378, 31.12.1986., str. 1.).

28

(29)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 3577/92 od 7. prosinca 1992. o primjeni načela slobode pružanja usluga u pomorskom prometu unutar država članica (pomorska kabotaža) (SL L 364, 12.12.1992., str 7.).

29

(30)  Business secret/confidential information.

30

(31)  (...)

31

(32)  SL C 384, 10.12.1998., str 3. Vidjeti stavak 14.

32

(33)  Vidjeti Odluku Komisije 2009/809/EZ od 8. srpnja 2009. u predmetu C 4/07, Nizozemska, Groepsrentebox.

33

Groepsrentebox

(34)  TRLIS: pročišćena verzija Zakona o porezu na dohodak trgovačkih društava.

34

(35)  Vidjeti bilješku15.

35

(36)  Vidjeti bilješku16.

36

(37)  Vidjeti članak 11. stavak 1. točku (d) TRLIS-a i članak 5. RIS-a.

37

(38)  Državna potpora C 46/2004, Odluka Komisije od 20. prosinca 2006. o programu potpore koji provodi Francuska u skladu s člankom 39. CA Općeg poreznog zakona (SL L 112, 30.4.2007., str. 43.).

38

(39)  Vidjeti bilješku 20.

39

(40)  Komisija ne smatra da primjena tonažnog poreza na GIU-e predstavlja problem ako oni zaista upravljaju brodovima s ciljem pružanja usluge pomorskog prijevoza i ispunjavaju uvjete iz Pomorskih smjernica.

40

(41)  „Ova se odredba odnosi na sve brodove, barke i pomorske strukture bez obzira na njihovo podrijetlo, tonažu ili svrhu. Također se primjenjuje na sva pomorska trgovačka društva koja upravljaju brodovima ... bilo da su im vlasnici ili njima upravljaju na temelju ugovora o leasingu, sporazuma o zakupu ili neke druge formule koja je predviđena zakonom.”

41

leasingu

(42)  Vidjeti Odluku Komisije C(2002)582 završna verzija od 27. veljače 2002., odjeljak 2.4. Primatelji: „Primatelji programa tonažnog poreza mogu biti pomorska trgovačka društva registrirana u skladu sa španjolskim zakonom, a čija djelatnost obuhvaća upravljanje brodom u vlasništvu ili u zakupu.”

42

(43)  Vidjeti, posebice, dopis španjolskih vlasti datiran 2. kolovoza 2011. i poslan kao odgovor na Odluku Komisije C(2011)4494 završna verzija, odjeljak 3.2.3.2. Navodna nova državna potpora: točka 9. članka 50. stavka 3. RIS-a ”...koncept ‚rabljenog’ u smislu poreza na dohodak trgovačkih društava primjenjuje se na one elemente koje koristi treća strana, koja nije porezni obveznik koji traži primjenu konkretne odredbe”.

43

(44)  Odluka Komisije od 20. prosinca 2006. u predmetu C 46/04 GIE Fiscaux; 8. svibnja 2001. u predmetu C 31/98 Brittany Ferries; 16. prosinca 2003. u predmetu N 474/03 Air Caraïbes i 20. svibnja 2008. u predmetu C 74/99 Le Levant.

44

GIE Fiscaux

Brittany Ferries

Air Caraïbes

Le Levant

(45)  Dana je uputa na španjolski Zakon 27/92. Primatelji tako mogu biti trgovačka društva s glavnim uredom u Španjolskoj ili trgovačka društva s poslovnim nastanom u EU-u, a sa sekundarnim poslovnim nastanom u Španjolskoj.

45

(46)  Vidjeti članak 14. stavak 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u.

46

(47)  Odluka Komisije od 8. svibnja 2001. u Predmetu C 31/98 (SL L 12, 15.1.2002., str 33).

47

(48)  Koordinacijski centri (DE), Koordinacijski centri i financijska trgovačka društva (LU), Koordinacijski centri Vizcaya (ES), Sjedišta i međunarodne riznice (FR), Inozemni prihod (IE), Međunarodne financijske djelatnosti (NL).

48

(49)  Odluka Komisije od 12. siječnja 2011. u predmetu vezanom za poreznu amortizaciju financijskog ugleda (goodwill) za inozemne dioničarske akvizicije (C 45/07, SL L 135, 21.5.2011., str. 1.).

49

goodwill

(50)  Odluka Komisije od 16. svibnja 2000. o programu potpore koje je Italija provela kako bi pomogla velikim poduzećima u teškoćama (SL L 79, 17.3.2001., str 29.).

50

(51)  Odluka Komisije od 3. lipnja 2003., C87/2001 Program praćenja učinka Vijeća Orkneyskih otoka (SL L 211, 21.8.2003., str. 49) i Odluka Komisije od 3. lipnja 2003. o zajmovima za kupnju ribarskih kvota na Shetlandskim otocima (SL L 211, 21.8.2003., str. 63.).

51

(52)  Posebice, dopis od 2. kolovoza 2011.

52

(53)  Odluka Komisije od 8. svibnja 2001. o državnoj potpori koju je Francuska provela u korist trgovačkog poduzeća Bretagne Angleterre Irlande („BAI” ili „Brittany Ferries”) (SL L 12, 15.1.2002., str. 33.).

53

(54)  Vidjeti Službeni list Španjolskog parlamenta, Zastupnički dom, VII. legislatura; Serija A: Nacrti zakona, br. 50–1, 10. listopada 2001., str. 22.–25. (http://www.congreso.es).

54

(55)  Predmet državne potpore C 66/2003, Odluka Komisije od 30. lipnja 2004. o državnoj potpori koju Nizozemska planira provesti u korist četiri brodogradilišta kako bi poduprla šest ugovora o izgradnji brodova (SL L 39, 11.2.2005., str. 48.).

55

(56)  Državna potpora C 46/2004, Odluka Komisije od 20. prosinca 2006. o programu potpore koji Francuska provodi u skladu s člankom 39. CA Općeg poreznog zakona (SL L 112, 30.4.2007., str. 43.).

56

(57)  Dopis datiran 9. ožujka 2009.

57

(58)  Vidjeti, posebice, stavak 13. (SL C 384, 10.12.1998., str 3.).

58

(59)  Vidjeti dopis od 2. kolovoza 2011.

59

(60)  Prijave urudžbirane pod brojem predmeta N 601 do N 606/2002.

60

(61)  Vidjeti dopis datiran 11. studenog 2003., SL C 11, 15.1.2004., str 5.

61

(62)  Vidjeti Odluku C(2004) 2213, SL L 39, 11.2.2005., str. 48.

62

(63)  Vidjeti uvodnu izjavu 24. Odluke C(2004) 2213.

63

(64)  Vidjeti Odluku od 17. veljače 2003., SL L 204, 13.8.2003., str. 51. (IE); Odluku od 17. veljače 2003., SL L 180, 8.7.2003., str. 52. (NL); dvije odluke od 16. listopada 2002., SL L 153, 20.6.2003., str. 40.; SL L 170, 9.7.2003., str. 20. (LU); Odluku od 22. kolovoza 2002., SL L 31, 6.2.2003., str. 26. (ES); Odluku od 5. rujna 2002., SL L 177, 16.7.2003., str. 17. (DE); Odluku od 11. prosinca 2002., SL L 330, 18.12.2003., str. 23. i Odluku od 13. svibnja 2003., SL L 23, 28.1.2004., str. 1. (FR); Odluku od 24. lipnja 2003., SL L 23, 28.1.2004., str. 14. (BE); i Odluku od 30. ožujka 2004., SL L 29, 2.2.2005., str. 24. (UK).

64

(65)  Španjolska je porezno rješenje objavila 1. prosinca 2008.

65

http://petete.meh.es/Scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?Consulta=CONSULTA&Pos=7262 (posljednji put posjećena 19. lipnja 2013.).

(66)  La Gerencia Naval (http://www.gernaval.org/) javno poduzeće, prema vlastitom statutu, koje je odobreno Kraljevskom uredbom 3451/2000 od 22. prosinca 2000. (BOE, 11.1.2001.).

66

La Gerencia Naval

(67)  Odluka Komisije od 12. siječnja 2011. u predmetu C-45/2007, uvodna izjava 192., SL L 135, 21.5.2011., str. 1. Odluka Komisije od 13. studenoga 2007. u predmetu C-15/2002, uvodna izjava 85., SL L 90, 2.4.2008., str. 7. Odluka Komisije od 9. ožujka 2004. u predmetu C-33/2003, uvodne izjave 47., 48. i 66., SL L 190, 22.7.2005., str. 13. i Odluka Komisije od 16. svibnja 2000. u predmetu C-68/1999, uvodna izjava 73., SL L 79, 17.3.2001., str. 29.

67

(68)  SL L 83, 27.3.1999., str. 1.

68

(69)  Vidjeti predmet C-75/97 Belgija protiv Komisije (Maribel bis/ter) [1999.] ECR I-3671, odlomak 32.

69

Belgija

Komisije

(70)  Vidjeti, posebice, dopis španjolskih vlasti datiran 2. kolovoza 2011. i poslan kao odgovor na Odluku Komisije C(2011) 4494 završna verzija, odjeljak 3.2.2. Režim transparentnosti koji se primjenjuje na GIU-e, prvi stavak: „U skladu s člankom 1. Zakona 12/1991 od 29. travnja 1991. o Gospodarskim interesnim udruženjima ... ovi subjekti imaju pravnu osobnost, komercijalne su prirode i imaju sposobnost baviti se gospodarskim djelatnostima.”

70

(71)  Vidjeti predmet 118/85 Komisija protiv Italije [1987.] ECR str. 2599, stavak 7.; Predmet C-35/96 Komisija protiv Italije [1998.] ECR I-3851, stavak 36.; spojeni predmeti C-180/98 do C-184/98 Pavlov i ostali [2000.] ECR I-6451, stavak 75.

71

Komisija

Italije

Komisija

Italije

Pavlov i ostali

(72)  Vidjeti predmet C-172/03 Heiser [2005.] ECR I-1627, stavak 40.

72

Heiser

(73)  Taj se dodatni trošak koji odgovara pozitivnoj razlici između rashoda odbijenih za potrebe poreza u skladu s člankom 115. i uknjiženog rashoda mora navesti u poreznoj prijavi korisnika.

73

(74)  Vidjeti predmet C-295/97 Piaggio [1999.] ECR I-3735, stavak 39., i citiranu sudsku praksu.

74

Piaggio

(75)  Vidjeti spojene predmete T-92/00 i T-103/00 Diputación Foral de Álava protiv Komisije [2002.] ECR II-1385, stavak 58.

75

Diputación Foral de Álava

Komisije

(76)  Ibid, stavak 35.

76

Ibid

(77)  Članak 115. stavak 11. TRLIS-a: „Ministarstvo ... može odrediti datum iz stavka 6. ... uzimajući u obzir specifične karakteristike ugovornog razdoblja ili razdoblja izgradnje za imovinu i specifičnu prirodu njene ekonomske uporabe, pod uvjetom da određivanje tog datuma ne utječe na izračun oporezivog iznosa nastalog iz stvarne uporabe imovine ili uplata nastalih zbog prijenosa vlasništva, koji se mora odrediti u skladu s općim poreznim režimom ili posebnim režimom” (podvukla Komisija).

77

(78)  Članak 49. stavak 3. točka (c) RIS-a. „Prijava sadržava najmanje sljedeće informacije: (c) Dokaz o specifičnoj prirodi uporabe imovine. Dostavljaju se pravna i financijska izvješća o namjeravanoj uporabi imovine kupljene putem ugovora o financijskom zakupu u kojima su naznačene specifične ugovorne formule koje će se koristiti te pozitivni i negativni financijski tokovi do kojih će doći.”

78

(79)  Dopisi španjolskih vlasti od 27. ožujka 2008., 10. ožujka 2010. i 27. srpnja 2010. u kojima su sažeta odobrenja izdana do konca lipnja 2010.

79

(80)  „Španjolske vlasti opovrgavaju da su ‚u praksi’ potvrdile, kako je navedeno u stavku 34. Odluke Komisije, da je samo imovina koja je kasnije prešla u sustav TP-a mogla biti obuhvaćena odredbama članka 115. stavka 11. TRLIS-a).”

80

(81)  Španjolske su vlasti samo ukazale na poteškoće vezane uz tumačenje koje je uveo taj zahtjev, utvrđen od strane zakonodavca, da primjena rane amortizacije podliježe nepostojanju utjecaja na izračun porezne osnovice izvedene iz efektivne uporabe imovine te na prihod izveden iz njezinog prijenosa.

81

(82)  Čini se da je ugovor o zakupu golog broda sklopljen između GIU-a i brodarskog poduzeća proistekao iz tumačenja jednog od uvjeta utvrđenih u članku 48. TRLIS-a te da podliježe reviziji i odobrenju koje izdaje porezna uprava.

82

(83)  Posebno članak 49. RIS-a.

83

(84)  Članak 49. stavak 4. RIS-a: „Glavna uprava za oporezivanje može od poreznog obveznika zatražiti bilo kakve podatke, izvješća, evidencije i dokaze koje smatra potrebnim.”

84

(85)  SL C 384, 10.12.1998.

85

(86)  Vidjeti Obavijest o fiskalnoj potpori, odjeljak o diskrecijskim upravnim praksama, točke 21. i 22.

86

(87)  Predmet C-241/94 Francuska protiv Komisije (Kimberly Clark Sopalin) [1996.] ECR I-4551.

87

Francuska

Komisije

(88)  Vidjeti Odluku Komisije C(2002)582 završna verzija od 27. veljače 2002., odjeljak 2.12.1. Kapitalne naknade „Kapitalni dobici stečeni prije pristupanja programu tonažnog poreza podliježu, kada je brod prodan, punom oporezivanju u skladu s uobičajenim pravilima oporezivanja dohotka trgovačkih društava. Kako bi se osigurala ta odredba, korisnik mora odrediti pričuvu koja je jednaka razlici između normalne tržišne vrijednosti i neto računovodstvene vrijednosti svakog broda, odražavajući tako kapitalne dobitke broda koji pristupa ovom programu. Pričuva podliježe punom oporezivanju u slučaju prijenosa vlasništva. Nadalje, kako bi se spriječilo fiskalno izbjegavanje prilikom prijelaza na novi program, eventualna pozitivna razlika između fiskalne i računovodstvene amortizacije također se, kada je brod prodan, oporezuje u potpunosti po uobičajenim stopama, kako bi se izbjeglo da se amortizacija niža od one fiskalne računovodstvene transformira u niži nominalni kapitalni dobitak, i tako djelomično izbjegne puno plaćanje poreza na kapitalne dobitke.” (podcrtala Komisija).

88

(89)  Vidjeti uvodnu izjavu 73. Odluke Komisije C(2011) 4494 završna verzija.

89

(90)  Vidjeti http://petete.meh.es/scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?NDoc=12728&Consulta=buques&Pos=230

90

(91)  Vidjeti, posebno, predmet 730/79 Philip Morris protiv Komisije[1980.] ECR 2671, stavak 11.; predmet C-53/00 Ferring [2001.] ECR I-9067, stavak 21.; predmet C-372/97 Italija protiv Komisije [2004.] ECR I-3679, stavak 44.

91

Philip Morris

Komisije

Ferring

Italija

Komisije

(92)  Predmet T-214/95 Het Vlaamse Gewest protiv Komisije [1998.] ECR II-717.

92

Het Vlaamse Gewest

Komisije

(93)  SL L 83, 27.3.1999., str. 1.

93

(94)  Kako je objašnjeno u odjeljcima 5.3.2.1. i 5.3.2.3., Komisija odredbe članka 115. stavka 6. (ubrzana amortizacija) i članka 48. TRLIS-a (pravni status GIU-a) ne smatra državnom potporom.

94

(95)  Vidjeti Pomorske smjernice, odjeljak 3.1. Fiskalni tretman trgovačkih društava koja posjeduju brodove, stavak 12.: „Ove se smjernice odnose samo na pomorski prijevoz.”

95

(96)  Vidjeti Pomorske smjernice, odjeljak 3.1. Fiskalni tretman trgovačkih društava koja posjeduju brodove, stavci 11., 12. i 16.: „Trgovačka društva za upravljanje brodovima mogu se kvalificirati za pomoć samo u pogledu brodova na kojima im je dodijeljena čitava posada i tehničko upravljanje. ... da bi bili prihvatljivi, upravitelji brodova moraju od vlasnika preuzeti punu odgovornost za rad broda kao i od vlasnika preuzeti sve dužnosti i obveze u skladu s Međunarodnim kodeksom upravljanja sigurnošću”; „Komisija može prihvatiti da je tegljenje na moru drugih brodova, naftnih platformi itd. obuhvaćeno tom definicijom.” i: Aktivnosti „jaružanja” u načelu nisu prihvatljive za potpore u pomorskom prometu. Međutim, fiskalna rješenja za trgovačka društva (kao što je tonažni porez) mogu se primijeniti na ona jaružala čija se djelatnost sastoji od „pomorskog prometa”.

96

(97)  Vidjeti Odluku Komisije od 11. prosinca 2002. u predmetu N 504/02, Irska, Uvođenje tonažnog poreza, uvodna izjava (28); Odluka Komisije od 20. prosinca 2011. u SA.30515, Finska, Izmjene programa potpore putem tonažnog oporezivanja, uvodna izjava 10.

97

(98)  Vidjeti Pomorske smjernice, točku 2.2. Opći ciljevi revidiranih smjernica o državnoj potpori.

98

(99)  Vidjeti odjeljak 2.4. „Primatelji”: „Primatelji programa tonažnog poreza mogu biti pomorska trgovačka društva registrirana u skladu sa španjolskim zakonom, a čija djelatnost obuhvaća upravljanje brodom u vlasništvu ili u zakupu.” i odjeljak 2.5. „Prihvatljive djelatnosti/brodovi”: „Program tonažnog poreza odnosi se samo na prihod brodova namijenjenih plovidbi morem koji su aktivni u djelatnostima pomorskog prijevoza. Prihvatljive djelatnosti odnose se samo na pomorski prijevoz.”

99

(100)  Trebalo bi naglasiti da GIU-i, kao i drugi oblici poduzeća, mogu u načelu ući u sustava TP-a ako obavljaju prihvatljive djelatnosti.

100

(101)  Smjernice Zajednice o državnim potporama u pomorskom prijevozu, SL C 205, 5.7.1997., str. 5. (na snazi do 16.1.2004.), SL C 13, 17.1.2004., str. 3. (na snazi od 17.1.2004.).

101

(102)  Okvir za državne potpore u brodogradnji, SL C 317, 30.12.2003., str. 11. Međutim, s obzirom na to da brodogradilišta nisu primatelji potpore, a nemoguće je brojčano izraziti njihovu ekonomsku korist, nije potrebno ocijeniti potporu u vezi s ovim Okvirom.

102

(103)  Vidjeti Pomorske smjernice, odjeljak 2.1. Područje primjene revidiranih smjernica o državnim potporama, prvi stavak: „Ove smjernice obuhvaćaju sve potpore koje dodjeljuju države članice ili koje se dodjeljuju iz državnih sredstava u korist pomorskog prijevoza”, i odjeljak 3.1. Fiskalni tretman trgovačkih društava koja posjeduju brodove, stavak 12.: „Ove se smjernice odnose samo na pomorski prijevoz.”

103

(104)  Vidjeti Pomorske smjernice, odjeljak 3.1. Fiskalni tretman trgovačkih društava koja posjeduju brodove, posljednji stavak: „Fiskalne prednosti spomenute gore moraju se ograničiti na djelatnost pomorskog prijevoza; stoga u slučajevima kada je trgovačko društvo koje posjeduje brod aktivno i u drugim komercijalnim djelatnostima, zahtijeva se transparentno vođenje knjiga kako bi se spriječilo ‚prelijevanje’ sredstava u djelatnosti koje nisu pomorski prijevoz.”

104

(105)  Državna potpora C 46/2004, Odluka Komisije od 20. prosinca 2006. o programu potpore koji Francuska provodi u skladu s člankom 39. CA Općeg poreznog zakona (SL L 112, 30.4.2007., str. 43.).

105

(106)  Kao što je naznačeno gore, Španjolske se pozvala na Odluku Komisije iz 2002. o odobravanju španjolskog tonažnog poreza kao temelja za sukladnost. Zaključak da je TT sukladan s unutarnjim tržištem temelji se zapravo na Pomorskim smjernicama.

106

(107)  To se ograničenje odnosi samo na određene kategorije potpore identificirane u Smjernicama: fiskalne i socijalne mjere za unapređenje tržišnog natjecanja, potpore za posadu, investicijsku potporu i regionalnu potporu.

107

(108)  Vidjeti spojene predmete T-115/09 i T-116/09 Electrolux AB i Whirlpool Europe BV protiv Komisije.

108

Electrolux AB i Whirlpool Europe BV

Komisije.

(109)  Vidjeti predmet C-110/03 Belgija protiv Komisije, stavak 71. i citirana sudska praksa.

109

(110)  Koordinacijski centri (DE), Koordinacijski centri i financijska trgovačka društva (LU), Koordinacijski centri Vizcaya (ES), Sjedišta i međunarodne riznice (FR), Inozemni prihod (IE), Međunarodne financijske djelatnosti (NL).

110

(111)  Odgovor dan 12. srpnja 1990. na pisano pitanje br. 1735/90 gospodina G. de Vriesa Komisiji (SL C 63, 11.3.1991., str. 37.).

111

(112)  Predmet C 167/06 P Komninou i ostali protiv Komisije, stavak 63. i predmet C-537/08 P Kahla Thüringen Porzellan protiv Komisije[2010.] ECR I-12917, stavak 63.

112

Komninou i ostali

Komisije

Kahla Thüringen Porzellan

Komisije

(113)  Spojeni predmeti C-182/03 i C-217/03 Belgija i Forum 187 protiv Komisije [2006.] ECR I 5479, stavak 147.; predmet C-167/06 P Komninou i ostali protiv Komisije [2007.] ECR I-141, stavak 63.; predmet T-107/02 GE Betz protiv OHIM – Atofina Chemicals (BIOMATE), [2004.] ECR II-1845, stavak 80., i citirana sudska praksa.

113

Belgija i Forum 187

Komisije

Komninou i ostali

Komisije

GE Betz

OHIM – Atofina Chemicals

(114)  Predmet C-289/81, Mavridis protiv Parlamenta [1983.] ECR 1731; predmet T-290/97, Mehibas Dordtselaan BV protiv Komisije [2000.] ECR II-15, stavak 59. Vidjeti također predmet 265/85 [1987.] ECR 1155, stavak 44. i predmet C-152/88 Sofrimport protiv Komisije [1990.] ECR I-153, stavak 26.

114

Mavridis

Parlamenta

Mehibas Dordtselaan BV

Komisije

Sofrimport

Komisije

(115)  U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a države članice imaju obavezu Komisiji prijaviti novu mjeru potpore i tražiti njezino odobrenje prije provedbe mjere. Poglavlje II.: Proceduralne uredbe (SL L 83, 27.3.1999.) utvrđuje opširna pravila za primjenu članka 107. na prijavljenu potporu.

115

(116)  Vidjeti spojene predmete C-183/02 P i C-187/02 P Demesa and Territorio Histórico de Álava v Commission, [2004.] ECR I-10609, stavke 44.–45. i 52.

116

Demesa and Territorio Histórico de Álava

Commission

(117)  Vidjeti spojene predmete T-427/04 i T-17/05 Francuska protiv Komisije (France Télécom) [2009.] ECR II-4315, stavak 263.

117

Francuska

Komisije

(118)  Vidjeti uvodnu izjavu 187. te Odluke.

118

(119)  Odluka Komisije od 30. lipnja 2004. o državnoj potpori koju Nizozemska planira provesti u korist četiri brodogradilišta kako bi poduprla šest ugovora o izgradnji brodova.

119

(120)  Vidjeti tablicu 2. u uvodnoj izjavi (9) Odluke Komisije od 11. studenog 2003., SL C 11, 15.1.2004., str. 7.

120

(121)  Vidjeti uvodnu izjavu 8. gore spomenute Odluke Komisije od 11. studenog 2003: „Svrha ove objavljene potpore je odgovoriti na subvencije na kamate koje navodno dodjeljuje Španjolska. Nizozemska tvrdi da ... cijene koje nude španjolska brodogradilišta uključuju subvencije na kamate za financiranje izvoza koje podupiru španjolske vlasti, na temelju Španjolske kraljevske uredbe (RD) 442/94.”

121

(122)  SL L 202, 18.7.1998., str. 1.

122

(123)  SL C 317, 30.12.2003., str. 11.

123

(124)  Vidjeti uvodnu izjavu 24. gore spomenute konačne Odluke od 30. lipnja 2004.: „U postupku o državnoj potpori Komisija se, u posljednjoj analizi, mora osloniti na izjave države članice koja je navodno dodijelila potporu.”

124

(125)  Vidjeti uvodnu izjavu (14) gore spomenute Odluke Komisije od 11. studenog 2003.

125

(126)  Vidjeti Obavijest Komisije o primjeni pravila države potpore na mjere vezane za izravno oporezivanje poslovanja, SL C 384, 10.12.1998., str. 3.

126

(127)  Vidjeti spojene predmete C-74/00 P i C-75/00 P Falck and Acciaierie di Bolzano v Commission [2002.] ECR I-7869, stavak 140.

127

(128)  Vidjeti predmet T-308/00 Salzgitter protiv Komisije [2004.] ECR II-1933.

128

Salzgitter

Komisije

(129)  Predmet C-408/04P Komisija protiv Salzgittera [2008.] ECR I-2767.

129

Komisija

Salzgittera

(130)  U stvarnosti, čini se da su prve operacije STL-a dogovorene od srpnja 2002.

130

(131)  SL L 12, 15.1.2002., str. 33.

131

(132)  Osam zahtjeva za informacijama Španjolskoj je poslano na sljedeće datume: 15.9.2006., 30.1.2007., 6.11.2007., 5.2.2008., 3.3.2008., 23.9.2008., 11.1.2010., 12.5.2010.

132

(133)  Vidjeti uvodnu izjavu 196. te Odluke.

133

(134)  Vidjeti, posebno, predmet C-348/93 Commission v Italy [1995.] ECR I-673, stavak 26.

134

(135)  Predmet C-277/00 Njemačka protiv Komisije [2004.] ECR I-3925, stavak 76.

135

Njemačka protiv Komisije

(136)  Predmet C-350/93 Komisija protiv Italije [1995.] ECR I699, stavak 22.

136

Komisija protiv Italije

(137)  Presuda od 8. prosinca 2011. u predmetu C-275/10, Residex Capital IV, ZOdl., ECR I-13043, stavci 43.–45.

137

(138)  Vidjeti, po analogiji, predmet C-126/97 Eco Swiss China Time [1999.] ECR I-3055, stavci 36.–41.

138

Eco Swiss China Time

(139)  SL L 140, 30.4.2004., str. 1.

139

(140)  SL L 82, 25.3.2008., str. 1.

140

---

PRILOG

Informacije o iznosima primljene potpore, potpore koja se treba vratiti i koja je već vraćena

| Naziv korisnika | Ukupni iznos potpore koja je primljena u okviru programa (1) | Ukupni iznos potpore koju treba vratiti (1)

  (glavnica) | Ukupni iznos koji je već nadoknađen (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| glavnica | kamate na povrat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Naziv korisnika

Ukupni iznos potpore koja je primljena u okviru programa (1)

Ukupni iznos potpore koju treba vratiti (1)

(glavnica)

Ukupni iznos koji je već nadoknađen (1)

glavnica

kamate na povrat

---

(1)  U milijunima nacionalne valute.

---

| 16.4.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 114/48

---

ODLUKA KOMISIJE

od 2. listopada 2013.

o naknadi koju treba platiti društvu Simet SpA za usluge javnog prijevoza pružene u razdoblju od 1987. do 2003. (mjera državne potpore SA.33037 (2012/C) – Italija)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 6251)

(Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/201/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama na podnošenje svojih primjedbi u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Talijanska su tijela 18. svibnja 2011. obavijestila elektroničkim putem, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, o naknadi danoj društvu Simet SpA (dalje u tekstu: „Simet”) za pružanje usluga međuregionalnog autobusnog prijevoza putnika u okviru obveze pružanja javne usluge koja je izvršena u razdoblju od 1987. do 2003., po nalogu Državnoga vijeća (Consiglio di Stato), talijanskog Visokog upravnog suda (dalje u tekstu: „prijavljena mjera”). Ta je prijava upisana pod brojem predmeta SA.33037. |
| --- | --- |

(1)

Talijanska su tijela 18. svibnja 2011. obavijestila elektroničkim putem, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, o naknadi danoj društvu Simet SpA (dalje u tekstu: „Simet”) za pružanje usluga međuregionalnog autobusnog prijevoza putnika u okviru obveze pružanja javne usluge koja je izvršena u razdoblju od 1987. do 2003., po nalogu Državnoga vijeća (Consiglio di Stato), talijanskog Visokog upravnog suda (dalje u tekstu: „prijavljena mjera”). Ta je prijava upisana pod brojem predmeta SA.33037.

| (2) | Daljnje informacije o prijavljenoj mjeri pružila su talijanska tijela u podnescima od 12. srpnja 2011., 5. listopada 2011., 20. veljače 2012., 2. i 28. ožujka 2012. te 17. travnja 2012. |
| --- | --- |

(2)

Daljnje informacije o prijavljenoj mjeri pružila su talijanska tijela u podnescima od 12. srpnja 2011., 5. listopada 2011., 20. veljače 2012., 2. i 28. ožujka 2012. te 17. travnja 2012.

| (3) | Dopisom od 31. svibnja 2012. Komisija je obavijestila Italiju da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora („odluka o pokretanju postupka”).
  Sljedeći su podnesci primljeni unutar prihvaćenih rokova:






  — | Talijanska su tijela podnijela svoja zapažanja o odluci o pokretanju postupka u dopisima od 1. lipnja 2012., 24. rujna 2012. i 11. listopada 2012. |
| --- | --- | --- |

(3)

Dopisom od 31. svibnja 2012. Komisija je obavijestila Italiju da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora („odluka o pokretanju postupka”).

Sljedeći su podnesci primljeni unutar prihvaćenih rokova:

—

Talijanska su tijela podnijela svoja zapažanja o odluci o pokretanju postupka u dopisima od 1. lipnja 2012., 24. rujna 2012. i 11. listopada 2012.

| — | Jedina treća strana koja je podnijela zapažanja kao reakciju na odluku o pokretanju postupka bilo je društvo Simet, potencijalni korisnik prijavljene mjere. Podnesci društva Simet primljeni su 4. kolovoza 2012., 31. listopada 2012. i 13. prosinca 2012. |
| --- | --- |

—

Jedina treća strana koja je podnijela zapažanja kao reakciju na odluku o pokretanju postupka bilo je društvo Simet, potencijalni korisnik prijavljene mjere. Podnesci društva Simet primljeni su 4. kolovoza 2012., 31. listopada 2012. i 13. prosinca 2012.

| — | Talijanska su tijela iznijela primjedbe na podneske treće strane dopisima od 28. studenog 2012., 4. prosinca 2012., 19. prosinca 2012. i 10. siječnja 2013. |
| --- | --- |

—

Talijanska su tijela iznijela primjedbe na podneske treće strane dopisima od 28. studenog 2012., 4. prosinca 2012., 19. prosinca 2012. i 10. siječnja 2013.

2.   OPIS MJERE

2.1.   TRGOVAČKO DRUŠTVO I PRUŽENE USLUGE

| (4) | Simet je privatno trgovačko društvo koje pruža usluge linijskog autobusnog prijevoza putnika na temelju koncesije koju je odobrila talijanska država u skladu sa Zakonom 1822/39 (2). Preciznije rečeno, Simet upravlja mrežom međuregionalnih linijskih autobusnih veza između regije Kalabrije i drugih talijanskih regija. Osim tih usluga, koje predstavljaju otprilike dvije trećine njihovih prihoda, društvo također pruža druge usluge, uključujući usluge međunarodnih putovanja, turističke usluge te iznajmljivanje autobusa s vozačem (3), na što otpada preostala trećina prihoda. |
| --- | --- |

(4)

Simet je privatno trgovačko društvo koje pruža usluge linijskog autobusnog prijevoza putnika na temelju koncesije koju je odobrila talijanska država u skladu sa Zakonom 1822/39 (2). Preciznije rečeno, Simet upravlja mrežom međuregionalnih linijskih autobusnih veza između regije Kalabrije i drugih talijanskih regija. Osim tih usluga, koje predstavljaju otprilike dvije trećine njihovih prihoda, društvo također pruža druge usluge, uključujući usluge međunarodnih putovanja, turističke usluge te iznajmljivanje autobusa s vozačem (3), na što otpada preostala trećina prihoda.

| (5) | U listopadu 1999. društvo Simet po prvi je put zatražilo od Ministarstva infrastrukture i prometa („Ministarstvo”) naknadu za usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza u odnosu na razdoblje koje započinje s 1987. godinom (4). Ministarstvo je odbilo taj i kasnije zahtjeve, smatrajući da nije povjerilo društvu Simet obvezu pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(5)

U listopadu 1999. društvo Simet po prvi je put zatražilo od Ministarstva infrastrukture i prometa („Ministarstvo”) naknadu za usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza u odnosu na razdoblje koje započinje s 1987. godinom (4). Ministarstvo je odbilo taj i kasnije zahtjeve, smatrajući da nije povjerilo društvu Simet obvezu pružanja javne usluge.

| (6) | Prema tvrdnjama talijanskih tijela, društvo Simet je, kao i ostali pružatelji usluga u međuregionalnom linijskom autobusnom prijevozu, poslovalo na temelju privremenih dozvola (koncesija) koje se svake godine obnavljaju na zahtjev trgovačkih društava. Tim je koncesijama trgovačkom društvu dodijeljeno ekskluzivno pravo pružanja odgovarajućih usluga. U specifikacijama godišnjih koncesija bilo je navedeno da pružanje navedene usluge ne daje prava trgovačkom društvu na subvenciju ili naknadu bilo kakve vrste i da se usluga pruža u potpunosti na rizik društva. Cijene putnih karata, koje je predložilo samo društvo,odrazile su se i u specifikacijama godišnjih koncesija koje je prihvatilo Ministarstvo. |
| --- | --- |

(6)

Prema tvrdnjama talijanskih tijela, društvo Simet je, kao i ostali pružatelji usluga u međuregionalnom linijskom autobusnom prijevozu, poslovalo na temelju privremenih dozvola (koncesija) koje se svake godine obnavljaju na zahtjev trgovačkih društava. Tim je koncesijama trgovačkom društvu dodijeljeno ekskluzivno pravo pružanja odgovarajućih usluga. U specifikacijama godišnjih koncesija bilo je navedeno da pružanje navedene usluge ne daje prava trgovačkom društvu na subvenciju ili naknadu bilo kakve vrste i da se usluga pruža u potpunosti na rizik društva. Cijene putnih karata, koje je predložilo samo društvo,odrazile su se i u specifikacijama godišnjih koncesija koje je prihvatilo Ministarstvo.

| (7) | Tijekom vremena društvo je podnijelo niz zahtjeva za promjenom uvjeta za isporuku usluga koje pruža, koji su obično bili odobreni u skladu s postupkom utvrđenim u Uredbi Predsjednika Republike 369/94 (5). Člancima 4. i 5. Uredbe Predsjednika Republike 369/1994 predviđa se detaljan postupak ocjene i komparativne analize zahtjeva za uvođenje bilo koje nove usluge utemeljene na koncesiji. |
| --- | --- |

(7)

Tijekom vremena društvo je podnijelo niz zahtjeva za promjenom uvjeta za isporuku usluga koje pruža, koji su obično bili odobreni u skladu s postupkom utvrđenim u Uredbi Predsjednika Republike 369/94 (5). Člancima 4. i 5. Uredbe Predsjednika Republike 369/1994 predviđa se detaljan postupak ocjene i komparativne analize zahtjeva za uvođenje bilo koje nove usluge utemeljene na koncesiji.

2.2.   PRESUDE DRŽAVNOGA VIJEĆA KOJE SU PRETHODILE ODLUCI O POKRETANJU POSTUPKA

| (8) | Kao odgovor na to što je Ministarstvo odbilo odobriti naknade za javnu uslugu za razdoblje koje započinje 1987., društvo Simet pokrenulo je postupak pred talijanskim upravnim sudovima, zahtijevajući naknadu za izvršenje obveza javne usluge. |
| --- | --- |

(8)

Kao odgovor na to što je Ministarstvo odbilo odobriti naknade za javnu uslugu za razdoblje koje započinje 1987., društvo Simet pokrenulo je postupak pred talijanskim upravnim sudovima, zahtijevajući naknadu za izvršenje obveza javne usluge.

| (9) | Povodom žalbe, u presudi 1405/2010 od 9. ožujka 2010. („presuda 1405/2010”), Državno vijeće priznalo je društvu Simet pravo da primi naknadu za usluge linijskog (pretežno međuregionalnog) autobusnog prijevoza pružene u skladu s koncesijama koje je dodijelila talijanska država. Točni iznos naknade trebalo je utvrditi na temelju pouzdanih računovodstvenih podataka društva. |
| --- | --- |

(9)

Povodom žalbe, u presudi 1405/2010 od 9. ožujka 2010. („presuda 1405/2010”), Državno vijeće priznalo je društvu Simet pravo da primi naknadu za usluge linijskog (pretežno međuregionalnog) autobusnog prijevoza pružene u skladu s koncesijama koje je dodijelila talijanska država. Točni iznos naknade trebalo je utvrditi na temelju pouzdanih računovodstvenih podataka društva.

| (10) | Kao što je podrobnije objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, u presudi 1405/2010 ne navodi se točno kojim je pravnim aktom uvedena obveza pružanja javne usluge, ili u kojem obliku. Nalog 2072 Državnoga vijeća, izdan 18. siječnja 2011., nakon što upravno tijelo nije djelovalo u skladu s presudom 1405/2010, u tom je pogledu eksplicitniji i u njemu se navodi da je „Ministarstvo više puta odbilo dati trgovačkom društvu priliku da promijeni relacije, vremena polaska i autobusna stajališta te je naredilo da cijene putnih karata održava jednakima ili ispod onih koje naplaćuje Ferrovie dello Stato (Talijanska državna željeznica) – trgovačko društvo vjeruje da ovi elementi pokazuju da se radilo o pružanju javne usluge.” |
| --- | --- |

(10)

Kao što je podrobnije objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, u presudi 1405/2010 ne navodi se točno kojim je pravnim aktom uvedena obveza pružanja javne usluge, ili u kojem obliku. Nalog 2072 Državnoga vijeća, izdan 18. siječnja 2011., nakon što upravno tijelo nije djelovalo u skladu s presudom 1405/2010, u tom je pogledu eksplicitniji i u njemu se navodi da je „Ministarstvo više puta odbilo dati trgovačkom društvu priliku da promijeni relacije, vremena polaska i autobusna stajališta te je naredilo da cijene putnih karata održava jednakima ili ispod onih koje naplaćuje Ferrovie dello Stato (Talijanska državna željeznica) – trgovačko društvo vjeruje da ovi elementi pokazuju da se radilo o pružanju javne usluge.”

| (11) | Premda se u presudi 1405/2010 spominje nova Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (6), kojom se uređuju naknade za javne usluge u mjeri u kojoj se „utvrđuju kriteriji za naknadu koji se ne razlikuju od onih utvrđenih u prethodnim uredbama Zajednice”, Državno vijeće naložilo je odgovornim tijelima da isplate društvu Simet naknadu na temelju članaka 6., 10. i 11. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1191/69 (7). |
| --- | --- |

(11)

Premda se u presudi 1405/2010 spominje nova Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (6), kojom se uređuju naknade za javne usluge u mjeri u kojoj se „utvrđuju kriteriji za naknadu koji se ne razlikuju od onih utvrđenih u prethodnim uredbama Zajednice”, Državno vijeće naložilo je odgovornim tijelima da isplate društvu Simet naknadu na temelju članaka 6., 10. i 11. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1191/69 (7).

| (12) | Talijanska su tijela odlučila pričekati ocjenu Komisije u pogledu prijavljene mjere prije no što izvrše odluke Državnoga vijeća (presudu 1405/2010 i nalog 2072/2010) i isplate naknadu društvu Simet. |
| --- | --- |

(12)

Talijanska su tijela odlučila pričekati ocjenu Komisije u pogledu prijavljene mjere prije no što izvrše odluke Državnoga vijeća (presudu 1405/2010 i nalog 2072/2010) i isplate naknadu društvu Simet.

2.3.   PRVOTNO PRIJAVLJENI IZNOS MOGUĆE NAKNADE ZA PRUŽANJE JAVNE USLUGE

| (13) | U pogledu iznosa naknade koji treba isplatiti društvu Simet za usluge koje je pružilo, talijanska su tijela podnijela Komisiji izvješće, koje je naručilo društvo Simet, a pripremio vanjski konzultant („početno izvješće”), bez potvrđivanja procjena koje je ono sadržavalo. U početnome je izvješću procijenjeno da naknada koju treba isplatiti iznosi otprilike 59,4 milijuna EUR (8). |
| --- | --- |

(13)

U pogledu iznosa naknade koji treba isplatiti društvu Simet za usluge koje je pružilo, talijanska su tijela podnijela Komisiji izvješće, koje je naručilo društvo Simet, a pripremio vanjski konzultant („početno izvješće”), bez potvrđivanja procjena koje je ono sadržavalo. U početnome je izvješću procijenjeno da naknada koju treba isplatiti iznosi otprilike 59,4 milijuna EUR (8).

| (14) | Naknadno se, međutim, zahtjeve za naknadom ponovo procijenilo, zato što je nakon donošenja odluke o pokretanju postupka Državno vijeće zatražilo neovisnu ocjenu odgovarajuće razine naknade. O ishodu te ocjene raspravlja se u odjeljcima 2.6 i 2.7. |
| --- | --- |

(14)

Naknadno se, međutim, zahtjeve za naknadom ponovo procijenilo, zato što je nakon donošenja odluke o pokretanju postupka Državno vijeće zatražilo neovisnu ocjenu odgovarajuće razine naknade. O ishodu te ocjene raspravlja se u odjeljcima 2.6 i 2.7.

2.4.   TRAJANJE

| (15) | Iako SIMET zahtijeva naknadu za usluge pružene do kraja 2013. (9), talijanska tijela smatraju da odgovarajuće razdoblje u svrhu ove prijave pokriva samo godine od 1987. do 2003., jer se presuda 1405/2010 odnosi samo na žalbu koja obuhvaća to razdoblje. Osobito se u točki 3.1. presude 1405/2010 jasno poziva na obeštećenje za razdoblje od 1987. do 2003. |
| --- | --- |

(15)

Iako SIMET zahtijeva naknadu za usluge pružene do kraja 2013. (9), talijanska tijela smatraju da odgovarajuće razdoblje u svrhu ove prijave pokriva samo godine od 1987. do 2003., jer se presuda 1405/2010 odnosi samo na žalbu koja obuhvaća to razdoblje. Osobito se u točki 3.1. presude 1405/2010 jasno poziva na obeštećenje za razdoblje od 1987. do 2003.

2.5.   RAZVOJ DOGAĐANJA U NACIONALNIM SUDSKIM POSTUPCIMA KOJI SU USLIJEDILI NAKON ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

| (16) | Nakon što su talijanska tijela odbila izvršiti presudu 1405/2010 i nalog 2072/2011, Državno vijeće sastavilo je novi nalog, br. 270/2012, kojim se imenuje skupina nezavisnih stručnjaka koja je trebala odlučiti o načinu provođenja presude 1405/2010. |
| --- | --- |

(16)

Nakon što su talijanska tijela odbila izvršiti presudu 1405/2010 i nalog 2072/2011, Državno vijeće sastavilo je novi nalog, br. 270/2012, kojim se imenuje skupina nezavisnih stručnjaka koja je trebala odlučiti o načinu provođenja presude 1405/2010.

| (17) | To je tijelo, sastavljeno od predsjednika i dva člana, imalo zadaću izračunati iznos naknade plative društvu Simet u skladu s presudom 1405/2010. Istodobno su stranke u sporu imenovale vlastite stručnjake, koji su komentirali preliminarne nalaze stručnoga tijela. To je dovelo do razmjene niza izvješća i odgovora tijekom narednih mjeseci. |
| --- | --- |

(17)

To je tijelo, sastavljeno od predsjednika i dva člana, imalo zadaću izračunati iznos naknade plative društvu Simet u skladu s presudom 1405/2010. Istodobno su stranke u sporu imenovale vlastite stručnjake, koji su komentirali preliminarne nalaze stručnoga tijela. To je dovelo do razmjene niza izvješća i odgovora tijekom narednih mjeseci.

| (18) | Stručno tijelo završilo je s radom u kolovozu 2012. Nije došlo do jednoglasnog zaključka. Umjesto toga, Državnome vijeću podnesena su dva zasebna izvješća:






  — | 29. kolovoza 2012. podneseno je izvješće manjine članova, koje je potpisao predsjednik tijela kojeg je imenovalo Državno vijeće, u kojem se zaključuje da nema dovoljno podataka za utvrđivanje naknade koju treba isplatiti društvu Simet te da se stoga naknada ne može dodijeliti. |
| --- | --- | --- |

(18)

Stručno tijelo završilo je s radom u kolovozu 2012. Nije došlo do jednoglasnog zaključka. Umjesto toga, Državnome vijeću podnesena su dva zasebna izvješća:

—

29. kolovoza 2012. podneseno je izvješće manjine članova, koje je potpisao predsjednik tijela kojeg je imenovalo Državno vijeće, u kojem se zaključuje da nema dovoljno podataka za utvrđivanje naknade koju treba isplatiti društvu Simet te da se stoga naknada ne može dodijeliti.

| — | 20. kolovoza 2012. podneseno je izvješće većine članova, koje su potpisala dva od tri stručnjaka koje je imenovalo Državno vijeće, u kojem je zaključeno da naknada koju treba isplatiti društvu Simet iznosi 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

—

20. kolovoza 2012. podneseno je izvješće većine članova, koje su potpisala dva od tri stručnjaka koje je imenovalo Državno vijeće, u kojem je zaključeno da naknada koju treba isplatiti društvu Simet iznosi 22 049 796 EUR.

| (19) | Budući da je postupak dobivanja državne potpore i dalje u tijeku pred Komisijom, Državno vijeće još nije donijelo konačnu odluko o iznosu naknade koju treba isplatiti društvu Simet. |
| --- | --- |

(19)

Budući da je postupak dobivanja državne potpore i dalje u tijeku pred Komisijom, Državno vijeće još nije donijelo konačnu odluko o iznosu naknade koju treba isplatiti društvu Simet.

2.6.   IZVJEŠĆE MANJINE ČLANOVA

| (20) | U izvješću manjine članova stavlja se poseban naglasak na sljedeće točke:






  — | nedostatak pouzdanih podataka za izračun naknade (kao što se traži nalogom 2072/2011 i presudom 1405/2010), |
| --- | --- | --- |

(20)

U izvješću manjine članova stavlja se poseban naglasak na sljedeće točke:

—

nedostatak pouzdanih podataka za izračun naknade (kao što se traži nalogom 2072/2011 i presudom 1405/2010),

| — | nedostatak odvojenog računovodstva, koje se traži Uredbom (EEZ) br. 1191/69 kao nužan uvjet za dodjelu naknade (kako bi se spriječila prekomjerna naknada), |
| --- | --- |

—

nedostatak odvojenog računovodstva, koje se traži Uredbom (EEZ) br. 1191/69 kao nužan uvjet za dodjelu naknade (kako bi se spriječila prekomjerna naknada),

| — | nemogućnost zamjene odvojenog računovodstvenog sustava drugim računovodstvenim sustavima, za koje se još nije pokazalo da omogućuju točnu identifikaciju svih elemenata troškova i prihoda, |
| --- | --- |

—

nemogućnost zamjene odvojenog računovodstvenog sustava drugim računovodstvenim sustavima, za koje se još nije pokazalo da omogućuju točnu identifikaciju svih elemenata troškova i prihoda,

| — | što se tiče godina za koje su dostupni podaci iz troškovnog računovodstva (samo dvije godine: 2002. i 2003.), dokumenti priloženi financijskim izvještajima (napomene uz financijski izvještaj i izvješće o poslovanju) ne sadržavaju upućivanja na takve podatke. Ovo bi moglo ukazati na to da tijela korporativnog upravljanja nisu koristila račune troškova za praćenje poslovanja trgovačkog društva, |
| --- | --- |

—

što se tiče godina za koje su dostupni podaci iz troškovnog računovodstva (samo dvije godine: 2002. i 2003.), dokumenti priloženi financijskim izvještajima (napomene uz financijski izvještaj i izvješće o poslovanju) ne sadržavaju upućivanja na takve podatke. Ovo bi moglo ukazati na to da tijela korporativnog upravljanja nisu koristila račune troškova za praćenje poslovanja trgovačkog društva,

| — | nedostatak prethodno utvrđenih parametara za izračun naknade, |
| --- | --- |

—

nedostatak prethodno utvrđenih parametara za izračun naknade,

| — | propust trgovačkoga društva da utvrdi precizne, specifične i nedvosmislene obveze pružanja javne usluge (u odnosu na vrste utvrđene u zakonodavstvu Unije) za pojedine relacije, |
| --- | --- |

—

propust trgovačkoga društva da utvrdi precizne, specifične i nedvosmislene obveze pružanja javne usluge (u odnosu na vrste utvrđene u zakonodavstvu Unije) za pojedine relacije,

| — | propust da utvrdi „gospodarski nepovoljniji položaj” koji proizlazi iz tih obveza, |
| --- | --- |

—

propust da utvrdi „gospodarski nepovoljniji položaj” koji proizlazi iz tih obveza,

| — | nedostatak dokaza koji bi ukazali na štetu koju je pretrpjelo društvo Simet, na kojem je bio teret dokazivanja u postupcima koji su doveli do presude 1405/2010. |
| --- | --- |

—

nedostatak dokaza koji bi ukazali na štetu koju je pretrpjelo društvo Simet, na kojem je bio teret dokazivanja u postupcima koji su doveli do presude 1405/2010.

| (21) | S obzirom na ove manjkavosti, u izvješću manjine članova zaključuje se da nema pouzdanih podataka za izračun naknade čija se isplata nalaže presudom 1405/2010 te da se stoga ne može odrediti iznos naknade. |
| --- | --- |

(21)

S obzirom na ove manjkavosti, u izvješću manjine članova zaključuje se da nema pouzdanih podataka za izračun naknade čija se isplata nalaže presudom 1405/2010 te da se stoga ne može odrediti iznos naknade.

2.7.   IZVJEŠĆE VEĆINE ČLANOVA

| (22) | U izvješću većine članova stručnjaci se služe sljedećom metodom za izračun naknade koju treba isplatiti društvu Simet: |
| --- | --- |

(22)

U izvješću većine članova stručnjaci se služe sljedećom metodom za izračun naknade koju treba isplatiti društvu Simet:

2.7.1.   Element naknade utemeljen na razlici između operativnih troškova i prihoda

2.7.1.1.   Metoda za procjenu prihoda

| (23) | Za razdoblja od 1987. do 1992. i od 2002. do 2003. stručnjaci su izlučili prihod dobiven iz usluga linijskog autobusnog prijevoza izravno iz financijskih izvještaja. Za razdoblje1993.–2001. stručnjaci su se koristili dokumentacijom društva Simet o prihodima, jer se u financijskim izvještajima za to razdoblje ne opisuju potanko prihodi proizašli iz tih usluga (10). Na temelju ovih izračuna utvrđeno je da je ukupni prihod za razdoblje od 1987.–2003. iznosio 57 213 440 EUR. |
| --- | --- |

(23)

Za razdoblja od 1987. do 1992. i od 2002. do 2003. stručnjaci su izlučili prihod dobiven iz usluga linijskog autobusnog prijevoza izravno iz financijskih izvještaja. Za razdoblje1993.–2001. stručnjaci su se koristili dokumentacijom društva Simet o prihodima, jer se u financijskim izvještajima za to razdoblje ne opisuju potanko prihodi proizašli iz tih usluga (10). Na temelju ovih izračuna utvrđeno je da je ukupni prihod za razdoblje od 1987.–2003. iznosio 57 213 440 EUR.

2.7.1.2.   Metoda za procjenu troškova usluge autobusnog prijevoza

| (24) | Budući da nikakvi računi troškova nisu bili dostupni za razdoblje od 1987. do 1992., stručnjaci su preraspodijelili troškove na usluge međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza na temelju postotka prihoda koji su proizvele te iste usluge tijekom navedenog razdoblja. Stručnjaci su ukupan iznos troškova uzeli iz pojedinačnih godišnjih financijskih izvještaja. Zatim su, kako bi rekonstruirali operativne troškove, od ukupnih troškova odbili sljedeće neoperativne troškove: dospjele kamate, financijske troškove, gubitke raspolaganja imovinom, razne gubitke i troškove, izravne poreze i završne zalihe. Konačno, operativni troškovi koji se mogu pripisati uslugama međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza određeni su na temelju postotka prihoda koji su proizvele iste usluge linijskog autobusnog prijevoza. |
| --- | --- |

(24)

Budući da nikakvi računi troškova nisu bili dostupni za razdoblje od 1987. do 1992., stručnjaci su preraspodijelili troškove na usluge međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza na temelju postotka prihoda koji su proizvele te iste usluge tijekom navedenog razdoblja. Stručnjaci su ukupan iznos troškova uzeli iz pojedinačnih godišnjih financijskih izvještaja. Zatim su, kako bi rekonstruirali operativne troškove, od ukupnih troškova odbili sljedeće neoperativne troškove: dospjele kamate, financijske troškove, gubitke raspolaganja imovinom, razne gubitke i troškove, izravne poreze i završne zalihe. Konačno, operativni troškovi koji se mogu pripisati uslugama međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza određeni su na temelju postotka prihoda koji su proizvele iste usluge linijskog autobusnog prijevoza.

| (25) | Za razdoblje od 1993.–2001. Simet je promijenio način predstavljanja podataka u godišnjim financijskim izvještajima (11). Kao rezultat toga, za te su godine stručnjaci iz godišnjih financijskih izvještaja trgovačkoga društva izveli vrijednost ukupnih operativnih troškova, a ona je algebarski zbroj sljedećih stavki proizvodnih troškova: pomoćni i potrošni materijali, vanjske usluge, korištenje imovine koja nije u vlasništvu, troškovi osoblja, amortizacija, varijacije u zalihama sirovina, pomoćnog i potrošnog materijala te razni operativni troškovi. Operativni troškovi koji se mogu pripisati linijskim uslugama autobusnog prijevoza potom su utvrđeni na temelju postotka prihoda koji su proizvele iste te usluge linijskog autobusnog prijevoza (kao što je učinjeno za razdoblje od 1987. do 1992). Za godine 2000. i 2001., čak i ako se primijeni troškovno računovodstvo, nema dovoljno iscrpnih odgovarajućih dokumenata, zbog čega je donesena odluka da se koristi ista metoda za identifikaciju troškova koji proizlaze iz usluga linijskog autobusnog prijevoza kao i za prethodne godine. |
| --- | --- |

(25)

Za razdoblje od 1993.–2001. Simet je promijenio način predstavljanja podataka u godišnjim financijskim izvještajima (11). Kao rezultat toga, za te su godine stručnjaci iz godišnjih financijskih izvještaja trgovačkoga društva izveli vrijednost ukupnih operativnih troškova, a ona je algebarski zbroj sljedećih stavki proizvodnih troškova: pomoćni i potrošni materijali, vanjske usluge, korištenje imovine koja nije u vlasništvu, troškovi osoblja, amortizacija, varijacije u zalihama sirovina, pomoćnog i potrošnog materijala te razni operativni troškovi. Operativni troškovi koji se mogu pripisati linijskim uslugama autobusnog prijevoza potom su utvrđeni na temelju postotka prihoda koji su proizvele iste te usluge linijskog autobusnog prijevoza (kao što je učinjeno za razdoblje od 1987. do 1992). Za godine 2000. i 2001., čak i ako se primijeni troškovno računovodstvo, nema dovoljno iscrpnih odgovarajućih dokumenata, zbog čega je donesena odluka da se koristi ista metoda za identifikaciju troškova koji proizlaze iz usluga linijskog autobusnog prijevoza kao i za prethodne godine.

| (26) | Podaci troškovnog računovodstva bili su dostupni za godine 2002. i 2003. Stručnjaci su stoga podijelili troškove u sljedeće kategorije: i. troškovi koji se odnose na kilometražu; ii. troškovi koji se mogu izravno raspodijeliti na usluge linijskog autobusnog prijevoza, i iii. troškovi utemeljeni na prometu koje je moguće raspodijeliti.






  — | Prva kategorija troškova uključuje troškove koji se odnose na gorivo, motorno ulje, gume, rezervne dijelove, honorarne poslove, pranje vozila, cestarine, obvezno servisiranje vozila, leasing i amortizaciju imovine. Svaka od ovih stavki troškova podijeljena je s ukupnim brojem prijeđenih kilometara, nakon čega je trošak po kilometru pomnožen s brojem prijeđenih kilometara samo u linijskom autobusnom prijevozu. |
| --- | --- | --- |

(26)

Podaci troškovnog računovodstva bili su dostupni za godine 2002. i 2003. Stručnjaci su stoga podijelili troškove u sljedeće kategorije: i. troškovi koji se odnose na kilometražu; ii. troškovi koji se mogu izravno raspodijeliti na usluge linijskog autobusnog prijevoza, i iii. troškovi utemeljeni na prometu koje je moguće raspodijeliti.

—

Prva kategorija troškova uključuje troškove koji se odnose na gorivo, motorno ulje, gume, rezervne dijelove, honorarne poslove, pranje vozila, cestarine, obvezno servisiranje vozila, leasing i amortizaciju imovine. Svaka od ovih stavki troškova podijeljena je s ukupnim brojem prijeđenih kilometara, nakon čega je trošak po kilometru pomnožen s brojem prijeđenih kilometara samo u linijskom autobusnom prijevozu.

| — | Druga kategorija troškova uključuje stavke troškova koje se, na temelju troškovnog računovodstva, mogu izravno pripisati uslugama međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza. Oni uključuju: izravno zapošljavanje, zbrinjavanje otpada, dospjele provizije, razne pristojbe, naknade za parkiranje, unajmljivanje vozila treće strane za usluge linijskog autobusnog prijevoza, nabava za usluge koje se pružaju u vozilima te nadoknada troškova putničkog osoblja. |
| --- | --- |

—

Druga kategorija troškova uključuje stavke troškova koje se, na temelju troškovnog računovodstva, mogu izravno pripisati uslugama međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza. Oni uključuju: izravno zapošljavanje, zbrinjavanje otpada, dospjele provizije, razne pristojbe, naknade za parkiranje, unajmljivanje vozila treće strane za usluge linijskog autobusnog prijevoza, nabava za usluge koje se pružaju u vozilima te nadoknada troškova putničkog osoblja.

| — | Treća kategorija troškova uključuje „neizravne troškove” i obuhvaća neizravne troškove rada, režijske troškove, osiguranje autobusa, porez na vlasništvo nad vozilima i najam prostorija. Navedeni su se troškovi raspodijelili na temelju postotka prihoda dobivenih od istih usluga linijskog autobusnog prijevoza. |
| --- | --- |

—

Treća kategorija troškova uključuje „neizravne troškove” i obuhvaća neizravne troškove rada, režijske troškove, osiguranje autobusa, porez na vlasništvo nad vozilima i najam prostorija. Navedeni su se troškovi raspodijelili na temelju postotka prihoda dobivenih od istih usluga linijskog autobusnog prijevoza.

| (27) | Nakon zbrajanja tako izračunanih iznosa za svako od gore navedenih razdoblja, ustanovilo se da su ukupni troškovi koji se odnose na usluge linijskog autobusnog prijevoza za razdoblje od 1987.–2003. iznosili 59 510 413 EUR. |
| --- | --- |

(27)

Nakon zbrajanja tako izračunanih iznosa za svako od gore navedenih razdoblja, ustanovilo se da su ukupni troškovi koji se odnose na usluge linijskog autobusnog prijevoza za razdoblje od 1987.–2003. iznosili 59 510 413 EUR.

| (28) | Konačno, nakon oduzimanja tih troškova od prihoda proizašlih iz usluga linijskog autobusnog prijevoza, u izvješću većine članova dolazi se do gubitka u redovitom poslovanju od 2 296 973 EUR za razdoblje od 1987.–2003. |
| --- | --- |

(28)

Konačno, nakon oduzimanja tih troškova od prihoda proizašlih iz usluga linijskog autobusnog prijevoza, u izvješću većine članova dolazi se do gubitka u redovitom poslovanju od 2 296 973 EUR za razdoblje od 1987.–2003.

2.7.2.   Element naknade koji se odnosi na potrebu osiguranja nadoknade angažiranog kapitala:

| (29) | Stručnjaci su za svaku pregledanu godinu utvrdili iznos angažiranog kapitala, koji je zbroj:






  — | vlasničkog kapitala (E), čija je vrijednost uzeta iz godišnjih financijskih izvještaja, uzimajući u obzir dionički kapital, i |
| --- | --- | --- |

(29)

Stručnjaci su za svaku pregledanu godinu utvrdili iznos angažiranog kapitala, koji je zbroj:

—

vlasničkog kapitala (E), čija je vrijednost uzeta iz godišnjih financijskih izvještaja, uzimajući u obzir dionički kapital, i

| — | kreditnog kapitala (D). Stručnjaci su pod kreditnim kapitalom ubrojili samo financijski dug, tj. iznose koje treba platiti bankama i drugim zajmodavcima. |
| --- | --- |

—

kreditnog kapitala (D). Stručnjaci su pod kreditnim kapitalom ubrojili samo financijski dug, tj. iznose koje treba platiti bankama i drugim zajmodavcima.

| (30) | Formula ponderiranog prosječnog troška kapitala (eng. Weighted Average Cost Of Capital, WACC) uzeta je kao osnova za utvrđivanje stope za nadoknadu angažiranog kapitala.



  Pri čemu je:







  Re | = | zahtijevana stopa povrata na vlasnički kapital; |
| --- | --- | --- | --- |
| Rd | = | trošak duga, E = vlasnički kapital poduzeća; |
| D | = | dug poduzeća, ; |
| E/V | = | udio vlasničkog kapitala u ukupno investiranom kapitalu; |
| D/V | = | udio duga u ukupno investiranom kapitalu; |
| Tc | = | stopa poreza na dobit |

(30)

Formula ponderiranog prosječnog troška kapitala (eng. Weighted Average Cost Of Capital, WACC) uzeta je kao osnova za utvrđivanje stope za nadoknadu angažiranog kapitala.

Formula

Pri čemu je:

Re

=

zahtijevana stopa povrata na vlasnički kapital;

Rd

=

trošak duga, E = vlasnički kapital poduzeća;

D

=

dug poduzeća, Formula;

E/V

=

udio vlasničkog kapitala u ukupno investiranom kapitalu;

D/V

=

udio duga u ukupno investiranom kapitalu;

Tc

=

stopa poreza na dobit

| (31) | Zahtijevana stopa povrata na vlasnički kapital izračunata je pomoću „Modela procjene kapitalne imovine”. Taj model opisuje odnos između rizika i očekivanog povrata.



  Where:







  rf | = | Risk free rate |
| --- | --- | --- | --- |
| βa | = | Bata of the security |
| | = | Expected market return |

(31)

Zahtijevana stopa povrata na vlasnički kapital izračunata je pomoću „Modela procjene kapitalne imovine”. Taj model opisuje odnos između rizika i očekivanog povrata.

Formula

Where:

rf

=

Risk free rate

βa

=

Bata of the security

Formula

=

Expected market return

| (32) | Kamatna stopa za desetogodišnje državne obveznice, uzeta iz nacionalnih statistika, korištena je kao zamjena za nerizične kamate (rf). |
| --- | --- |

(32)

Kamatna stopa za desetogodišnje državne obveznice, uzeta iz nacionalnih statistika, korištena je kao zamjena za nerizične kamate (rf).

| (33) | Za godine za koje je trebalo izračunati naknadu, stručnjaci su zaključili da su ulagači koji su ulagali u dionice radije nego u nerizične vrijednosnice na talijanskom tržištu u prosjeku tražili premije za rizik (rm – rf) od 5,8 % (12). |
| --- | --- |

(33)

Za godine za koje je trebalo izračunati naknadu, stručnjaci su zaključili da su ulagači koji su ulagali u dionice radije nego u nerizične vrijednosnice na talijanskom tržištu u prosjeku tražili premije za rizik (rm – rf) od 5,8 % (12).

| (34) | Beta koeficijent (13) dionica u kapitalu društva Simet izračunan je uzimanjem vrijednosti bete bez efekta duga (14) od 0,39 za usluge autobusnog prijevoza i prijevozni sektor (15). Slijedom toga, beta vrijednost prilagođena je u odnosu na financijsku strukturu koju je društvo navelo u izvješću za svaku godinu: |
| --- | --- |

(34)

Beta koeficijent (13) dionica u kapitalu društva Simet izračunan je uzimanjem vrijednosti bete bez efekta duga (14) od 0,39 za usluge autobusnog prijevoza i prijevozni sektor (15). Slijedom toga, beta vrijednost prilagođena je u odnosu na financijsku strukturu koju je društvo navelo u izvješću za svaku godinu:

Formula

| (35) | U razdoblju od 1987. do 1994. stopa poreza na dobit poduzeća u Italiji iznosila je 36 %, od 1995. do 2000. bila je 37 %, a od 2001. do 2002. 36 %. |
| --- | --- |

(35)

U razdoblju od 1987. do 1994. stopa poreza na dobit poduzeća u Italiji iznosila je 36 %, od 1995. do 2000. bila je 37 %, a od 2001. do 2002. 36 %.

| (36) | Prema izjavi stručnjaka, nadoknada angažiranog kapitala osigurava naknadu koju Simet treba primiti nakon oporezivanja. Kako će naknada biti oporeziva, mora se prilagoditi na sljedeći način: |
| --- | --- |

(36)

Prema izjavi stručnjaka, nadoknada angažiranog kapitala osigurava naknadu koju Simet treba primiti nakon oporezivanja. Kako će naknada biti oporeziva, mora se prilagoditi na sljedeći način:

Formula

| (37) | Na temelju navedenih formula stručnjaci su izračunali da nadoknada angažiranog kapitala koju treba isplatiti društvu Simet iznosi 5 948 150 EUR. |
| --- | --- |

(37)

Na temelju navedenih formula stručnjaci su izračunali da nadoknada angažiranog kapitala koju treba isplatiti društvu Simet iznosi 5 948 150 EUR.

| (38) | Stoga ukupni iznos naknade koji su stručnjaci izračunali prije primjene zatezne kamate iznosi 8 245 124 EUR (naknada u odnosu na gubitak u poslovanju i nadoknada angažiranog kapitala). |
| --- | --- |

(38)

Stoga ukupni iznos naknade koji su stručnjaci izračunali prije primjene zatezne kamate iznosi 8 245 124 EUR (naknada u odnosu na gubitak u poslovanju i nadoknada angažiranog kapitala).

2.7.3.   Izračun zateznih kamata

| (39) | Kako gore spomenuti iznosi naknade nisu plaćeni u godinama dospijeća, stručnjaci su ih revidirali na više iznose, i to kako slijedi:






  — | izvorno izračunate iznose revalorizirali su na osnovu indeksa inflacije potrošačkih cijena talijanskog državnog zavoda za statistiku (ISTAT) sve do srpnja 2012., |
| --- | --- | --- |

(39)

Kako gore spomenuti iznosi naknade nisu plaćeni u godinama dospijeća, stručnjaci su ih revidirali na više iznose, i to kako slijedi:

—

izvorno izračunate iznose revalorizirali su na osnovu indeksa inflacije potrošačkih cijena talijanskog državnog zavoda za statistiku (ISTAT) sve do srpnja 2012.,

| — | zatim su na tako dobivene iznose primijenili zakonske kamate. |
| --- | --- |

—

zatim su na tako dobivene iznose primijenili zakonske kamate.

| (40) | Na taj je način stručno tijelo došlo do ukupne naknade u iznosu od 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

(40)

Na taj je način stručno tijelo došlo do ukupne naknade u iznosu od 22 049 796 EUR.

2.7.4.   Ostala zapažanja uključena u izvješće većine članova

| (41) | U izvješću većine članova zauzima se stav da se kod naknade koju je dodijelilo Državno vijeće ne radi o izravnoj primjeni Uredbe (EEZ) br. 1191/69, to jest o izravnoj dodjeli – premda retroaktivnoj – naknade u skladu s Uredbom. Umjesto toga, smatra se da je Državno vijeće predložilo primjenu kriterija navedenih u Uredbi na uobičajene metode plaćanja naknade kako bi se utvrdila šteta koju je društvo Simet pretrpjelo kao posljedicu nezakonitog proširenja obveza pružanja javnih usluga tijekom vremena. |
| --- | --- |

(41)

U izvješću većine članova zauzima se stav da se kod naknade koju je dodijelilo Državno vijeće ne radi o izravnoj primjeni Uredbe (EEZ) br. 1191/69, to jest o izravnoj dodjeli – premda retroaktivnoj – naknade u skladu s Uredbom. Umjesto toga, smatra se da je Državno vijeće predložilo primjenu kriterija navedenih u Uredbi na uobičajene metode plaćanja naknade kako bi se utvrdila šteta koju je društvo Simet pretrpjelo kao posljedicu nezakonitog proširenja obveza pružanja javnih usluga tijekom vremena.

| (42) | U izvješću većine članova nadalje se iznosi da je Komisija, u slučajevima kada je smatrala da se Uredba (EEZ) br. 1191/69 ne primjenjuje u svrhu procjene naknade za javne usluge, često odobravala takve naknade primjenjujući odgovarajući okvir Zajednice za državnu potporu u obliku obveza pružanja javnih usluga. Za Komisiju je glavni kriterij bio da iznos naknade ne premašuje iznos neophodan za pokriće troškova nastalih kao posljedica ispunjavanja tih obveza. Što se tiče rizika od prekomjerne naknade u konkretnom slučaju, u izvješću većine zauzima se sljedeći stav: kako se izvršena operacija odnosi na ex post izračun troškova koje je trgovačko društvo stvarno pretrpjelo u prošlosti kako bi pružilo tražene usluge linijskog autobusnog prijevoza, izračuni su lišeni nesigurnosti svojstvene svim prognostičkim procjenama kada se naknada utvrđuje ex ante. Dakle, nema riječi o prekomjernoj naknadi. |
| --- | --- |

(42)

U izvješću većine članova nadalje se iznosi da je Komisija, u slučajevima kada je smatrala da se Uredba (EEZ) br. 1191/69 ne primjenjuje u svrhu procjene naknade za javne usluge, često odobravala takve naknade primjenjujući odgovarajući okvir Zajednice za državnu potporu u obliku obveza pružanja javnih usluga. Za Komisiju je glavni kriterij bio da iznos naknade ne premašuje iznos neophodan za pokriće troškova nastalih kao posljedica ispunjavanja tih obveza. Što se tiče rizika od prekomjerne naknade u konkretnom slučaju, u izvješću većine zauzima se sljedeći stav: kako se izvršena operacija odnosi na ex post izračun troškova koje je trgovačko društvo stvarno pretrpjelo u prošlosti kako bi pružilo tražene usluge linijskog autobusnog prijevoza, izračuni su lišeni nesigurnosti svojstvene svim prognostičkim procjenama kada se naknada utvrđuje ex ante. Dakle, nema riječi o prekomjernoj naknadi.

| (43) | U izvješću većine spominje se pitanje odsutnosti računovodstvenog odvajanja. Zauzima se stajalište da se odvojeno računovodstvo primjenjuje na ona poduzeća koja primaju naknadu za pružanje javne usluge kako bi se spriječila zlouporaba tih sredstava za druge djelatnosti trgovačkoga društva. Međutim, kako u predmetnom slučaju nikakva javna sredstva dosad nisu doznačena društvu Simet kao naknada za pružanje javne usluge, zahtjev za računovodstvenim odvajanjem ne bi se trebao smatrati razlogom za odbijanje isplate naknade koju je dodijelilo Državno vijeće. |
| --- | --- |

(43)

U izvješću većine spominje se pitanje odsutnosti računovodstvenog odvajanja. Zauzima se stajalište da se odvojeno računovodstvo primjenjuje na ona poduzeća koja primaju naknadu za pružanje javne usluge kako bi se spriječila zlouporaba tih sredstava za druge djelatnosti trgovačkoga društva. Međutim, kako u predmetnom slučaju nikakva javna sredstva dosad nisu doznačena društvu Simet kao naknada za pružanje javne usluge, zahtjev za računovodstvenim odvajanjem ne bi se trebao smatrati razlogom za odbijanje isplate naknade koju je dodijelilo Državno vijeće.

| (44) | U izvješću većine članova navodi se i da je za godine 2002. i 2003., kada je troškovno računovodstvo bilo dostupno, stvarni gubitak u poslovanju u najvećoj mjeri bio jednak gubicima do kojih se dolazilo na temelju metodologije korištene za prethodne godine, prema kojoj su se troškovi raspodijelili na usluge međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza na temelju postotka prihoda koji su donijele iste te usluge (iznosi su se razlikovali za samo 2,6 %). Stoga stručnjaci zauzimaju stav da nedostupnost troškovnog računovodstva za prethodne godine ne bi trebalo biti od praktičnog značaja za dodjelu naknade. |
| --- | --- |

(44)

U izvješću većine članova navodi se i da je za godine 2002. i 2003., kada je troškovno računovodstvo bilo dostupno, stvarni gubitak u poslovanju u najvećoj mjeri bio jednak gubicima do kojih se dolazilo na temelju metodologije korištene za prethodne godine, prema kojoj su se troškovi raspodijelili na usluge međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza na temelju postotka prihoda koji su donijele iste te usluge (iznosi su se razlikovali za samo 2,6 %). Stoga stručnjaci zauzimaju stav da nedostupnost troškovnog računovodstva za prethodne godine ne bi trebalo biti od praktičnog značaja za dodjelu naknade.

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (45) | Kao što je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, Komisija je imala nekoliko dvojbi u pogledu spojivosti prijavljene mjere s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(45)

Kao što je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, Komisija je imala nekoliko dvojbi u pogledu spojivosti prijavljene mjere s unutarnjim tržištem.

| (46) | Prvo, Komisija je imala dvojbe u pogledu klasificiranja prijavljene mjere kao mjere koja nije mjera potpore. Komisija je osobito propitivala jesu li ispunjena četiri uvjeta koja je Europski sud naveo u svojoj presudi u predmetu Altmark
   (16). |
| --- | --- |

(46)

Prvo, Komisija je imala dvojbe u pogledu klasificiranja prijavljene mjere kao mjere koja nije mjera potpore. Komisija je osobito propitivala jesu li ispunjena četiri uvjeta koja je Europski sud naveo u svojoj presudi u predmetu Altmark
   (16).

| (47) | Drugo, Komisija je potaknula pitanje o primjenjivom pravnom okviru. Kako se naknada čiju je isplatu Državno vijeće naložilo, a koja još nije plaćena, odnosila na obveze pružanja javne usluge koje su navodno bile uvedene društvu Simet za godine od 1987. do 2003., pojavilo se pitanje je li u predmetnom slučaju bila primjenjiva Uredba (EEZ) br. 1191/69 ili Uredba (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(47)

Drugo, Komisija je potaknula pitanje o primjenjivom pravnom okviru. Kako se naknada čiju je isplatu Državno vijeće naložilo, a koja još nije plaćena, odnosila na obveze pružanja javne usluge koje su navodno bile uvedene društvu Simet za godine od 1987. do 2003., pojavilo se pitanje je li u predmetnom slučaju bila primjenjiva Uredba (EEZ) br. 1191/69 ili Uredba (EZ) br. 1370/2007.

| (48) | Komisija je smatrala da bi se na ovaj predmet trebala primijeniti Uredba (EEZ) br. 1191/69 ako bi se pokazalo da su talijanska tijela doista jednostrano uvela društvu Simet obvezu pružanja javne usluge i da je predložena naknada bila u skladu sa svim zahtjevima Uredbe. Razlog je taj što je, u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, naknada za obveze pružanja javne usluge jednostrano uvedena nekom poduzeću, koja je plaćena prema pravilima te Uredbe, oslobođena prethodne prijave Komisiji. Ako se, međutim, pokazalo da nijedan od navedena dva uvjeta nije ispunjen, spojivost prijavljene mjere trebalo bi ocijeniti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je smatrala da bi se na ovaj predmet trebala primijeniti Uredba (EEZ) br. 1191/69 ako bi se pokazalo da su talijanska tijela doista jednostrano uvela društvu Simet obvezu pružanja javne usluge i da je predložena naknada bila u skladu sa svim zahtjevima Uredbe. Razlog je taj što je, u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, naknada za obveze pružanja javne usluge jednostrano uvedena nekom poduzeću, koja je plaćena prema pravilima te Uredbe, oslobođena prethodne prijave Komisiji. Ako se, međutim, pokazalo da nijedan od navedena dva uvjeta nije ispunjen, spojivost prijavljene mjere trebalo bi ocijeniti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007.

| (49) | Treće, pod pretpostavkom da je naknada koju je naložilo Državno vijeće doista bila posljedica jednostranog uvođenja obveza pružanja javne usluge, Komisija je ipak dvojila, na temelju informacija koje su joj bile dostupne, je li naknada bila u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija je dvojila i o prikladnosti primjene zajedničkog postupka isplate naknade utvrđenog Uredbom (EEZ) br. 1191/69, primjenjivog na jednostrano uvedene obveze pružanja javne usluge, za godine nakon 1992., jer od srpnja 1992. međuregionalne usluge autobusnog prijevoza nisu mogle biti podložne jednostrano uvedenoj obvezi pružanja javne usluge (17). |
| --- | --- |

(49)

Treće, pod pretpostavkom da je naknada koju je naložilo Državno vijeće doista bila posljedica jednostranog uvođenja obveza pružanja javne usluge, Komisija je ipak dvojila, na temelju informacija koje su joj bile dostupne, je li naknada bila u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija je dvojila i o prikladnosti primjene zajedničkog postupka isplate naknade utvrđenog Uredbom (EEZ) br. 1191/69, primjenjivog na jednostrano uvedene obveze pružanja javne usluge, za godine nakon 1992., jer od srpnja 1992. međuregionalne usluge autobusnog prijevoza nisu mogle biti podložne jednostrano uvedenoj obvezi pružanja javne usluge (17).

| (50) | Četvrto, ako se daljnjim ispitnim postupkom potvrdilo da bar jedan od uvjeta za izuzeće od prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 nije ispunjen i da se trebalo provesti ocjenjivanje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, Komisija je dvojila jesu li u ovom predmetu ispunjeni uvjeti iz te Uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Četvrto, ako se daljnjim ispitnim postupkom potvrdilo da bar jedan od uvjeta za izuzeće od prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 nije ispunjen i da se trebalo provesti ocjenjivanje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, Komisija je dvojila jesu li u ovom predmetu ispunjeni uvjeti iz te Uredbe.

| (51) | U svakom slučaju, bez obzira na to koja je pravna osnova primijenjena, Komisija je dvojila je li kod naknade čiju je isplatu naložilo Državno vijeće isključena mogućnost prekomjerne naknade. Komisija je primijetila da društvo Simet nije provodilo pravilno računovodstveno odvajanje, barem do 2000. (18) te je dovela u pitanje mogućnost preciznog ex post utvrđivanja troškova povezanih s uslugama linijskog autobusnog prijevoza. Dovela je u pitanje i prikladnost traženog prinosa na vlasnički kapital koji se koristio u izračunima naknade. |
| --- | --- |

(51)

U svakom slučaju, bez obzira na to koja je pravna osnova primijenjena, Komisija je dvojila je li kod naknade čiju je isplatu naložilo Državno vijeće isključena mogućnost prekomjerne naknade. Komisija je primijetila da društvo Simet nije provodilo pravilno računovodstveno odvajanje, barem do 2000. (18) te je dovela u pitanje mogućnost preciznog ex post utvrđivanja troškova povezanih s uslugama linijskog autobusnog prijevoza. Dovela je u pitanje i prikladnost traženog prinosa na vlasnički kapital koji se koristio u izračunima naknade.

4.   PRIMJEDBE IZ ITALIJE

| (52) | U svojim su podnescima talijanska tijela iznijela stav da je prijavljena mjera predstavljala državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, posebice stoga što nije ispunjavala sve uvjete koje je Europski sud utvrdilo u presudi u slučaju Altmark. Talijanska su tijela isto tako smatrala da naknada koju je dodijelilo Državno vijeće nije u skladu ni s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 ni s Uredbom (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(52)

U svojim su podnescima talijanska tijela iznijela stav da je prijavljena mjera predstavljala državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, posebice stoga što nije ispunjavala sve uvjete koje je Europski sud utvrdilo u presudi u slučaju Altmark. Talijanska su tijela isto tako smatrala da naknada koju je dodijelilo Državno vijeće nije u skladu ni s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 ni s Uredbom (EZ) br. 1370/2007.

| (53) | Talijanska su tijela naglasila da u razdoblju koje je bilo predmet pregleda nije postojalo ni jednostrano ni ugovorno uvođenje obveza pružanja javnih usluga za usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza. Pravni instrumenti kojima se uređuju odnosi između javnih tijela i privatnih trgovačkih društava što vrše usluge putničkog prijevoza bile su jednostrane koncesije na temelju kojih su javna tijela prenosila na privatna tijela svoje zakonsko pravo da obavljaju usluge prijevoza za sve vrste klijenata, koje je izvorno bilo dodijeljeno državi, u skladu sa Zakonom 1822/39. |
| --- | --- |

(53)

Talijanska su tijela naglasila da u razdoblju koje je bilo predmet pregleda nije postojalo ni jednostrano ni ugovorno uvođenje obveza pružanja javnih usluga za usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza. Pravni instrumenti kojima se uređuju odnosi između javnih tijela i privatnih trgovačkih društava što vrše usluge putničkog prijevoza bile su jednostrane koncesije na temelju kojih su javna tijela prenosila na privatna tijela svoje zakonsko pravo da obavljaju usluge prijevoza za sve vrste klijenata, koje je izvorno bilo dodijeljeno državi, u skladu sa Zakonom 1822/39.

| (54) | Talijanska su se tijela nadalje prisjetila da je u specifikacijama koncesije koje je izdalo Ministarstvo na zahtjev trgovačkog društva jasno navedeno kako se pružanje usluga obavlja isključivo na rizik samoga društva, osim u slučaju jamčenja isključivih prava koja su postojala tijekom razdoblja koje je bilo predmet pregleda. Pružanje ove usluge nije podrazumijevalo pravo na primanje bilo kakve subvencije ili naknade. Takve su koncesije bile privremene naravi i obnavljale su se svake godine na zahtjev društva. Dozvole su od godine do godine bile podložne različitim promjenama u pogledu relacija, autobusnih stajališta, broja odlazaka itd., na temelju specifičnih zahtjeva koje su postavljala trgovačka društva. |
| --- | --- |

(54)

Talijanska su se tijela nadalje prisjetila da je u specifikacijama koncesije koje je izdalo Ministarstvo na zahtjev trgovačkog društva jasno navedeno kako se pružanje usluga obavlja isključivo na rizik samoga društva, osim u slučaju jamčenja isključivih prava koja su postojala tijekom razdoblja koje je bilo predmet pregleda. Pružanje ove usluge nije podrazumijevalo pravo na primanje bilo kakve subvencije ili naknade. Takve su koncesije bile privremene naravi i obnavljale su se svake godine na zahtjev društva. Dozvole su od godine do godine bile podložne različitim promjenama u pogledu relacija, autobusnih stajališta, broja odlazaka itd., na temelju specifičnih zahtjeva koje su postavljala trgovačka društva.

| (55) | Što se tiče određivanja gornje granice cijene putnih karata opisanog u odluci o pokretanju postupka, koje je postojalo do 2001., talijanska su tijela navela da se to određivanje gornje granice primjenjivalo u cijeloj Italiji, a ne samo na nekoj posebnoj zemljopisnoj lokaciji. Navela su i da se, u skladu s člankom 2. stavkom 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, radilo o mjeri politike cijena, koja nije predstavljala tarifnu obvezu podložnu obveznoj naknadi u smislu te Uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Što se tiče određivanja gornje granice cijene putnih karata opisanog u odluci o pokretanju postupka, koje je postojalo do 2001., talijanska su tijela navela da se to određivanje gornje granice primjenjivalo u cijeloj Italiji, a ne samo na nekoj posebnoj zemljopisnoj lokaciji. Navela su i da se, u skladu s člankom 2. stavkom 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, radilo o mjeri politike cijena, koja nije predstavljala tarifnu obvezu podložnu obveznoj naknadi u smislu te Uredbe.

| (56) | Nadalje, prema tvrdnjama talijanskih tijela, od srpnja 1992. (19), u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69, uopće nije bilo dopušteno jednostrano uvođenje obveze pružanja javne usluge za usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza. Člankom 1. stavkom 5. te Uredbe jednostrana su uvođenja obveze dopuštena samo za usluge gradskog, prigradskog i regionalnog prijevoza. |
| --- | --- |

(56)

Nadalje, prema tvrdnjama talijanskih tijela, od srpnja 1992. (19), u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69, uopće nije bilo dopušteno jednostrano uvođenje obveze pružanja javne usluge za usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza. Člankom 1. stavkom 5. te Uredbe jednostrana su uvođenja obveze dopuštena samo za usluge gradskog, prigradskog i regionalnog prijevoza.

| (57) | U svakom slučaju, talijanska su tijela naznačila da se društvo Simet nikada nije prijavilo za prekid obveze pružanja javne usluge, kao što je propisano u članku 4. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, što je po njihovu mišljenju preduvjet za tvrdnju da su dotične obveze uopće postojale. Zahtjev koji je društvo Simet uputilo Ministarstvu (20) 1999. bio je opći zahtjev za naknadu za obveze pružanja javne usluge koje su navodno bile uvedene koncesijama izdanim od 1987. nadalje. Talijanska su tijela istaknula da se u tom zahtjevu nije naznačilo koje su obveze pružanja javne usluge trebale biti ukinute kako bi se osigurala profitabilnost usluga međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza. |
| --- | --- |

(57)

U svakom slučaju, talijanska su tijela naznačila da se društvo Simet nikada nije prijavilo za prekid obveze pružanja javne usluge, kao što je propisano u članku 4. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, što je po njihovu mišljenju preduvjet za tvrdnju da su dotične obveze uopće postojale. Zahtjev koji je društvo Simet uputilo Ministarstvu (20) 1999. bio je opći zahtjev za naknadu za obveze pružanja javne usluge koje su navodno bile uvedene koncesijama izdanim od 1987. nadalje. Talijanska su tijela istaknula da se u tom zahtjevu nije naznačilo koje su obveze pružanja javne usluge trebale biti ukinute kako bi se osigurala profitabilnost usluga međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza.

| (58) | Kao posljedica toga, talijanska su tijela zaključila da društvo nije pokazalo da je preuzelo odgovornost za obveze pružanja javne usluge (kao što je određeno u članku 2. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69) te da, posebice, nije pokazalo kojim je to točno određenim, precizno navedenim obvezama poslovanja i prijevoza, i kojim to cjenovnim obvezama, bio podvrgnut. Prema stavu talijanskih tijela, društvo je jedino pokazalo da je obavljalo različite univerzalne prijevozne usluge na temelju državnih koncesija koje su mu odobrila ovlaštena tijela i koje su izdane na zahtjev društva. Povjeravanje univerzalnih transportnih usluga društvu Simet nije samo po sebi znak da je društvo preuzelo bilo kakvu obvezu pružanja javne usluge u smislu Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(58)

Kao posljedica toga, talijanska su tijela zaključila da društvo nije pokazalo da je preuzelo odgovornost za obveze pružanja javne usluge (kao što je određeno u članku 2. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69) te da, posebice, nije pokazalo kojim je to točno određenim, precizno navedenim obvezama poslovanja i prijevoza, i kojim to cjenovnim obvezama, bio podvrgnut. Prema stavu talijanskih tijela, društvo je jedino pokazalo da je obavljalo različite univerzalne prijevozne usluge na temelju državnih koncesija koje su mu odobrila ovlaštena tijela i koje su izdane na zahtjev društva. Povjeravanje univerzalnih transportnih usluga društvu Simet nije samo po sebi znak da je društvo preuzelo bilo kakvu obvezu pružanja javne usluge u smislu Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

| (59) | Talijanska su tijela nadalje navela da tijekom najvećeg dijela razdoblja koje je bilo predmet pregleda (1987.-2001.) društvo Simet nije provodilo pravilno računovodstveno odvajanje kako je propisano člankom 1. stavkom 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (21). Stoga nije bilo moguće izračunati dodatne neto troškove koji su proizašli iz ispunjavanja obveza pružanja javne usluge, što je značilo da nisu ispunjeni uvjeti utvrđeni člankom 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(59)

Talijanska su tijela nadalje navela da tijekom najvećeg dijela razdoblja koje je bilo predmet pregleda (1987.-2001.) društvo Simet nije provodilo pravilno računovodstveno odvajanje kako je propisano člankom 1. stavkom 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (21). Stoga nije bilo moguće izračunati dodatne neto troškove koji su proizašli iz ispunjavanja obveza pružanja javne usluge, što je značilo da nisu ispunjeni uvjeti utvrđeni člankom 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

| (60) | Konačno, talijanska su tijela istaknula da Ministarstvo nije unaprijed utvrdilo nikakav iznos naknade, kako je propisano člankom 13. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, jer ono nije uvelo društvu Simet obvezu pružanja javne usluge. U predmetnom je slučaju naknada dugovana društvu Simet izračunata isključivo na temelju ex post procjene. |
| --- | --- |

(60)

Konačno, talijanska su tijela istaknula da Ministarstvo nije unaprijed utvrdilo nikakav iznos naknade, kako je propisano člankom 13. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, jer ono nije uvelo društvu Simet obvezu pružanja javne usluge. U predmetnom je slučaju naknada dugovana društvu Simet izračunata isključivo na temelju ex post procjene.

| (61) | Talijanska su tijela iznijela mišljenje da se kod procjene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007 postavljaju uglavnom ista pitanja kao i kod procjene u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 (uključujući nepostojanje jasno utvrđenih obveza pružanja javne usluge, nepostojanje unaprijed određenih objektivnih parametara naknade, nepostojanje računovodstvenog odvajanja itd.). U pogledu koncepta „razumne dobiti”, kako je utvrđen u Prilogu Uredbi (EZ) br. 1370/2007, talijanska su tijela navela da je stopa povrata koju je društvo Simet predložilo u početnom izvješću napuhana da bi se dobila situacija u kojoj je naknada utvrđena ex post i u kojoj je uklonjen rizik od nepredviđenih troškova/gubitaka. |
| --- | --- |

(61)

Talijanska su tijela iznijela mišljenje da se kod procjene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007 postavljaju uglavnom ista pitanja kao i kod procjene u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 (uključujući nepostojanje jasno utvrđenih obveza pružanja javne usluge, nepostojanje unaprijed određenih objektivnih parametara naknade, nepostojanje računovodstvenog odvajanja itd.). U pogledu koncepta „razumne dobiti”, kako je utvrđen u Prilogu Uredbi (EZ) br. 1370/2007, talijanska su tijela navela da je stopa povrata koju je društvo Simet predložilo u početnom izvješću napuhana da bi se dobila situacija u kojoj je naknada utvrđena ex post i u kojoj je uklonjen rizik od nepredviđenih troškova/gubitaka.

| (62) | Talijanska su tijela u potpunosti podržala nalaze iz izvješća manjine članova, u kojem je zaključeno da se iznos naknade ne može izračunati. Istodobno su smatrala da izvješće većine članova sadrži određene materijalne i metodološke greške. Na primjer, talijanska su tijela dvojila o prikladnosti metode temeljene na pretpostavci koja je korištena u izvješću za procjenu neto operativnih troškova navodnih obveza pružanja javnih usluga. Osporavala su i činjenicu da navedeno izvješće:






  — | ne ograničava iznos angažiranog kapitala na kapital koji se može pripisati obvezama pružanja javne usluge, već uzima cjelokupni angažirani kapital u svrhu izračuna naknade; to jest, kapital korišten za druge poslovne djelatnosti trgovačkoga društva, kao što su djelatnosti putničke agencije, međunarodne usluge, iznajmljivanje autobusa s vozačem, nije isključen iz tih izračuna, |
| --- | --- | --- |

(62)

Talijanska su tijela u potpunosti podržala nalaze iz izvješća manjine članova, u kojem je zaključeno da se iznos naknade ne može izračunati. Istodobno su smatrala da izvješće većine članova sadrži određene materijalne i metodološke greške. Na primjer, talijanska su tijela dvojila o prikladnosti metode temeljene na pretpostavci koja je korištena u izvješću za procjenu neto operativnih troškova navodnih obveza pružanja javnih usluga. Osporavala su i činjenicu da navedeno izvješće:

—

ne ograničava iznos angažiranog kapitala na kapital koji se može pripisati obvezama pružanja javne usluge, već uzima cjelokupni angažirani kapital u svrhu izračuna naknade; to jest, kapital korišten za druge poslovne djelatnosti trgovačkoga društva, kao što su djelatnosti putničke agencije, međunarodne usluge, iznajmljivanje autobusa s vozačem, nije isključen iz tih izračuna,

| — | uključuje premiju rizika koja nadmašuje 100 baznih bodova prilikom utvrđivanja zahtijevanog povrata kapitala, što se ne čini prikladnim za naknadu koja se računa ex post, i |
| --- | --- |

—

uključuje premiju rizika koja nadmašuje 100 baznih bodova prilikom utvrđivanja zahtijevanog povrata kapitala, što se ne čini prikladnim za naknadu koja se računa ex post, i

| — | ne izračunava pravilno kamatu koja se odnosi na činjenicu da iznosi naknade nisu bili plaćeni u godinama za koje su bili utvrđeni. Stručnjaci koje je Državno vijeće imenovalo primijenili su zakonsku kamatu na iznose koji su potpuno revalorizirani 2012., a ne na izvorne iznose, kao što bi bilo primjereno. |
| --- | --- |

—

ne izračunava pravilno kamatu koja se odnosi na činjenicu da iznosi naknade nisu bili plaćeni u godinama za koje su bili utvrđeni. Stručnjaci koje je Državno vijeće imenovalo primijenili su zakonsku kamatu na iznose koji su potpuno revalorizirani 2012., a ne na izvorne iznose, kao što bi bilo primjereno.

5.   PRIMJEDBE TREĆIH STRANA

| (63) | Jedina treća strana koja je podnijela opažanja kao odgovor na odluku o pokretanju postupka bilo je društvo Simet, mogući korisnik prijavljene mjere. U svojim podnescima društvo se nije složilo s preliminarnim stajalištima koja je zauzela Komisija u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(63)

Jedina treća strana koja je podnijela opažanja kao odgovor na odluku o pokretanju postupka bilo je društvo Simet, mogući korisnik prijavljene mjere. U svojim podnescima društvo se nije složilo s preliminarnim stajalištima koja je zauzela Komisija u odluci o pokretanju postupka.

| (64) | Kako bi potkrijepilo tvrdnju da su mu obveze bile uvedene, društvo Simet dostavilo je koncesije koje su mu dodijeljene za relacije obuhvaćene sudskim postupcima. Prema tvrdnjama društva Simet, zahtjevi propisani u tim koncesijama uključivali su, među ostalim, cijene putnih karata, pridržavanje reda vožnje, autobusna stajališta, učestalost i tempiranje usluga. Uključivali su i uvjete kojima se uređuje prijevoz putničke prtljage, besplatno prenošenje običnih pisama za poštansku službu i druge pošte uz plaćanje pristojbe propisane odredbama kojima se uređuje takvo prenošenje. Navedenim se koncesijama od društva tražilo i da izvijesti o svim prekidima, nezgodama i promjenama u uslugama, a one su sadržavale i obvezu izdavanja putnih karata za prijevoz putnika, prtljage i poljoprivrednih paketa te obvezu čuvanja odgovarajuće evidencije pet godina. Osim toga, društvo Simet moralo je prethodno ishoditi odobrenje pokrajinskih ureda za motorna vozila Ministarstva u pogledu tipa i osobina autobusa koji će se koristiti za pružanje usluga obuhvaćenih koncesijama te za pružanje ostalih usluga. |
| --- | --- |

(64)

Kako bi potkrijepilo tvrdnju da su mu obveze bile uvedene, društvo Simet dostavilo je koncesije koje su mu dodijeljene za relacije obuhvaćene sudskim postupcima. Prema tvrdnjama društva Simet, zahtjevi propisani u tim koncesijama uključivali su, među ostalim, cijene putnih karata, pridržavanje reda vožnje, autobusna stajališta, učestalost i tempiranje usluga. Uključivali su i uvjete kojima se uređuje prijevoz putničke prtljage, besplatno prenošenje običnih pisama za poštansku službu i druge pošte uz plaćanje pristojbe propisane odredbama kojima se uređuje takvo prenošenje. Navedenim se koncesijama od društva tražilo i da izvijesti o svim prekidima, nezgodama i promjenama u uslugama, a one su sadržavale i obvezu izdavanja putnih karata za prijevoz putnika, prtljage i poljoprivrednih paketa te obvezu čuvanja odgovarajuće evidencije pet godina. Osim toga, društvo Simet moralo je prethodno ishoditi odobrenje pokrajinskih ureda za motorna vozila Ministarstva u pogledu tipa i osobina autobusa koji će se koristiti za pružanje usluga obuhvaćenih koncesijama te za pružanje ostalih usluga.

| (65) | Društvo Simet dostavilo je i dokumente za koje je tvrdilo da su potpune ili djelomične odbijenice Ministarstva u pogledu odobrenja promjena pojedinosti usluga koje je pružalo. Za razdoblje koje je bilo predmet pregleda, društvo Simet dostavilo je (djelomične) odbijenice s obzirom na (22):






  — | zahtjeve da posluje na novim stajalištima osim onih na kojima već posluje na linijama Rossano-Napulj (1992.), Cariati-Milano (1995.), Cosenza-Firenca (1999.), Cosenza-Firenca i Cosenza-Pisa(2000.)te San Giovanni-Milano (2003.), |
| --- | --- | --- |

(65)

Društvo Simet dostavilo je i dokumente za koje je tvrdilo da su potpune ili djelomične odbijenice Ministarstva u pogledu odobrenja promjena pojedinosti usluga koje je pružalo. Za razdoblje koje je bilo predmet pregleda, društvo Simet dostavilo je (djelomične) odbijenice s obzirom na (22):

—

zahtjeve da posluje na novim stajalištima osim onih na kojima već posluje na linijama Rossano-Napulj (1992.), Cariati-Milano (1995.), Cosenza-Firenca (1999.), Cosenza-Firenca i Cosenza-Pisa(2000.)te San Giovanni-Milano (2003.),

| — | zahtjev za odobrenje pružanja nove usluge linijskog prijevoza na liniji Cosenza-Napulj (2000.). |
| --- | --- |

—

zahtjev za odobrenje pružanja nove usluge linijskog prijevoza na liniji Cosenza-Napulj (2000.).

| (66) | Društvo Simet smatra da ove odbijenice pokazuju jednostranu prirodu uvođenja obveza javne usluge od strane talijanskih tijela. Društvo nadalje tvrdi da tijela nisu dopuštala „optimizaciju” prijevoznih linija širenjem i povećanjem raznolikosti ponude. Putničke linije su zapravo bile „zamrznute” te su stoga ostale vezane za ministarske odluke, premda su formalno bile klasificirane kao „poslovne djelatnosti”. |
| --- | --- |

(66)

Društvo Simet smatra da ove odbijenice pokazuju jednostranu prirodu uvođenja obveza javne usluge od strane talijanskih tijela. Društvo nadalje tvrdi da tijela nisu dopuštala „optimizaciju” prijevoznih linija širenjem i povećanjem raznolikosti ponude. Putničke linije su zapravo bile „zamrznute” te su stoga ostale vezane za ministarske odluke, premda su formalno bile klasificirane kao „poslovne djelatnosti”.

| (67) | Društvo se ne slaže s tvrdnjom iz uvodne izjave16. odluke o pokretanju postupka da su se cijene putnih karata koje je to društvo predložilo odrazile u specifikacijama godišnjih koncesija. U početku su cijene putnih karata za duge relacije morale biti slične onima za putovanje željeznicom u drugom razredu. Kao temelj za navedenu tvrdnju služi memorandumom ministarstva od 19. prosinca 1988. (D.C. III Div 32 br. 3846), u kojem se tvrdi: „budući da su mnoga trgovačka društva s koncesijama za pružanje javnih usluga autobusnog prijevoza podnijela zahtjeve za povećanjem cijena putnih karata; budući da u zadnje vrijeme nisu izdane nikakve opće direktive o cijeni putnih karata; do izdavanja novih direktiva [...] [regionalni uredi] mogu izravno odobriti nositeljima koncesije povećanje cijena putnih karata za usluge koje obavljaju, kako bi ih uskladili s razinom cijena državnog željezničkog trgovačkog društva Ferrovie dello Stato (FS) za putovanje vlakom drugim razredom, plus nadoplata za ‚ekspresnu vožnju’ ako se za usluge koriste auto-cestom [kao u predmetnom slučaju]; ... jasno je da ne bi trebalo doći do rasta cijena putnih karata u slučajevima kada se gore navedena razina cijene već primjenjuje.” Prema tvrdnji društva Simet, gore navedene mjere ukazuju na to da nije bilo dopušteno odrediti cijene putnih karata više od cijena putnih karata za drugi razred željeznice (što su najniže cijene putnih karata koje naplaćuje Ferrovie dello Stato). Na taj je način, zbog interesa države u zadovoljavanju prije svega javnih potreba i svrha, društvo spriječeno da ostvari veći prihod iz poslovanja. |
| --- | --- |

(67)

Društvo se ne slaže s tvrdnjom iz uvodne izjave16. odluke o pokretanju postupka da su se cijene putnih karata koje je to društvo predložilo odrazile u specifikacijama godišnjih koncesija. U početku su cijene putnih karata za duge relacije morale biti slične onima za putovanje željeznicom u drugom razredu. Kao temelj za navedenu tvrdnju služi memorandumom ministarstva od 19. prosinca 1988. (D.C. III Div 32 br. 3846), u kojem se tvrdi: „budući da su mnoga trgovačka društva s koncesijama za pružanje javnih usluga autobusnog prijevoza podnijela zahtjeve za povećanjem cijena putnih karata; budući da u zadnje vrijeme nisu izdane nikakve opće direktive o cijeni putnih karata; do izdavanja novih direktiva [...] [regionalni uredi] mogu izravno odobriti nositeljima koncesije povećanje cijena putnih karata za usluge koje obavljaju, kako bi ih uskladili s razinom cijena državnog željezničkog trgovačkog društva Ferrovie dello Stato (FS) za putovanje vlakom drugim razredom, plus nadoplata za ‚ekspresnu vožnju’ ako se za usluge koriste auto-cestom [kao u predmetnom slučaju]; ... jasno je da ne bi trebalo doći do rasta cijena putnih karata u slučajevima kada se gore navedena razina cijene već primjenjuje.” Prema tvrdnji društva Simet, gore navedene mjere ukazuju na to da nije bilo dopušteno odrediti cijene putnih karata više od cijena putnih karata za drugi razred željeznice (što su najniže cijene putnih karata koje naplaćuje Ferrovie dello Stato). Na taj je način, zbog interesa države u zadovoljavanju prije svega javnih potreba i svrha, društvo spriječeno da ostvari veći prihod iz poslovanja.

| (68) | Okružnicom Ministarstva br. A/7302 od 3. srpnja 1992. propisano je da se cijena putnih karata za tu godinu treba povećati za 6,1 % za autobusne linije pod nadležnošću države. Prema tvrdnjama društva Simet, navedena okružnica, kojom je Ministarstvo odobrilo povećanje cijena putnih karata samo u onoj mjeri da se poravnaju s iznosima ISTAT-a, potvrđuje da društvo nije moglo na vlastitu inicijativu naplatiti putne karte po cijenama koje je smatralo primjerenim. Društvo Simet nadalje napominje da se okružnicom Ministarstva br. 3/02 od 5. travnja 2002., kojom se utvrđuje da cijene putnih karata treba pretvoriti iz lira u eure, navodi (u točki 2.) da su cijene predmetnih putnih karata „regulirane cijene putnih karata”. |
| --- | --- |

(68)

Okružnicom Ministarstva br. A/7302 od 3. srpnja 1992. propisano je da se cijena putnih karata za tu godinu treba povećati za 6,1 % za autobusne linije pod nadležnošću države. Prema tvrdnjama društva Simet, navedena okružnica, kojom je Ministarstvo odobrilo povećanje cijena putnih karata samo u onoj mjeri da se poravnaju s iznosima ISTAT-a, potvrđuje da društvo nije moglo na vlastitu inicijativu naplatiti putne karte po cijenama koje je smatralo primjerenim. Društvo Simet nadalje napominje da se okružnicom Ministarstva br. 3/02 od 5. travnja 2002., kojom se utvrđuje da cijene putnih karata treba pretvoriti iz lira u eure, navodi (u točki 2.) da su cijene predmetnih putnih karata „regulirane cijene putnih karata”.

| (69) | Konačno, za koncesije koje izdalo Ministarstvo navodi se da je cijena putnih karata „utvrđena” (stabilita), tj. da ju je upravno tijelo čvrsto odredilo. Kako nije riječ o jednostavnom „odobrenju” nego o „koncesiji”, odgovarajućim specifikacijama izričito se tvrdi da se pružanje usluga „uređuje klauzulama koje su utvrđene i onima koje će možda biti naknadno utvrđene” te da „upravno tijelo može povući koncesiju u bilo kojem trenutku, a operater nema pravo na tražbinu bilo kakve vrste”. U točki 6. specifikacija svake koncesije jasno se navodi da red vožnje i cijene putnih karata mora odobriti pokrajinski ured za motorna vozila Ministarstva. Simet tvrdi da kako čvrsto utvrđene cijene putnih karata isključuju bilo kakvu fleksibilnost usluga koje se mogu ponuditi korisnicima, društvu nije bilo dozvoljeno reagirati na zahtjeve tržišta ili na vlastite potrebe na način koji joj se činio prikladnim. |
| --- | --- |

(69)

Konačno, za koncesije koje izdalo Ministarstvo navodi se da je cijena putnih karata „utvrđena” (stabilita), tj. da ju je upravno tijelo čvrsto odredilo. Kako nije riječ o jednostavnom „odobrenju” nego o „koncesiji”, odgovarajućim specifikacijama izričito se tvrdi da se pružanje usluga „uređuje klauzulama koje su utvrđene i onima koje će možda biti naknadno utvrđene” te da „upravno tijelo može povući koncesiju u bilo kojem trenutku, a operater nema pravo na tražbinu bilo kakve vrste”. U točki 6. specifikacija svake koncesije jasno se navodi da red vožnje i cijene putnih karata mora odobriti pokrajinski ured za motorna vozila Ministarstva. Simet tvrdi da kako čvrsto utvrđene cijene putnih karata isključuju bilo kakvu fleksibilnost usluga koje se mogu ponuditi korisnicima, društvu nije bilo dozvoljeno reagirati na zahtjeve tržišta ili na vlastite potrebe na način koji joj se činio prikladnim.

| (70) | S obzirom da su morali naplaćivati putne karte po cijenama koje su im bile određene, Simet tvrdi da su bili spriječeni provoditi cjenovnu politiku koju bi inače primjenjivalo poduzeće na modernom, slobodnom i konkurentnom tržištu. S jedne strane, Simet naglašava da je razina cijena putnih karata koju je uvelo Ministarstvo (istovjetna s cijenom željezničkih putnih karata za drugu klasu koje naplaćuje Ferrovie dello Stato) bila toliko niska da društvo nije moglo pokriti troškove obavljanja autobusnog prijevoza. S druge strane, navedene su mjere omogućile državi da pruži neopravdanu potporu vlastitom željezničkom trgovačkom društvu, Ferrovie dello Stato, jer je spriječila nositelje koncesije za usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza poput društva Simet da primjene cijene putnih karata niže od onih koje je naplaćivalo to državno trgovačko društvo za kartu drugog razreda s nadoplatom za ekspresni vlak. Osim toga, društvo Ferrovie dello Stato bilo je u povlaštenom položaju i zahvaljujući činjenici da je država odbila dati subvencije društvu Simet i drugim trgovačkim društvima koja pružaju slične usluge. |
| --- | --- |

(70)

S obzirom da su morali naplaćivati putne karte po cijenama koje su im bile određene, Simet tvrdi da su bili spriječeni provoditi cjenovnu politiku koju bi inače primjenjivalo poduzeće na modernom, slobodnom i konkurentnom tržištu. S jedne strane, Simet naglašava da je razina cijena putnih karata koju je uvelo Ministarstvo (istovjetna s cijenom željezničkih putnih karata za drugu klasu koje naplaćuje Ferrovie dello Stato) bila toliko niska da društvo nije moglo pokriti troškove obavljanja autobusnog prijevoza. S druge strane, navedene su mjere omogućile državi da pruži neopravdanu potporu vlastitom željezničkom trgovačkom društvu, Ferrovie dello Stato, jer je spriječila nositelje koncesije za usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza poput društva Simet da primjene cijene putnih karata niže od onih koje je naplaćivalo to državno trgovačko društvo za kartu drugog razreda s nadoplatom za ekspresni vlak. Osim toga, društvo Ferrovie dello Stato bilo je u povlaštenom položaju i zahvaljujući činjenici da je država odbila dati subvencije društvu Simet i drugim trgovačkim društvima koja pružaju slične usluge.

| (71) | S obzirom na gore navedeno, Simet smatra da koncesije koje je izdalo Ministarstvo te naknadne odluke kojima se odbijaju zahtjevi za promjenom relacija pokazuju da navedene koncesije ispunjavaju kriterije iz ugovora o pružanju usluga u smislu članka 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 kada se radi o ispunjavanju obveza s obzirom na linije, stajališta, cijene putnih karata, besplatno prenošenje običnih pisama za poštansku službu i druge pošte uz plaćanje pristojbe propisane odredbama kojima se uređuje takvo prenošenje. |
| --- | --- |

(71)

S obzirom na gore navedeno, Simet smatra da koncesije koje je izdalo Ministarstvo te naknadne odluke kojima se odbijaju zahtjevi za promjenom relacija pokazuju da navedene koncesije ispunjavaju kriterije iz ugovora o pružanju usluga u smislu članka 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 kada se radi o ispunjavanju obveza s obzirom na linije, stajališta, cijene putnih karata, besplatno prenošenje običnih pisama za poštansku službu i druge pošte uz plaćanje pristojbe propisane odredbama kojima se uređuje takvo prenošenje.

| (72) | Čak i kad bi se pretpostavilo da se Uredbom (EEZ) br. 1191/69 ne predviđa pravo na naknadu nositeljima međuregionalnih koncesija, kao što je iznijelo Ministarstvo, društvo Simet tvrdi da bi to značilo da se usluga liberalizirala te da stoga upravno tijelo ne može trgovačkom društvu uvoditi nikakve obveze, a pogotovo ne u odnosu na cijene putnih karata. Simet stoga smatra da je Ministarstvo povrijedilo zakon te da u skladu s nacionalnim pravom (odnosno člankom 35. Zakonodavne uredbe br. 80/1998 koju primjenjuje Državno vijeće) treba isplatiti naknadu za štetu. |
| --- | --- |

(72)

Čak i kad bi se pretpostavilo da se Uredbom (EEZ) br. 1191/69 ne predviđa pravo na naknadu nositeljima međuregionalnih koncesija, kao što je iznijelo Ministarstvo, društvo Simet tvrdi da bi to značilo da se usluga liberalizirala te da stoga upravno tijelo ne može trgovačkom društvu uvoditi nikakve obveze, a pogotovo ne u odnosu na cijene putnih karata. Simet stoga smatra da je Ministarstvo povrijedilo zakon te da u skladu s nacionalnim pravom (odnosno člankom 35. Zakonodavne uredbe br. 80/1998 koju primjenjuje Državno vijeće) treba isplatiti naknadu za štetu.

| (73) | Simet zastupa mišljenje da tu nije u pitanju predmet koji je uređen Uredbom (EEZ) br. 1191/69, nego spor u vezi s naknadom štete. Društvo Simet napominje da je u presudi 1405/2010 prepoznato njegovo pravo na odštetu u skladu s člankom 35. Zakonodavne uredbe br. 80/1998, kako bi mu se pružila naknada za štetu prouzročenu nezakonitim odlukama Ministarstva kojima se odbijalo ukinuti obveze pružanja javne usluge koje su uvedene društvu Simet. Te odluke, kojima je povrijeđeno pravo na slobodu poduzetništva utvrđeno člankom 41. talijanskog Ustava, budući da su prouzročile materijalni gubitak trgovačkome društvu u vođenju poslovnih djelatnosti, morale su se stoga smatrati nezakonitim te kao takve davati društvu pravo na povrat sredstava za pretrpljene gubitke. Državno vijeće priznalo je da je Ministarstvo nanijelo društvu Simet neopravdanu štetu obvezujući ga na pružanje javne usluge, čime je povrijeđeno njegovo pravo slobodnog i neovisnog pružanja usluge prijevoza. |
| --- | --- |

(73)

Simet zastupa mišljenje da tu nije u pitanju predmet koji je uređen Uredbom (EEZ) br. 1191/69, nego spor u vezi s naknadom štete. Društvo Simet napominje da je u presudi 1405/2010 prepoznato njegovo pravo na odštetu u skladu s člankom 35. Zakonodavne uredbe br. 80/1998, kako bi mu se pružila naknada za štetu prouzročenu nezakonitim odlukama Ministarstva kojima se odbijalo ukinuti obveze pružanja javne usluge koje su uvedene društvu Simet. Te odluke, kojima je povrijeđeno pravo na slobodu poduzetništva utvrđeno člankom 41. talijanskog Ustava, budući da su prouzročile materijalni gubitak trgovačkome društvu u vođenju poslovnih djelatnosti, morale su se stoga smatrati nezakonitim te kao takve davati društvu pravo na povrat sredstava za pretrpljene gubitke. Državno vijeće priznalo je da je Ministarstvo nanijelo društvu Simet neopravdanu štetu obvezujući ga na pružanje javne usluge, čime je povrijeđeno njegovo pravo slobodnog i neovisnog pružanja usluge prijevoza.

| (74) | Ako se, međutim, pretpostavi da je Uredbom (EEZ) br. 1191/69, kako je izmijenjena, upravnom tijelu dopušteno uvođenje obveze pružanja javne usluge kako bi se zadovoljile potrebe regije, Simet smatra da je Ministarstvo bilo obvezno osigurati plaćanje kao naknadu za te obveze. Prema društvu Simet, Uredbom (EEZ) br. 1191/69 dopušta se uvođenje obveza usluge kako bi se „zadovoljile potrebe za prijevozom regije” a ne „u regiji” (članak 1. stavak 2.). |
| --- | --- |

(74)

Ako se, međutim, pretpostavi da je Uredbom (EEZ) br. 1191/69, kako je izmijenjena, upravnom tijelu dopušteno uvođenje obveze pružanja javne usluge kako bi se zadovoljile potrebe regije, Simet smatra da je Ministarstvo bilo obvezno osigurati plaćanje kao naknadu za te obveze. Prema društvu Simet, Uredbom (EEZ) br. 1191/69 dopušta se uvođenje obveza usluge kako bi se „zadovoljile potrebe za prijevozom regije” a ne „u regiji” (članak 1. stavak 2.).

6.   PRIMJEDBE IZ ITALIJE NA PRIMJEDBE TREĆE STRANE

| (75) | U primjedbama na primjedbe treće strane talijanska su tijela ponovno iznijela svoje stajalište da u smislu Uredbe (EEZ) br. 1191/69 ili Uredbe (EZ) br. 1370/2007 nisu postojale obveze pružanja javne usluge ta da nije trebalo isplatiti nikakvu naknadu. |
| --- | --- |

(75)

U primjedbama na primjedbe treće strane talijanska su tijela ponovno iznijela svoje stajalište da u smislu Uredbe (EEZ) br. 1191/69 ili Uredbe (EZ) br. 1370/2007 nisu postojale obveze pružanja javne usluge ta da nije trebalo isplatiti nikakvu naknadu.

| (76) | Kako bi potkrijepile svoje stajalište, talijanska su tijela nadalje objasnila sustav po kojem se uređuju usluge linijskog autobusnog prijevoza putnika u skladu sa Zakonom br. 1822/39 (23) (zakon koji se primjenjivao tijekom razdoblja koje je predmet razmatranja). Prema tome zakonu, regulatorni okvir za usluge linijskog prijevoza pod nadležnošću države (također poznate kao „usluge redovitog autobusnog linijskog prijevoza”) bio je kako slijedi:






  i. | Usluga se obavljala u skladu sa sustavom koncesija. |
| --- | --- | --- |

(76)

Kako bi potkrijepile svoje stajalište, talijanska su tijela nadalje objasnila sustav po kojem se uređuju usluge linijskog autobusnog prijevoza putnika u skladu sa Zakonom br. 1822/39 (23) (zakon koji se primjenjivao tijekom razdoblja koje je predmet razmatranja). Prema tome zakonu, regulatorni okvir za usluge linijskog prijevoza pod nadležnošću države (također poznate kao „usluge redovitog autobusnog linijskog prijevoza”) bio je kako slijedi:

i.

Usluga se obavljala u skladu sa sustavom koncesija.

| ii. | Koncesije su se dodjeljivale na temelju zahtjeva koje su podnijela poduzeća. |
| --- | --- |

ii.

Koncesije su se dodjeljivale na temelju zahtjeva koje su podnijela poduzeća.

| iii. | Pri dodjeljivanju koncesija nisu bili predviđeni niti su se vršili nikakvi postupci odabira. |
| --- | --- |

iii.

Pri dodjeljivanju koncesija nisu bili predviđeni niti su se vršili nikakvi postupci odabira.

| iv. | U skladu s navedenim Zakonom, koncesije su mogle biti privremene ili stalne, ovisno isključivo o diskrecijskoj odluci Ministarstva, koje je redovito svim poduzećima dodjeljivalo privremene koncesije. Slijedom toga, koncesije su trajale godinu dana, a poduzeća (uključujući Simet) svake su godine podnosila zahtjev za obnovu koncesije. |
| --- | --- |

iv.

U skladu s navedenim Zakonom, koncesije su mogle biti privremene ili stalne, ovisno isključivo o diskrecijskoj odluci Ministarstva, koje je redovito svim poduzećima dodjeljivalo privremene koncesije. Slijedom toga, koncesije su trajale godinu dana, a poduzeća (uključujući Simet) svake su godine podnosila zahtjev za obnovu koncesije.

| v. | Koncesije su pružale operaterima isključivo pravo obavljanja usluga na relaciji naznačenoj u specifikaciji koncesije. |
| --- | --- |

v.

Koncesije su pružale operaterima isključivo pravo obavljanja usluga na relaciji naznačenoj u specifikaciji koncesije.

| vi. | Nositeljima koncesije dodjeljivale su se povlastice na osnovi gravitacijskih područja na kojima pružaju usluge, utvrđenih na temelju kriterija „finitimità”, to jest blizine autobusne relacije te gospodarske i funkcionalne međusobne povezanosti (članci 5. i 6. Zakona br. 1822/39). |
| --- | --- |

vi.

Nositeljima koncesije dodjeljivale su se povlastice na osnovi gravitacijskih područja na kojima pružaju usluge, utvrđenih na temelju kriterija „finitimità”, to jest blizine autobusne relacije te gospodarske i funkcionalne međusobne povezanosti (članci 5. i 6. Zakona br. 1822/39).

| vii. | Prvenstvo je također dano postojećim uslugama. Drugim riječima, u svrhu isplativosti, smatralo se da je bolje prilagoditi postojeće usluge nego uspostavljati nove. |
| --- | --- |

vii.

Prvenstvo je također dano postojećim uslugama. Drugim riječima, u svrhu isplativosti, smatralo se da je bolje prilagoditi postojeće usluge nego uspostavljati nove.

| viii. | Nadalje, kad god je trebalo izdati koncesiju za nove usluge, primjenjivao se kriterij broja stanovnika u gravitacijskom području u odnosu na ukupnu duljinu novih autobusnih relacija. Broj od najmanje 300 000 stanovnika smatrao se nužnim za usluge s ukupnom duljinom linije do 500 km. Za dulje autobusne relacije primjenjivao se kriterij razmjernosti (24). |
| --- | --- |

viii.

Nadalje, kad god je trebalo izdati koncesiju za nove usluge, primjenjivao se kriterij broja stanovnika u gravitacijskom području u odnosu na ukupnu duljinu novih autobusnih relacija. Broj od najmanje 300 000 stanovnika smatrao se nužnim za usluge s ukupnom duljinom linije do 500 km. Za dulje autobusne relacije primjenjivao se kriterij razmjernosti (24).

| (77) | Slijedom navedenoga, kad god bi poduzeća podnijela zahtjev za promjenu postojeće usluge ili dodjelu koncesije za novu uslugu, Ministarstvo je moralo utemeljiti svoju odluku na gore navedenom pravnom okviru. |
| --- | --- |

(77)

Slijedom navedenoga, kad god bi poduzeća podnijela zahtjev za promjenu postojeće usluge ili dodjelu koncesije za novu uslugu, Ministarstvo je moralo utemeljiti svoju odluku na gore navedenom pravnom okviru.

| (78) | Što se tiče potpunih ili djelomičnih odbijenica Ministarstva za odobrenje promjena koje je zatražilo društvo Simet u pogledu usluga koje pruža, talijanska su tijela navela da su se one odnosile jedino na sustav koji je uređen Zakonom 1822/39. Ministarstvo se nije moglo složiti s dodjelom novih koncesija kako bi se osigurale nove usluge ili s proširenjem opsega postojećih koncesija (prihvaćanjem novih stajališta) u slučajevima kada bi to narušilo prava drugih operatera linijskog prijevoza, kako je utvrđeno spomenutim Zakonom. Istodobno je Ministarstvo prihvaćalo promjene koje nisu protuslovile načelima utvrđenima u Zakonu 1822/39 (25). |
| --- | --- |

(78)

Što se tiče potpunih ili djelomičnih odbijenica Ministarstva za odobrenje promjena koje je zatražilo društvo Simet u pogledu usluga koje pruža, talijanska su tijela navela da su se one odnosile jedino na sustav koji je uređen Zakonom 1822/39. Ministarstvo se nije moglo složiti s dodjelom novih koncesija kako bi se osigurale nove usluge ili s proširenjem opsega postojećih koncesija (prihvaćanjem novih stajališta) u slučajevima kada bi to narušilo prava drugih operatera linijskog prijevoza, kako je utvrđeno spomenutim Zakonom. Istodobno je Ministarstvo prihvaćalo promjene koje nisu protuslovile načelima utvrđenima u Zakonu 1822/39 (25).

| (79) | Iako priznaju da je društvu Simet mnogo puta uskraćeno odobrenje za pružanje novih usluga ili uvođenje dodatnih stajališta na postojećim linijama, talijanska tijela smatraju da podnesci društva Simet i priloženi dokumenti ne pružaju dokaz o službenim zahtjevima za promjenom pojedinosti usluga koje se pružaju, kao što je utvrđeno u postojećim specifikacijama koncesije, nakon čega je uslijedilo odbijanje. U svakom slučaju, Ministarstvo nikad nije odbilo zahtjeve društva Simet za uklanjanje autobusnih stajališta u rijetko naseljenim područjima ili za promjenama reda vožnje. |
| --- | --- |

(79)

Iako priznaju da je društvu Simet mnogo puta uskraćeno odobrenje za pružanje novih usluga ili uvođenje dodatnih stajališta na postojećim linijama, talijanska tijela smatraju da podnesci društva Simet i priloženi dokumenti ne pružaju dokaz o službenim zahtjevima za promjenom pojedinosti usluga koje se pružaju, kao što je utvrđeno u postojećim specifikacijama koncesije, nakon čega je uslijedilo odbijanje. U svakom slučaju, Ministarstvo nikad nije odbilo zahtjeve društva Simet za uklanjanje autobusnih stajališta u rijetko naseljenim područjima ili za promjenama reda vožnje.

| (80) | U pogledu klauzula o prijevozu pošte navedenih u specifikacijama koncesije, talijanska tijela tvrde da društvo Simet nije dostavilo nikakav dokaz kojim se dokumentima potkrepljuju stvarno pružene usluge i pripadajući neto trošak. Talijanska tijela nadalje su istaknula da društvo Simet nikad nije predalo nijedan dokumentirani dokaz da je Ministarstvo odbilo njegove zahtjeve za promjenama cijena putnih karata. Štoviše, društvo Simet nijednom nije zatražilo odobrenje smanjenja cijenu putnih karata. |
| --- | --- |

(80)

U pogledu klauzula o prijevozu pošte navedenih u specifikacijama koncesije, talijanska tijela tvrde da društvo Simet nije dostavilo nikakav dokaz kojim se dokumentima potkrepljuju stvarno pružene usluge i pripadajući neto trošak. Talijanska tijela nadalje su istaknula da društvo Simet nikad nije predalo nijedan dokumentirani dokaz da je Ministarstvo odbilo njegove zahtjeve za promjenama cijena putnih karata. Štoviše, društvo Simet nijednom nije zatražilo odobrenje smanjenja cijenu putnih karata.

| (81) | Što se tiče memoranduma Ministarstva prometa od 19. prosinca 1988. (D.C. III Div 32 br. 3846) i ministarske okružnice br. A/66 od 10. siječnja 1989. koja je potom uslijedila (a koju je izdao Pokrajinski ured Ministarstva za motorna vozila Catanzaro), talijanska tijela tvrde da se tim dokumentima dopustilo pružateljima usluga linijskog prijevoza da usklade svoje cijene putnih karata s cijenama Ferrovie dello Stato te da na njih treba gledati kao na dio šire nacionalne prometne politike i šire cjenovne politike. Isto bi se trebalo reći i za dopis Pokrajinskog ureda Catanzaro br. 7302 od 3. srpnja 1992. (koji je spominjalo i društvo Simet), čiji je cilj bio omogućiti operaterima linijskog autobusnog prijevoza povišenje cijena putnih karata za najviše 6,1 % u skladu s inflacijom, kojim se provode odredbe okružnice br. 801/92 (26). Ovim se dopisom ističe i da su poduzeća mogla djelovati pod različitim sustavima cijena putnih karata, pod uvjetom da podnesu poseban zahtjev. Talijanska tijela ističu da Simet nikad nije podnio takvu prijavu. U svakom slučaju, ni ministarskim memorandumom iz 1988. ni dopisom Ministarstva iz 1992. nije odbijen nijedan zahtjev društva Simet za prestanak obveze pružanja javne usluge u odnosu na cijene putnih karata. |
| --- | --- |

(81)

Što se tiče memoranduma Ministarstva prometa od 19. prosinca 1988. (D.C. III Div 32 br. 3846) i ministarske okružnice br. A/66 od 10. siječnja 1989. koja je potom uslijedila (a koju je izdao Pokrajinski ured Ministarstva za motorna vozila Catanzaro), talijanska tijela tvrde da se tim dokumentima dopustilo pružateljima usluga linijskog prijevoza da usklade svoje cijene putnih karata s cijenama Ferrovie dello Stato te da na njih treba gledati kao na dio šire nacionalne prometne politike i šire cjenovne politike. Isto bi se trebalo reći i za dopis Pokrajinskog ureda Catanzaro br. 7302 od 3. srpnja 1992. (koji je spominjalo i društvo Simet), čiji je cilj bio omogućiti operaterima linijskog autobusnog prijevoza povišenje cijena putnih karata za najviše 6,1 % u skladu s inflacijom, kojim se provode odredbe okružnice br. 801/92 (26). Ovim se dopisom ističe i da su poduzeća mogla djelovati pod različitim sustavima cijena putnih karata, pod uvjetom da podnesu poseban zahtjev. Talijanska tijela ističu da Simet nikad nije podnio takvu prijavu. U svakom slučaju, ni ministarskim memorandumom iz 1988. ni dopisom Ministarstva iz 1992. nije odbijen nijedan zahtjev društva Simet za prestanak obveze pružanja javne usluge u odnosu na cijene putnih karata.

| (82) | Talijanska se tijela ne slažu ni s tvrdnjama društva Simet da točka 2. okružnice br. 3/02 od 5. travnja 2002. dokazuje da je Ministarstvo odredilo cijene putnih karata za usluge linijskog prijevoza. Tom se okružnicom samo donose upute za pretvorbu cijene karata iz lira u eure. Činjenica da se o cijenama karata za linijski prijevoz na duge relacije govori kao o „reguliranim” cijenama putnih karata ne znači da im cijene nisu odredili operateri. Ovo zapravo znači da su te cijene putnih karata bile unaprijed određene u interesu transparentnosti i javne objave podataka za putnike, a naknadno su ih odobrile nadležne ministarske službe. Kako je navedena usluga linijska univerzalna usluga, pojedinosti o uslugama koje se pružaju kao što su relacije, autobusna stajališta, redovi vožnje i cijene putnih karata, moraju biti unaprijed poznati, za razliku od povremenih usluga prijevoza. Prema stavu talijanskih tijela, isto načelo postoji i na razini Unije za redovite usluge, koje su uređene Uredbom (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (27), prema kojoj su cijene putnih karata sastavni dio odobrenja za redovite usluge (članak 6. stavak 2. navedene Uredbe). S obzirom na spomenute zahtjeve za unaprijed utvrđenim elementima, talijanska tijela protive se i tumačenju točke 6. specifikacija koncesije (28) koje je navelo društvo Simet, jer su se i prijava društva i specifikacije koncesije Ministarstva odnosile na prethodno utvrđene redove vožnje i cijene putnih karata za usluge linijskog prijevoza. |
| --- | --- |

(82)

Talijanska se tijela ne slažu ni s tvrdnjama društva Simet da točka 2. okružnice br. 3/02 od 5. travnja 2002. dokazuje da je Ministarstvo odredilo cijene putnih karata za usluge linijskog prijevoza. Tom se okružnicom samo donose upute za pretvorbu cijene karata iz lira u eure. Činjenica da se o cijenama karata za linijski prijevoz na duge relacije govori kao o „reguliranim” cijenama putnih karata ne znači da im cijene nisu odredili operateri. Ovo zapravo znači da su te cijene putnih karata bile unaprijed određene u interesu transparentnosti i javne objave podataka za putnike, a naknadno su ih odobrile nadležne ministarske službe. Kako je navedena usluga linijska univerzalna usluga, pojedinosti o uslugama koje se pružaju kao što su relacije, autobusna stajališta, redovi vožnje i cijene putnih karata, moraju biti unaprijed poznati, za razliku od povremenih usluga prijevoza. Prema stavu talijanskih tijela, isto načelo postoji i na razini Unije za redovite usluge, koje su uređene Uredbom (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (27), prema kojoj su cijene putnih karata sastavni dio odobrenja za redovite usluge (članak 6. stavak 2. navedene Uredbe). S obzirom na spomenute zahtjeve za unaprijed utvrđenim elementima, talijanska tijela protive se i tumačenju točke 6. specifikacija koncesije (28) koje je navelo društvo Simet, jer su se i prijava društva i specifikacije koncesije Ministarstva odnosile na prethodno utvrđene redove vožnje i cijene putnih karata za usluge linijskog prijevoza.

| (83) | Što se tiče traženog iznosa naknade, društvo Simet potraživalo je samo „naknadu ... u granicama iznosa za koje se dokazalo da ih treba isplatiti”. Prema tvrdnji talijanskih tijela, izračuni troškova koje je društvo Simet proizvelo tijekom vremena generički su, budući da pokrivaju cjelokupne poslovne djelatnosti društva, a isto tako su, objektivno gledano, netočni te nisu utemeljeni na pouzdanim podacima s obzirom da ne postoji računovodstveno razdvajanje za veći dio razdoblja koje je bilo predmet pregleda. |
| --- | --- |

(83)

Što se tiče traženog iznosa naknade, društvo Simet potraživalo je samo „naknadu ... u granicama iznosa za koje se dokazalo da ih treba isplatiti”. Prema tvrdnji talijanskih tijela, izračuni troškova koje je društvo Simet proizvelo tijekom vremena generički su, budući da pokrivaju cjelokupne poslovne djelatnosti društva, a isto tako su, objektivno gledano, netočni te nisu utemeljeni na pouzdanim podacima s obzirom da ne postoji računovodstveno razdvajanje za veći dio razdoblja koje je bilo predmet pregleda.

| (84) | Talijanska tijela smatraju potpuno nebitnim odnosi li se predmetni slučaj na dodjelu naknade za pružanje javne usluge (otuda izravna primjena Uredbe (EEZ) br. 1191/69) ili na dodjelu odštete. Čak i ako se pretpostavi da je Državno vijeće namjeravalo priznati pravo društva Simet na odštetu, što prema talijanskim tijelima nije ni unaprijed stvoren ni očit zaključak utemeljen na tumačenju presude 1405/2010 (29), jedina pretrpljena šteta mogla je proizaći iz obveza pružanja javne usluge. Talijanska su tijela ustrajala na tvrdnji da društvu Simet nikad nisu bile uvedene nikakve obveze. |
| --- | --- |

(84)

Talijanska tijela smatraju potpuno nebitnim odnosi li se predmetni slučaj na dodjelu naknade za pružanje javne usluge (otuda izravna primjena Uredbe (EEZ) br. 1191/69) ili na dodjelu odštete. Čak i ako se pretpostavi da je Državno vijeće namjeravalo priznati pravo društva Simet na odštetu, što prema talijanskim tijelima nije ni unaprijed stvoren ni očit zaključak utemeljen na tumačenju presude 1405/2010 (29), jedina pretrpljena šteta mogla je proizaći iz obveza pružanja javne usluge. Talijanska su tijela ustrajala na tvrdnji da društvu Simet nikad nisu bile uvedene nikakve obveze.

| (85) | Konačno, talijanska se tijela ne slažu s tvrdnjom da se člankom 41. talijanskoga Ustava zahtjeva naknada štete. Prijevoz putnika pružanjem usluga linijskog međuregionalnog prijevoza ne može se smatrati potpuno liberaliziranim jednostranom i izravnom primjenom članka 41. talijanskoga Ustava, zato što je podložan prvo sustavu koncesija (koji je uređen Zakonom br. 1822/39 i Uredbom Predsjednika Republike 369/94), a zatim i sustavu izdavanja odobrenja (koji je uređen Zakonodavnom uredbom 285/05). |
| --- | --- |

(85)

Konačno, talijanska se tijela ne slažu s tvrdnjom da se člankom 41. talijanskoga Ustava zahtjeva naknada štete. Prijevoz putnika pružanjem usluga linijskog međuregionalnog prijevoza ne može se smatrati potpuno liberaliziranim jednostranom i izravnom primjenom članka 41. talijanskoga Ustava, zato što je podložan prvo sustavu koncesija (koji je uređen Zakonom br. 1822/39 i Uredbom Predsjednika Republike 369/94), a zatim i sustavu izdavanja odobrenja (koji je uređen Zakonodavnom uredbom 285/05).

7.   PROCJENA POTPORE

7.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (86) | Prema članku 107. stavku 1. Ugovora, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(86)

Prema članku 107. stavku 1. Ugovora, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (87) | Da bi mjera podrške bila smatrana državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, moraju se ispuniti svi u nastavku navedeni uvjeti:






  — | mora biti dodijeljena od strane države ili putem državnih sredstava, |
| --- | --- | --- |

(87)

Da bi mjera podrške bila smatrana državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, moraju se ispuniti svi u nastavku navedeni uvjeti:

—

mora biti dodijeljena od strane države ili putem državnih sredstava,

| — | mora predstavljati selektivnu ekonomsku prednost poticanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određenih dobara, |
| --- | --- |

—

mora predstavljati selektivnu ekonomsku prednost poticanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određenih dobara,

| — | mora narušivati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje, |
| --- | --- |

—

mora narušivati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje,

| — | mora utjecati na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

—

mora utjecati na trgovinu između država članica.

| (88) | Komisija će ispitati jesu li svi navedeni uvjeti ispunjeni u konkretnom slučaju. |
| --- | --- |

(88)

Komisija će ispitati jesu li svi navedeni uvjeti ispunjeni u konkretnom slučaju.

7.1.1.   Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

| (89) | Komisija zapaža da se presudama Državnoga vijeća od Ministarstva zahtijeva da isplati naknadu društvu Simet za pružanje usluga međuregionalnog autobusnog prijevoza od 1987. do 2003. za relacije pod nadležnošću države. Sredstva kojima bi se ova naknada platila su sredstva dostupna Ministarstvu te stoga predstavljaju državna sredstva. Odgovornost za odluku o isplati naknade koju je donio sud može se pripisati državi. |
| --- | --- |

(89)

Komisija zapaža da se presudama Državnoga vijeća od Ministarstva zahtijeva da isplati naknadu društvu Simet za pružanje usluga međuregionalnog autobusnog prijevoza od 1987. do 2003. za relacije pod nadležnošću države. Sredstva kojima bi se ova naknada platila su sredstva dostupna Ministarstvu te stoga predstavljaju državna sredstva. Odgovornost za odluku o isplati naknade koju je donio sud može se pripisati državi.

7.1.2.   Selektivna ekonomska prednost

| (90) | Komisija ponajprije napominje da se Simet bavi gospodarskom djelatnošću, naime prijevozom putnika uz nadoknadu troškova. Stoga bi Simet trebalo smatrati „poduzećem” u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(90)

Komisija ponajprije napominje da se Simet bavi gospodarskom djelatnošću, naime prijevozom putnika uz nadoknadu troškova. Stoga bi Simet trebalo smatrati „poduzećem” u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (91) | Odobravanje mjere trebalo bi se nadalje smatrati selektivnim, s obzirom na to da jedino Simet od nje ima koristi. |
| --- | --- |

(91)

Odobravanje mjere trebalo bi se nadalje smatrati selektivnim, s obzirom na to da jedino Simet od nje ima koristi.

| (92) | Što se tiče odobravanja ekonomske prednosti, iz presude u slučaju Altmark proizlazi da naknada dodijeljena poduzećima od strane države ili iz državnih sredstava kao protunaknada za obveze pružanja javne usluge ne predstavlja prednost dotičnim poduzećima te stoga ne predstavlja potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, pod uvjetom da su ispunjena sljedeća četiri uvjeta (30):






  — | prvo, od poduzeća koje je korisnik doista se mora zatražiti da vrši obveze pružanja javne usluge i te obveze moraju biti jasno određene, |
| --- | --- | --- |

(92)

Što se tiče odobravanja ekonomske prednosti, iz presude u slučaju Altmark proizlazi da naknada dodijeljena poduzećima od strane države ili iz državnih sredstava kao protunaknada za obveze pružanja javne usluge ne predstavlja prednost dotičnim poduzećima te stoga ne predstavlja potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, pod uvjetom da su ispunjena sljedeća četiri uvjeta (30):

—

prvo, od poduzeća koje je korisnik doista se mora zatražiti da vrši obveze pružanja javne usluge i te obveze moraju biti jasno određene,

| — | drugo, parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju prethodno biti objektivno i transparentno utvrđeni, |
| --- | --- |

—

drugo, parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju prethodno biti objektivno i transparentno utvrđeni,

| — | treće, naknada ne smije premašiti iznos potreban za pokrivanje svih ili djelomičnih troškova snošenih tijekom vršenja obveza pružanja javne usluge, vodeći računa o odgovarajućim izdanim računima i razumnoj dobiti za vršenje navedenih obveza, i |
| --- | --- |

—

treće, naknada ne smije premašiti iznos potreban za pokrivanje svih ili djelomičnih troškova snošenih tijekom vršenja obveza pružanja javne usluge, vodeći računa o odgovarajućim izdanim računima i razumnoj dobiti za vršenje navedenih obveza, i

| — | četvrto, ako poduzeće koje treba vršiti obveze pružanja javne usluge nije izabrano u postupku javne nabave, razina potrebne naknade morala je biti određena na osnovi analize troškova koje bi tipično poduzeće, dobro vođeno i odgovarajuće opremljeno prijevoznim sredstvima kako bi moglo udovoljiti zahtjevima javne usluge, pretrpjelo pri vršenju tih obveza, vodeći računa o odgovarajućim izdanim računima i razumnoj dobiti za vršenje tih obveza. |
| --- | --- |

—

četvrto, ako poduzeće koje treba vršiti obveze pružanja javne usluge nije izabrano u postupku javne nabave, razina potrebne naknade morala je biti određena na osnovi analize troškova koje bi tipično poduzeće, dobro vođeno i odgovarajuće opremljeno prijevoznim sredstvima kako bi moglo udovoljiti zahtjevima javne usluge, pretrpjelo pri vršenju tih obveza, vodeći računa o odgovarajućim izdanim računima i razumnoj dobiti za vršenje tih obveza.

| (93) | Što se tiče drugog uvjeta, parametri koji služe kao osnova za izračun naknade moraju biti unaprijed objektivno i transparentno utvrđeni, kako bi se osiguralo da ne predstavljaju ekonomsku prednost koja bi stavila to poduzeće u povoljniji položaj u odnosu na konkurentna poduzeća. Međutim, potreba da se unaprijed utvrde parametri za naknadu ne znači da ta naknada mora biti izračunata temeljem točno određene formule. Umjesto toga, važno je da je od samog početka jasno kako će naknada biti utvrđena. |
| --- | --- |

(93)

Što se tiče drugog uvjeta, parametri koji služe kao osnova za izračun naknade moraju biti unaprijed objektivno i transparentno utvrđeni, kako bi se osiguralo da ne predstavljaju ekonomsku prednost koja bi stavila to poduzeće u povoljniji položaj u odnosu na konkurentna poduzeća. Međutim, potreba da se unaprijed utvrde parametri za naknadu ne znači da ta naknada mora biti izračunata temeljem točno određene formule. Umjesto toga, važno je da je od samog početka jasno kako će naknada biti utvrđena.

| (94) | U konkretnom slučaju, Simet nije predočio nikakav dokaz kako bi pokazao da su parametri za određivanje naknade za pružanje predmetnih usluga tijekom razmatranog razdoblja bili unaprijed objektivno i transparentno utvrđeni. Umjesto toga, u specifikacijama koncesija na koje se Simet oslanja pri dokazivanju da mu je uvedena obveza pružanja javne usluge navodi se da pružanje usluga ne daje pravo trgovačkom društvu na subvenciju ili naknadu bilo kakve vrste te da se usluga pruža u potpunosti na rizik samog trgovačkog društva. Upravo se iz toga razloga u presudi 1405/2010 Državnoga vijeća nalaže da se naknada izračuna na osnovi pouzdanih podataka iz računovodstva trgovačkoga društva. Svaki takav izračun, u nedostatku unaprijed utvrđenih parametara za određivanje naknade, nužno počiva jedino na ex post procjenama neto troškova uključenih u pružanje predmetnih usluga međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza, a takvi su i izračuni sadržani u početnom izvješću i izvješću većine. U konkretnom se slučaju, dakle, nije zadovoljio drugi uvjet iz presude u predmetu Altmark. |
| --- | --- |

(94)

U konkretnom slučaju, Simet nije predočio nikakav dokaz kako bi pokazao da su parametri za određivanje naknade za pružanje predmetnih usluga tijekom razmatranog razdoblja bili unaprijed objektivno i transparentno utvrđeni. Umjesto toga, u specifikacijama koncesija na koje se Simet oslanja pri dokazivanju da mu je uvedena obveza pružanja javne usluge navodi se da pružanje usluga ne daje pravo trgovačkom društvu na subvenciju ili naknadu bilo kakve vrste te da se usluga pruža u potpunosti na rizik samog trgovačkog društva. Upravo se iz toga razloga u presudi 1405/2010 Državnoga vijeća nalaže da se naknada izračuna na osnovi pouzdanih podataka iz računovodstva trgovačkoga društva. Svaki takav izračun, u nedostatku unaprijed utvrđenih parametara za određivanje naknade, nužno počiva jedino na ex post procjenama neto troškova uključenih u pružanje predmetnih usluga međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza, a takvi su i izračuni sadržani u početnom izvješću i izvješću većine. U konkretnom se slučaju, dakle, nije zadovoljio drugi uvjet iz presude u predmetu Altmark.

| (95) | Kako bi se isključilo postojanje ekonomske prednosti kada se poduzećima dodjeljuje naknada za obveze pružanja javne usluge koje su im uvedene, presudom u predmetu Altmark traži se da se zadovolje sva četiri uvjeta, te stoga nema razloga da Komisija ispituje jesu li u predmetnom slučaju zadovoljena preostala tri uvjeta. Prema tome, plaćanje naknade društvu Simet za pružanje usluga međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza za razdoblje od 1987. do 2003. uistinu predstavlja selektivnu ekonomsku prednost za to poduzeće. |
| --- | --- |

(95)

Kako bi se isključilo postojanje ekonomske prednosti kada se poduzećima dodjeljuje naknada za obveze pružanja javne usluge koje su im uvedene, presudom u predmetu Altmark traži se da se zadovolje sva četiri uvjeta, te stoga nema razloga da Komisija ispituje jesu li u predmetnom slučaju zadovoljena preostala tri uvjeta. Prema tome, plaćanje naknade društvu Simet za pružanje usluga međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza za razdoblje od 1987. do 2003. uistinu predstavlja selektivnu ekonomsku prednost za to poduzeće.

7.1.3.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na razmjenu među državama članicama

| (96) | U pogledu dvaju navedenih kriterija, nužno je provjeriti postoji li vjerojatnost da će prijavljena mjera narušiti tržišno natjecanje do te mjere da će utjecati na razmjenu među državama članicama. |
| --- | --- |

(96)

U pogledu dvaju navedenih kriterija, nužno je provjeriti postoji li vjerojatnost da će prijavljena mjera narušiti tržišno natjecanje do te mjere da će utjecati na razmjenu među državama članicama.

| (97) | Kao što se odrazilo u presudi u predmetu Altmark
   (31), nekoliko je država članica od 1995. otvorilo određena tržišta prijevoznih usluga tržišnom natjecanju s poduzećima osnovanim u drugim državama članicama, tako da već sada niz poduzeća nudi usluge gradskog, prigradskog i regionalnog prijevoza u državama članicama koje nisu njihove države podrijetla. Ova je tendencija čak izraženija kod usluga međuregionalnog linijskog prijevoza, kao što su usluge koje pruža Simet. Prema tome, treba smatrati da bi svaka naknada dodijeljena društvu Simet mogla dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja kod pružanja usluga međuregionalnog autobusnog prijevoza te da bi se mogla do te mjere odraziti na razmjenu među državama članicama da počne negativno utjecati na sposobnost prijevoznih poduzeća osnovanih u drugim državama članicama da ponude usluge u Italiji, čime bi se ojačao tržišni položaj društva Simet. |
| --- | --- |

(97)

Kao što se odrazilo u presudi u predmetu Altmark
   (31), nekoliko je država članica od 1995. otvorilo određena tržišta prijevoznih usluga tržišnom natjecanju s poduzećima osnovanim u drugim državama članicama, tako da već sada niz poduzeća nudi usluge gradskog, prigradskog i regionalnog prijevoza u državama članicama koje nisu njihove države podrijetla. Ova je tendencija čak izraženija kod usluga međuregionalnog linijskog prijevoza, kao što su usluge koje pruža Simet. Prema tome, treba smatrati da bi svaka naknada dodijeljena društvu Simet mogla dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja kod pružanja usluga međuregionalnog autobusnog prijevoza te da bi se mogla do te mjere odraziti na razmjenu među državama članicama da počne negativno utjecati na sposobnost prijevoznih poduzeća osnovanih u drugim državama članicama da ponude usluge u Italiji, čime bi se ojačao tržišni položaj društva Simet.

| (98) | Komisija također napominje da Simet djeluje i na drugim tržištima, kao što su međunarodne putničke usluge, turističke usluge i usluge iznajmljivanja autobusa te da se stoga, dakako, natječe na tim tržištima s drugim trgovačkim društvima u Uniji. Svaka naknada koja bi se dodijelila društvu Simet nužno bi narušila tržišno natjecanje i utjecala na razmjenu među državama članicama i na tim tržištima |
| --- | --- |

(98)

Komisija također napominje da Simet djeluje i na drugim tržištima, kao što su međunarodne putničke usluge, turističke usluge i usluge iznajmljivanja autobusa te da se stoga, dakako, natječe na tim tržištima s drugim trgovačkim društvima u Uniji. Svaka naknada koja bi se dodijelila društvu Simet nužno bi narušila tržišno natjecanje i utjecala na razmjenu među državama članicama i na tim tržištima

| (99) | Prema tome, Komisija zauzima stav da bi prijavljena mjera mogla dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja i utjecati na razmjenu među državama članicama. |
| --- | --- |

(99)

Prema tome, Komisija zauzima stav da bi prijavljena mjera mogla dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja i utjecati na razmjenu među državama članicama.

7.1.4.   Zaključak

| (100) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da prijavljena mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(100)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da prijavljena mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.2.   IZUZEĆE OD OBVEZE OBAVJEŠĆIVANJA U SKLADU S UREDBOM (EEZ) BR. 1191/69

| (101) | Prema obrazloženju Državnoga vijeća, Simet je stekao pravo na dobivanje naknade za pružanje predmetnih usluga prijevoza u onom trenutku u kojom je obnašao te usluge. Da bi to obrazloženje imalo smisla, plaćanja naknade morala su biti izuzeta iz obvezatnog postupka obavješćivanja prema članku 17. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69: u suprotnom, izostanak obavijesti o naknadi učinio bi je nezakonitom, jer bi bila u suprotnosti s odredbama o državnoj potpori iz Ugovora. |
| --- | --- |

(101)

Prema obrazloženju Državnoga vijeća, Simet je stekao pravo na dobivanje naknade za pružanje predmetnih usluga prijevoza u onom trenutku u kojom je obnašao te usluge. Da bi to obrazloženje imalo smisla, plaćanja naknade morala su biti izuzeta iz obvezatnog postupka obavješćivanja prema članku 17. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69: u suprotnom, izostanak obavijesti o naknadi učinio bi je nezakonitom, jer bi bila u suprotnosti s odredbama o državnoj potpori iz Ugovora.

| (102) | Razlog je to što je u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe br. 1191/69 naknada plaćena prema Uredbi izuzeta iz postupka preliminarnog izvješćivanja propisanog člankom 108. stavkom 3. Ugovora te stoga i od obveze prethodnog obavješćivanja. Iz presude u predmetu Combus proizlazi da koncept „naknade za pružanje javne usluge” u smislu ove odredbe mora biti vrlo usko tumačen (32). Izuzeće od obavješćivanja predviđeno člankom 17. stavkom 2. obuhvaća samo naknadu za jednostrano uvedene obveze pružanja javne usluge nekom poduzeću, u skladu s člankom 2. te Uredbe, izračunate korištenjem metode opisane u člancima 10. i 13. te Uredbe (zajednički postupak isplate naknade), a ne ugovore o javnim uslugama prema definiciji iz članka 14. Naknada plaćena u skladu s ugovorom o javnim uslugama prema definiciji iz članka 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 koja predstavlja državnu potporu mora biti prijavljena Komisiji prije nego što se počne primjenjivati. Propusti li se to učiniti, naknada će biti smatrana nezakonito provedenom potporom. |
| --- | --- |

(102)

Razlog je to što je u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe br. 1191/69 naknada plaćena prema Uredbi izuzeta iz postupka preliminarnog izvješćivanja propisanog člankom 108. stavkom 3. Ugovora te stoga i od obveze prethodnog obavješćivanja. Iz presude u predmetu Combus proizlazi da koncept „naknade za pružanje javne usluge” u smislu ove odredbe mora biti vrlo usko tumačen (32). Izuzeće od obavješćivanja predviđeno člankom 17. stavkom 2. obuhvaća samo naknadu za jednostrano uvedene obveze pružanja javne usluge nekom poduzeću, u skladu s člankom 2. te Uredbe, izračunate korištenjem metode opisane u člancima 10. i 13. te Uredbe (zajednički postupak isplate naknade), a ne ugovore o javnim uslugama prema definiciji iz članka 14. Naknada plaćena u skladu s ugovorom o javnim uslugama prema definiciji iz članka 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 koja predstavlja državnu potporu mora biti prijavljena Komisiji prije nego što se počne primjenjivati. Propusti li se to učiniti, naknada će biti smatrana nezakonito provedenom potporom.

| (103) | Pitanje je li se člankom 17. stavkom 2. uistinu oslobađa talijanska tijela od prethodne obavijesti u predmetnome slučaju ovisi stoga kao prvo o tome jesu li talijanska tijela doista jednostrano uvela društvu Simet obvezu pružanja javne usluge i kao drugo o tome udovoljava li naknada plaćena u skladu s tom obvezom odredbama Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija će redom razmotriti oba ta pitanja. |
| --- | --- |

(103)

Pitanje je li se člankom 17. stavkom 2. uistinu oslobađa talijanska tijela od prethodne obavijesti u predmetnome slučaju ovisi stoga kao prvo o tome jesu li talijanska tijela doista jednostrano uvela društvu Simet obvezu pružanja javne usluge i kao drugo o tome udovoljava li naknada plaćena u skladu s tom obvezom odredbama Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija će redom razmotriti oba ta pitanja.

7.2.1.   Jesu li talijanska tijela jednostrano uvela društvu Simet obvezu pružanja javne usluge?

| (104) | Prema tvrdnji društva Simet (33), jednostrano uvođenje obveze pružanja javne usluge vidljivo je iz specifikacija u pogledu pojedinosti usluga koje je trebalo pružiti, a propisane su u specifikacijama koncesija koje se izdaju za svaku pojedinačnu relaciju međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza, iz nametanja cijena putnih karata od strane Ministarstva i iz ministarskih odbijenica u pogledu prihvaćanja promjena u postojećim uslugama ili izdavanja koncesija za nove usluge. |
| --- | --- |

(104)

Prema tvrdnji društva Simet (33), jednostrano uvođenje obveze pružanja javne usluge vidljivo je iz specifikacija u pogledu pojedinosti usluga koje je trebalo pružiti, a propisane su u specifikacijama koncesija koje se izdaju za svaku pojedinačnu relaciju međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza, iz nametanja cijena putnih karata od strane Ministarstva i iz ministarskih odbijenica u pogledu prihvaćanja promjena u postojećim uslugama ili izdavanja koncesija za nove usluge.

| (105) | Međutim, na osnovi informacija koje je primila, Komisija smatra da društvo nije uvjerljivo pokazalo da su mu talijanska tijela jednostrano uvela obvezu pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(105)

Međutim, na osnovi informacija koje je primila, Komisija smatra da društvo nije uvjerljivo pokazalo da su mu talijanska tijela jednostrano uvela obvezu pružanja javne usluge.

| (106) | Prvo, inicijativa koju je Simet pokazao podnoseći zahtjeve za obnavljanjem specifikacija koncesija tijekom svih šesnaest godina razdoblja koje je predmet pregleda ne poklapa se s jednostranim uvođenjem obveze javne službe. Svrha navedenih specifikacija bila je osigurati društvu isključivo pravo pružanja odgovarajućih usluga tijekom razdoblja koji je bilo predmet pregleda. Usprkos činjenici da se u svakoj od tih specifikacija propisuje da pružanje usluga nije podložno naknadi i da se usluge pružaju isključivo na rizik samog trgovačkog društva, Simet je više puta iznova tražio produljenje tih prava. |
| --- | --- |

(106)

Prvo, inicijativa koju je Simet pokazao podnoseći zahtjeve za obnavljanjem specifikacija koncesija tijekom svih šesnaest godina razdoblja koje je predmet pregleda ne poklapa se s jednostranim uvođenjem obveze javne službe. Svrha navedenih specifikacija bila je osigurati društvu isključivo pravo pružanja odgovarajućih usluga tijekom razdoblja koji je bilo predmet pregleda. Usprkos činjenici da se u svakoj od tih specifikacija propisuje da pružanje usluga nije podložno naknadi i da se usluge pružaju isključivo na rizik samog trgovačkog društva, Simet je više puta iznova tražio produljenje tih prava.

| (107) | Drugo, činjenica da su se tim specifikacijama propisivale cijene putnih karata, relacije, učestalost i tempiranje usluga ne znači nužno da su društvu uvedene jednostrane obveze pružanja javne usluge kao posljedica koncesija. Umjesto toga, kada se uzme u obzir da su pružene usluge bile redovite linijske usluge, specifikacijama koncesije kojima se društvu Simet davalo isključivo pravo na pružanje tih usluga bilo je potrebno unaprijed propisati pojedinosti usluga koje se pružaju. Društvo Simet nije predočilo nikakve dokaze o službenim zahtjevima za promjenom tih pojedinosti nakon kojih su slijedile odbijenice Ministarstva. Također nije pružilo dokaze koji bi pokazali da su talijanska tijela jednostrano nametnula navedene pojedinosti, a ne da ih je predložio dotični operater, kako bi zauzvrat dobio ekskluzivno pravo pružanja usluga, za koje je nakon toga izdano odobrenje Ministarstva. |
| --- | --- |

(107)

Drugo, činjenica da su se tim specifikacijama propisivale cijene putnih karata, relacije, učestalost i tempiranje usluga ne znači nužno da su društvu uvedene jednostrane obveze pružanja javne usluge kao posljedica koncesija. Umjesto toga, kada se uzme u obzir da su pružene usluge bile redovite linijske usluge, specifikacijama koncesije kojima se društvu Simet davalo isključivo pravo na pružanje tih usluga bilo je potrebno unaprijed propisati pojedinosti usluga koje se pružaju. Društvo Simet nije predočilo nikakve dokaze o službenim zahtjevima za promjenom tih pojedinosti nakon kojih su slijedile odbijenice Ministarstva. Također nije pružilo dokaze koji bi pokazali da su talijanska tijela jednostrano nametnula navedene pojedinosti, a ne da ih je predložio dotični operater, kako bi zauzvrat dobio ekskluzivno pravo pružanja usluga, za koje je nakon toga izdano odobrenje Ministarstva.

| (108) | Treće, što se tiče navodne obveze prenošenja pošte, društvo nije priskrbilo nikakav dokaz o stvarno pruženim uslugama i pripadajućem neto trošku. Također nije pružilo dokaze da je ikad osporavalo klauzule specifikacija koncesija koje se tiču prijevoza pošte. To bi moglo značiti da pružanje tih usluga nije bilo protivno komercijalnim interesima trgovačkoga društva ili da je društvo smatralo pružanje tih usluga pravednom protuuslugom za dobivanje ekskluzivnog prava na vršenje usluga međuregionalnog prijevoza. |
| --- | --- |

(108)

Treće, što se tiče navodne obveze prenošenja pošte, društvo nije priskrbilo nikakav dokaz o stvarno pruženim uslugama i pripadajućem neto trošku. Također nije pružilo dokaze da je ikad osporavalo klauzule specifikacija koncesija koje se tiču prijevoza pošte. To bi moglo značiti da pružanje tih usluga nije bilo protivno komercijalnim interesima trgovačkoga društva ili da je društvo smatralo pružanje tih usluga pravednom protuuslugom za dobivanje ekskluzivnog prava na vršenje usluga međuregionalnog prijevoza.

| (109) | Četvrto, u pogledu cijena putnih karata koje je Simet mogao naplaćivati od putnika za pružanje usluga, iako talijanska tijela priznaju da su do 2001. postojale nacionalne odredbe kojima su se određivala opća načela formiranja cijena za usluge autobusnog prijevoza kao dio šire nacionalne prometne politike i šire cjenovne politike (34), operateri su mogli dostaviti poseban zahtjev za primjenom različitih cijena putnih karata. Ovo je jasno objašnjeno u ministarskom dopisu na koje se Simet poziva (35). Komisija, međutim, zapaža da Simet nije pružio dokaz da je ikad dostavio takav zahtjev talijanskim tijelima niti da je Ministarstvo ikad odbilo zahtjeve za promjenom cijena karata u razdoblju od 1987. do 2003.. |
| --- | --- |

(109)

Četvrto, u pogledu cijena putnih karata koje je Simet mogao naplaćivati od putnika za pružanje usluga, iako talijanska tijela priznaju da su do 2001. postojale nacionalne odredbe kojima su se određivala opća načela formiranja cijena za usluge autobusnog prijevoza kao dio šire nacionalne prometne politike i šire cjenovne politike (34), operateri su mogli dostaviti poseban zahtjev za primjenom različitih cijena putnih karata. Ovo je jasno objašnjeno u ministarskom dopisu na koje se Simet poziva (35). Komisija, međutim, zapaža da Simet nije pružio dokaz da je ikad dostavio takav zahtjev talijanskim tijelima niti da je Ministarstvo ikad odbilo zahtjeve za promjenom cijena karata u razdoblju od 1987. do 2003..

| (110) | Suprotno tvrdnji društva Simet, činjenica da je cijene putnih karata za linijski prijevoz na duge relacije „odobrio” Pokrajinski ured za motorna vozila Ministarstva (36) i pozivanje na „regulirane” cijene putnih karata iz okružnice br. 3/02 od 5. travnja 2002. (37) ne znači da ove cijene putnih karata nisu prvotno odredili operateri. Korištenje tih uvjeta, naprotiv, samo znači da su cijene putnih karata bile unaprijed određene u interesu transparentnosti i javne objave podataka za putnike, a naknadno su ih odobrile nadležne ministarske službe. |
| --- | --- |

(110)

Suprotno tvrdnji društva Simet, činjenica da je cijene putnih karata za linijski prijevoz na duge relacije „odobrio” Pokrajinski ured za motorna vozila Ministarstva (36) i pozivanje na „regulirane” cijene putnih karata iz okružnice br. 3/02 od 5. travnja 2002. (37) ne znači da ove cijene putnih karata nisu prvotno odredili operateri. Korištenje tih uvjeta, naprotiv, samo znači da su cijene putnih karata bile unaprijed određene u interesu transparentnosti i javne objave podataka za putnike, a naknadno su ih odobrile nadležne ministarske službe.

| (111) | U svakom slučaju, takve mjere ne predstavljaju „tarifnu obvezu” u smislu članka 2. stavka 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 koja bi bila podložna zajedničkom postupku isplate naknade. Potonje se ograničava na „svaku obvezu uvedenu prijevoznim poduzećima da primijene, posebno za određene kategorije putnika, za određene kategorije robe ili na određenim relacijama, cijene koje je utvrdilo ili odobrilo javno tijelo, a koje su suprotne poslovnim interesima tih poduzeća i koje su posljedica uvođenja ili odbijanja izmjene posebnih odredaba o primjeni posebne tarife”. Definicija tarifnih obveza „ne primjenjuje se na obveze koje proizlaze iz općih mjera cjenovne politike koja se primjenjuje na gospodarstvo u cjelini ili na mjere poduzete u odnosu na cijene i uvjete prijevoza općenito radi organiziranja tržišta prijevoza ili kojeg njegova dijela”. |
| --- | --- |

(111)

U svakom slučaju, takve mjere ne predstavljaju „tarifnu obvezu” u smislu članka 2. stavka 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 koja bi bila podložna zajedničkom postupku isplate naknade. Potonje se ograničava na „svaku obvezu uvedenu prijevoznim poduzećima da primijene, posebno za određene kategorije putnika, za određene kategorije robe ili na određenim relacijama, cijene koje je utvrdilo ili odobrilo javno tijelo, a koje su suprotne poslovnim interesima tih poduzeća i koje su posljedica uvođenja ili odbijanja izmjene posebnih odredaba o primjeni posebne tarife”. Definicija tarifnih obveza „ne primjenjuje se na obveze koje proizlaze iz općih mjera cjenovne politike koja se primjenjuje na gospodarstvo u cjelini ili na mjere poduzete u odnosu na cijene i uvjete prijevoza općenito radi organiziranja tržišta prijevoza ili kojeg njegova dijela”.

| (112) | Konačno, što se tiče ministarskih odbijenica koje je dostavio Simet, Komisija zapaža da su se odnosile na zahtjeve za širenjem i da se nisu ticale promjena u načinu pružanja postojećih usluga. Širenje usluga nije bilo uvijek moguće, zbog načina na koji je pružanje usluga linijskog putničkog prijevoza uređeno Zakonom br. 1822/39. Koncesije za pružanje novih usluga ili proširivanje opsega postojećih usluga mogle su biti dodijeljene samo do mjere u kojoj ne narušavaju prava drugih operatera linijskog prijevoza, tako da su odbijenice u pogledu započinjanja novih ili proširenja postojećih usluga bile rezultat uspostavljanja ravnoteže između interesa različitih poslovnih subjekata, a ne posljedica uvođenja obveza pružanja javne usluge, kao što je tvrdio Simet. |
| --- | --- |

(112)

Konačno, što se tiče ministarskih odbijenica koje je dostavio Simet, Komisija zapaža da su se odnosile na zahtjeve za širenjem i da se nisu ticale promjena u načinu pružanja postojećih usluga. Širenje usluga nije bilo uvijek moguće, zbog načina na koji je pružanje usluga linijskog putničkog prijevoza uređeno Zakonom br. 1822/39. Koncesije za pružanje novih usluga ili proširivanje opsega postojećih usluga mogle su biti dodijeljene samo do mjere u kojoj ne narušavaju prava drugih operatera linijskog prijevoza, tako da su odbijenice u pogledu započinjanja novih ili proširenja postojećih usluga bile rezultat uspostavljanja ravnoteže između interesa različitih poslovnih subjekata, a ne posljedica uvođenja obveza pružanja javne usluge, kao što je tvrdio Simet.

| (113) | Slijedom toga, Simet nije dokazao da su mu talijanska tijela jednostrano uvela obvezu pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(113)

Slijedom toga, Simet nije dokazao da su mu talijanska tijela jednostrano uvela obvezu pružanja javne usluge.

7.2.2.   Udovoljava li naknada plaćena u skladu s tom obvezom odredbama Uredbe (EEZ) br. 1191/69?

| (114) | U svakom slučaju, čak i da se pokazalo da je postojao neki oblik jednostranog uvođenja obveza pružanja javne usluge, naknada za te usluge, kako bi je se izuzelo od prethodnog obavješćivanja iz članka 17. stavka 2. ove Uredbe, i dalje bi trebala udovoljavati zajedničkom postupku isplate naknade (odjeljak IV.) Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija smatra da to nije slučaj. |
| --- | --- |

(114)

U svakom slučaju, čak i da se pokazalo da je postojao neki oblik jednostranog uvođenja obveza pružanja javne usluge, naknada za te usluge, kako bi je se izuzelo od prethodnog obavješćivanja iz članka 17. stavka 2. ove Uredbe, i dalje bi trebala udovoljavati zajedničkom postupku isplate naknade (odjeljak IV.) Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija smatra da to nije slučaj.

| (115) | Kao prvo, Komisija napominje da se člankom 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. među ostalim predviđa da iznos naknade, u slučaju obveze rada ili prijevoza, mora biti jednak razlici između smanjenja financijskih obveza i smanjena prihoda poduzeća da se cijela obveza ili njezin odgovarajući dio ukine za promatrano vremensko razdoblje. Komisija nadalje navodi da, prema stavu Europskoga suda u presudi u predmetu Antrop, uvjet predviđen navedenom odredbom nije ispunjen ako „na osnovi pouzdanih podataka [iz računovodstva trgovačkoga društva] nije moguće utvrditi razliku između troškova koji se mogu pripisati dijelovima djelatnosti [trgovačkoga društva] u područjima obuhvaćenim pojedinim koncesijama i odgovarajućih prihoda te ako zbog toga nije moguće izračunati dodatni trošak koji proizlazi iz vršenja obveza javne službe od strane [tog poduzeća]” (38). |
| --- | --- |

(115)

Kao prvo, Komisija napominje da se člankom 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. među ostalim predviđa da iznos naknade, u slučaju obveze rada ili prijevoza, mora biti jednak razlici između smanjenja financijskih obveza i smanjena prihoda poduzeća da se cijela obveza ili njezin odgovarajući dio ukine za promatrano vremensko razdoblje. Komisija nadalje navodi da, prema stavu Europskoga suda u presudi u predmetu Antrop, uvjet predviđen navedenom odredbom nije ispunjen ako „na osnovi pouzdanih podataka [iz računovodstva trgovačkoga društva] nije moguće utvrditi razliku između troškova koji se mogu pripisati dijelovima djelatnosti [trgovačkoga društva] u područjima obuhvaćenim pojedinim koncesijama i odgovarajućih prihoda te ako zbog toga nije moguće izračunati dodatni trošak koji proizlazi iz vršenja obveza javne službe od strane [tog poduzeća]” (38).

| (116) | Nadalje, od 1. srpnja 1992., člankom 1. stavkom 5. točkom (a) Uredbe (EEZ) br. 1191/69, od prijevoznih se poduzeća koje ne upravljaju samo uslugama podložnim obvezama pružanja javne usluge nego se bave i drugim djelatnostima zahtijeva da upravljaju javnim uslugama kao zasebnom kategorijom, pri čemu: i. poslovni računi koji odgovaraju svakoj od tih djelatnosti razdvojeni su, a razmjer imovine koji se odnosi na svaku od njih koristi se u skladu s računovodstvenim pravilima koja su na snazi i ii. izdaci su u ravnoteži s prihodima od poslovanja i plaćanjima javnih tijela, bez ikakve mogućnosti prebacivanja iz jednog sektora djelatnosti poduzeća u drugi. |
| --- | --- |

(116)

Nadalje, od 1. srpnja 1992., člankom 1. stavkom 5. točkom (a) Uredbe (EEZ) br. 1191/69, od prijevoznih se poduzeća koje ne upravljaju samo uslugama podložnim obvezama pružanja javne usluge nego se bave i drugim djelatnostima zahtijeva da upravljaju javnim uslugama kao zasebnom kategorijom, pri čemu: i. poslovni računi koji odgovaraju svakoj od tih djelatnosti razdvojeni su, a razmjer imovine koji se odnosi na svaku od njih koristi se u skladu s računovodstvenim pravilima koja su na snazi i ii. izdaci su u ravnoteži s prihodima od poslovanja i plaćanjima javnih tijela, bez ikakve mogućnosti prebacivanja iz jednog sektora djelatnosti poduzeća u drugi.

| (117) | U konkretnom slučaju, Simet sve do 2002. nije provodio pravilno računovodstveno razdvajanje za različite usluge koje je pružao, a temeljitost u pogledu računovodstvenog razdvajanja troškovnih računa za godine 2002. i 2003. može se smatrati upitnom jer nema dokaza da su upravljačka tijela trgovačkoga društva koristila te troškovne račune za provođenje nadzora nad njegovim djelovanjem. Dakle, nije se udovoljilo članku 10. |
| --- | --- |

(117)

U konkretnom slučaju, Simet sve do 2002. nije provodio pravilno računovodstveno razdvajanje za različite usluge koje je pružao, a temeljitost u pogledu računovodstvenog razdvajanja troškovnih računa za godine 2002. i 2003. može se smatrati upitnom jer nema dokaza da su upravljačka tijela trgovačkoga društva koristila te troškovne račune za provođenje nadzora nad njegovim djelovanjem. Dakle, nije se udovoljilo članku 10.

| (118) | Kao drugo, Simet nije pokazao da je ekonomska šteta utvrđena... „uzimajući u obzir učinke obveze na poslovanje poduzeća u cjelini” (članak 5. stavak 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69), niti je ispunjen zahtjev za utvrđivanjem iznosa naknade unaprijed (članak 13. Uredbe), kao što je objašnjeno u odjeljku 7.1.2. |
| --- | --- |

(118)

Kao drugo, Simet nije pokazao da je ekonomska šteta utvrđena... „uzimajući u obzir učinke obveze na poslovanje poduzeća u cjelini” (članak 5. stavak 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69), niti je ispunjen zahtjev za utvrđivanjem iznosa naknade unaprijed (članak 13. Uredbe), kao što je objašnjeno u odjeljku 7.1.2.

| (119) | Konačno, razdoblje naknade za prijavljenu mjeru obuhvaća razdoblje od 1987. do 2003.. Međutim, zajednički postupak isplate naknade primjenjivao se na usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza samo do srpnja 1992., a potom je ograničen na „usluge gradskog, prigradskog ili regionalnog putničkog prijevoza” Uredbom (EEZ) br. 1893/91 (39). Definicija „regionalne usluge” iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69 („usluge prijevoza koje se obavljaju kako bi se zadovoljile prijevozne potrebe neke regije”) ne može se proširiti kako bi obuhvatila sve prijevozne usluge koje služe potrebama stanovništva u nekoj regiji te stoga ne može obuhvatiti ni međuregionalne linije. Razlog je to što bi tako široko tumačenje učinilo ovu Uredbu u velikoj mjeri neučinkovitom, jer je državama članicama u svakom slučaju bilo dopušteno isključiti njezinu primjenu na poduzeća čije su djelatnosti bile isključivo ograničene na „pružanje gradskih, prigradskih ili regionalnih usluga prijevoza” (40). |
| --- | --- |

(119)

Konačno, razdoblje naknade za prijavljenu mjeru obuhvaća razdoblje od 1987. do 2003.. Međutim, zajednički postupak isplate naknade primjenjivao se na usluge međuregionalnog autobusnog prijevoza samo do srpnja 1992., a potom je ograničen na „usluge gradskog, prigradskog ili regionalnog putničkog prijevoza” Uredbom (EEZ) br. 1893/91 (39). Definicija „regionalne usluge” iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69 („usluge prijevoza koje se obavljaju kako bi se zadovoljile prijevozne potrebe neke regije”) ne može se proširiti kako bi obuhvatila sve prijevozne usluge koje služe potrebama stanovništva u nekoj regiji te stoga ne može obuhvatiti ni međuregionalne linije. Razlog je to što bi tako široko tumačenje učinilo ovu Uredbu u velikoj mjeri neučinkovitom, jer je državama članicama u svakom slučaju bilo dopušteno isključiti njezinu primjenu na poduzeća čije su djelatnosti bile isključivo ograničene na „pružanje gradskih, prigradskih ili regionalnih usluga prijevoza” (40).

| (120) | Komisija, dakle, smatra da prijavljena naknada ne udovoljava zajedničkom postupku isplate naknade propisanom Uredbom (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(120)

Komisija, dakle, smatra da prijavljena naknada ne udovoljava zajedničkom postupku isplate naknade propisanom Uredbom (EEZ) br. 1191/69.

7.2.3.   Zaključak o izuzeću od obavješćivanja

| (121) | S obzirom na gore navedeno, Komisija zaključuje da naknada koju prema mišljenju Državnoga vijeća treba isplatiti društvu Simet za pružanje usluga međuregionalnog autobusnog prijevoza u razdoblju od 1987. do 2003. nije bila izuzeta od obveze prethodnog obavješćivanja na temelju članka 17. stavka 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(121)

S obzirom na gore navedeno, Komisija zaključuje da naknada koju prema mišljenju Državnoga vijeća treba isplatiti društvu Simet za pružanje usluga međuregionalnog autobusnog prijevoza u razdoblju od 1987. do 2003. nije bila izuzeta od obveze prethodnog obavješćivanja na temelju članka 17. stavka 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

7.3.   SPOJIVOST POTPORE

| (122) | Kako se nije pokazalo da su isplate naknade izuzete od obveze prethodnog obavješćivanja prema članku 17. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, trebat će se ispitati spojivost tih isplata s unutarnjim tržištem, jer predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao što je objašnjeno u gore navedenome odjeljku 7.1. |
| --- | --- |

(122)

Kako se nije pokazalo da su isplate naknade izuzete od obveze prethodnog obavješćivanja prema članku 17. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, trebat će se ispitati spojivost tih isplata s unutarnjim tržištem, jer predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao što je objašnjeno u gore navedenome odjeljku 7.1.

| (123) | Komisija smatra da bi se ispitivanje spojivosti prijavljene mjere trebalo obaviti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, koja je stupila na snagu 3. prosinca 2009. i kojom je stavljena izvan snage Uredba (EEZ) br. 1191/69, jer je to propis koji je na snazi u trenutku donošenja predmetne odluke (41). Ona u tom pogledu napominje da naknada koje je Državno vijeće dodijelilo društvu Simet još nije isplaćena, tako da se datum kada bi se ostvarili učinci planirane potpore poklapa s datumom donošenja odluke Komisije o spojivosti potpore s unutarnjim tržištem (42). Osim toga, dvojbeno je to što je priznanje prava na ovu naknadu nepovratno dodijeljeno društvu Simet prije presude 1405/2010, koju je donijelo Državno vijeće 9. ožujka 2010., što učinkovito obvezuje državu Italiju na izvršavanje plaćanja tome poduzeću. Kao što je objašnjeno u gore navedenoj uvodnoj izjavi 94., u specifikacijama koncesije, na osnovi kojih društvo želi pokazati da mu je obveza pružanja javne usluge uvedena, navodi se da pružanje usluga ne daje društvu pravo na subvenciju ili naknadu bilo koje vrste te da se usluge obavljaju u potpunosti na rizik samog društva. Konačno, trebalo bi naglasiti da Državno vijeće još nije odlučilo o iznosu naknade koji treba isplatiti društvu Simet. |
| --- | --- |

(123)

Komisija smatra da bi se ispitivanje spojivosti prijavljene mjere trebalo obaviti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, koja je stupila na snagu 3. prosinca 2009. i kojom je stavljena izvan snage Uredba (EEZ) br. 1191/69, jer je to propis koji je na snazi u trenutku donošenja predmetne odluke (41). Ona u tom pogledu napominje da naknada koje je Državno vijeće dodijelilo društvu Simet još nije isplaćena, tako da se datum kada bi se ostvarili učinci planirane potpore poklapa s datumom donošenja odluke Komisije o spojivosti potpore s unutarnjim tržištem (42). Osim toga, dvojbeno je to što je priznanje prava na ovu naknadu nepovratno dodijeljeno društvu Simet prije presude 1405/2010, koju je donijelo Državno vijeće 9. ožujka 2010., što učinkovito obvezuje državu Italiju na izvršavanje plaćanja tome poduzeću. Kao što je objašnjeno u gore navedenoj uvodnoj izjavi 94., u specifikacijama koncesije, na osnovi kojih društvo želi pokazati da mu je obveza pružanja javne usluge uvedena, navodi se da pružanje usluga ne daje društvu pravo na subvenciju ili naknadu bilo koje vrste te da se usluge obavljaju u potpunosti na rizik samog društva. Konačno, trebalo bi naglasiti da Državno vijeće još nije odlučilo o iznosu naknade koji treba isplatiti društvu Simet.

| (124) | Uredbom (EZ) br. 1370/2007 uređuje se dodjela ugovora o javnim uslugama, kao što je definirano u njezinu članku 2. stavku 2. točki i., u području cestovnog i željezničkog javnog prijevoza putnika. U skladu s člankom 9. stavkom 1. te Uredbe, „naknada za javnu uslugu obavljanja javnog prijevoza putnika ... koja je plaćena u skladu s ovom Uredbom, sukladna je s [unutarnjim] tržištem. Takva je naknada izuzeta od obveze prethodne prijave utvrđene u članku [108. stavku 3.] Ugovora.” |
| --- | --- |

(124)

Uredbom (EZ) br. 1370/2007 uređuje se dodjela ugovora o javnim uslugama, kao što je definirano u njezinu članku 2. stavku 2. točki i., u području cestovnog i željezničkog javnog prijevoza putnika. U skladu s člankom 9. stavkom 1. te Uredbe, „naknada za javnu uslugu obavljanja javnog prijevoza putnika ... koja je plaćena u skladu s ovom Uredbom, sukladna je s [unutarnjim] tržištem. Takva je naknada izuzeta od obveze prethodne prijave utvrđene u članku [108. stavku 3.] Ugovora.”

| (125) | Zbog razloga iznesenih u nastavku, Komisija smatra da prijavljena naknada ne udovoljava uvjetima iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 te se stoga ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem temeljem članka 9. stavka 1. te Uredbe. |
| --- | --- |

(125)

Zbog razloga iznesenih u nastavku, Komisija smatra da prijavljena naknada ne udovoljava uvjetima iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 te se stoga ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem temeljem članka 9. stavka 1. te Uredbe.

| (126) | Komisija posebno napominje da čak i ako su specifikacije koncesije udovoljavale zahtjevima iz članka 2. točke i. Uredbe (EZ) br. 1370/07 s obzirom na definiciju ugovora o javnim uslugama, nije se udovoljilo svim odredbama članka 4. ove Uredbe, kojim se utvrđuje obvezni sadržaj ugovora o javnim uslugama i općih pravila. Na primjer, člankom 4. stavkom 1. točkom (b) zahtijeva se da se parametri na temelju kojih se računa plaćanje naknade utvrde unaprijed na objektivan i transparentan način koji onemogućuje prekomjernu naknadu, dok se člankom 4. stavkom 1. točkom (c) i člankom 4. stavkom 2. određuju uvjeti raspodjele troškova i prihoda. Kao što je objašnjeno u odnosu na ispitivanje drugog kriterija iz presude u predmetu Altmark u odjeljku 7.1.2, koje je provela Komisija, specifikacijama koncesije o kojima je riječ propisivalo se da pružanje usluga ne daje društvu Simet pravo na subvenciju ili naknadu bilo kakve vrste i da se te usluge pružaju u potpunosti na rizik samog društva. Takvo izuzeće naknade nužno podrazumijeva da parametri naknade nisu unaprijed utvrđeni, što znači da se nije udovoljilo članku 4. te Uredbe. |
| --- | --- |

(126)

Komisija posebno napominje da čak i ako su specifikacije koncesije udovoljavale zahtjevima iz članka 2. točke i. Uredbe (EZ) br. 1370/07 s obzirom na definiciju ugovora o javnim uslugama, nije se udovoljilo svim odredbama članka 4. ove Uredbe, kojim se utvrđuje obvezni sadržaj ugovora o javnim uslugama i općih pravila. Na primjer, člankom 4. stavkom 1. točkom (b) zahtijeva se da se parametri na temelju kojih se računa plaćanje naknade utvrde unaprijed na objektivan i transparentan način koji onemogućuje prekomjernu naknadu, dok se člankom 4. stavkom 1. točkom (c) i člankom 4. stavkom 2. određuju uvjeti raspodjele troškova i prihoda. Kao što je objašnjeno u odnosu na ispitivanje drugog kriterija iz presude u predmetu Altmark u odjeljku 7.1.2, koje je provela Komisija, specifikacijama koncesije o kojima je riječ propisivalo se da pružanje usluga ne daje društvu Simet pravo na subvenciju ili naknadu bilo kakve vrste i da se te usluge pružaju u potpunosti na rizik samog društva. Takvo izuzeće naknade nužno podrazumijeva da parametri naknade nisu unaprijed utvrđeni, što znači da se nije udovoljilo članku 4. te Uredbe.

| (127) | Nadalje, člankom 6. stavkom 1. predviđa se da u slučaju izravno sklopljenih ugovora o javnim uslugama naknada treba biti u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i u skladu s odredbama propisanim u Prilogu, kako bi se osiguralo da naknada ne prijeđe iznos potreban za ispunjenje obveza pružanja javne usluge. Tim se Prilogom, među ostalim, zahtijeva računovodstveno razdvajanje (točka 5.) i točno utvrđuje kako odrediti maksimalni iznos naknade. |
| --- | --- |

(127)

Nadalje, člankom 6. stavkom 1. predviđa se da u slučaju izravno sklopljenih ugovora o javnim uslugama naknada treba biti u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i u skladu s odredbama propisanim u Prilogu, kako bi se osiguralo da naknada ne prijeđe iznos potreban za ispunjenje obveza pružanja javne usluge. Tim se Prilogom, među ostalim, zahtijeva računovodstveno razdvajanje (točka 5.) i točno utvrđuje kako odrediti maksimalni iznos naknade.

| (128) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 115., tijekom većeg dijela prijavljenoga razdoblja (između 1987. i 2001.) društvo Simet nije primjenjivalo pravilno računovodstveno razdvajanje, a temeljitost troškovnog računovodstva za godine 2002. i 2003. može se smatrati upitnom Kao posljedica toga, nemoguće je pokazati da naknada koja se na koncu dodijeli, kolika god bila, neće prelaziti iznos koji odgovara neto financijskom učinku jednakom zbroju učinaka, pozitivnih ili negativnih, poštovanja obveza obavljanja javnih usluga na troškove i prihode operatera javnih usluga (točka 2. Priloga). |
| --- | --- |

(128)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 115., tijekom većeg dijela prijavljenoga razdoblja (između 1987. i 2001.) društvo Simet nije primjenjivalo pravilno računovodstveno razdvajanje, a temeljitost troškovnog računovodstva za godine 2002. i 2003. može se smatrati upitnom Kao posljedica toga, nemoguće je pokazati da naknada koja se na koncu dodijeli, kolika god bila, neće prelaziti iznos koji odgovara neto financijskom učinku jednakom zbroju učinaka, pozitivnih ili negativnih, poštovanja obveza obavljanja javnih usluga na troškove i prihode operatera javnih usluga (točka 2. Priloga).

| (129) | Usto, zbog izostanka unaprijed utvrđenih parametara koncesije, svaka raspodjela troškova mora se nužno obaviti ex post na temelju proizvoljnih pretpostavki, kao što je učinjeno i u početnom izvješću i u izvješću većine. Komisija, međutim, ne može prihvatiti pretpostavke iznesene u izvješću većine da svaka usluga koju je trgovačko društvo pružilo treba nužno predstavljati jednak omjer prihoda i troškova u dotičnoj godini. Nadalje, kako će ex post izračun nužno imati za rezultat punu naknadu troškova nastalih pri pružanju usluge, Komisija smatra da se stopa povrata na vlasnički kapital koja premašuje relevantnu kamatnu stopu za zamjenu (swap) za više od 100 baznih bodova, koja se koristila i u početnom izvješću i izvješću većine, obično ne bi smatrala prikladnom referencom za izračun razumne dobiti. |
| --- | --- |

(129)

Usto, zbog izostanka unaprijed utvrđenih parametara koncesije, svaka raspodjela troškova mora se nužno obaviti ex post na temelju proizvoljnih pretpostavki, kao što je učinjeno i u početnom izvješću i u izvješću većine. Komisija, međutim, ne može prihvatiti pretpostavke iznesene u izvješću većine da svaka usluga koju je trgovačko društvo pružilo treba nužno predstavljati jednak omjer prihoda i troškova u dotičnoj godini. Nadalje, kako će ex post izračun nužno imati za rezultat punu naknadu troškova nastalih pri pružanju usluge, Komisija smatra da se stopa povrata na vlasnički kapital koja premašuje relevantnu kamatnu stopu za zamjenu (swap) za više od 100 baznih bodova, koja se koristila i u početnom izvješću i izvješću većine, obično ne bi smatrala prikladnom referencom za izračun razumne dobiti.

| (130) | Prema tome Komisija smatra da naknada koju je naredilo Državno vijeće, a koja nije predviđena specifikacijama koncesije, ne bi bila isplaćena u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007. te da stoga prijavljena mjera nije sukladna s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(130)

Prema tome Komisija smatra da naknada koju je naredilo Državno vijeće, a koja nije predviđena specifikacijama koncesije, ne bi bila isplaćena u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007. te da stoga prijavljena mjera nije sukladna s unutarnjim tržištem.

| (131) | Naposljetku, što se tiče tvrdnje društva Simet da se presuda 1405/2010 Državnog vijeća ne tiče dodjele naknade za javne usluge utemeljene na primjenjivoj Uredbi Vijeća, nego da ona predstavlja dodjelu odštete koja se odnosi na kršenje Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a koja proizlazi iz navodno nezakonitog jednostranog uvođenja obveza pružanja javne usluge u skladu s člankom 1. stavkom 3. i člankom 1. stavkom 5. te Uredbe, Komisija napominje sljedeće: premda u izreci presude 1405/2010 nema pozivanja na Uredbu (EEZ) br. 1191/69, ta se presuda ipak odnosi na pravo društva Simet da primi novčane iznose putem naknade u skladu člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, koje upravno tijelo mora utvrditi na temelju pouzdanih podataka (43). Nadalje, u presudi 1405/2010, Državno je vijeće samo odbacilo zahtjev društva Simet za odštetom, za koju je smatralo da bi trebala pokriti preostale gubitke koji nisu pokriveni naknadom koja se treba dodijeliti, kao i zahtjev društva za nepravednim bogaćenjem, jer je prethodno prihvaćen glavni zahtjev za naknadom na osnovi Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (44). Stoga u točki 3.3 presude Državno vijeće izjavljuje sljedeće: „Trenutačno se ne mogu prihvatiti nikakvi zahtjevi za naknadom štete koje je podnio podnositelj žalbe, jer će tek kada upravno tijelo odredi gore navedeni iznos biti poznato postoji li preostala šteta koja nije pokrivena procijenjenim iznosom, što mora izračunati i prikazati dotično trgovačko društvo.” |
| --- | --- |

(131)

Naposljetku, što se tiče tvrdnje društva Simet da se presuda 1405/2010 Državnog vijeća ne tiče dodjele naknade za javne usluge utemeljene na primjenjivoj Uredbi Vijeća, nego da ona predstavlja dodjelu odštete koja se odnosi na kršenje Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a koja proizlazi iz navodno nezakonitog jednostranog uvođenja obveza pružanja javne usluge u skladu s člankom 1. stavkom 3. i člankom 1. stavkom 5. te Uredbe, Komisija napominje sljedeće: premda u izreci presude 1405/2010 nema pozivanja na Uredbu (EEZ) br. 1191/69, ta se presuda ipak odnosi na pravo društva Simet da primi novčane iznose putem naknade u skladu člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, koje upravno tijelo mora utvrditi na temelju pouzdanih podataka (43). Nadalje, u presudi 1405/2010, Državno je vijeće samo odbacilo zahtjev društva Simet za odštetom, za koju je smatralo da bi trebala pokriti preostale gubitke koji nisu pokriveni naknadom koja se treba dodijeliti, kao i zahtjev društva za nepravednim bogaćenjem, jer je prethodno prihvaćen glavni zahtjev za naknadom na osnovi Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (44). Stoga u točki 3.3 presude Državno vijeće izjavljuje sljedeće: „Trenutačno se ne mogu prihvatiti nikakvi zahtjevi za naknadom štete koje je podnio podnositelj žalbe, jer će tek kada upravno tijelo odredi gore navedeni iznos biti poznato postoji li preostala šteta koja nije pokrivena procijenjenim iznosom, što mora izračunati i prikazati dotično trgovačko društvo.”

| (132) | U svakom slučaju, Komisija smatra da bi se dodjela odštete u korist društva Simet za navodno nezakonito jednostrano uvođenje obveza pružanja javne usluge od strane talijanskih tijela, koja je izračunata na temelju zajedničkog postupka isplate naknade propisanog Uredbom (EEZ) br. 1191/69, prekršili članci 107. i 108. Ugovora. Razlog je to što bi takva dodjela proizvela istovjetan rezultat za Simet kao i dodjela naknade za javnu uslugu za razdoblje koje je predmet pregleda, unatoč činjenici da specifikacije koncesije kojima se uređuju predmetne usluge nisu bile oslobođene obveze prethodnog obavještavanja niti udovoljavaju stvarnim zahtjevima Uredbe (EEZ) br. 1191/69 ili Uredbe (EZ) br. 1370/2007, kao što je prikazano gore. Raspoloživost takve dodjele omogućila bi uspješno izigravanje pravila o državnoj potpori i uvjeta koje je propisao zakonodavac Unije prema kojima nadležna tijela, kada nameću obvezu ili sklapaju ugovor o javnim uslugama, plaćaju naknadu operatorima javnih usluga za nastale troškove u zamjenu za izvršavanje obveza pružanja javne usluge. Konačno, kao što je prethodno navedeno, u specifikacijama koncesije u skladu s kojima je društvo Simet pružalo usluge prijevoza nije predviđeno plaćanje novčane naknade. Društvo se složilo da će na vlastiti rizik obavljati usluge pod uvjetima propisanim u tim koncesijama. |
| --- | --- |

(132)

U svakom slučaju, Komisija smatra da bi se dodjela odštete u korist društva Simet za navodno nezakonito jednostrano uvođenje obveza pružanja javne usluge od strane talijanskih tijela, koja je izračunata na temelju zajedničkog postupka isplate naknade propisanog Uredbom (EEZ) br. 1191/69, prekršili članci 107. i 108. Ugovora. Razlog je to što bi takva dodjela proizvela istovjetan rezultat za Simet kao i dodjela naknade za javnu uslugu za razdoblje koje je predmet pregleda, unatoč činjenici da specifikacije koncesije kojima se uređuju predmetne usluge nisu bile oslobođene obveze prethodnog obavještavanja niti udovoljavaju stvarnim zahtjevima Uredbe (EEZ) br. 1191/69 ili Uredbe (EZ) br. 1370/2007, kao što je prikazano gore. Raspoloživost takve dodjele omogućila bi uspješno izigravanje pravila o državnoj potpori i uvjeta koje je propisao zakonodavac Unije prema kojima nadležna tijela, kada nameću obvezu ili sklapaju ugovor o javnim uslugama, plaćaju naknadu operatorima javnih usluga za nastale troškove u zamjenu za izvršavanje obveza pružanja javne usluge. Konačno, kao što je prethodno navedeno, u specifikacijama koncesije u skladu s kojima je društvo Simet pružalo usluge prijevoza nije predviđeno plaćanje novčane naknade. Društvo se složilo da će na vlastiti rizik obavljati usluge pod uvjetima propisanim u tim koncesijama.

| (133) | Prema tome, Komisija ne može prihvatiti tvrdnju društva da presuda 1405/2010 Državnoga vijeća predstavlja dodjelu odštete koja se odnosi na kršenje Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a ne dodjelu naknade za pružanje javne usluge. |
| --- | --- |

(133)

Prema tome, Komisija ne može prihvatiti tvrdnju društva da presuda 1405/2010 Državnoga vijeća predstavlja dodjelu odštete koja se odnosi na kršenje Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a ne dodjelu naknade za pružanje javne usluge.

8.   ZAKLJUČAK

| (134) | S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra da prijavljena mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koja nije spojiva s unutarnjim tržištem, |
| --- | --- |

(134)

S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra da prijavljena mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koja nije spojiva s unutarnjim tržištem,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Plaćanja naknade društvu Simet koja su prijavila talijanska tijela predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Na osnovi članka 17. stavka 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, ova potpora nije bila izuzeta od obveze prethodnog obavješćivanja.

Ova potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem jer nisu zadovoljeni uvjeti iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Slijedom toga, talijanska tijela ne mogu primijeniti ovu potporu.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 2. listopada 2013.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL C 216, 21.7.2012., str. 45.

1

(2)  Zakon od 28. rujna 1939. – Pravila o autobusnim uslugama za putnike, prtljagu i poljoprivredne pakete na temelju koncesije dodijeljene privatnoj djelatnosti (pravila su naknadno zamijenjena Zakonodavnom uredbom 285/2005).

2

(3)  Vidjeti http://ngs.Simetspa.it/portale/azienda/

3

(4)  Dopis društva Simet od 22. listopada 1999., broj 175/99.

4

(5)  Uredba Predsjednika Republike od 22. travnja 1994. – Propisi o pojednostavljenju postupka izdavanja koncesije za redovite autobusne linije pod nadležnošću države.

5

(6)  Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70 (SL L 315, 3.12.2007., str. 1.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EEZ-a) br. 1191/69 od 26. lipnja 1969. o aktivnostima država članica u vezi s obvezama koje su svojstvene javnim uslugama u željezničkom, cestovnom i riječnom prijevozu (SL L 156, 28.6.1969., str. 1.).

7

(8)  Za svaku godinu koja je bila predmet pregleda, godišnja naknada predstavljala je zbir deficita koji su bili posljedica gubitaka u poslovanju, financijskih troškova i prinosa na vlasnički kapital. Izračun se temeljio na nizu teoretskih pretpostavki, uključujući pretpostavke o operativnim troškovima povezanim s uslugama međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza u godinama prije 2000., jer nije postajalo računovodstveno odvajanje za to razdoblje. Traženi prinos na vlasnički kapital uložen u usluge linijskog autobusnog prijevoza bio je procijenjen na između 20 % i 36 % za razdoblje od 1987 do 2003. Budući da godišnja naknada nije plaćena u godinama za koje je bila izračunana, konzultant je izračunao njezinu neto sadašnju vrijednost (NSV). Više pojedinosti o metodologiji korištenoj u ovom prvotnom izračunu dostupno je u odluci o pokretanju postupka.

8

(9)  U skladu s člankom 9. Zakonodavne uredbe 285/2005, kojom je stavljen izvan snage Zakon 1822/39, koncesije za linijske usluge u skladu sa Zakonom 1822/1939 mogu se produljiti do kraja 2013.

9

(10)  Vjerojatno u kontekstu izmjena Četvrte direktive Vijeća 78/660/EEZ od 25. srpnja 1978. na temelju članka 54. stavka 3. točke (g) Ugovora o godišnjim financijskim izvještajima za određene vrste trgovačkih društava (SL L 222, 14.8.1978., str. 11.).

10

(11)  Vidjeti prethodnu bilješku.

11

(12)  Ova je brojka uzeta iz baze podataka koju je sastavio profesor A. Damodaran. Vidjeti www.damodaran.com

12

(13)  Mjera volatilnosti, ili sistemskog rizika, vrijednosnice ili portfelja u usporedbi s tržištem kao cjelinom.

13

(14)  Beta bez efekta duga = beta faktor trgovačkoga društva bez duga.

14

Beta bez efekta duga

(15)  Ova je brojka uzeta iz baze podataka koju je sastavio profesor A. Damodaran. Vidjeti www.damodaran.com, „automobili i kamioni”.

15

(16)  Predmet C-280/00 Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg [2003.] ECR I-7747.

16

Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg

(17)  Vidjeti članak 1. stavak 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1893/91 od 20. lipnja 1991. o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1191/69 o aktivnostima država članica u vezi s obvezama svojstvenih konceptu javne usluge u željezničkom, cestovnom i prijevozu unutarnjim plovnim putovima (SL L 169, 29.6.1991., str. 1.).

17

(18)  Sve do 2000. računovodstveno se odvajanje uopće nije provodilo.

18

(19)  Datum stupanja na snagu Uredbe (EEZ) br. 1893/91.

19

(20)  Dopis društva Simet od 22. listopada 1999., broj 175/99.

20

(21)  Računovodstvenog odvajanja uopće nije bilo sve do 2000.

21

(22)  Komisija nije analizirala druge podneske jer je se ne tiču razdoblja obuhvaćenog odlukama Državnoga vijeća.

22

(23)  Otada je stavljen izvan snage i zamijenjen Zakonodavnom uredbom br. 285/2005.

23

(24)  Članak 2. stavak 2. točka (e) Uredbe Predsjednika Republike br. 369 od 22. travnja 1994.

24

(25)  Na primjer, Ministarstvo je 1992. prihvatilo da se autobusna stajališta na liniji Rossano-Napulj pomaknu iz sigurnosnih razloga; a 2000. prihvatilo je dodatna autobusna stajališta i promjene relacija kako bi koristile novim lokacijama s ciljem isplativosti na linijama Cosenza-Firenca i Cosenza-Pisa. Osim toga, talijanska su tijela navela da se iz dokumentacije koju je podnio Simet vidjeti da je 1992. Ministarstvo prihvatilo zatraženo povećanje cijene putnih karata na liniji Rossano-Napulj.

25

(26)  Kojim je postavljena gornja granica povećanja cijena putnih karata za usluge redovitog linijskog autobusnog prijevoza koja odgovara stopi inflacije.

26

(27)  Uredba (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 (SL L 300, 14.11.2009., str. 88.).

27

(28)  U točki 6. svake specifikacije koncesija jasno se navodi da redove vožnje i cijene putnih karata mora odobriti Pokrajinski ured za motorna vozila Ministarstva.

28

(29)  Presuda 1405/2010 odnosi se na pravo na primanje iznosa putem naknade u skladu s člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, koje mora odrediti upravno tijelo na temelju pouzdanih podataka (stranica 21. točka 3.3. presude). Osim toga, u točki 3.3 Državno vijeće potvrđuje da nije procijenilo odštetu iz sljedećeg razloga: „Trenutačno se ne mogu prihvatiti nikakvi zahtjevi za naknadu štete koje je podnio podnositelj žalbe, jer će tek kada upravno tijelo odredi gore navedeni iznos biti poznato postoji li preostala šteta koja nije pokrivena procijenjenim iznosom, što mora izračunati i prikazati dotično trgovačko društvo.”

29

Trenutačno se ne mogu prihvatiti nikakvi zahtjevi za naknadu štete koje je podnio podnositelj žalbe, jer će tek kada upravno tijelo odredi gore navedeni iznos biti poznato postoji li preostala šteta koja nije pokrivena procijenjenim iznosom, što mora izračunati i prikazati dotično trgovačko društvo.

(30)  Predmet C-280/00 Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg [2003.] ECR I-7747, stavci 87. i 88.

30

Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg

(31)  Stavak 79.

31

(32)  Predmet T-157/01 Danske Busvognmænd [2004.] ECR II-917, stavci 77. do 79.

32

Danske Busvognmænd

(33)  Vidjeti odjeljak 5.

33

(34)  Do kraja 1991., okružnicom 13/74 od 30. travnja 1974. bilo je predviđeno da cijene putnih karata za usluge međuregionalnog linijskog autobusnog prijevoza u uobičajenim slučajevima moraju biti slične onima za putovanje željeznicom u drugom razredu. Nakon toga, u razdoblju između 1992. i 2000., memorandumom br. 801 od 17. ožujka 1992. propisano je da se u uobičajenim slučajevima povećanje cijena karata mora zadržati unutar stope inflacije, koju je u tom razdoblju određivao međuresorni odbor za formiranje cijena.

34

(35)  Dopis Pokrajinskog ureda Catanzaro br. A/7302 od 3. srpnja 1992.

35

(36)  Točka 6. specifikacija koncesija.

36

(37)  Točka 2. okružnice br. 3/02 od 5. travnja 2002. u kojoj se daju upute za pretvorbu cijena putnih karata iz lira u eure.

37

(38)  Predmet C-504/07 [2009.] ECR I-3867.

38

(39)  SL L 169, 29.6.1991., str. 1.

39

(40)  Članak 1. stavak 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

40

(41)  Komisija se u ovome pogledu poziva na argumente iznesene u uvodnim izjavama 307. i 313. svoje Odluke od 24. veljače 2010. u predmetu C 41/08 (bivši NN 35/08) o ugovorima o uslugama javnog prijevoza između danskog Ministarstva prometa i Danske Statsbaner (SL L 7., 11.1.2011., str. 1). Tu je odluku ukinuo Opći sud u predmetu T-92/11 Jørgen Andrsen protiv Europske komisije [2013.], što još nije objavljeno – a koja je presuda trenutačno u postupku žalbe pred Europskim sudom u predmetu C 303/13. Ishod te žalbe nije od važnosti za ishod konkretnoga slučaja, jer je Opći sud potvrdio u pobijanoj presudi da se u pogledu potpore koja je prijavljena ali nije isplaćena trebaju primjenjivati ona pravila, načela i kriteriji za procjenu spojivosti državne potpore koji su na snazi onoga dana kada Komisija donese odluku (vidjeti stavak 39. presude).

41

Jørgen Andrsen protiv Europske komisije [2013.], što još nije objavljeno – a koja je presuda trenutačno u postupku žalbe pred Europskim sudom u predmetu C 303/13.

(42)  Predmet C-334/07 P Komisija protiv Pokrajine Saske (Freistaat Sachsen) [2008.] ECR I-9465, stavci 50. do 53.; Predmet T-3/09 Italija protiv Komisije [2011.] ECR II-95, stavak 60.

42

Komisija protiv Pokrajine Saske (Freistaat Sachsen)

Italija protiv Komisije

(43)  Točka 3.3. presude 1405/2010.

43

(44)  Točka 3.4. presude 1405/2010.

44

---

| 16.4.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 114/68

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 20. ožujka 2014.

o utvrđivanju stajališta Europske unije za odluku upravljačkih tijela iz Sporazuma između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme o dodavanju specifikacija za računalne poslužitelje i sustave besprekidnog napajanja Prilogu C Sporazumu i o reviziji specifikacija za zaslone i opremu za izradu slika iz Priloga C Sporazumu

(Tekst značajan za EGP)

(2014/202/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/107/EU od 13. studenoga 2012. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme (1), a posebno njezin članak 4.,

budući da:

| (1) | Sporazumom je predviđeno da Europska komisija zajedno s Agencijom za zaštitu okoliša Sjedinjenih Država (EPA) razvija i periodično revidira zajedničke specifikacije za uredsku opremu, čime izmjenjuje Prilog C Sporazumu. |
| --- | --- |

(1)

Sporazumom je predviđeno da Europska komisija zajedno s Agencijom za zaštitu okoliša Sjedinjenih Država (EPA) razvija i periodično revidira zajedničke specifikacije za uredsku opremu, čime izmjenjuje Prilog C Sporazumu.

| (2) | Stajalište Europske unije u pogledu izmjene specifikacija utvrđuje Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Stajalište Europske unije u pogledu izmjene specifikacija utvrđuje Komisija.

| (3) | Mjere predviđene ovom Odlukom uzimaju u obzir mišljenje koje je izrazio Odbor Europske unije za Energy Star iz članka 8. Uredbe (EZ) br. 106/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o programu Zajednice za označivanje energetske učinkovitosti za uredsku opremu (2) kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 174/2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Mjere predviđene ovom Odlukom uzimaju u obzir mišljenje koje je izrazio Odbor Europske unije za Energy Star iz članka 8. Uredbe (EZ) br. 106/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o programu Zajednice za označivanje energetske učinkovitosti za uredsku opremu (2) kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 174/2013 (3).

| (4) | Specifikacija za zaslone u Prilogu C dijelu II. i specifikacija za opremu za izradu slika u Prilogu C dijelu III. ukidaju se i zamjenjuju specifikacijama koje su priložene ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(4)

Specifikacija za zaslone u Prilogu C dijelu II. i specifikacija za opremu za izradu slika u Prilogu C dijelu III. ukidaju se i zamjenjuju specifikacijama koje su priložene ovoj Odluci.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Jedini članak

Stajalište koje će Europska unija donijeti za odluku upravljačkih tijela iz Sporazuma između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme o reviziji specifikacija za zaslone i opremu za izradu slika u Prilogu C dijelovima II. i III. Sporazuma i o dodavanju novih specifikacija za računalne poslužitelje i besprekidne izvore napajanja temelji se na priloženom nacrtu odluke.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. ožujka 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 63, 6.3.2013., str. 5.

1

(2)  SL L 39, 13.2.2008., str. 1.

2

(3)  SL L 63, 6.3.2013., str. 1.

3

---

PRILOG I

NACRT ODLUKE

od ...

upravljačkih tijela iz Sporazuma između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme o dodavanju specifikacija za računalne poslužitelje i sustave besprekidnog napajanja Prilogu C Sporazumu i o reviziji specifikacija za zaslone i opremu za izradu slika iz Priloga C Sporazumu

UPRAVLJAČKA TIJELA,

uzimajući u obzir Sporazum između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme, a posebno njegov članak XII.,

budući da specifikacije za nove proizvode „računalni poslužitelji” i „sustavi besprekidnog napajanja” treba dodati Sporazumu, a postojeće specifikacije za vrstu proizvoda „oprema za izradu slika” i „zasloni” treba revidirati,

ODLUČILA SU:

Dio I. „Zasloni”, dio II. „Sustavi besprekidnog napajanja”, dio III. „Računalni poslužitelji” i dio IV. „Oprema za izradu slika” dodaju se Prilogu C Sporazumu između vlada Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti za uredsku opremu kako je utvrđeno dalje u tekstu.

Dio II. „Zasloni” i dio III. „Sustavi besprekidnog napajanja” trenutačno uključeni u Prilog C Sporazumu između vlada Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti stavljaju se izvan snage.

Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave. Odluku, sastavljenu u po dva primjerka, potpisuju supredsjedatelji.

Potpisano u Washingtonu [...]

[...]

U ime Agencije za zaštitu okoliša Sjedinjenih Država

Potpisano u Bruxellesu [...]

[...]

U ime Europske Unije

---

PRILOG II.

PRILOG C

DIO II. SPORAZUMA

„I.   SPECIFIKACIJE ZASLONA

1.   Definicije

1.1.   Vrste proizvoda

Elektronički zaslon (zaslon): komercijalno dostupan proizvod s ekranom i povezanom elektronikom, koji su često smješteni unutar jednog kućišta, čija je primarna funkcija prikaz vizualnih informacija s 1. računala, radne stanice ili poslužitelja preko jednog ili više ulaza (npr. VGA, DVI, HDMI, DisplayPort, IEEE 1394, USB); 2. vanjske memorije (npr. USB flash memorija, memorijska kartica); ili 3. mrežne veze.

| (a) | Računalni monitor: elektronički uređaj čija je dijagonala ekrana tipično veća od 12 inča, a gustoća piksela veća od 5 000 piksela po kvadratnom inču (piksel/in2), koji prikazuje korisničko sučelje i aktivne programe računala te omogućuje interakciju korisnika s računalom, uobičajeno s pomoću tipkovnice i miša.
  Zaslon poboljšanih performansi: računalni monitor koji ima sve sljedeće značajke i funkcije:






  i. | omjer kontrasta najmanje 60:1, mjeren pri horizontalnom kutu gledanja od najmanje 85°, sa staklenim pokrovom ekrana ili bez njega; |
| --- | --- | --- |

(a)

Računalni monitor: elektronički uređaj čija je dijagonala ekrana tipično veća od 12 inča, a gustoća piksela veća od 5 000 piksela po kvadratnom inču (piksel/in2), koji prikazuje korisničko sučelje i aktivne programe računala te omogućuje interakciju korisnika s računalom, uobičajeno s pomoću tipkovnice i miša.

Zaslon poboljšanih performansi: računalni monitor koji ima sve sljedeće značajke i funkcije:

i.

omjer kontrasta najmanje 60:1, mjeren pri horizontalnom kutu gledanja od najmanje 85°, sa staklenim pokrovom ekrana ili bez njega;

| ii. | prirodnu razlučivost veću od ili jednaku 2,3 megapiksela (MP) i |
| --- | --- |

ii.

prirodnu razlučivost veću od ili jednaku 2,3 megapiksela (MP) i

| iii. | veličinu raspoloživog raspona boja barem sRGB kako je definirana normom IEC 61966 2-1. Pomaci u prostoru boja dopušteni su ako monitor podržava 99 % ili više definiranih sRGB boja. |
| --- | --- |

iii.

veličinu raspoloživog raspona boja barem sRGB kako je definirana normom IEC 61966 2-1. Pomaci u prostoru boja dopušteni su ako monitor podržava 99 % ili više definiranih sRGB boja.

| (b) | Digitalni okvir za slike: elektronički uređaj čija je dijagonala ekrana tipično manja od 12 inča, a primarna mu je funkcija prikaz digitalnih slika. Može imati i mjerač vremena sa sposobnošću programiranja, senzor za prisutnost, prikaz zvuka ili slike te povezivost putem sučelja Bluetooth ili bežičnu povezivost. |
| --- | --- |

(b)

Digitalni okvir za slike: elektronički uređaj čija je dijagonala ekrana tipično manja od 12 inča, a primarna mu je funkcija prikaz digitalnih slika. Može imati i mjerač vremena sa sposobnošću programiranja, senzor za prisutnost, prikaz zvuka ili slike te povezivost putem sučelja Bluetooth ili bežičnu povezivost.

| (c) | Znakovni zaslon: elektronički uređaj čija je dijagonala ekrana tipično veća od 12 inča, a gustoća piksela manja ili jednaka 5 000 piksela po kvadratnom inču. Tipično se stavlja na tržište kao komercijalni uređaj za prikaz informacija u područjima gdje će biti vidljiv većem broju ljudi, u okolini bez uredskih stolova, kao što su trgovine ili robne kuće, restorani, muzeji, hoteli, lokacije na otvorenom, zračne luke, konferencijske prostorije ili učionice. |
| --- | --- |

(c)

Znakovni zaslon: elektronički uređaj čija je dijagonala ekrana tipično veća od 12 inča, a gustoća piksela manja ili jednaka 5 000 piksela po kvadratnom inču. Tipično se stavlja na tržište kao komercijalni uređaj za prikaz informacija u područjima gdje će biti vidljiv većem broju ljudi, u okolini bez uredskih stolova, kao što su trgovine ili robne kuće, restorani, muzeji, hoteli, lokacije na otvorenom, zračne luke, konferencijske prostorije ili učionice.

1.2.   Vanjski izvor napajanja (External Power Supply — EPS): zove se još i vanjski pretvarač električne energije. To je komponenta koja se nalazi unutar zasebne kutije izvan zaslona, a namijenjena je pretvaranju ulaza izmjeničnog linijskog napona iz strujne mreže u manji istosmjerni napon ili napone radi napajanja zaslona strujom. Vanjski izvor napajanja povezan je sa zaslonom pomičnim ili ugrađenim muško/ženskim spojem, kabelom ili drugim žičanim spojem.

1.3.   Načini rada:

| (a) | uključeno: stanje potrošnje energije u kojem je proizvod uključen i obavlja jednu od ili više svojih glavnih funkcija. Ovaj režim opisuje se i uobičajenim izrazima „aktivno”, „u uporabi” i „normalan rad”. Potrošnja energije u ovom stanju tipično je veća nego u stanju mirovanja i isključenom stanju; |
| --- | --- |

(a)

uključeno: stanje potrošnje energije u kojem je proizvod uključen i obavlja jednu od ili više svojih glavnih funkcija. Ovaj režim opisuje se i uobičajenim izrazima „aktivno”, „u uporabi” i „normalan rad”. Potrošnja energije u ovom stanju tipično je veća nego u stanju mirovanja i isključenom stanju;

| (b) | mirovanje: stanje potrošnje energije u koje proizvod prelazi nakon primanja signala spojenog uređaja ili unutarnjeg podražaja. Proizvod u ovo stanje može prijeći i na signal koji nastaje korisničkim inputom. Proizvod se mora reaktivirati nakon primanja signala spojenog uređaja, mreže, daljinskog upravljača i/ili unutarnjeg podražaja. Dok je proizvod u tom stanju, ne proizvodi vidljivu sliku, uz moguću iznimku korisničkih i zaštitnih funkcija, kao što je prikaz informacija o proizvodu ili prikaz statusa, ili senzorskih funkcija.







  Napomena: | 1. | Primjeri unutarnjeg podražaja su mjerač vremena i senzor prisutnosti. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

mirovanje: stanje potrošnje energije u koje proizvod prelazi nakon primanja signala spojenog uređaja ili unutarnjeg podražaja. Proizvod u ovo stanje može prijeći i na signal koji nastaje korisničkim inputom. Proizvod se mora reaktivirati nakon primanja signala spojenog uređaja, mreže, daljinskog upravljača i/ili unutarnjeg podražaja. Dok je proizvod u tom stanju, ne proizvodi vidljivu sliku, uz moguću iznimku korisničkih i zaštitnih funkcija, kao što je prikaz informacija o proizvodu ili prikaz statusa, ili senzorskih funkcija.

Napomena:

1.

Primjeri unutarnjeg podražaja su mjerač vremena i senzor prisutnosti.

| 2. | Kontrola opskrbe nije primjer korisničkog inputa; |
| --- | --- |

2.

Kontrola opskrbe nije primjer korisničkog inputa;

| (c) | isključeno: stanje potrošnje energije u kojem je proizvod spojen na izvor energije, a ne obavlja ni jednu funkciju uključenog stanja ili stanja mirovanja. Takvo stanje može trajati neodređeno dugo. Proizvod iz tog stanja može izići samo kada korisnik izravno uključi prekidač ili kontrolu opskrbe. U nekim proizvodima takvo stanje ne mora postojati. |
| --- | --- |

(c)

isključeno: stanje potrošnje energije u kojem je proizvod spojen na izvor energije, a ne obavlja ni jednu funkciju uključenog stanja ili stanja mirovanja. Takvo stanje može trajati neodređeno dugo. Proizvod iz tog stanja može izići samo kada korisnik izravno uključi prekidač ili kontrolu opskrbe. U nekim proizvodima takvo stanje ne mora postojati.

1.4.   Svjetlina: fotometrijska mjera za intenzitet svjetline po jedinici površine svjetla koje putuje u određenom smjeru, izražena u kandelama po kvadratnome metru (cd/m2). Svjetlina se odnosi na postavku svjetline zaslona.

| (a) | Najveća prijavljena svjetlina: najveća svjetlina koju zaslon može postići u unaprijed definiranoj postavci uključenog stanja potrošnje, kako je navodi proizvođač, na primjer u korisničkom priručniku. |
| --- | --- |

(a)

Najveća prijavljena svjetlina: najveća svjetlina koju zaslon može postići u unaprijed definiranoj postavci uključenog stanja potrošnje, kako je navodi proizvođač, na primjer u korisničkom priručniku.

| (b) | Najveća izmjerena svjetlina: najveća svjetlina koju zaslon može postići ručnim podešavanjem kontrola kao što su svjetlina i kontrast. |
| --- | --- |

(b)

Najveća izmjerena svjetlina: najveća svjetlina koju zaslon može postići ručnim podešavanjem kontrola kao što su svjetlina i kontrast.

| (c) | Isporučena svjetlina: svjetlina zaslona pri standardnim tvorničkim predodređenim postavkama koje proizvođač odabire za normalnu kućnu uporabu ili odgovarajuću uporabu na tržištu. Isporučena svjetlina zaslona kojima je automatska kontrola svjetline (ABC) standardno uključena može se razlikovati ovisno o uvjetima svjetla u okolini na mjestu gdje se zaslon ugrađuje. |
| --- | --- |

(c)

Isporučena svjetlina: svjetlina zaslona pri standardnim tvorničkim predodređenim postavkama koje proizvođač odabire za normalnu kućnu uporabu ili odgovarajuću uporabu na tržištu. Isporučena svjetlina zaslona kojima je automatska kontrola svjetline (ABC) standardno uključena može se razlikovati ovisno o uvjetima svjetla u okolini na mjestu gdje se zaslon ugrađuje.

1.5.   Područje ekrana: vidljiva širina ekrana pomnožena s vidljivom visinom ekrana, izražena u kvadratnim inčima (in2).

1.6.   Automatska kontrola svjetline (ABC): automatski mehanizam za kontrolu svjetline zaslona ovisno o svjetlu u okolini.

1.7.   Uvjeti svjetla u okolini: kombinacija svih osvjetljenja u okolini zaslona, kao što je dnevni boravak ili ured.

1.8.   Premosnica: fizička veza između dva zvjezdišta, tipično, ali ne i isključivo, USB ili FireWire, koja omogućuje proširenje portova, obično za potrebe premještanja portova na pogodniju lokaciju ili povećanja broja dostupnih portova.

1.9.   Mrežna sposobnost: sposobnost dodjele IP adrese kad je mreža priključena.

1.10.   Senzor prisutnosti: uređaj za otkrivanje prisutnosti osobe ispred ili u području oko zaslona. Senzor prisutnosti obično se koristi za prebacivanje zaslona između uključenog stanja i stanja mirovanja ili isključenog stanja.

1.11.   Obitelj proizvoda: skupina zaslona iste marke, ekrana jednake veličine i razlučivosti, smještenih unutar jednog kućišta koje može sadržavati različite konfiguracije hardvera.

Primjer: dva računalna monitora iz iste linije modela dijagonalne veličine ekrana od 21 inča i razlučivosti 2,074 megapiksela (MP), ali različitih značajki kao što su ugrađeni zvučnici ili kamera, mogu se opisati kao obitelj proizvoda.

1.12.   Reprezentativni model: konfiguracija proizvoda koja je ispitana za kvalifikaciju kao ENERGY STAR i koja je namijenjena stavljanju na tržište i označavanju kao proizvod ENERGY STAR.

2.   Područje primjene

2.1.   Obuhvaćeni proizvodi

| 2.1.1. | Proizvodi koji udovoljavaju ovdje utvrđenoj definiciji zaslona i opskrbljuju se energijom izravno iz zidne utičnice, putem vanjskog izvora napajanja ili putem podatkovne ili mrežne veze, prihvatljivi su za kvalifikaciju kao proizvodi ENERGY STAR, uz iznimku proizvoda koji su navedeni u odjeljku 2.2. |
| --- | --- |

2.1.1.

Proizvodi koji udovoljavaju ovdje utvrđenoj definiciji zaslona i opskrbljuju se energijom izravno iz zidne utičnice, putem vanjskog izvora napajanja ili putem podatkovne ili mrežne veze, prihvatljivi su za kvalifikaciju kao proizvodi ENERGY STAR, uz iznimku proizvoda koji su navedeni u odjeljku 2.2.

| 2.1.2. | Tipični proizvodi koji bi bili prihvatljivi za kvalifikaciju iz ove specifikacije obuhvaćaju:






  (a) | računalne monitore; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Tipični proizvodi koji bi bili prihvatljivi za kvalifikaciju iz ove specifikacije obuhvaćaju:

(a)

računalne monitore;

| (b) | digitalne okvire za slike; |
| --- | --- |

(b)

digitalne okvire za slike;

| (c) | znakovne zaslone; i |
| --- | --- |

(c)

znakovne zaslone; i

| (d) | dodatne proizvode koji obuhvaćaju monitore s preklopnikom za tipkovnicu, monitor i miš te druge zaslone za pojedine vrste industrije koje udovoljavaju definicijama i kriterijima za kvalifikaciju iz ove specifikacije. |
| --- | --- |

(d)

dodatne proizvode koji obuhvaćaju monitore s preklopnikom za tipkovnicu, monitor i miš te druge zaslone za pojedine vrste industrije koje udovoljavaju definicijama i kriterijima za kvalifikaciju iz ove specifikacije.

2.2   Izuzeti proizvodi

| 2.2.1. | Proizvodi koji su obuhvaćeni drugim specifikacijama proizvoda ENERGY STAR ne mogu se kvalificirati u skladu s ovom specifikacijom. Popis trenutačno važećih specifikacija nalazi se na www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Proizvodi koji su obuhvaćeni drugim specifikacijama proizvoda ENERGY STAR ne mogu se kvalificirati u skladu s ovom specifikacijom. Popis trenutačno važećih specifikacija nalazi se na www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Sljedeći proizvodi nisu prihvatljivi za kvalificiranje u skladu s ovom specifikacijom:






  (a) | proizvodi čija je vidljiva dijagonala ekrana veća od 61 inča; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Sljedeći proizvodi nisu prihvatljivi za kvalificiranje u skladu s ovom specifikacijom:

(a)

proizvodi čija je vidljiva dijagonala ekrana veća od 61 inča;

| (b) | proizvodi s integriranom karticom za televiziju; |
| --- | --- |

(b)

proizvodi s integriranom karticom za televiziju;

| (c) | proizvodi koji se stavljaju na tržište i prodaju kao televizije, uključujući proizvode s ulazom za računalo (npr. VGA) koji se stavljaju na tržište i prodaju prvenstveno kao televizije; |
| --- | --- |

(c)

proizvodi koji se stavljaju na tržište i prodaju kao televizije, uključujući proizvode s ulazom za računalo (npr. VGA) koji se stavljaju na tržište i prodaju prvenstveno kao televizije;

| (d) | proizvodi koji su komponentne televizije. Komponentna televizija je proizvod sastavljen od dvije ili više odvojenih komponenti (npr. uređaj za prikaz i kartica) koji se stavljaju na tržište i prodaju kao jedna televizija iste oznake modela ili sustava. Komponentna televizija može imati više od jednog strujnog kabela; |
| --- | --- |

(d)

proizvodi koji su komponentne televizije. Komponentna televizija je proizvod sastavljen od dvije ili više odvojenih komponenti (npr. uređaj za prikaz i kartica) koji se stavljaju na tržište i prodaju kao jedna televizija iste oznake modela ili sustava. Komponentna televizija može imati više od jednog strujnog kabela;

| (e) | monitori s dvojnom namjenom kao televizije i računalni monitori, koji se kao takvi stavljaju na tržište i prodaju; |
| --- | --- |

(e)

monitori s dvojnom namjenom kao televizije i računalni monitori, koji se kao takvi stavljaju na tržište i prodaju;

| (f) | mobilni računalni i komunikacijski uređaji (npr. tablet računala, slate računala, e-čitači, pametni telefoni); |
| --- | --- |

(f)

mobilni računalni i komunikacijski uređaji (npr. tablet računala, slate računala, e-čitači, pametni telefoni);

| (g) | proizvodi koji moraju udovoljavati specifikacijama za medicinske uređaje kojima se zabranjuju mogućnosti upravljanja potrošnjom energije i/ili nemaju stanje potrošnje energije koje udovoljava definiciji stanja mirovanja; i |
| --- | --- |

(g)

proizvodi koji moraju udovoljavati specifikacijama za medicinske uređaje kojima se zabranjuju mogućnosti upravljanja potrošnjom energije i/ili nemaju stanje potrošnje energije koje udovoljava definiciji stanja mirovanja; i

| (h) | tanki klijenti, ultra-tanki klijenti ili nulti klijenti. |
| --- | --- |

(h)

tanki klijenti, ultra-tanki klijenti ili nulti klijenti.

3.   Kriteriji za kvalificiranje

3.1.   Značajne znamenke i zaokruživanje

| 3.1.1. | Za sve izračune koriste se izravno izmjerene (nezaokružene) vrijednosti. |
| --- | --- |

3.1.1.

Za sve izračune koriste se izravno izmjerene (nezaokružene) vrijednosti.

| 3.1.2. | Ako nije drukčije određeno, usklađenost sa zahtjevima specifikacije ocjenjuje se koristeći se izravno izmjerenim ili izračunanim vrijednostima bez zaokruživanja. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ako nije drukčije određeno, usklađenost sa zahtjevima specifikacije ocjenjuje se koristeći se izravno izmjerenim ili izračunanim vrijednostima bez zaokruživanja.

| 3.1.3. | Izravno izmjerene ili izračunane vrijednosti koje se dostavljaju radi izvješćivanja na web-stranici ENERGY STARA zaokružuju se na najbližu značajnu znamenku kako je navedeno u odgovarajućim zahtjevima specifikacije. |
| --- | --- |

3.1.3.

Izravno izmjerene ili izračunane vrijednosti koje se dostavljaju radi izvješćivanja na web-stranici ENERGY STARA zaokružuju se na najbližu značajnu znamenku kako je navedeno u odgovarajućim zahtjevima specifikacije.

3.2.   Opći zahtjevi

| 3.2.1. | Vanjski izvor napajanja: ako se proizvod isporučuje s vanjskim izvorom napajanja, on udovoljava zahtjevima performansi V. razine u skladu s Međunarodnim protokolom za označavanje učinkovitosti i imati oznaku V. razine. Dodatne informacije o Protokolu za označavanje dostupne su na www.energystar.gov/powersupplies.
  Vanjski izvor napajanja udovoljava zahtjevima V. razine koristeći ispitnu metodu za izračun energetske učinkovitosti jednonaponskih vanjskih izvora izmjenično-istosmjernog i izmjenično-izmjeničnog napajanja od 11. kolovoza 2004. |
| --- | --- |

3.2.1.

Vanjski izvor napajanja: ako se proizvod isporučuje s vanjskim izvorom napajanja, on udovoljava zahtjevima performansi V. razine u skladu s Međunarodnim protokolom za označavanje učinkovitosti i imati oznaku V. razine. Dodatne informacije o Protokolu za označavanje dostupne su na www.energystar.gov/powersupplies.

Vanjski izvor napajanja udovoljava zahtjevima V. razine koristeći ispitnu metodu za izračun energetske učinkovitosti jednonaponskih vanjskih izvora izmjenično-istosmjernog i izmjenično-izmjeničnog napajanja od 11. kolovoza 2004.

| 3.2.2. | Upravljanje potrošnjom energije:






  (a) | proizvodi imaju barem jednu značajku za upravljanje potrošnjom koja je standardno uključena i koja se može koristiti za automatski prijelaz iz uključenog stanja u stanje mirovanja, bilo s pomoću spojenog uređaja bilo interno (npr. standardno uključena podrška za signalizaciju upravljanja potrošnjom zaslona VESA (DPMS)); |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Upravljanje potrošnjom energije:

(a)

proizvodi imaju barem jednu značajku za upravljanje potrošnjom koja je standardno uključena i koja se može koristiti za automatski prijelaz iz uključenog stanja u stanje mirovanja, bilo s pomoću spojenog uređaja bilo interno (npr. standardno uključena podrška za signalizaciju upravljanja potrošnjom zaslona VESA (DPMS));

| (b) | proizvodi koji prikazuju sadržaj s jednog ili više internih izvora moraju imati standardno uključen senzor ili mjerač vremena radi automatskog prijelaza u stanje mirovanja ili isključeno stanje; |
| --- | --- |

(b)

proizvodi koji prikazuju sadržaj s jednog ili više internih izvora moraju imati standardno uključen senzor ili mjerač vremena radi automatskog prijelaza u stanje mirovanja ili isključeno stanje;

| (c) | proizvodima koji imaju unutarnje predodređeno vrijeme počeka nakon kojeg prelaze iz uključenog stanja u stanje mirovanja ili isključeno stanje navodi se trajanje tog vremena; |
| --- | --- |

(c)

proizvodima koji imaju unutarnje predodređeno vrijeme počeka nakon kojeg prelaze iz uključenog stanja u stanje mirovanja ili isključeno stanje navodi se trajanje tog vremena;

| (d) | računalni monitori automatski prelaze u stanje mirovanja ili isključeno stanje u roku od 15 minuta nakon prekida veze s računalom. |
| --- | --- |

(d)

računalni monitori automatski prelaze u stanje mirovanja ili isključeno stanje u roku od 15 minuta nakon prekida veze s računalom.

3.3.   Zahtjevi za uključeno stanje

| 3.3.1. | Potrošnja u uključenom stanju (PON), mjerena prema ispitnoj metodi ENERGY STAR, mora biti manja ili jednaka propisanoj vrijednosti najveće potrošnje u uključenom stanju (PON_MAX), koja se računa i zaokružuje prema niže navedenoj tablici 1.
  Ako je gustoća piksela (DP) proizvoda, izračunana po jednadžbi 1., veća od 20 000 piksela/in2, tada se razlučivost (r) ekrana koja se koristi za izračun PON_MAX određuje po jednadžbi 2.

  Jednadžba 1.: Izračun gustoće piksela



  Pri čemu:






  — | DP je gustoća piksela proizvoda, zaokružena na najbliži cijeli broja, u pikselima/in2, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Potrošnja u uključenom stanju (PON), mjerena prema ispitnoj metodi ENERGY STAR, mora biti manja ili jednaka propisanoj vrijednosti najveće potrošnje u uključenom stanju (PON_MAX), koja se računa i zaokružuje prema niže navedenoj tablici 1.

Ako je gustoća piksela (DP) proizvoda, izračunana po jednadžbi 1., veća od 20 000 piksela/in2, tada se razlučivost (r) ekrana koja se koristi za izračun PON_MAX određuje po jednadžbi 2.

Jednadžba 1.: Izračun gustoće piksela

Formula

Pri čemu:

—

DP je gustoća piksela proizvoda, zaokružena na najbliži cijeli broja, u pikselima/in2,

| — | r je razlučivost ekrana u megapikselima, i |
| --- | --- |

—

r je razlučivost ekrana u megapikselima, i

| — | A je vidljiva površina ekrana u in2. |
| --- | --- |

—

A je vidljiva površina ekrana u in2.

Jednadžba 2.: Izračun razlučivosti ako je gustoća piksela (DP) proizvoda veća od 20 000 piksela/in2

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

Pri čemu:

| — | r1 i r2 su razlučivosti ekrana u megapikselima koje se koriste za izračun PON_MAX, |
| --- | --- |

—

r1 i r2 su razlučivosti ekrana u megapikselima koje se koriste za izračun PON_MAX,

| — | DP je gustoća piksela proizvoda, zaokružena na najbliži cijeli broj, u pikselima/in2, i |
| --- | --- |

—

DP je gustoća piksela proizvoda, zaokružena na najbliži cijeli broj, u pikselima/in2, i

| — | A je vidljiva površina ekrana u in2. |
| --- | --- |

—

A je vidljiva površina ekrana u in2.

Tablica 1.

Izračun propisane vrijednosti najveće potrošnje energije u uključenom stanju (PON_MAX)

| Vrsta proizvoda i
  dijagonalna veličina ekrana, d

  (u inčima) | PON_MAX

  pri čemu Dp ≤ 20 000 piksela/in2

  (u vatima)

  Pri čemu:


  r = razlučivost ekrana u megapikselima,


  A = vidljiva površina ekrana u n2,


  rezultat se zaokružuje na najbližu desetinu vata. | PON_MAX

  pri čemu Dp > 20 000 piksela/in2

  (u vatima)

  Pri čemu:


  r = razlučivost ekrana u megapikselima,


  A = vidljiva površina ekrana u n2,


  rezultat se zaokružuje na najbližu desetinu vata. |
| --- | --- | --- |
| d < 12,0 | | |
| 12,0 ≤ d < 17,0 | | |
| 17,0 ≤ d < 23,0 | | |
| 23,0 ≤ d < 25,0 | | |
| 25,0 ≤ d ≤ 61,0 | | |
| 30,0 ≤ d ≤ 61,0

  (samo za proizvode koji udovoljavaju definiciji znakovnog zaslona) | | |

Vrsta proizvoda i

dijagonalna veličina ekrana, d

(u inčima)

PON_MAX

pri čemu Dp ≤ 20 000 piksela/in2

(u vatima)

Pri čemu:

r = razlučivost ekrana u megapikselima,

A = vidljiva površina ekrana u n2,

rezultat se zaokružuje na najbližu desetinu vata.

PON_MAX

pri čemu Dp > 20 000 piksela/in2

(u vatima)

Pri čemu:

r = razlučivost ekrana u megapikselima,

A = vidljiva površina ekrana u n2,

rezultat se zaokružuje na najbližu desetinu vata.

d < 12,0

Formula

Formula

12,0 ≤ d < 17,0

Formula

Formula

17,0 ≤ d < 23,0

Formula

Formula

23,0 ≤ d < 25,0

Formula

Formula

25,0 ≤ d ≤ 61,0

Formula

Formula

30,0 ≤ d ≤ 61,0

(samo za proizvode koji udovoljavaju definiciji znakovnog zaslona)

Formula

Formula

| 3.3.2. | Za proizvode koji udovoljavaju definiciji zaslona poboljšanih performansi, vrijednosti PON_MAX, izračunanoj u skladu s tablicom 1., dodaje se dopuštena razina potrošnje (PEP) koja se računa po jednadžbi 3. U tom je slučaju PON, izmjeren po ispitnoj metodi ENERGY STARA, manji ili jednak zbroju PON_MAX i PEP.

  Jednadžba 3.: Izračun dopuštene razine potrošnje u uključenom stanju za zaslone poboljšanih performansi






  Pri čemu:






  — | PEP< 27′′ je dopuštena razina potrošnje u uključenom stanju, u vatima, za zaslon poboljšanih performansi dijagonalne veličine ekrana manje od 27 inča, |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Za proizvode koji udovoljavaju definiciji zaslona poboljšanih performansi, vrijednosti PON_MAX, izračunanoj u skladu s tablicom 1., dodaje se dopuštena razina potrošnje (PEP) koja se računa po jednadžbi 3. U tom je slučaju PON, izmjeren po ispitnoj metodi ENERGY STARA, manji ili jednak zbroju PON_MAX i PEP.

Jednadžba 3.: Izračun dopuštene razine potrošnje u uključenom stanju za zaslone poboljšanih performansi

Formula

Formula

Pri čemu:

—

PEP< 27′′ je dopuštena razina potrošnje u uključenom stanju, u vatima, za zaslon poboljšanih performansi dijagonalne veličine ekrana manje od 27 inča,

| — | PEP≥ 27′′ je dopuštena razina potrošnje u uključenom stanju, u vatima, za zaslon poboljšanih performansi dijagonalne veličine ekrana veće od ili jednake 27 inča, i |
| --- | --- |

—

PEP≥ 27′′ je dopuštena razina potrošnje u uključenom stanju, u vatima, za zaslon poboljšanih performansi dijagonalne veličine ekrana veće od ili jednake 27 inča, i

| — | PON_MAX je propisana vrijednost najveće potrošnje u uključenom stanju, u vatima. |
| --- | --- |

—

PON_MAX je propisana vrijednost najveće potrošnje u uključenom stanju, u vatima.

| 3.3.3. | Proizvodima kojima je standardno uključena automatska kontrola svjetline (ABC) vrijednosti PON_MAX, izračunanoj u skladu s tablicom 1., dodaje se dopuštena razina potrošnje (PABC), koja se računa po jednadžbi 5., ako je smanjenje potrošnje energije u uključenom stanju (RABC), koje se računa po jednadžbi 4., veće od ili jednako 20 %.






  (a) | Ako je RABC manje od 20 %, PABC se ne dodaje vrijednosti PON_MAX. |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Proizvodima kojima je standardno uključena automatska kontrola svjetline (ABC) vrijednosti PON_MAX, izračunanoj u skladu s tablicom 1., dodaje se dopuštena razina potrošnje (PABC), koja se računa po jednadžbi 5., ako je smanjenje potrošnje energije u uključenom stanju (RABC), koje se računa po jednadžbi 4., veće od ili jednako 20 %.

(a)

Ako je RABC manje od 20 %, PABC se ne dodaje vrijednosti PON_MAX.

| (b) | PON, mjeren s isključenom automatskom kontrolom svjetline po ispitnoj metodi ENERGY STARA, mora biti manja od ili jednaka ON_MAX. |
| --- | --- |

(b)

PON, mjeren s isključenom automatskom kontrolom svjetline po ispitnoj metodi ENERGY STARA, mora biti manja od ili jednaka ON_MAX.

Jednadžba 4.: Izračun smanjenja potrošnje energije u uključenom stanju za proizvode kojima je standardno uključena automatska kontrola svjetline

Formula

Pri čemu:

| — | RABC je postotak smanjenja potrošnje energije u uključenom stanju zbog automatske kontrole svjetline, |
| --- | --- |

—

RABC je postotak smanjenja potrošnje energije u uključenom stanju zbog automatske kontrole svjetline,

| — | P300 je izmjerena potrošnja energije u uključenom stanju, u vatima, ako je razina svjetla u okolini 300 luksa, i |
| --- | --- |

—

P300 je izmjerena potrošnja energije u uključenom stanju, u vatima, ako je razina svjetla u okolini 300 luksa, i

| — | P10 je izmjerena potrošnja energije u uključenom stanju, u vatima, ako je razina svjetla u okolini 10 luksa. |
| --- | --- |

—

P10 je izmjerena potrošnja energije u uključenom stanju, u vatima, ako je razina svjetla u okolini 10 luksa.

Jednadžba 5.: Izračun dopuštene razine potrošnje u uključenom stanju za proizvode kojima je standardno uključena automatska kontrola svjetline

Formula

Pri čemu:

| — | PABC je dopuštena razina potrošnje u uključenom stanju, u vatima, i |
| --- | --- |

—

PABC je dopuštena razina potrošnje u uključenom stanju, u vatima, i

| — | PON_MAX je propisana vrijednost najveće potrošnje energije u uključenom stanju, u vatima. |
| --- | --- |

—

PON_MAX je propisana vrijednost najveće potrošnje energije u uključenom stanju, u vatima.

| 3.3.4. | Proizvodima s niskonaponskim izvorom istosmjernog napajanja PON, koji se računa po jednadžbi 6., mora biti manji od ili jednak PON_MAX, koji s računa prema tablici 1.

  Jednadžba 6.: Izračun potrošnje u uključenom stanju proizvoda s niskonaponskim izvorom istosmjernog napajanja



  Pri čemu:






  — | PON je izračunana potrošnja u uključenom stanju, u vatima, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

Proizvodima s niskonaponskim izvorom istosmjernog napajanja PON, koji se računa po jednadžbi 6., mora biti manji od ili jednak PON_MAX, koji s računa prema tablici 1.

Jednadžba 6.: Izračun potrošnje u uključenom stanju proizvoda s niskonaponskim izvorom istosmjernog napajanja

Formula

Pri čemu:

—

PON je izračunana potrošnja u uključenom stanju, u vatima,

| — | PL je potrošnja izmjenične struje, u vatima, niskonaponskog izvora istosmjernog napajanja ako je priključena jedinica koja se ispituje, i |
| --- | --- |

—

PL je potrošnja izmjenične struje, u vatima, niskonaponskog izvora istosmjernog napajanja ako je priključena jedinica koja se ispituje, i

| — | PS je granični gubitak opskrbe izmjenične energije izvora, u vatima. |
| --- | --- |

—

PS je granični gubitak opskrbe izmjenične energije izvora, u vatima.

3.4.   Zahtjevi za stanje mirovanja

| 3.4.1. | Izmjerena potrošnja u stanju mirovanja (PSLEEP) proizvoda koji nemaju nijednu od podatkovnih ili mrežnih sposobnosti iz tablice 3. ili 4. manja je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najveće potrošnje u stanju mirovanja (PSLEEP_MAX), kako je navedeno u tablici 2.

  Tablica 2.


  Propisana vrijednost najveće potrošnje u stanju mirovanja (PSLEEP_MAX)

  PSLEEP_MAX

  (u vatima)
  0,5 |
| --- | --- |

3.4.1.

Izmjerena potrošnja u stanju mirovanja (PSLEEP) proizvoda koji nemaju nijednu od podatkovnih ili mrežnih sposobnosti iz tablice 3. ili 4. manja je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najveće potrošnje u stanju mirovanja (PSLEEP_MAX), kako je navedeno u tablici 2.

Tablica 2.

Propisana vrijednost najveće potrošnje u stanju mirovanja (PSLEEP_MAX)

PSLEEP_MAX

(u vatima)

0,5

| 3.4.2. | Izmjerena potrošnja u stanju mirovanja (PSLEEP) proizvoda koji imaju jednu ili više podatkovnih ili mrežnih sposobnosti iz tablice 3. ili 4. manja je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najveće potrošnje u stanju mirovanja (PSLEEP_AP), koji se računa po jednadžbi 7.

  Jednadžba 7.: Izračun propisane vrijednosti najveće potrošnje energije u stanju mirovanja s podatkovnim/mrežnim sposobnostima



  Pri čemu:






  — | PSLEEP_AP je propisana vrijednost najveće potrošnje energije u stanju mirovanja, u vatima, proizvoda koji su ispitani s dodatnim sposobnostima koje troše energiju, |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Izmjerena potrošnja u stanju mirovanja (PSLEEP) proizvoda koji imaju jednu ili više podatkovnih ili mrežnih sposobnosti iz tablice 3. ili 4. manja je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najveće potrošnje u stanju mirovanja (PSLEEP_AP), koji se računa po jednadžbi 7.

Jednadžba 7.: Izračun propisane vrijednosti najveće potrošnje energije u stanju mirovanja s podatkovnim/mrežnim sposobnostima

Formula

Pri čemu:

—

PSLEEP_AP je propisana vrijednost najveće potrošnje energije u stanju mirovanja, u vatima, proizvoda koji su ispitani s dodatnim sposobnostima koje troše energiju,

| — | PSLEEP_MAX je propisana vrijednost najveće potrošnje energije u stanju mirovanja, u vatima, kako je navedeno u tablici 2., |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX je propisana vrijednost najveće potrošnje energije u stanju mirovanja, u vatima, kako je navedeno u tablici 2.,

| — | PDN je dopuštena razina potrošnje, u vatima, kako je navedeno u tablici 3., za podatkovne ili mrežne sposobnosti koje su spojene tijekom ispitivanja stanja mirovanja, i |
| --- | --- |

—

PDN je dopuštena razina potrošnje, u vatima, kako je navedeno u tablici 3., za podatkovne ili mrežne sposobnosti koje su spojene tijekom ispitivanja stanja mirovanja, i

| — | PADD je dopuštena razina potrošnje, u vatima, kako je navedeno u tablici 4. za dodatne standardno uključene sposobnosti koje su aktivne tijekom ispitivanja stanja mirovanja. |
| --- | --- |

—

PADD je dopuštena razina potrošnje, u vatima, kako je navedeno u tablici 4. za dodatne standardno uključene sposobnosti koje su aktivne tijekom ispitivanja stanja mirovanja.

Tablica 3.

Dopuštene razine potrošnje u stanju mirovanja za podatkovne ili mrežne sposobnosti

| Sposobnost | Obuhvaćene vrste | PDN

  (u vatima) |
| --- | --- | --- |
| | USB 1.x | 0,1 |
| USB 2.x | 0,5 |
| USB 3.x, DisplayPort (ne-video povezivanje), Thunderbolt | 0,7 |
| Mreža | Brza mreža Ethernet | 0,2 |
| Gigabitna mreža Ethernet | 1,0 |
| Bežična mreža | 2,0 |

Sposobnost

Obuhvaćene vrste

PDN

(u vatima)

USB 1.x

0,1

USB 2.x

0,5

USB 3.x, DisplayPort (ne-video povezivanje), Thunderbolt

0,7

Mreža

Brza mreža Ethernet

0,2

Gigabitna mreža Ethernet

1,0

Bežična mreža

2,0

Tablica 4.

Dopuštene razine potrošnje u stanju mirovanja za dodatne sposobnosti

| Sposobnost | Obuhvaćene vrste | PDN

  (u vatima) |
| --- | --- | --- |
| Senzor | Senzor prisutnosti | 0,5 |
| Memorija | Čitači memorijskih kartica/smart kartica, sučelje kamere, PictBridge | 0,2 |

Sposobnost

Obuhvaćene vrste

PDN

(u vatima)

Senzor

Senzor prisutnosti

0,5

Memorija

Čitači memorijskih kartica/smart kartica, sučelje kamere, PictBridge

0,2

Primjer 1.: Digitalni okvir za slike sa samo jednom premosnicom ili mrežnom sposobnošću koja je spojena i uključena tijekom ispitivanja stanja mirovanja, bežičnom mrežom i bez dodatnih sposobnosti kvalificirao bi se za dodatak od 2,0 W za bežičnu mrežu. S obzirom da je Formula, Formula.

Primjer 2.: Računalni monitor sa sposobnošću premošćivanja putem USB 3.x i DisplayPorta (ne-video povezivanje) ispituje se samo sa spojenim i uključenim USB 3.x. Pretpostavljajući da tijekom ispitivanja stanja mirovanja nisu uključene dodatne sposobnosti, taj bi se zaslon kvalificirao za dodatak od 0,7 W za USB 3.x. S obzirom da je Formula, Formula.

Primjer 3.: Računalni monitor s jednom sposobnošću premošćivanja i jednom mrežnom sposobnošću, USB 3.x i bežičnom mrežom, ispituje se sa spojene i uključene obje sposobnosti tijekom ispitivanja stanja mirovanja. Pretpostavljajući da tijekom ispitivanja stanja mirovanja nisu uključene dodatne sposobnosti, taj bi se zaslon kvalificirao za dodatak od 0,7 W za USB 3.x i dodatak od 2.0 W za bežičnu mrežu. S obzirom da je Formula, Formula.

| 3.4.3. | Za proizvode koji nude više od jednog stanja mirovanja (npr., „mirovanje” i „duboko mirovanje”), izmjerena potrošnja energije u stanju mirovanja (PSLEEP) u bilo kojem stanju mirovanja ne smije biti veća od PSLEEP_MAX u slučaju proizvoda bez podatkovnih ili mrežnih sposobnosti, ili PSLEEP_AP, u slučaju proizvoda koji se ispituju s dodatnim sposobnostima koje troše energiju, kao što su podatkovne premosnice ili mrežne veze. Ako proizvod ima niz stanja mirovanja koja se mogu ručno odabrati ili ako proizvod u stanje mirovanja može prijeći različitim metodama (npr. daljinskim upravljačem ili naredbom računalu da prijeđe u stanje mirovanja), za kvalifikaciju se navodi izmjerena potrošnja energije u stanju mirovanja (PSLEEP) stanja mirovanja s najvišom vrijednošću PSLEEP, kako je izmjerena u skladu s odjeljkom 6. stavkom 5. ispitne metode. Ako proizvod automatski prelazi različita stanja mirovanja, za kvalifikaciju se navodi prosječna vrijednost PSLEEP svih stanja mirovanja kako su izmjerena u skladu s odjeljkom 6. stavkom 5. ispitne metode. |
| --- | --- |

3.4.3.

Za proizvode koji nude više od jednog stanja mirovanja (npr., „mirovanje” i „duboko mirovanje”), izmjerena potrošnja energije u stanju mirovanja (PSLEEP) u bilo kojem stanju mirovanja ne smije biti veća od PSLEEP_MAX u slučaju proizvoda bez podatkovnih ili mrežnih sposobnosti, ili PSLEEP_AP, u slučaju proizvoda koji se ispituju s dodatnim sposobnostima koje troše energiju, kao što su podatkovne premosnice ili mrežne veze. Ako proizvod ima niz stanja mirovanja koja se mogu ručno odabrati ili ako proizvod u stanje mirovanja može prijeći različitim metodama (npr. daljinskim upravljačem ili naredbom računalu da prijeđe u stanje mirovanja), za kvalifikaciju se navodi izmjerena potrošnja energije u stanju mirovanja (PSLEEP) stanja mirovanja s najvišom vrijednošću PSLEEP, kako je izmjerena u skladu s odjeljkom 6. stavkom 5. ispitne metode. Ako proizvod automatski prelazi različita stanja mirovanja, za kvalifikaciju se navodi prosječna vrijednost PSLEEP svih stanja mirovanja kako su izmjerena u skladu s odjeljkom 6. stavkom 5. ispitne metode.

3.5.   Zahtjevi za isključeno stanje

Izmjerena potrošnja u isključenom stanju (POFF) mora biti manja od ili jednaka propisanoj vrijednosti najveće potrošnje u isključenom stanju (POFF_MAX) koji je naveden u tablici 5.

Tablica 5.

Propisana vrijednost najveće potrošnje u isključenom stanju (POFF_MAX)

POFF_MAX

(u vatima)

0,5

3.6.   Navodi se najveća prijavljena i najveća izmjerena svjetlina svih proizvoda; navodi se isporučena svjetlina svih proizvoda, osim onih kojima je standardno uključena automatska kontrola svjetline.

4.   Zahtjevi za ispitivanje

4.1.   Ispitne metode

U pogledu proizvoda koji se stavljaju na tržište Europske unije, proizvođači moraju ispitati i sami ovlastiti one modele koji udovoljavaju smjernicama Energy Stara. Za utvrđivanje kvalifikacije za ENERGY STAR koriste se ispitne metode koje su navedene u nastavku.

| Vrsta proizvoda | Ispitna metoda |
| --- | --- |
| Sve vrste proizvoda i veličine ekrana | Ispitna metoda ENERGY STARA za određivanje potrošnje energije zaslona, inačica 6.0. – revizija iz siječnja 2013. |

Vrsta proizvoda

Ispitna metoda

Sve vrste proizvoda i veličine ekrana

Ispitna metoda ENERGY STARA za određivanje potrošnje energije zaslona, inačica 6.0. – revizija iz siječnja 2013.

4.2.   Broj potrebnih jedinica za ispitivanje

| 4.2.1. | Za ispitivanje se odabire jedan primjerak reprezentativnog modela, kako je definiran u odjeljku 1. |
| --- | --- |

4.2.1.

Za ispitivanje se odabire jedan primjerak reprezentativnog modela, kako je definiran u odjeljku 1.

| 4.2.2. | Za kvalifikaciju obitelji proizvoda reprezentativnim modelom se smatra konfiguracija proizvoda koja ima najveću potrošnju energije u svakoj kategoriji proizvoda unutar te obitelji. |
| --- | --- |

4.2.2.

Za kvalifikaciju obitelji proizvoda reprezentativnim modelom se smatra konfiguracija proizvoda koja ima najveću potrošnju energije u svakoj kategoriji proizvoda unutar te obitelji.

4.3.   Kvalifikacija za međunarodno tržište

Proizvodi se ispituju za kvalifikaciju pri odgovarajućoj kombinaciji ulaznog napona i frekvencije za svako tržište na kojem će se prodavati i reklamirati kao ENERGY STAR.

5.   Korisničko sučelje

Proizvođače se potiče da proizvode oblikuju u skladu s normom za korisnička sučelja, IEEE P1621: Norma za elemente korisničkog sučelja u kontroli potrošnje energije elektroničkih uređaja korištenih u uredskim/potrošačkim okruženjima. Pojedinosti vidjeti na http://eetd.LBL.gov/Controls. Ako proizvođač ne primijeni normu IEEE P1621, razloge tome obrazlaže Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a ili Europskoj komisiji, prema potrebi.

6.   Datum učinka

| 6.1. | Datum od kojeg proizvođači mogu početi kvalificirati proizvode kao Energy Star u skladu s ovom inačicom 6.0. utvrdit će se kao datum učinka Sporazuma. U slučaju kvalificiranja za ENERGY STAR, model proizvoda udovoljava specifikaciji ENERGY STARA koja je na snazi na datum njegove proizvodnje. Datum proizvodnje različit je za svaku jedinicu, a odnosi se na datum (npr. mjesec i godinu) kada se jedinica smatra potpuno sastavljenom. |
| --- | --- |

6.1.

Datum od kojeg proizvođači mogu početi kvalificirati proizvode kao Energy Star u skladu s ovom inačicom 6.0. utvrdit će se kao datum učinka Sporazuma. U slučaju kvalificiranja za ENERGY STAR, model proizvoda udovoljava specifikaciji ENERGY STARA koja je na snazi na datum njegove proizvodnje. Datum proizvodnje različit je za svaku jedinicu, a odnosi se na datum (npr. mjesec i godinu) kada se jedinica smatra potpuno sastavljenom.

| 6.2. | Buduće revizije specifikacije: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija zadržavaju pravo izmjene ove specifikacije ako tehnološke promjene i/ili promjene na tržištu budu imale utjecaja na njezinu korist za potrošače, industriju ili okoliš. U skladu s trenutačnom politikom, revizije specifikacije donose se s pomoću rasprave s dionicima. U slučaju revizije specifikacije treba napomenuti da se kvalifikacija ENERGY STAR ne dodjeljuje automatski za cijeli životni vijek modela. |
| --- | --- |

6.2.

Buduće revizije specifikacije: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija zadržavaju pravo izmjene ove specifikacije ako tehnološke promjene i/ili promjene na tržištu budu imale utjecaja na njezinu korist za potrošače, industriju ili okoliš. U skladu s trenutačnom politikom, revizije specifikacije donose se s pomoću rasprave s dionicima. U slučaju revizije specifikacije treba napomenuti da se kvalifikacija ENERGY STAR ne dodjeljuje automatski za cijeli životni vijek modela.

7.   Pitanja za buduće revizije

7.1.   Zasloni dijagonale ekrana veće od 61 inča

Na tržištu su trenutačno dostupni interaktivni zasloni dijagonale veće od 60′′ koji se koriste u komercijalne i edukativne svrhe. Postoji interes za bolje razumijevanje potrošnje energije tih proizvoda pri ispitivanju u skladu s ispitnom metodom za zaslone pa će Agencija za zaštitu okoliša i Europska komisija prije i tijekom razvoja sljedeće revizije surađivati s dionicima kako bi se pristupilo tim informacijama. Agenciju za zaštitu okoliša SAD-a i Europsku komisiju u načelu zanima mogućnost proširenja raspona proizvoda na proizvode čija je dijagonala veća od 61′′ u sljedećoj reviziji specifikacije.

7.2.   Ekran osjetljiv na dodir

Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija predani su nastavku uspostavljanja razina performansi zaslona uzimajući u obzir nove značajke i funkcionalnosti te predviđaju da će zasloni s ekranom osjetljivim na dodir, koji su obuhvaćeni ovom specifikacijom, postati sve prisutniji na tržištu, a osobito među znakovnim zaslonima. S tim u vidu, Agencija za zaštitu okoliša SAD-a, Ministarstvo energetike SAD-a i Europska komisija s dionicima će razmotriti utječe li prisutnost ekrana osjetljivog na dodir na potrošnju energije u uključenom stanju, radi utvrđivanja u kojoj mjeri u razvoju sljedeće specifikacije treba uzeti u obzir prisutnost ekrana osjetljivog na dodir

II.   SPECIFIKACIJE SUSTAVA BESPREKIDNOG NAPAJANJA

1.   Definicije

Ako nije drukčije određeno, svi izrazi u ovom dokumentu u skladu su s definicijama iz norme IEC 62040-3 Međunarodnog povjerenstva za električnu energiju (1).

Za potrebe ove specifikacije primjenjuju sve sljedeće definicije:

Sustav besprekidnog napajanja (Uninterruptible Power Supply — UPS): kombinacija pretvarača, prekidača i uređaja za pohranu energije (kao što su baterije) koji čine energetski sustav kojim se održava kontinuitet opskrbe u slučaju prekida ulaznog napajanja (2).

| 1.1. | Mehanizam pretvorbe struje:






  (a) | statični sustav besprekidnog napajanja: sustav besprekidnog napajanja kojem izlazni napon proizvode poluvodičke elektroničke komponente; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Mehanizam pretvorbe struje:

(a)

statični sustav besprekidnog napajanja: sustav besprekidnog napajanja kojem izlazni napon proizvode poluvodičke elektroničke komponente;

| (b) | rotacijski sustav besprekidnog napajanja: sustav besprekidnog napajanja kojem izlazni napon proizvodi jedan ili više električnih rotirajućih strojeva;






  1. | rotacijski sustav besprekidnog napajanja bez dizelskog motora (Rotary UPS — RUPS): rotacijski sustav besprekidnog napajanja koji ne sadržava dizelski motor za opskrbu tereta tijekom prekida napajanja iz mreže; |
| --- | --- | --- |

(b)

rotacijski sustav besprekidnog napajanja: sustav besprekidnog napajanja kojem izlazni napon proizvodi jedan ili više električnih rotirajućih strojeva;

1.

rotacijski sustav besprekidnog napajanja bez dizelskog motora (Rotary UPS — RUPS): rotacijski sustav besprekidnog napajanja koji ne sadržava dizelski motor za opskrbu tereta tijekom prekida napajanja iz mreže;

| 2. | rotacijski sustav besprekidnog napajanja s dizelskim motorom (Diesel coupled rotary UPS — DRUPS): rotacijski sustav besprekidnog napajanja koji sadržava integrirani dizelski motor koji se može koristiti za opskrbu tereta tijekom prekida napajanja iz mreže; |
| --- | --- |

2.

rotacijski sustav besprekidnog napajanja s dizelskim motorom (Diesel coupled rotary UPS — DRUPS): rotacijski sustav besprekidnog napajanja koji sadržava integrirani dizelski motor koji se može koristiti za opskrbu tereta tijekom prekida napajanja iz mreže;

| (c) | izlaz struje:






  1. | sustav besprekidnog napajanja s izmjeničnim (AC) izlazom: sustav besprekidnog napajanja koji opskrbljuje neprekinutim tokom električnog naboja koji periodički mijenja smjer; |
| --- | --- | --- |

(c)

izlaz struje:

1.

sustav besprekidnog napajanja s izmjeničnim (AC) izlazom: sustav besprekidnog napajanja koji opskrbljuje neprekinutim tokom električnog naboja koji periodički mijenja smjer;

| 2. | sustav besprekidnog napajanja s istosmjernim (DC) izlazom/ispravljač: sustav besprekidnog napajanja koji opskrbljuje neprekinutim tokom električnog naboja uvijek istog smjera. Obuhvaća pojedinačne ispravljače za istosmjerne uređaje i cijele okvire ili sustave besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom koji se sastoje od modula ispravljača, upravljača i drugih pomoćnih dijelova.

  Napomena: sustavi besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom poznati su i kao ispravljači. Za potrebe ovog dokumenta koristi se izraz „sustav besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljač” zato jer se „ispravljač” može odnositi i na podsustav besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom. |
| --- | --- |

2.

sustav besprekidnog napajanja s istosmjernim (DC) izlazom/ispravljač: sustav besprekidnog napajanja koji opskrbljuje neprekinutim tokom električnog naboja uvijek istog smjera. Obuhvaća pojedinačne ispravljače za istosmjerne uređaje i cijele okvire ili sustave besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom koji se sastoje od modula ispravljača, upravljača i drugih pomoćnih dijelova.

Napomena: sustavi besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom poznati su i kao ispravljači. Za potrebe ovog dokumenta koristi se izraz „sustav besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljač” zato jer se „ispravljač” može odnositi i na podsustav besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom.

| 1.2. | Modularni sustav besprekidnog napajanja: sustav besprekidnog napajanja koji se sastoji od dvije ili više pojedinačnih jedinica za besprekidno napajanje koje dijele jedan ili više zajedničkih okvira i zajednički sustav skladištenja struje, a čiji su izlazi u normalnom načinu rada spojeni na zajedničku sabirnicu koja se u potpunosti nalazi unutar tog jednog ili više okvira. Ukupan broj pojedinačnih jedinica za besprekidno napajanje u modularnom sustavu besprekidnog napajanja jednak je „n + r” pri čemu je n broj pojedinačnih jedinica za besprekidno napajanje koje su potrebne za opskrbu tereta; r je broj redundantnih jedinica za besprekidno napajanje. Modularni sustavi besprekidnog napajanja mogu se koristiti za zalihost ili promjenu kapaciteta ili za oboje. |
| --- | --- |

1.2.

Modularni sustav besprekidnog napajanja: sustav besprekidnog napajanja koji se sastoji od dvije ili više pojedinačnih jedinica za besprekidno napajanje koje dijele jedan ili više zajedničkih okvira i zajednički sustav skladištenja struje, a čiji su izlazi u normalnom načinu rada spojeni na zajedničku sabirnicu koja se u potpunosti nalazi unutar tog jednog ili više okvira. Ukupan broj pojedinačnih jedinica za besprekidno napajanje u modularnom sustavu besprekidnog napajanja jednak je „n + r” pri čemu je n broj pojedinačnih jedinica za besprekidno napajanje koje su potrebne za opskrbu tereta; r je broj redundantnih jedinica za besprekidno napajanje. Modularni sustavi besprekidnog napajanja mogu se koristiti za zalihost ili promjenu kapaciteta ili za oboje.

| 1.3. | Zalihost: dodavanje jedinica za besprekidno napajanje u paralelnom sustavu besprekidnog napajanja radi osiguravanja kontinuiteta napajanja, a dijeli se na sljedeće:






  (a) | N + 0: sustav besprekidnog napajanja koji ne može podnijeti nikakav kvar održavajući normalan način rada. Zalihosti nema; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Zalihost: dodavanje jedinica za besprekidno napajanje u paralelnom sustavu besprekidnog napajanja radi osiguravanja kontinuiteta napajanja, a dijeli se na sljedeće:

(a)

N + 0: sustav besprekidnog napajanja koji ne može podnijeti nikakav kvar održavajući normalan način rada. Zalihosti nema;

| (b) | N + 1: paralelni sustav besprekidnog napajanja koji može podnijeti kvar jedne jedinice za besprekidno napajanje ili jedne skupine jedinica za besprekidno napajanje održavajući normalan način rada; |
| --- | --- |

(b)

N + 1: paralelni sustav besprekidnog napajanja koji može podnijeti kvar jedne jedinice za besprekidno napajanje ili jedne skupine jedinica za besprekidno napajanje održavajući normalan način rada;

| (c) | 2N: paralelni sustav besprekidnog napajanja koji može podnijeti kvar jedne polovine svojih jedinica za besprekidno napajanje održavajući normalan način rada. |
| --- | --- |

(c)

2N: paralelni sustav besprekidnog napajanja koji može podnijeti kvar jedne polovine svojih jedinica za besprekidno napajanje održavajući normalan način rada.

| 1.4. | Načini rada besprekidnog napajanja:






  (a) | normalan rad: stabilan način rada koji sustav besprekidnog napajanja postiže u sljedećim uvjetima:






  1. | ulaz izmjenične struje je unutar traženih granica tolerancije i opskrbljuje sustav besprekidnog napajanja; |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.

Načini rada besprekidnog napajanja:

(a)

normalan rad: stabilan način rada koji sustav besprekidnog napajanja postiže u sljedećim uvjetima:

1.

ulaz izmjenične struje je unutar traženih granica tolerancije i opskrbljuje sustav besprekidnog napajanja;

| 2. | sustav za spremanje energije pun je ili se puni; |
| --- | --- |

2.

sustav za spremanje energije pun je ili se puni;

| 3. | teret je u granicama navedenoga kapaciteta sustava besprekidnog napajanja. |
| --- | --- |

3.

teret je u granicama navedenoga kapaciteta sustava besprekidnog napajanja.

| 4. | premosnica je dostupna i unutar navedenih granica tolerancije (prema potrebi); |
| --- | --- |

4.

premosnica je dostupna i unutar navedenih granica tolerancije (prema potrebi);

| (b) | rad sa spremljenom energijom: stabilan način rada koji sustav besprekidnog napajanja postiže u sljedećim uvjetima:






  1. | ulaz izmjenične struje nije spojen ili je izvan traženih granica tolerancije; |
| --- | --- | --- |

(b)

rad sa spremljenom energijom: stabilan način rada koji sustav besprekidnog napajanja postiže u sljedećim uvjetima:

1.

ulaz izmjenične struje nije spojen ili je izvan traženih granica tolerancije;

| 2. | sva struja dolazi iz sustava za spremanje energije ili, u slučaju DRUPS-a, iz integriranog dizelskog motora ili kombinacije navedenog; |
| --- | --- |

2.

sva struja dolazi iz sustava za spremanje energije ili, u slučaju DRUPS-a, iz integriranog dizelskog motora ili kombinacije navedenog;

| 3. | teret je u granicama navedenoga kapaciteta sustava besprekidnog napajanja. |
| --- | --- |

3.

teret je u granicama navedenoga kapaciteta sustava besprekidnog napajanja.

| (c) | rad premosnicom: način rada koji sustav besprekidnog napajanja postiže kad strujom opskrbljuje samo premosnicom. |
| --- | --- |

(c)

rad premosnicom: način rada koji sustav besprekidnog napajanja postiže kad strujom opskrbljuje samo premosnicom.

| 1.5. | Značajke ovisnosti sustava besprekidnog napajanja o ulazu:






  (a) | ovisan o naponu i frekvenciji (Voltage and Frequency Dependent — VFD): sustav je sposoban zaštititi teret u slučaju nestanka struje (3); |
| --- | --- | --- |

1.5.

Značajke ovisnosti sustava besprekidnog napajanja o ulazu:

(a)

ovisan o naponu i frekvenciji (Voltage and Frequency Dependent — VFD): sustav je sposoban zaštititi teret u slučaju nestanka struje (3);

| (b) | neovisan o naponu (Voltage Independent —VI): sustav je sposoban zaštititi teret kao i u slučaju prethodno navedene ovisnosti o naponu i frekvenciji, te osim toga od:






  1. | kontinuiranog podnapona ulaza; |
| --- | --- | --- |

(b)

neovisan o naponu (Voltage Independent —VI): sustav je sposoban zaštititi teret kao i u slučaju prethodno navedene ovisnosti o naponu i frekvenciji, te osim toga od:

1.

kontinuiranog podnapona ulaza;

| 2. | kontinuiranog prenapona ulaza (4); |
| --- | --- |

2.

kontinuiranog prenapona ulaza (4);

| (c) | neovisan o naponu i frekvenciji (Voltage and Frequency Independent — VFI): sustav je neovisan o oscilacijama napona i frekvencije i sposoban zaštititi teret od različitih utjecaja bez pražnjenja izvora spremljene energije. |
| --- | --- |

(c)

neovisan o naponu i frekvenciji (Voltage and Frequency Independent — VFI): sustav je neovisan o oscilacijama napona i frekvencije i sposoban zaštititi teret od različitih utjecaja bez pražnjenja izvora spremljene energije.

| 1.6. | Sustav besprekidnog napajanja s jednim normalnim načinom rada: sustav besprekidnog napajanja koji radi u normalnom načinu rada u granicama parametara samo jednog skupa značajki ovisnosti o ulazu. Na primjer, sustav besprekidnog napajanja koji radi samo kao VFI; |
| --- | --- |

1.6.

Sustav besprekidnog napajanja s jednim normalnim načinom rada: sustav besprekidnog napajanja koji radi u normalnom načinu rada u granicama parametara samo jednog skupa značajki ovisnosti o ulazu. Na primjer, sustav besprekidnog napajanja koji radi samo kao VFI;

| 1.7. | Sustav besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada: sustav besprekidnog napajanja koji radi u normalnom načinu rada u granicama parametara više skupova značajki ovisnosti o ulazu. Na primjer, sustav besprekidnog napajanja koji može raditi kao VFI ili kao VFD. |
| --- | --- |

1.7.

Sustav besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada: sustav besprekidnog napajanja koji radi u normalnom načinu rada u granicama parametara više skupova značajki ovisnosti o ulazu. Na primjer, sustav besprekidnog napajanja koji može raditi kao VFI ili kao VFD.

| 1.8. | Premosnica: alternativni pravac struje do izmjeničnog pretvarača;






  (a) | premosnica (pravac) za održavanje: alternativni pravac struje koji se uspostavlja radi održanja kontinuirane opskrbe tereta tijekom održavanja; |
| --- | --- | --- |

1.8.

Premosnica: alternativni pravac struje do izmjeničnog pretvarača;

(a)

premosnica (pravac) za održavanje: alternativni pravac struje koji se uspostavlja radi održanja kontinuirane opskrbe tereta tijekom održavanja;

| (b) | automatska premosnica: alternativni pravac struje (primarni ili pričuvni) do indirektnog izmjeničnog pretvarača;






  1. | mehanička premosnica: kontrolira se s pomoću prekidača s mehanički odvojivim kontaktima; |
| --- | --- | --- |

(b)

automatska premosnica: alternativni pravac struje (primarni ili pričuvni) do indirektnog izmjeničnog pretvarača;

1.

mehanička premosnica: kontrolira se s pomoću prekidača s mehanički odvojivim kontaktima;

| 2. | statična premosnica (elektronička premosnica): kontrolira se s pomoću elektroničkog strujnog prekidača, na primjer tranzistora, tiristora, trijaka ili drugog poluvodičkog elementa ili elemenata; |
| --- | --- |

2.

statična premosnica (elektronička premosnica): kontrolira se s pomoću elektroničkog strujnog prekidača, na primjer tranzistora, tiristora, trijaka ili drugog poluvodičkog elementa ili elemenata;

| 3. | hibridna premosnica: kontrolira se s pomoću prekidača s mehanički odvojivim kontaktima u kombinaciji s barem jednim elementom s upravljivim elektroničkim ventilom. |
| --- | --- |

3.

hibridna premosnica: kontrolira se s pomoću prekidača s mehanički odvojivim kontaktima u kombinaciji s barem jednim elementom s upravljivim elektroničkim ventilom.

| 1.9. | Referentni ispitni teret: teret ili stanje u kojem izlaz iz sustava besprekidnog napajanja isporučuje aktivnu nazivnu snagu (W) sustava besprekidnog napajanja (5). |
| --- | --- |

1.9.

Referentni ispitni teret: teret ili stanje u kojem izlaz iz sustava besprekidnog napajanja isporučuje aktivnu nazivnu snagu (W) sustava besprekidnog napajanja (5).

| 1.10. | Jedinica koja se ispituje (Unit Under Test — UUT): sustav besprekidnog napajanja koji se ispituje, podešen kao i za isporuku potrošaču te sa svim dodacima (npr. filtri ili pretvarači) potrebnima za udovoljavanje postavki za ispitivanje kako su navedene u odjeljku 3. ispitne metode ENERGY STARA. |
| --- | --- |

1.10.

Jedinica koja se ispituje (Unit Under Test — UUT): sustav besprekidnog napajanja koji se ispituje, podešen kao i za isporuku potrošaču te sa svim dodacima (npr. filtri ili pretvarači) potrebnima za udovoljavanje postavki za ispitivanje kako su navedene u odjeljku 3. ispitne metode ENERGY STARA.

| 1.11. | Faktor snage: omjer apsolutne aktivne snage P i prividne snage S. |
| --- | --- |

1.11.

Faktor snage: omjer apsolutne aktivne snage P i prividne snage S.

| 1.12. | Obitelj proizvoda: skupina proizvoda koje 1. proizvodi isti proizvođač; 2. podložni su istim kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA; i 3. jednakog su zajedničkog oblikovanja. Prihvatljive varijacije unutar obitelji proizvoda za sustave besprekidnog napajanja obuhvaćaju:






  (a) | broj ugrađenih modula; |
| --- | --- | --- |

1.12.

Obitelj proizvoda: skupina proizvoda koje 1. proizvodi isti proizvođač; 2. podložni su istim kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA; i 3. jednakog su zajedničkog oblikovanja. Prihvatljive varijacije unutar obitelji proizvoda za sustave besprekidnog napajanja obuhvaćaju:

(a)

broj ugrađenih modula;

| (b) | zalihost; |
| --- | --- |

(b)

zalihost;

| (c) | vrstu i broj ulaznih i izlaznih filtera; |
| --- | --- |

(c)

vrstu i broj ulaznih i izlaznih filtera;

| (d) | pulsnost ispravljača (6); i |
| --- | --- |

(d)

pulsnost ispravljača (6); i

| (e) | kapacitet sustava za spremanje energije. |
| --- | --- |

(e)

kapacitet sustava za spremanje energije.

| 1.13. | Skraćenice:
  (a)   A: amper;
  (b)   AC: izmjenična struja;
  (c)   DC: istosmjerna struja;
  (d)   DRUPS: rotacijski sustav besprekidnog napajanja s dizelskim motorom;
  (e)   RUPS: rotacijski sustav besprekidnog napajanja;
  (f)   THD: ukupna harmonijska distorzija;
  (g)   UPS: sustav besprekidnog napajanja;
  (h)   UUT: jedinica koja se ispituje;
  (i)   V: volt;
  (j)   VFD: ovisan o naponu i frekvenciji;
  (k)   VFI: neovisan o naponu i frekvenciji;
  (l)   VI: neovisan o naponu;
  (m)   W: vat;
  (n)   Wh: vatsat. |
| --- | --- |

1.13.

Skraćenice:

(a)   A: amper;

(b)   AC: izmjenična struja;

(c)   DC: istosmjerna struja;

(d)   DRUPS: rotacijski sustav besprekidnog napajanja s dizelskim motorom;

(e)   RUPS: rotacijski sustav besprekidnog napajanja;

(f)   THD: ukupna harmonijska distorzija;

(g)   UPS: sustav besprekidnog napajanja;

(h)   UUT: jedinica koja se ispituje;

(i)   V: volt;

(j)   VFD: ovisan o naponu i frekvenciji;

(k)   VFI: neovisan o naponu i frekvenciji;

(l)   VI: neovisan o naponu;

(m)   W: vat;

(n)   Wh: vatsat.

2.   Područje primjene

2.1.   Proizvodi koji udovoljavaju ovdje utvrđenoj definiciji sustava besprekidnog napajanja, uključujući statične i rotacijske sustave besprekidnog napajanja, sustave besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom i sustave besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljače, prihvatljivi su za kvalifikaciju kao ENERGY STAR, uz iznimku proizvoda koji su navedeni u odjeljku 2.3.

2.2.   Proizvodi prihvatljivi za kvalifikaciju iz ove specifikacije obuhvaćaju:

| (a) | potrošačke sustave besprekidnog napajanja namijenjene zaštiti stolnih računala i povezanih perifernih uređaja i/ili uređaje za kućnu zabavu kao što su televizije, digitalni prijemnici, video, Blu-ray i DVD reproduktori; |
| --- | --- |

(a)

potrošačke sustave besprekidnog napajanja namijenjene zaštiti stolnih računala i povezanih perifernih uređaja i/ili uređaje za kućnu zabavu kao što su televizije, digitalni prijemnici, video, Blu-ray i DVD reproduktori;

| (b) | komercijalne sustave besprekidnog napajanja namijenjene zaštiti informacijske i komunikacijske tehnologije u malim poduzećima i poslovnicama, kao što su poslužitelji, mrežni preklopnici i usmjernici te manja spremišta podataka; |
| --- | --- |

(b)

komercijalne sustave besprekidnog napajanja namijenjene zaštiti informacijske i komunikacijske tehnologije u malim poduzećima i poslovnicama, kao što su poslužitelji, mrežni preklopnici i usmjernici te manja spremišta podataka;

| (c) | sustave besprekidnog napajanja za podatkovne centre, namijenjene zaštiti velikih sustava informacijske i komunikacijske tehnologije kao što su poslužitelji poduzeća, mrežna oprema i velika spremišta podataka; i |
| --- | --- |

(c)

sustave besprekidnog napajanja za podatkovne centre, namijenjene zaštiti velikih sustava informacijske i komunikacijske tehnologije kao što su poslužitelji poduzeća, mrežna oprema i velika spremišta podataka; i

| (d) | telekomunikacijske sustave besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljače namijenjene zaštiti telekomunikacijskih mrežnih sustava koji se nalaze u središnjem uredu ili na udaljenoj bežičnoj/mobilnoj lokaciji. |
| --- | --- |

(d)

telekomunikacijske sustave besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljače namijenjene zaštiti telekomunikacijskih mrežnih sustava koji se nalaze u središnjem uredu ili na udaljenoj bežičnoj/mobilnoj lokaciji.

2.3.   Izuzeti proizvodi

| 2.3.1. | Proizvodi koji su obuhvaćeni drugim specifikacijama proizvoda ENERGY STAR ne mogu se kvalificirati u skladu s ovom specifikacijom. Popis trenutačno važećih specifikacija nalazi se na www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.3.1.

Proizvodi koji su obuhvaćeni drugim specifikacijama proizvoda ENERGY STAR ne mogu se kvalificirati u skladu s ovom specifikacijom. Popis trenutačno važećih specifikacija nalazi se na www.eu-energystar.org.

| 2.3.2. | Sljedeći proizvodi nisu prihvatljivi za kvalificiranje u skladu s ovom specifikacijom:






  (a) | proizvodi koji su u sastavu računala ili drugog tereta za krajnju uporabu (npr. interno napajanje s pomoću baterije ili baterijska pričuva za modeme, sigurnosne sustave itd.); |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Sljedeći proizvodi nisu prihvatljivi za kvalificiranje u skladu s ovom specifikacijom:

(a)

proizvodi koji su u sastavu računala ili drugog tereta za krajnju uporabu (npr. interno napajanje s pomoću baterije ili baterijska pričuva za modeme, sigurnosne sustave itd.);

| (b) | industrijski sustavi besprekidnog napajanja koji su posebno oblikovani za zaštitu kritičnih kontrolnih ili proizvodnih procesa ili radnji; |
| --- | --- |

(b)

industrijski sustavi besprekidnog napajanja koji su posebno oblikovani za zaštitu kritičnih kontrolnih ili proizvodnih procesa ili radnji;

| (c) | komunalni sustavi besprekidnog napajanja namijenjeni uporabi kao dio sustava prinosa i distribucije električne energije (npr. sustavi besprekidnog napajanja na razini strujne podstanice ili susjedstva); |
| --- | --- |

(c)

komunalni sustavi besprekidnog napajanja namijenjeni uporabi kao dio sustava prinosa i distribucije električne energije (npr. sustavi besprekidnog napajanja na razini strujne podstanice ili susjedstva);

| (d) | sustavi besprekidnog napajanja kabelske televizije koji su namijenjeni napajanju sustava distribucije kabelskog signala izvan granica opreme postrojenja i izravno ili neizravno povezani sa samim kabelom. „Kabel” može biti koaksijalni kabel (metalna žica), optičko vlakno ili bežični (tj. „Wi-Fi”); |
| --- | --- |

(d)

sustavi besprekidnog napajanja kabelske televizije koji su namijenjeni napajanju sustava distribucije kabelskog signala izvan granica opreme postrojenja i izravno ili neizravno povezani sa samim kabelom. „Kabel” može biti koaksijalni kabel (metalna žica), optičko vlakno ili bežični (tj. „Wi-Fi”);

| (e) | sustavi besprekidnog napajanja koji su oblikovani tako da udovoljavaju posebnim sigurnosnim normama UL-a za primjenu u sigurnosne svrhe, kao što su svjetla, radnje ili izlaz u slučaju opasnosti ili oprema za medicinsku dijagnostiku; i |
| --- | --- |

(e)

sustavi besprekidnog napajanja koji su oblikovani tako da udovoljavaju posebnim sigurnosnim normama UL-a za primjenu u sigurnosne svrhe, kao što su svjetla, radnje ili izlaz u slučaju opasnosti ili oprema za medicinsku dijagnostiku; i

| (f) | sustavi besprekidnog napajanja namijenjeni primjeni u mobilnom, brodskom, morskom ili zračnom okružju. |
| --- | --- |

(f)

sustavi besprekidnog napajanja namijenjeni primjeni u mobilnom, brodskom, morskom ili zračnom okružju.

3.   Kriteriji za kvalificiranje

3.1.   Značajne znamenke i zaokruživanje

| 3.1.1. | Za sve izračune koriste se izravno izmjerene (nezaokružene) vrijednosti. |
| --- | --- |

3.1.1.

Za sve izračune koriste se izravno izmjerene (nezaokružene) vrijednosti.

| 3.1.2. | Ako nije drukčije određeno, usklađenost s granicama specifikacije ocjenjuje se koristeći se izravno izmjerenim ili izračunanim vrijednostima bez zaokruživanja. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ako nije drukčije određeno, usklađenost s granicama specifikacije ocjenjuje se koristeći se izravno izmjerenim ili izračunanim vrijednostima bez zaokruživanja.

| 3.1.3. | Izravno izmjerene ili izračunane vrijednosti koje se dostavljaju radi izvješćivanja na web-stranici ENERGY STARA zaokružuju se na najbližu značajnu znamenku kako je navedeno u odgovarajućem ograničenju specifikacije. |
| --- | --- |

3.1.3.

Izravno izmjerene ili izračunane vrijednosti koje se dostavljaju radi izvješćivanja na web-stranici ENERGY STARA zaokružuju se na najbližu značajnu znamenku kako je navedeno u odgovarajućem ograničenju specifikacije.

3.2.   Zahtjevi za energetsku učinkovitost sustava besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom

| 3.2.1. | Sustavi besprekidnog napajanja s jednim normalnim načinom rada: prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 1., veća je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje pro tablici 2., za navedene nazivne značajke izlazne snage i ovisnosti o ulazu, osim kako je niže navedeno.
  proizvodima nazivne izlazne snage veće od 10 000 W i sa sposobnošću dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6., prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 1., veća je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 3., za navedenu značajku ovisnosti o ulazu.

  Jednadžba 1.: Izračun prosječne učinkovitosti sustava besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom



  Pri čemu:






  — | EffAVG je prosječna učinkovitost prilagođena teretu, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Sustavi besprekidnog napajanja s jednim normalnim načinom rada: prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 1., veća je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje pro tablici 2., za navedene nazivne značajke izlazne snage i ovisnosti o ulazu, osim kako je niže navedeno.

proizvodima nazivne izlazne snage veće od 10 000 W i sa sposobnošću dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6., prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 1., veća je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 3., za navedenu značajku ovisnosti o ulazu.

Jednadžba 1.: Izračun prosječne učinkovitosti sustava besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom

Formula

Pri čemu:

—

EffAVG je prosječna učinkovitost prilagođena teretu,

| — | tn % je udjel vremena proveden u pojedinom n % referentnog ispitnog tereta, kako je navedeno u pretpostavkama tereta u tablici 1., i |
| --- | --- |

—

tn % je udjel vremena proveden u pojedinom n % referentnog ispitnog tereta, kako je navedeno u pretpostavkama tereta u tablici 1., i

| — | Eff|n % je učinkovitost u pojedinom n % referentnog ispitnog tereta, izmjerena u skladu s ispitnom metodom ENERGY STARA. |
| --- | --- |

—

Eff|n % je učinkovitost u pojedinom n % referentnog ispitnog tereta, izmjerena u skladu s ispitnom metodom ENERGY STARA.

Tablica 1.

Pretpostavke tereta sustava besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom za izračun prosječne učinkovitosti

| Nazivna izlazna snaga, P, u vatima (W) | Značajka
  ovisnosti
  o ulazu | Udjel vremena proveden u navedenom
  postotku referentnog ispitnog tereta,
  tn % |
| --- | --- | --- |
| 25 % | 50 % | 75 % | 100 % |
| P ≤ 1 500 W | VFD | 0,2 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| VFD | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | VFD, VI ili VFI | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| P > 10 000 W | VFD, VI ili VFI | 0,25 | 0,5 | 0,25 | 0 |

Nazivna izlazna snaga, P, u vatima (W)

Značajka

ovisnosti

o ulazu

Udjel vremena proveden u navedenom

postotku referentnog ispitnog tereta,

tn %

25 %

50 %

75 %

100 %

P ≤ 1 500 W

VFD

0,2

0,2

0,3

0,3

VFD

0

0,3

0,4

0,3

1 500 W < P ≤ 10 000 W

VFD, VI ili VFI

0

0,3

0,4

0,3

P > 10 000 W

VFD, VI ili VFI

0,25

0,5

0,25

0

Tablica 2.

Propisana vrijednost najmanje prosječne učinkovitosti sustava besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom

| Propisana vrijednost najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), pri čemu:
  P je nazivna izlazna snaga u vatima (W), i
  ln je prirodni logaritam. |
| --- |
| Nazivna izlazna snaga | Značajka ovisnosti o ulazu |
| VFD | VI | VFI |
| P ≤ 1 500 W | 0,967 | 0,0099 × ln(P) + 0,815 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | 0,970 | 0,967 |
| P > 10 000 W | 0,970 | 0,950 | 0,0099 × ln(P) + 0,805 |

Propisana vrijednost najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), pri čemu:

P je nazivna izlazna snaga u vatima (W), i

ln je prirodni logaritam.

Nazivna izlazna snaga

Značajka ovisnosti o ulazu

VFD

VI

VFI

P ≤ 1 500 W

0,967

0,0099 × ln(P) + 0,815

1 500 W < P ≤ 10 000 W

0,970

0,967

P > 10 000 W

0,970

0,950

0,0099 × ln(P) + 0,805

Tablica 3.

Propisana vrijednost najmanje prosječne učinkovitosti sustava besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom proizvoda sa sposobnošću mjerenja i dostave podataka

| Propisana vrijednost najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), pri čemu:
  P je nazivna izlazna snaga u vatima (W), i
  ln je prirodni logaritam. |
| --- |
| Nazivna izlazna snaga | Značajka ovisnosti o ulazu |
| VFD | VI | VFI |
| P > 10 000 W | 0,960 | 0,940 | 0,0099 × ln(P) + 0,795 |

Propisana vrijednost najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), pri čemu:

P je nazivna izlazna snaga u vatima (W), i

ln je prirodni logaritam.

Nazivna izlazna snaga

Značajka ovisnosti o ulazu

VFD

VI

VFI

P > 10 000 W

0,960

0,940

0,0099 × ln(P) + 0,795

| 3.2.2. | Sustavi besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada koji se ne isporučuju sa standardno uključenim načinom najveće ovisnosti o ulazu: ako se sustav besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada ne isporučuje sa standardno uključenim načinom najveće ovisnosti o ulazu, njegova prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 1., veća je od ili jednaka:






  (a) | propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 2., za nazivnu izlaznu snagu i način najmanje ovisnosti o ulazu sustava besprekidnog napajanja, za modele izlazne snage manje od ili jednake 10 000 W ili bez sposobnosti dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6; ili |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Sustavi besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada koji se ne isporučuju sa standardno uključenim načinom najveće ovisnosti o ulazu: ako se sustav besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada ne isporučuje sa standardno uključenim načinom najveće ovisnosti o ulazu, njegova prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 1., veća je od ili jednaka:

(a)

propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 2., za nazivnu izlaznu snagu i način najmanje ovisnosti o ulazu sustava besprekidnog napajanja, za modele izlazne snage manje od ili jednake 10 000 W ili bez sposobnosti dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6; ili

| (b) | propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 3., za nazivnu izlaznu snagu i način najmanje ovisnosti o ulazu sustava besprekidnog napajanja, za modele izlazne snage veće od 10 000 W i sa sposobnošću dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6. |
| --- | --- |

(b)

propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 3., za nazivnu izlaznu snagu i način najmanje ovisnosti o ulazu sustava besprekidnog napajanja, za modele izlazne snage veće od 10 000 W i sa sposobnošću dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6.

| 3.2.3. | Sustavi besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada koji se isporučuju sa standardno uključenim načinom najveće ovisnosti o ulazu: ako se sustav besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada isporučuje sa standardno uključenim načinom najveće ovisnosti o ulazu, njegova prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 2., veća je od ili jednaka:






  (a) | propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 2., za nazivnu izlaznu snagu i način najmanje ovisnosti o ulazu sustava besprekidnog napajanja, za modele izlazne snage manje od ili jednake 10 000 W ili bez sposobnosti dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6; ili |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Sustavi besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada koji se isporučuju sa standardno uključenim načinom najveće ovisnosti o ulazu: ako se sustav besprekidnog napajanja s više normalnih načina rada isporučuje sa standardno uključenim načinom najveće ovisnosti o ulazu, njegova prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 2., veća je od ili jednaka:

(a)

propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 2., za nazivnu izlaznu snagu i način najmanje ovisnosti o ulazu sustava besprekidnog napajanja, za modele izlazne snage manje od ili jednake 10 000 W ili bez sposobnosti dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6; ili

| (b) | propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 3., za nazivnu izlaznu snagu i način najmanje ovisnosti o ulazu sustava besprekidnog napajanja, za modele izlazne snage veće od 10 000 W i sa sposobnošću dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6. |
| --- | --- |

(b)

propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 3., za nazivnu izlaznu snagu i način najmanje ovisnosti o ulazu sustava besprekidnog napajanja, za modele izlazne snage veće od 10 000 W i sa sposobnošću dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6.

Jednadžba 2.: Izračun prosječne učinkovitosti sustava besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom s više normalnih načina rada

Formula

Pri čemu:

| — | EffAVG je prosječna učinkovitost prilagođena teretu, |
| --- | --- |

—

EffAVG je prosječna učinkovitost prilagođena teretu,

| — | Eff1 je prosječna učinkovitost prilagođena teretu u načinu najmanje ovisnosti o ulazu (tj. VFI ili VI), izračunana po jednadžbi 1., i |
| --- | --- |

—

Eff1 je prosječna učinkovitost prilagođena teretu u načinu najmanje ovisnosti o ulazu (tj. VFI ili VI), izračunana po jednadžbi 1., i

| — | Eff2 je prosječna učinkovitost prilagođena teretu u načinu najveće ovisnosti o ulazu (tj. VFD), izračunana po jednadžbi 1. |
| --- | --- |

—

Eff2 je prosječna učinkovitost prilagođena teretu u načinu najveće ovisnosti o ulazu (tj. VFD), izračunana po jednadžbi 1.

3.3.   Zahtjevi za energetsku učinkovitost sustava besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljača

Prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 3., mora biti veća od ili jednaka propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 4. Ovaj se zahtjev primjenjuje na potpune sustave i/ili pojedinačne module. Proizvođači mogu kvalificirati jedno ili drugo, podložno sljedećim zahtjevima:

| (a) | potpuni sustavi koji su ujedno i modularni moraju se kvalificirati kao obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja s ugrađenim pojedinim modelom modula; |
| --- | --- |

(a)

potpuni sustavi koji su ujedno i modularni moraju se kvalificirati kao obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja s ugrađenim pojedinim modelom modula;

| (b) | kvalificiranje pojedinačnih modula nema utjecaja na kvalifikaciju modularnih sustava, osim ako se cijeli sustavi kvalificiraju kako je prethodno navedeno; |
| --- | --- |

(b)

kvalificiranje pojedinačnih modula nema utjecaja na kvalifikaciju modularnih sustava, osim ako se cijeli sustavi kvalificiraju kako je prethodno navedeno;

| (c) | proizvodima nazivne izlazne snage veće od 10 000 W i sa sposobnošću dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6., prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 3., veća je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 5. |
| --- | --- |

(c)

proizvodima nazivne izlazne snage veće od 10 000 W i sa sposobnošću dostave podataka i mjerenja kako je utvrđeno u odjeljku 3.6., prosječna učinkovitost prilagođena teretu (EffAVG), izračunana po jednadžbi 3., veća je od ili jednaka propisanoj vrijednosti najmanje prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN), koja se utvrđuje po tablici 5.

Jednadžba 3.: Izračun prosječne učinkovitosti svih sustava besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom

Formula

Tablica 4.

Propisana vrijednost najmanje prosječne učinkovitosti sustava besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljača

Propisana vrijednost najmanje

prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN)

0,955

Tablica 5.

Propisana vrijednost najmanje prosječne učinkovitosti sustava besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljača proizvoda sa sposobnošću mjerenja i dostave podataka

| Nazivna izlazna
  snaga | Propisana vrijednost najmanje
  prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN) |
| --- | --- |
| P > 10 000 W | 0,945 |

Nazivna izlazna

snaga

Propisana vrijednost najmanje

prosječne učinkovitosti (EffAVG_MIN)

P > 10 000 W

0,945

3.4.   Zahtjevi za faktor snage

Izmjereni faktor ulazne snage svih sustava besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom pri 100 % referentnog ispitnog tereta veći je od ili jednak propisanoj vrijednosti najmanjeg faktora snage koja je utvrđena u tablici 6. za sve normalne načine VFI i VI koji su potrebni za kvalifikaciju.

Tablica 6.

Propisana vrijednost najmanjeg faktora ulazne snage sustava besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom

Propisana vrijednost najmanjeg

faktora snage

0,90

3.5.   Zahtjevi za dostavljanje standardnih informacija

| 3.5.1. | Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a i/ili Europskoj komisiji dostavljaju se podatci za standardizirani List podataka o snazi i performansama za svaki model ili obitelj proizvoda. |
| --- | --- |

3.5.1.

Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a i/ili Europskoj komisiji dostavljaju se podatci za standardizirani List podataka o snazi i performansama za svaki model ili obitelj proizvoda.

| 3.5.2. | Daljnje pojedinosti o Listu podataka o snazi i performansama mogu se naći na web-stranici ENERGY STARA za sustave besprekidnog napajanja na www.energystar.gov/products.
  List podataka o snazi i performansama sadržava sljedeće informacije:






  (a) | opće karakteristike (proizvođač, naziv i broj modela); |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

Daljnje pojedinosti o Listu podataka o snazi i performansama mogu se naći na web-stranici ENERGY STARA za sustave besprekidnog napajanja na www.energystar.gov/products.

List podataka o snazi i performansama sadržava sljedeće informacije:

(a)

opće karakteristike (proizvođač, naziv i broj modela);

| (b) | električne karakteristike (mehanizam pretvorbe snage, topologija, ulazni i izlazni napon i frekvencija); |
| --- | --- |

(b)

električne karakteristike (mehanizam pretvorbe snage, topologija, ulazni i izlazni napon i frekvencija);

| (c) | prosječna učinkovitost korištena za kvalifikaciju; |
| --- | --- |

(c)

prosječna učinkovitost korištena za kvalifikaciju;

| (d) | učinkovitost pri svakoj točki opterećenja i rezultati ispitivanja faktora snage, u svakom primjenjivom normalnom načinu rada te za ispitane najmanje i najveće konfiguracije u obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja; |
| --- | --- |

(d)

učinkovitost pri svakoj točki opterećenja i rezultati ispitivanja faktora snage, u svakom primjenjivom normalnom načinu rada te za ispitane najmanje i najveće konfiguracije u obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja;

| (e) | sposobnost mjerenja i dostave podataka (prikaz podataka na mjeraču, dostavljanje podataka mrežom te dostupni protokoli); |
| --- | --- |

(e)

sposobnost mjerenja i dostave podataka (prikaz podataka na mjeraču, dostavljanje podataka mrežom te dostupni protokoli);

| (f) | web-poveznica dostupnog javnog dokumenta koji sadržava smjernice za postupak ispitivanja pojedinog modela, prema potrebi; |
| --- | --- |

(f)

web-poveznica dostupnog javnog dokumenta koji sadržava smjernice za postupak ispitivanja pojedinog modela, prema potrebi;

| (g) | karakteristike baterije/uređaja za pohranu energije; |
| --- | --- |

(g)

karakteristike baterije/uređaja za pohranu energije;

| (h) | fizičke dimenzije. |
| --- | --- |

(h)

fizičke dimenzije.

| 3.5.3. | Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisiji mogu prema potrebi povremeno revidirati List podataka o snazi i performansama te o postupku revizije obavještavaju partnere. |
| --- | --- |

3.5.3.

Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisiji mogu prema potrebi povremeno revidirati List podataka o snazi i performansama te o postupku revizije obavještavaju partnere.

3.6.   Zahtjevi za dostavu podataka i mjerenje

| 3.6.1. | Sustavi besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom i sustavi besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljači nazivne izlazne snage veće od 10 000 W mogu se kvalificirati za poticaj od 1 postotnog boda učinkovitosti, kako se odražava u tablici 3. i tablici 5., ako se prodaju s mjeračem energije sljedećih karakteristika:






  (a) | mjerač se isporučuje ili kao neovisna vanjska komponenta koja se na prodajnom mjestu pakira zajedno sa sustavom besprekidnog napajanja ili kao sastavni dio sustava besprekidnog napajanja; |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

Sustavi besprekidnog napajanja s izmjeničnim izlazom i sustavi besprekidnog napajanja s istosmjernim izlazom/ispravljači nazivne izlazne snage veće od 10 000 W mogu se kvalificirati za poticaj od 1 postotnog boda učinkovitosti, kako se odražava u tablici 3. i tablici 5., ako se prodaju s mjeračem energije sljedećih karakteristika:

(a)

mjerač se isporučuje ili kao neovisna vanjska komponenta koja se na prodajnom mjestu pakira zajedno sa sustavom besprekidnog napajanja ili kao sastavni dio sustava besprekidnog napajanja;

| (b) | mjeračem se mjeri izlazna struja sustava besprekidnog napajanja u kWh za svaki normalni način rada; |
| --- | --- |

(b)

mjeračem se mjeri izlazna struja sustava besprekidnog napajanja u kWh za svaki normalni način rada;

| (c) | mjerač može dostavljati rezultate mjerenja mrežom koristeći jedan od sljedećih protokola: Modbus RTU, Modbus TCP ili SNMP (v1, 2 ili 3); |
| --- | --- |

(c)

mjerač može dostavljati rezultate mjerenja mrežom koristeći jedan od sljedećih protokola: Modbus RTU, Modbus TCP ili SNMP (v1, 2 ili 3);

| (d) | ako je mjerač izvan granica sustava besprekidnog napajanja, udovoljava zahtjevima iz odjeljka 3.6.2.; |
| --- | --- |

(d)

ako je mjerač izvan granica sustava besprekidnog napajanja, udovoljava zahtjevima iz odjeljka 3.6.2.;

| (e) | ako je mjerač dio sustava besprekidnog napajanja, udovoljavaju zahtjevima iz odjeljka 3.6.3. |
| --- | --- |

(e)

ako je mjerač dio sustava besprekidnog napajanja, udovoljavaju zahtjevima iz odjeljka 3.6.3.

| 3.6.2. | Zahtjevi za vanjske mjerače: kako bi sustav besprekidnog napajanja primio poticaj za mjernu učinkovitost, vanjski mjerači pakirani sa sustavom besprekidnog napajanja udovoljavaju jednom od sljedećih zahtjeva:






  (a) | pripada razredu točnosti 2. ili višem (tj. razredu 1., razredu 0.5 S, ili razredu 0.2 S), kako je utvrđeno u normama IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) ili ANSI C12.2 (9); |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Zahtjevi za vanjske mjerače: kako bi sustav besprekidnog napajanja primio poticaj za mjernu učinkovitost, vanjski mjerači pakirani sa sustavom besprekidnog napajanja udovoljavaju jednom od sljedećih zahtjeva:

(a)

pripada razredu točnosti 2. ili višem (tj. razredu 1., razredu 0.5 S, ili razredu 0.2 S), kako je utvrđeno u normama IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) ili ANSI C12.2 (9);

| (b) | relativna pogreška u mjerenju električne energije manja je od ili jednaka 2 % u usporedbi s normom u uvjetima koji su utvrđeni u odjeljku 3.6.4., uz iznimku struje koja se ispituje na 25 posto i na 100 posto najveće jakosti struje mjerača; ili |
| --- | --- |

(b)

relativna pogreška u mjerenju električne energije manja je od ili jednaka 2 % u usporedbi s normom u uvjetima koji su utvrđeni u odjeljku 3.6.4., uz iznimku struje koja se ispituje na 25 posto i na 100 posto najveće jakosti struje mjerača; ili

| (c) | relativna pogreška u mjerenju električne energije manja je od ili jednaka 5 % u usporedbi s normom ako je mjerač dio potpunog mjernog sustava (uključujući pretvarače struje koji se mogu integrirati s mjeračem i sustavom besprekidnog napajanja) u uvjetima koji su utvrđeni u odjeljku 3.6.4. |
| --- | --- |

(c)

relativna pogreška u mjerenju električne energije manja je od ili jednaka 5 % u usporedbi s normom ako je mjerač dio potpunog mjernog sustava (uključujući pretvarače struje koji se mogu integrirati s mjeračem i sustavom besprekidnog napajanja) u uvjetima koji su utvrđeni u odjeljku 3.6.4.

| 3.6.3. | Zahtjevi za integrirane mjerače: kako bi sustav besprekidnog napajanja dobio poticaj za mjernu učinkovitost, integrirani mjerači moraju udovoljavaju sljedećim zahtjevima u uvjetima koji su utvrđeni u odjeljku 3.6.4.:
  relativna pogreška u mjerenju električne energije manja je od ili jednaka 5 % u usporedbi s normom ako je mjerač dio potpunog mjernog sustava (uključujući pretvarače struje koji se mogu integrirati s mjeračem i sustavom besprekidnog napajanja). |
| --- | --- |

3.6.3.

Zahtjevi za integrirane mjerače: kako bi sustav besprekidnog napajanja dobio poticaj za mjernu učinkovitost, integrirani mjerači moraju udovoljavaju sljedećim zahtjevima u uvjetima koji su utvrđeni u odjeljku 3.6.4.:

relativna pogreška u mjerenju električne energije manja je od ili jednaka 5 % u usporedbi s normom ako je mjerač dio potpunog mjernog sustava (uključujući pretvarače struje koji se mogu integrirati s mjeračem i sustavom besprekidnog napajanja).

| 3.6.4. | Uvjeti okoline i električni uvjeti za točnost mjerača: mjerač udovoljava zahtjevima koji su utvrđeni u odjeljku 3.6.2. ili 3.6.3. u sljedećim uvjetima:






  (a) | uvjeti okoline: u skladu s ispitnom metodom ENERGY STARA i normama koje su u njoj navedene; i |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

Uvjeti okoline i električni uvjeti za točnost mjerača: mjerač udovoljava zahtjevima koji su utvrđeni u odjeljku 3.6.2. ili 3.6.3. u sljedećim uvjetima:

(a)

uvjeti okoline: u skladu s ispitnom metodom ENERGY STARA i normama koje su u njoj navedene; i

| (b) | električni uvjeti: u skladu sa svakom točkom opterećenja iz ispitne metode ENERGY STARA i normama koje su u njoj navedene. |
| --- | --- |

(b)

električni uvjeti: u skladu sa svakom točkom opterećenja iz ispitne metode ENERGY STARA i normama koje su u njoj navedene.

4.   Ispitivanje

4.1.   Ispitne metode

U pogledu proizvoda koji se stavljaju na tržište Europske unije, proizvođači moraju ispitati i sami ovlastiti one modele koji udovoljavaju smjernicama Energy Stara. Pri ispitivanju sustava besprekidnog napajanja za utvrđivanje kvalifikacije za ENERGY STAR koriste se ispitne metode koje su navedene u tablici 7.

Tablica 7.

Ispitne metode za kvalifikaciju za ENERGY STAR

| Vrsta proizvoda | Ispitna metoda |
| --- | --- |
| Svi sustavi besprekidnog napajanja | Ispitna metoda ENERGY STARA za sustave besprekidnog napajanja, revizija iz svibnja 2012. |

Vrsta proizvoda

Ispitna metoda

Svi sustavi besprekidnog napajanja

Ispitna metoda ENERGY STARA za sustave besprekidnog napajanja, revizija iz svibnja 2012.

4.2.   Broj potrebnih jedinica za ispitivanje

| 4.2.1. | Reprezentativni modeli za ispitivanje odabiru se u skladu sa sljedećim zahtjevima:






  (a) | za kvalifikaciju pojedinačnog modela proizvoda reprezentativnim modelom smatra se konfiguracija proizvoda jednaka onoj koju se namjerava staviti na tržište i označiti kao ENERGY STAR proizvod; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Reprezentativni modeli za ispitivanje odabiru se u skladu sa sljedećim zahtjevima:

(a)

za kvalifikaciju pojedinačnog modela proizvoda reprezentativnim modelom smatra se konfiguracija proizvoda jednaka onoj koju se namjerava staviti na tržište i označiti kao ENERGY STAR proizvod;

| (b) | za kvalifikaciju obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja u kojima se broj ugrađenih modela razlikuje od modela do modela, proizvođač kao reprezentativne modele odabire najveću i najmanju konfiguraciju — tj. modularni sustav udovoljava kriterijima prihvatljivosti i u svojoj najvećoj i u najmanjoj neredundantnoj konfiguraciji. Ako reprezentativni modeli udovoljavaju kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA svojim odgovarajućim razinama snage izlaza, svi modeli konfiguracija između ta dva modela unutar obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja mogu se kvalificirati za ENERGY STAR; |
| --- | --- |

(b)

za kvalifikaciju obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja u kojima se broj ugrađenih modela razlikuje od modela do modela, proizvođač kao reprezentativne modele odabire najveću i najmanju konfiguraciju — tj. modularni sustav udovoljava kriterijima prihvatljivosti i u svojoj najvećoj i u najmanjoj neredundantnoj konfiguraciji. Ako reprezentativni modeli udovoljavaju kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA svojim odgovarajućim razinama snage izlaza, svi modeli konfiguracija između ta dva modela unutar obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja mogu se kvalificirati za ENERGY STAR;

| (c) | za kvalifikaciju obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja u kojima je modelima zajednička neka druga karakteristika osim broja ugrađenih modula, konfiguracija s najvećom potrošnjom energije unutar obitelji proizvoda smatra se reprezentativnim modelom, osim u pogledu različitih sustava za spremanje energije — proizvođač može za ispitivanje odabrati bilo koji sustav za spremanje energije u skladu sa zahtjevima ispitne metode ENERGY STARA. Ostali proizvodi unutar obitelji proizvoda ne moraju se ispitivati radi kvalifikacije, ali se očekuje da udovoljavaju odgovarajućim kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA, a u razdoblju nakon početne kvalifikacije mogu biti podvrgnuti ispitivanju radi provjere. |
| --- | --- |

(c)

za kvalifikaciju obitelji proizvoda modularnih sustava besprekidnog napajanja u kojima je modelima zajednička neka druga karakteristika osim broja ugrađenih modula, konfiguracija s najvećom potrošnjom energije unutar obitelji proizvoda smatra se reprezentativnim modelom, osim u pogledu različitih sustava za spremanje energije — proizvođač može za ispitivanje odabrati bilo koji sustav za spremanje energije u skladu sa zahtjevima ispitne metode ENERGY STARA. Ostali proizvodi unutar obitelji proizvoda ne moraju se ispitivati radi kvalifikacije, ali se očekuje da udovoljavaju odgovarajućim kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA, a u razdoblju nakon početne kvalifikacije mogu biti podvrgnuti ispitivanju radi provjere.

| 4.2.2. | Za ispitivanje se odabire jedan primjerak svakog reprezentativnog modela. |
| --- | --- |

4.2.2.

Za ispitivanje se odabire jedan primjerak svakog reprezentativnog modela.

| 4.2.3. | Sve ispitane jedinice moraju udovoljavati kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA. |
| --- | --- |

4.2.3.

Sve ispitane jedinice moraju udovoljavati kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA.

5.   Datum učinka

| 5.1. | Datum od kojeg proizvođači mogu početi kvalificirati proizvode kao Energy Star u skladu s ovom inačicom 1.0. utvrdit će se kao datum učinka Sporazuma. U slučaju kvalificiranja za ENERGY STAR, model proizvoda udovoljava specifikaciji ENERGY STARA koja je na snazi na datum njegove proizvodnje. Datum proizvodnje različit je za svaku jedinicu, a odnosi se na datum kada se jedinica smatra potpuno sastavljenom. |
| --- | --- |

5.1.

Datum od kojeg proizvođači mogu početi kvalificirati proizvode kao Energy Star u skladu s ovom inačicom 1.0. utvrdit će se kao datum učinka Sporazuma. U slučaju kvalificiranja za ENERGY STAR, model proizvoda udovoljava specifikaciji ENERGY STARA koja je na snazi na datum njegove proizvodnje. Datum proizvodnje različit je za svaku jedinicu, a odnosi se na datum kada se jedinica smatra potpuno sastavljenom.

| 5.2. | Buduće revizije specifikacije: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija zadržavaju pravo izmjene ove specifikacije ako tehnološke promjene i/ili promjene na tržištu budu imale utjecaja na njezinu korist za potrošače, industriju ili okoliš. U skladu s trenutačnom politikom, revizije specifikacije donose se s pomoću rasprave s dionicima. U slučaju revizije specifikacije treba napomenuti da se kvalifikacija za ENERGY STAR ne dodjeljuje automatski za cijeli životni vijek modela. |
| --- | --- |

5.2.

Buduće revizije specifikacije: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija zadržavaju pravo izmjene ove specifikacije ako tehnološke promjene i/ili promjene na tržištu budu imale utjecaja na njezinu korist za potrošače, industriju ili okoliš. U skladu s trenutačnom politikom, revizije specifikacije donose se s pomoću rasprave s dionicima. U slučaju revizije specifikacije treba napomenuti da se kvalifikacija za ENERGY STAR ne dodjeljuje automatski za cijeli životni vijek modela.

III.   SPECIFIKACIJA RAČUNALNIH POSLUŽITELJA (INAČICA 2.0)

1.   Definicije

1.1.   Vrste proizvoda

| 1.1.1. | Računalni poslužitelj: računalo koje pruža usluge i upravlja umreženim resursima klijentskih uređaja (npr. stolna računala, prijenosna računala, tanki klijenti, bežični uređaji, PDA računala, IP telefoni, drugi računalni poslužitelji ili drugi mrežni uređaji). Računalni poslužitelj prodaje se kanalima poduzeća za uporabu u podatkovnim centrima i uredskom/korporativnom okružju. Računalnom poslužitelju pristupa se prvenstveno mrežnom vezom, u suprotnosti s izravno spojenim korisničkim ulaznim jedinicama kao što su tipkovnica ili miš. Za potrebe ove specifikacije računalni poslužitelj mora udovoljiti sljedećim kriterijima:






  (a) | stavlja se na tržište i prodaje kao računalni poslužitelj; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Računalni poslužitelj: računalo koje pruža usluge i upravlja umreženim resursima klijentskih uređaja (npr. stolna računala, prijenosna računala, tanki klijenti, bežični uređaji, PDA računala, IP telefoni, drugi računalni poslužitelji ili drugi mrežni uređaji). Računalni poslužitelj prodaje se kanalima poduzeća za uporabu u podatkovnim centrima i uredskom/korporativnom okružju. Računalnom poslužitelju pristupa se prvenstveno mrežnom vezom, u suprotnosti s izravno spojenim korisničkim ulaznim jedinicama kao što su tipkovnica ili miš. Za potrebe ove specifikacije računalni poslužitelj mora udovoljiti sljedećim kriterijima:

(a)

stavlja se na tržište i prodaje kao računalni poslužitelj;

| (b) | oblikovan je i opisan tako da podržava jedan ili više operativnih sustava (OS) i/ili hipervizora za računalne poslužitelje; |
| --- | --- |

(b)

oblikovan je i opisan tako da podržava jedan ili više operativnih sustava (OS) i/ili hipervizora za računalne poslužitelje;

| (c) | namijenjen je izvođenju aplikacija koje ugrađuju korisnici i koje su tipično, ali ne i isključivo, poslovne aplikacije; |
| --- | --- |

(c)

namijenjen je izvođenju aplikacija koje ugrađuju korisnici i koje su tipično, ali ne i isključivo, poslovne aplikacije;

| (d) | nudi podršku za kod za ispravak pogreške (error-correcting code — ECC) i/ili memoriju s privremenim spremnikom (uključujući konfiguracije DIMM i BOB); |
| --- | --- |

(d)

nudi podršku za kod za ispravak pogreške (error-correcting code — ECC) i/ili memoriju s privremenim spremnikom (uključujući konfiguracije DIMM i BOB);

| (e) | pakira se i prodaje s jednim ili više izvora izmjenično-istosmjernog ili istosmjerno-istosmjernog napajanja; i |
| --- | --- |

(e)

pakira se i prodaje s jednim ili više izvora izmjenično-istosmjernog ili istosmjerno-istosmjernog napajanja; i

| (f) | oblikovan je tako da svi procesori imaju pristup zajedničkoj memoriji sustava i vidljivi su jednom operativnom sustavu ili hipervizoru. |
| --- | --- |

(f)

oblikovan je tako da svi procesori imaju pristup zajedničkoj memoriji sustava i vidljivi su jednom operativnom sustavu ili hipervizoru.

| 1.1.2. | Upravljani poslužitelj: računalni poslužitelj koji je oblikovan za visoki stupanj dostupnosti u visoko upravljanom okružju. Za potrebe ove specifikacije, upravljani poslužitelj mora udovoljiti svim sljedećim kriterijima:






  (a) | oblikovan je za konfiguraciju s redundantnim izvorima napajanja; i |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Upravljani poslužitelj: računalni poslužitelj koji je oblikovan za visoki stupanj dostupnosti u visoko upravljanom okružju. Za potrebe ove specifikacije, upravljani poslužitelj mora udovoljiti svim sljedećim kriterijima:

(a)

oblikovan je za konfiguraciju s redundantnim izvorima napajanja; i

| (b) | ima ugrađen namjenski upravljački kontroler (npr. servisni procesor). |
| --- | --- |

(b)

ima ugrađen namjenski upravljački kontroler (npr. servisni procesor).

| 1.1.3. | Blade sustav poslužitelja: sustav koji se sastoji od blade okvira i jednog ili više blade poslužitelja i/ili drugih jedinica (npr. blade spremište, blade mrežna oprema) koji se mogu ukloniti. S pomoću blade sustava poslužitelja moguće je podesivo kombinirati nekoliko blade poslužitelja ili jedinica za pohranu podataka u istom kućištu, a serviseri mogu jednostavno dodavati ili zamjenjivati blade komponente tijekom rada.






  (a) | Blade poslužitelj: računalni poslužitelj oblikovan za korištenje u blade okviru. Blade poslužitelj uređaj je visoke gustoće koji funkcionira kao neovisan računalni poslužitelj i sadržava barem jedan procesor i memoriju sustava, ali je u radu ovisan o zajedničkim resursima blade okvira (npr. izvori napajanja, hlađenje). Procesor ili memorijski modul namijenjen proširenju samostalnog poslužitelja ne smatra se blade poslužiteljem.






  1. | Blade poslužitelj višestrukih ladica: blade poslužitelj koji zauzima više od jedne ladice za ugradnju u blade okvir. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

Blade sustav poslužitelja: sustav koji se sastoji od blade okvira i jednog ili više blade poslužitelja i/ili drugih jedinica (npr. blade spremište, blade mrežna oprema) koji se mogu ukloniti. S pomoću blade sustava poslužitelja moguće je podesivo kombinirati nekoliko blade poslužitelja ili jedinica za pohranu podataka u istom kućištu, a serviseri mogu jednostavno dodavati ili zamjenjivati blade komponente tijekom rada.

(a)

Blade poslužitelj: računalni poslužitelj oblikovan za korištenje u blade okviru. Blade poslužitelj uređaj je visoke gustoće koji funkcionira kao neovisan računalni poslužitelj i sadržava barem jedan procesor i memoriju sustava, ali je u radu ovisan o zajedničkim resursima blade okvira (npr. izvori napajanja, hlađenje). Procesor ili memorijski modul namijenjen proširenju samostalnog poslužitelja ne smatra se blade poslužiteljem.

1.

Blade poslužitelj višestrukih ladica: blade poslužitelj koji zauzima više od jedne ladice za ugradnju u blade okvir.

| 2. | Blade poslužitelj jednostruke širine: blade poslužitelj koji zauzima jednu punu širinu standardne ladice za blade poslužitelj. |
| --- | --- |

2.

Blade poslužitelj jednostruke širine: blade poslužitelj koji zauzima jednu punu širinu standardne ladice za blade poslužitelj.

| 3. | Blade poslužitelj dvostruke širine: blade poslužitelj koji zauzima dvije širine standardne ladice za blade poslužitelj. |
| --- | --- |

3.

Blade poslužitelj dvostruke širine: blade poslužitelj koji zauzima dvije širine standardne ladice za blade poslužitelj.

| 4. | Blade poslužitelj s polovicom visine: blade poslužitelj koji zauzima jednu polovicu visine standardne ladice za blade poslužitelj. |
| --- | --- |

4.

Blade poslužitelj s polovicom visine: blade poslužitelj koji zauzima jednu polovicu visine standardne ladice za blade poslužitelj.

| 5. | Blade poslužitelj s četvrtinom visine: blade poslužitelj koji zauzima jednu četvrtinu visine standardne ladice za poslužitelj. |
| --- | --- |

5.

Blade poslužitelj s četvrtinom visine: blade poslužitelj koji zauzima jednu četvrtinu visine standardne ladice za poslužitelj.

| 6. | Blade poslužitelj s višestrukim čvorovima: blade poslužitelj koji ima više čvorova. Sam blade poslužitelj može se zamjenjivati tijekom rada, ali pojedinačni čvorovi ne mogu. |
| --- | --- |

6.

Blade poslužitelj s višestrukim čvorovima: blade poslužitelj koji ima više čvorova. Sam blade poslužitelj može se zamjenjivati tijekom rada, ali pojedinačni čvorovi ne mogu.

| (b) | Blade okvir: okvir koji sadržava zajedničke resurse za rad blade poslužitelja, blade spremišta i drugih uređaja blade formata. Zajednički resursi koje osigurava okvir mogu obuhvaćati napajanje, pohranu podataka i hardver za distribuciju istosmjerne struje, upravljanje temperaturom, upravljanje sustavom i mrežne usluge. |
| --- | --- |

(b)

Blade okvir: okvir koji sadržava zajedničke resurse za rad blade poslužitelja, blade spremišta i drugih uređaja blade formata. Zajednički resursi koje osigurava okvir mogu obuhvaćati napajanje, pohranu podataka i hardver za distribuciju istosmjerne struje, upravljanje temperaturom, upravljanje sustavom i mrežne usluge.

| (c) | Blade spremište: uređaj za pohranu podataka koji je namijenjen korištenju u blade okviru. Blade uređaj za pohranu podataka u radu je ovisan o zajedničkim resursima blade okvira (npr. napajanje, hlađenje). |
| --- | --- |

(c)

Blade spremište: uređaj za pohranu podataka koji je namijenjen korištenju u blade okviru. Blade uređaj za pohranu podataka u radu je ovisan o zajedničkim resursima blade okvira (npr. napajanje, hlađenje).

| 1.1.4. | Poslužitelj s ugrađenom tolerancijom na greške u radu (Fully Fault Tolerant Server): poslužitelj koji je oblikovan s potpunom zalihošću hardvera, u kojemu je svaka računalna komponenta udvostručena pa dva čvora obrađuju identične i istovremene zadatke (tj. ako jedan čvor zakaže ili mu je potreban popravak, drugi čvor može sam izvršiti zadatak čime se izbjegava vrijeme stajanja). Poslužitelj s ugrađenom tolerancijom na greške u radu koristi dva sustava koji istodobno i opetovano izvršavaju jedan zadatak radi trajne dostupnosti u aplikacijama koje su kritične za neki cilj. |
| --- | --- |

1.1.4.

Poslužitelj s ugrađenom tolerancijom na greške u radu (Fully Fault Tolerant Server): poslužitelj koji je oblikovan s potpunom zalihošću hardvera, u kojemu je svaka računalna komponenta udvostručena pa dva čvora obrađuju identične i istovremene zadatke (tj. ako jedan čvor zakaže ili mu je potreban popravak, drugi čvor može sam izvršiti zadatak čime se izbjegava vrijeme stajanja). Poslužitelj s ugrađenom tolerancijom na greške u radu koristi dva sustava koji istodobno i opetovano izvršavaju jedan zadatak radi trajne dostupnosti u aplikacijama koje su kritične za neki cilj.

| 1.1.5. | Poslužitelj s dodatnom otpornošću (Resilient Server): poslužitelj kojem su u mikroarhitekturu sustava, središnje procesorske jedinice i čipset ugrađene opsežne značajke pouzdanosti, raspoloživosti, popravljivosti (Reliability, Availability, Serviceability — RAS) i podesivosti. Za potrebe kvalifikacije za ENERGY STAR u skladu s ovom specifikacijom, poslužitelj s dodatnom otpornošću ima karakteristike kako su opisane u Dodatku B ovoj specifikaciji. |
| --- | --- |

1.1.5.

Poslužitelj s dodatnom otpornošću (Resilient Server): poslužitelj kojem su u mikroarhitekturu sustava, središnje procesorske jedinice i čipset ugrađene opsežne značajke pouzdanosti, raspoloživosti, popravljivosti (Reliability, Availability, Serviceability — RAS) i podesivosti. Za potrebe kvalifikacije za ENERGY STAR u skladu s ovom specifikacijom, poslužitelj s dodatnom otpornošću ima karakteristike kako su opisane u Dodatku B ovoj specifikaciji.

| 1.1.6. | Poslužitelj s više čvorova: računalni poslužitelj koji je oblikovan s dva ili više neovisnih čvorova koji dijele isto kućište i jedan ili više izvora napajanja. U slučaju poslužitelja s više čvorova struja se raspodjeljuje svim čvorovima putem zajedničkih izvora napajanja. Poslužiteljski čvorovi u poslužitelju s više čvorova nisu oblikovani tako da se mogu zamjenjivati tijekom rada.
  Poslužitelj s dva čvora: česta konfiguracija poslužitelja s više čvorova koja se sastoji od dva poslužiteljska čvora. |
| --- | --- |

1.1.6.

Poslužitelj s više čvorova: računalni poslužitelj koji je oblikovan s dva ili više neovisnih čvorova koji dijele isto kućište i jedan ili više izvora napajanja. U slučaju poslužitelja s više čvorova struja se raspodjeljuje svim čvorovima putem zajedničkih izvora napajanja. Poslužiteljski čvorovi u poslužitelju s više čvorova nisu oblikovani tako da se mogu zamjenjivati tijekom rada.

Poslužitelj s dva čvora: česta konfiguracija poslužitelja s više čvorova koja se sastoji od dva poslužiteljska čvora.

| 1.1.7. | Predinstalirani poslužitelj (Server Appliance): računalni poslužitelj kojem je unaprijed ugrađen operativni sustav i softver koji se koristi za obavljanje namjenske funkcije ili skupa usko povezanih funkcija. Predinstalirani poslužitelji pružaju usluge putem jedne ili više mreža (npr. IP ili SAN), a obično se njima upravlja putem web-sučelja ili naredbenog sučelje. Prodavač prilagođava konfiguracije hardvera i softvera predinstaliranih poslužitelja za izvođenje posebnog zadatka (npr. usluge imenovanja, vatrozida, provjere vjerodostojnosti, enkripcije ili VoIP telefonije) i one nisu namijenjene pokretanju programa koje ugrađuju korisnici. |
| --- | --- |

1.1.7.

Predinstalirani poslužitelj (Server Appliance): računalni poslužitelj kojem je unaprijed ugrađen operativni sustav i softver koji se koristi za obavljanje namjenske funkcije ili skupa usko povezanih funkcija. Predinstalirani poslužitelji pružaju usluge putem jedne ili više mreža (npr. IP ili SAN), a obično se njima upravlja putem web-sučelja ili naredbenog sučelje. Prodavač prilagođava konfiguracije hardvera i softvera predinstaliranih poslužitelja za izvođenje posebnog zadatka (npr. usluge imenovanja, vatrozida, provjere vjerodostojnosti, enkripcije ili VoIP telefonije) i one nisu namijenjene pokretanju programa koje ugrađuju korisnici.

| 1.1.8. | Sustav visokih računalnih performansi (High Performance Computing System — HPC): računalni sustav koji je oblikovan i optimiziran za izvođenje visoko paralelnih aplikacija. Sustavi HPC sastoje se od velikog broja skupina homogenih poslužiteljskih čvorova koji su često povezani međuvezama za brzo međuprocesiranje te imaju veliki memorijski kapacitet i širinu propusnog pojasa. Sustavi HPC mogu se izgrađivati namjenski ili sastavljati od dostupnijih računalnih poslužitelja. Sustavi HPC moraju udovoljavati SVIM sljedećim kriterijima:






  (a) | stavljaju se na tržište i prodaju kao računalni poslužitelji optimizirani za računalne aplikacije visokih performansi; |
| --- | --- | --- |

1.1.8.

Sustav visokih računalnih performansi (High Performance Computing System — HPC): računalni sustav koji je oblikovan i optimiziran za izvođenje visoko paralelnih aplikacija. Sustavi HPC sastoje se od velikog broja skupina homogenih poslužiteljskih čvorova koji su često povezani međuvezama za brzo međuprocesiranje te imaju veliki memorijski kapacitet i širinu propusnog pojasa. Sustavi HPC mogu se izgrađivati namjenski ili sastavljati od dostupnijih računalnih poslužitelja. Sustavi HPC moraju udovoljavati SVIM sljedećim kriterijima:

(a)

stavljaju se na tržište i prodaju kao računalni poslužitelji optimizirani za računalne aplikacije visokih performansi;

| (b) | oblikovani su (ili sastavljeni) i optimizirani za izvođenje visoko paralelnih aplikacija; |
| --- | --- |

(b)

oblikovani su (ili sastavljeni) i optimizirani za izvođenje visoko paralelnih aplikacija;

| (c) | sastoje se od niza tipično homogenih poslužiteljskih čvorova u skupinama prvenstveno radi povećanja računalne snage; |
| --- | --- |

(c)

sastoje se od niza tipično homogenih poslužiteljskih čvorova u skupinama prvenstveno radi povećanja računalne snage;

| (d) | sadržavaju međuveze za brzo međuprocesiranje među poslužiteljskim čvorovima. |
| --- | --- |

(d)

sadržavaju međuveze za brzo međuprocesiranje među poslužiteljskim čvorovima.

| 1.1.9. | Poslužitelj s istosmjernim napajanjem: računalni poslužitelj koji je isključivo namijenjen radu s izvorom istosmjerne struje. |
| --- | --- |

1.1.9.

Poslužitelj s istosmjernim napajanjem: računalni poslužitelj koji je isključivo namijenjen radu s izvorom istosmjerne struje.

| 1.1.10. | Veliki poslužitelj: poslužitelj s dodatnom otpornošću/proširivi poslužitelj koji se isporučuje kao predintegrirani/predispitani sustav u jednom ili više punih okvira i koji uključuje ulazno/izlazni podsustav visoke povezivosti s najmanje 32 namjenska ulazno/izlazna utora. |
| --- | --- |

1.1.10.

Veliki poslužitelj: poslužitelj s dodatnom otpornošću/proširivi poslužitelj koji se isporučuje kao predintegrirani/predispitani sustav u jednom ili više punih okvira i koji uključuje ulazno/izlazni podsustav visoke povezivosti s najmanje 32 namjenska ulazno/izlazna utora.

1.2.   Kategorija proizvoda

Klasifikacija ili podvrsta druge razine unutar vrste proizvoda koja se temelji na značajkama proizvoda i instaliranim komponentama. U ovoj specifikaciji kategorije proizvoda koriste se za utvrđivanje zahtjeva za kvalifikaciju i ispitivanje.

1.3.   Formati računalnih poslužitelja

| 1.3.1. | Poslužitelj ugrađen u poslužiteljskom ormaru: računalni poslužitelj koji je oblikovan za ugradnju u standardni 19-inčni ormar podatkovnog središta kako je utvrđeno u normama EIA-310, IEC 60297 ili DIN 41494. Za potrebe ove specifikacije blade poslužitelji su u zasebnoj kategoriji i nisu obuhvaćeni kategorijom poslužitelja u poslužiteljskom ormaru. |
| --- | --- |

1.3.1.

Poslužitelj ugrađen u poslužiteljskom ormaru: računalni poslužitelj koji je oblikovan za ugradnju u standardni 19-inčni ormar podatkovnog središta kako je utvrđeno u normama EIA-310, IEC 60297 ili DIN 41494. Za potrebe ove specifikacije blade poslužitelji su u zasebnoj kategoriji i nisu obuhvaćeni kategorijom poslužitelja u poslužiteljskom ormaru.

| 1.3.2. | Samostojeći poslužitelj: samostojeći računalni poslužitelj koji je oblikovan s jedinicama za napajanje, hlađenjem, ulazno/izlaznim jedinicama i drugim resursima potrebnima za samostalan rad. Okvir samostojećeg poslužitelja sličan je okviru klijent-računala formata tower. |
| --- | --- |

1.3.2.

Samostojeći poslužitelj: samostojeći računalni poslužitelj koji je oblikovan s jedinicama za napajanje, hlađenjem, ulazno/izlaznim jedinicama i drugim resursima potrebnima za samostalan rad. Okvir samostojećeg poslužitelja sličan je okviru klijent-računala formata tower.

1.4.   Komponente računalnih poslužitelja

| 1.4.1. | Jedinica za napajanje (Power Supply Unit — PSU): uređaj koji pretvara ulaznu izmjeničnu ili istosmjernu struju u jedan ili više izlaza istosmjerne struje za potrebe napajanja računalnog poslužitelja. Jedinica za napajanje računalnog poslužitelja mora biti samostojna i omogućavati fizičko odvajanje od matične ploče, a na sustav se mora spajati odvojivom ili ugrađenom električnom vezom.






  (a) | Izvor izmjenično-istosmjernog napajanja: jedinica za napajanje koja pretvara ulaz izmjeničnog linijskog napona u jedan ili više izlaza istosmjernog napona za potrebe napajanja računalnog poslužitelja. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

Jedinica za napajanje (Power Supply Unit — PSU): uređaj koji pretvara ulaznu izmjeničnu ili istosmjernu struju u jedan ili više izlaza istosmjerne struje za potrebe napajanja računalnog poslužitelja. Jedinica za napajanje računalnog poslužitelja mora biti samostojna i omogućavati fizičko odvajanje od matične ploče, a na sustav se mora spajati odvojivom ili ugrađenom električnom vezom.

(a)

Izvor izmjenično-istosmjernog napajanja: jedinica za napajanje koja pretvara ulaz izmjeničnog linijskog napona u jedan ili više izlaza istosmjernog napona za potrebe napajanja računalnog poslužitelja.

| (b) | Izvor istosmjerno-istosmjernog napajanja jedinica za napajanje koja pretvara ulaz istosmjernog linijskog napona u jedan ili više izlaza istosmjernog napona za potrebe napajanja računalnog poslužitelja. Za potrebe ove specifikacije, istosmjerno-istosmjerni pretvarač (poznat i kao regulator napona) koji se nalazi unutar računalnog poslužitelja i koristi se za pretvaranje niskog istosmjernog napona (npr. 12 V istosmjerni napon) u druge izlaze istosmjernog napona za napajanje komponenti računalnih poslužitelja ne smatra se izvorom istosmjerno-istosmjernog napajanja. |
| --- | --- |

(b)

Izvor istosmjerno-istosmjernog napajanja jedinica za napajanje koja pretvara ulaz istosmjernog linijskog napona u jedan ili više izlaza istosmjernog napona za potrebe napajanja računalnog poslužitelja. Za potrebe ove specifikacije, istosmjerno-istosmjerni pretvarač (poznat i kao regulator napona) koji se nalazi unutar računalnog poslužitelja i koristi se za pretvaranje niskog istosmjernog napona (npr. 12 V istosmjerni napon) u druge izlaze istosmjernog napona za napajanje komponenti računalnih poslužitelja ne smatra se izvorom istosmjerno-istosmjernog napajanja.

| (c) | Jednoizlazni izvor napajanja: jedinica za napajanje koja je oblikovana za isporuku većine svoje nazivne izlazne snage jednom primarnom izlazu istosmjernog napona za potrebe napajanja računalnog poslužitelja. Jednoizlazne jedinice za napajanje mogu imati jedan ili više izlaza u stanju čekanja koji ostaju aktivni kada su spojeni na izvor ulazne struje. Za potrebe ove specifikacije, ukupna nazivna izlazna snaga bilo koje dodatne jedinice za napajanje koja nije primarni izlaz ili izlaz u stanju čekanja ne smije biti veća od 20 vati. Jedinice za napajanje koje kao primarni izlaz imaju višestruke izlaze istog napona smatraju se jednoizlaznim jedinicama za napajanje, osim ako te izlaze 1. proizvode zasebni pretvarači ili imaju zasebne faze ispravljanja izlaza; ili 2. imaju neovisna strujna ograničenja. |
| --- | --- |

(c)

Jednoizlazni izvor napajanja: jedinica za napajanje koja je oblikovana za isporuku većine svoje nazivne izlazne snage jednom primarnom izlazu istosmjernog napona za potrebe napajanja računalnog poslužitelja. Jednoizlazne jedinice za napajanje mogu imati jedan ili više izlaza u stanju čekanja koji ostaju aktivni kada su spojeni na izvor ulazne struje. Za potrebe ove specifikacije, ukupna nazivna izlazna snaga bilo koje dodatne jedinice za napajanje koja nije primarni izlaz ili izlaz u stanju čekanja ne smije biti veća od 20 vati. Jedinice za napajanje koje kao primarni izlaz imaju višestruke izlaze istog napona smatraju se jednoizlaznim jedinicama za napajanje, osim ako te izlaze 1. proizvode zasebni pretvarači ili imaju zasebne faze ispravljanja izlaza; ili 2. imaju neovisna strujna ograničenja.

| (d) | Višeizlazni izvor napajanja: jedinica za napajanje koja je oblikovana za isporuku većine svoje nazivne izlazne snage na više primarnih izlaza istosmjernog napona za potrebe napajanja računalnog poslužitelja. Višeizlazne jedinice za napajanje mogu imati jedan ili više izlaza u stanju čekanja koji ostaju aktivni kada su spojeni na izvor ulazne struje. Za potrebe ove specifikacije, ukupna nazivna izlazna snaga bilo koje dodatne jedinice za napajanje koja nije primarni izlaz ili izlaz u stanju čekanja veća je ili jednaka 20 vati. |
| --- | --- |

(d)

Višeizlazni izvor napajanja: jedinica za napajanje koja je oblikovana za isporuku većine svoje nazivne izlazne snage na više primarnih izlaza istosmjernog napona za potrebe napajanja računalnog poslužitelja. Višeizlazne jedinice za napajanje mogu imati jedan ili više izlaza u stanju čekanja koji ostaju aktivni kada su spojeni na izvor ulazne struje. Za potrebe ove specifikacije, ukupna nazivna izlazna snaga bilo koje dodatne jedinice za napajanje koja nije primarni izlaz ili izlaz u stanju čekanja veća je ili jednaka 20 vati.

| 1.4.2. | Ulazno-izlazni uređaj: uređaj koji osigurava ulaz i izlaz podataka između računalnog poslužitelja i drugih uređaja. Ulazno-izlazni uređaj može biti sastavni dio matične ploče računalnog poslužitelja ili može biti spojen na matičnu ploču utorom za proširivanje (npr. PCI, PCIe). Primjeri ulazno-izlaznih uređaja obuhvaćaju diskretne mrežne uređaje Ethernet, uređaje InfiniBand, kontrolere RAID/SAS i uređaje Fibre Channel.
  Ulazno-izlazni port: fizički sklop ulazno-izlaznog uređaja na kojem se može uspostaviti neovisna ulazno-izlazna sesija. Port nije isto što i priključnica; jedna priključnica može opsluživati više portova istog sučelja. |
| --- | --- |

1.4.2.

Ulazno-izlazni uređaj: uređaj koji osigurava ulaz i izlaz podataka između računalnog poslužitelja i drugih uređaja. Ulazno-izlazni uređaj može biti sastavni dio matične ploče računalnog poslužitelja ili može biti spojen na matičnu ploču utorom za proširivanje (npr. PCI, PCIe). Primjeri ulazno-izlaznih uređaja obuhvaćaju diskretne mrežne uređaje Ethernet, uređaje InfiniBand, kontrolere RAID/SAS i uređaje Fibre Channel.

Ulazno-izlazni port: fizički sklop ulazno-izlaznog uređaja na kojem se može uspostaviti neovisna ulazno-izlazna sesija. Port nije isto što i priključnica; jedna priključnica može opsluživati više portova istog sučelja.

| 1.4.3. | Matična ploča: glavna ploča sklopovlja poslužitelja. Za potrebe ove specifikacije, matična ploča obuhvaća priključke za spajanje dodatnih ploča i obično uključuje sljedeće komponente: procesor, memoriju, BIOS i utore za proširivanje. |
| --- | --- |

1.4.3.

Matična ploča: glavna ploča sklopovlja poslužitelja. Za potrebe ove specifikacije, matična ploča obuhvaća priključke za spajanje dodatnih ploča i obično uključuje sljedeće komponente: procesor, memoriju, BIOS i utore za proširivanje.

| 1.4.4. | Procesor: logičko sklopovlje koje odgovara na i obrađuje osnovne upute koje pokreću poslužitelja. Za potrebe ove specifikacije, procesor je središnja procesorska jedinica (central processing unit — CPU) računalnog poslužitelja. Tipična središnja procesorska jedinica fizički je paket koji se ugrađuje na matičnu ploču poslužitelja priključkom ili zavarenim spojem. Paket središnje procesorske jedinice može uključivati jednu ili više procesorskih jezgri. |
| --- | --- |

1.4.4.

Procesor: logičko sklopovlje koje odgovara na i obrađuje osnovne upute koje pokreću poslužitelja. Za potrebe ove specifikacije, procesor je središnja procesorska jedinica (central processing unit — CPU) računalnog poslužitelja. Tipična središnja procesorska jedinica fizički je paket koji se ugrađuje na matičnu ploču poslužitelja priključkom ili zavarenim spojem. Paket središnje procesorske jedinice može uključivati jednu ili više procesorskih jezgri.

| 1.4.5. | Memorija: za potrebe ove specifikacije, memorija je dio poslužitelja izvan procesora u kojem se spremaju informacije za neposrednu uporabu procesora. |
| --- | --- |

1.4.5.

Memorija: za potrebe ove specifikacije, memorija je dio poslužitelja izvan procesora u kojem se spremaju informacije za neposrednu uporabu procesora.

| 1.4.6. | Tvrdi disk (hard drive - HDD): primarni uređaj za pohranu podataka koji čita i upisuje podatke na jednu ili više rotirajućih magnetskih ploča. |
| --- | --- |

1.4.6.

Tvrdi disk (hard drive - HDD): primarni uređaj za pohranu podataka koji čita i upisuje podatke na jednu ili više rotirajućih magnetskih ploča.

| 1.4.7. | Tvrdi disk Solid State (SSD): uređaj za pohranu podataka koji za pohranu podataka umjesto magnetskih ploča koristi memorijske čipove. |
| --- | --- |

1.4.7.

Tvrdi disk Solid State (SSD): uređaj za pohranu podataka koji za pohranu podataka umjesto magnetskih ploča koristi memorijske čipove.

1.5.   Ostala oprema podatkovnog središta

| 1.5.1. | Mrežna oprema: uređaj čija je primarna funkcija prijenos podataka među različitim mrežnim sučeljima, osiguravajući povezivost podataka među spojenim uređajima (npr. usmjernici i preklopnici). Povezivost podataka postiže se usmjerivanjem podatkovnih paketa u skladu s IP, Fibre Channel, InfiniBand ili sličnim protokolom. |
| --- | --- |

1.5.1.

Mrežna oprema: uređaj čija je primarna funkcija prijenos podataka među različitim mrežnim sučeljima, osiguravajući povezivost podataka među spojenim uređajima (npr. usmjernici i preklopnici). Povezivost podataka postiže se usmjerivanjem podatkovnih paketa u skladu s IP, Fibre Channel, InfiniBand ili sličnim protokolom.

| 1.5.2. | Spremišni proizvod: potpuno funkcionalan sustav spremišta koji osigurava usluge pohrane podataka klijentima i uređajima koji su spojeni izravno ili mrežom. Komponente i podsustavi koji čine sastavni dio arhitekture spremišta (npr. radi interne komunikacije između kontrolera i diskova) smatraju se dijelom spremišnog proizvoda. U suprotnosti s time, komponente koje se obično povezuju s okružjem spremišta na razini podatkovnog središta (npr. uređaji koji su potrebni za rad vanjske mreže SAN) ne smatraju se dijelom spremišta. Skladišni proizvod može se sastojati od integriranih kontrolora spremišta, uređaja za pohranu podataka, ugrađenih mrežnih elemenata, softvera i drugih uređaja. Iako spremišni proizvodi mogu sadržavati jedan ili više ugrađenih procesora, ti procesori ne pokreću programe koje ugrađuju korisnici, ali mogu pokretati aplikacije povezane s podatcima (npr. replikacija podataka, sigurnosne kopije podataka, komprimiranje podataka, agenti za instalaciju). |
| --- | --- |

1.5.2.

Spremišni proizvod: potpuno funkcionalan sustav spremišta koji osigurava usluge pohrane podataka klijentima i uređajima koji su spojeni izravno ili mrežom. Komponente i podsustavi koji čine sastavni dio arhitekture spremišta (npr. radi interne komunikacije između kontrolera i diskova) smatraju se dijelom spremišnog proizvoda. U suprotnosti s time, komponente koje se obično povezuju s okružjem spremišta na razini podatkovnog središta (npr. uređaji koji su potrebni za rad vanjske mreže SAN) ne smatraju se dijelom spremišta. Skladišni proizvod može se sastojati od integriranih kontrolora spremišta, uređaja za pohranu podataka, ugrađenih mrežnih elemenata, softvera i drugih uređaja. Iako spremišni proizvodi mogu sadržavati jedan ili više ugrađenih procesora, ti procesori ne pokreću programe koje ugrađuju korisnici, ali mogu pokretati aplikacije povezane s podatcima (npr. replikacija podataka, sigurnosne kopije podataka, komprimiranje podataka, agenti za instalaciju).

| 1.5.3. | Sustav besprekidnog napajanja (Uninterruptible Power Supply — UPS): kombinacija pretvarača, prekidača i uređaja za pohranu energije (kao što su baterije) koji čine energetski sustav kojim se održava kontinuitet opskrbe u slučaju prekida ulaznog napajanja. |
| --- | --- |

1.5.3.

Sustav besprekidnog napajanja (Uninterruptible Power Supply — UPS): kombinacija pretvarača, prekidača i uređaja za pohranu energije (kao što su baterije) koji čine energetski sustav kojim se održava kontinuitet opskrbe u slučaju prekida ulaznog napajanja.

1.6.   Načini rada i stanja potrošnje energije

| 1.6.1. | Neaktivno stanje: radno stanje u kojem je dovršeno učitavanje operativnog sustava i ostalog softvera i računalni poslužitelj je sposoban izvršavati radne transakcije, ali nema aktivnih radnih transakcija koje sustav zahtijeva ili su na čekanju (tj. računalni poslužitelj je u radnom stanju, ali ne izvršava nikakve korisne zadatke). U slučaju sustava u kojima su primjenjive norme ACPI, neaktivno stanje odgovara samo razini sustava S0 prema ACPI. |
| --- | --- |

1.6.1.

Neaktivno stanje: radno stanje u kojem je dovršeno učitavanje operativnog sustava i ostalog softvera i računalni poslužitelj je sposoban izvršavati radne transakcije, ali nema aktivnih radnih transakcija koje sustav zahtijeva ili su na čekanju (tj. računalni poslužitelj je u radnom stanju, ali ne izvršava nikakve korisne zadatke). U slučaju sustava u kojima su primjenjive norme ACPI, neaktivno stanje odgovara samo razini sustava S0 prema ACPI.

| 1.6.2. | aktivno stanje: radno stanje u kojem poslužitelj izvršava zadatke kao odgovor na prethodne ili istovremene vanjske zahtjeve (npr. upute putem mreže). Aktivno stanje obuhvaća 1. aktivnu obradu; i 2. traženje/čitanje podataka iz memorije, priručne memorije (cache) ili unutarnjeg/vanjskog spremišta dok poslužitelj čeka daljnje upute putem mreže. |
| --- | --- |

1.6.2.

aktivno stanje: radno stanje u kojem poslužitelj izvršava zadatke kao odgovor na prethodne ili istovremene vanjske zahtjeve (npr. upute putem mreže). Aktivno stanje obuhvaća 1. aktivnu obradu; i 2. traženje/čitanje podataka iz memorije, priručne memorije (cache) ili unutarnjeg/vanjskog spremišta dok poslužitelj čeka daljnje upute putem mreže.

1.7.   Ostali ključni izrazi

| 1.7.1. | Nadzorni sustav (Controller System): računalo ili računalni poslužitelj koji upravlja procesom oglednog (benchmark) ispitivanja. Upravljački sustav izvršava sljedeće funkcije:






  (a) | pokreće i zaustavlja svaki segment (fazu) ispitivanja performansi; |
| --- | --- | --- |

1.7.1.

Nadzorni sustav (Controller System): računalo ili računalni poslužitelj koji upravlja procesom oglednog (benchmark) ispitivanja. Upravljački sustav izvršava sljedeće funkcije:

(a)

pokreće i zaustavlja svaki segment (fazu) ispitivanja performansi;

| (b) | upravlja radnim opterećenjem tijekom ispitivanja performansi; |
| --- | --- |

(b)

upravlja radnim opterećenjem tijekom ispitivanja performansi;

| (c) | pokreće i zaustavlja prikupljanje podataka iz uređaja za analizu potrošnje da bi se mogli povezati podatci o potrošnji i performansama iz svake faze; |
| --- | --- |

(c)

pokreće i zaustavlja prikupljanje podataka iz uređaja za analizu potrošnje da bi se mogli povezati podatci o potrošnji i performansama iz svake faze;

| (d) | pohranjuje dnevničke datoteke koje sadržavaju informacije o ispitivanju potrošnje i performansi; |
| --- | --- |

(d)

pohranjuje dnevničke datoteke koje sadržavaju informacije o ispitivanju potrošnje i performansi;

| (e) | pretvara neformatirane podatke u prikladan format za izvješćivanje, dostavu i potvrdu podataka iz oglednog ispitivanja; i |
| --- | --- |

(e)

pretvara neformatirane podatke u prikladan format za izvješćivanje, dostavu i potvrdu podataka iz oglednog ispitivanja; i

| (f) | prikuplja i pohranjuje podatke o okolini, ako su automatizirani za ogledno ispitivanje. |
| --- | --- |

(f)

prikuplja i pohranjuje podatke o okolini, ako su automatizirani za ogledno ispitivanje.

| 1.7.2. | Mrežni klijent (ispitivanje): računalo ili računalni poslužitelj koji proizvodi promet radnog opterećenja radi slanja jedinici koja se ispituje, povezan mrežnim preklopnikom. |
| --- | --- |

1.7.2.

Mrežni klijent (ispitivanje): računalo ili računalni poslužitelj koji proizvodi promet radnog opterećenja radi slanja jedinici koja se ispituje, povezan mrežnim preklopnikom.

| 1.7.3. | RAS značajke: skraćenica za značajke pouzdanosti, raspoloživosti i popravljivosti. RAS se ponekad proširuje u RASM, čime se dodaje kriterij upravljivosti. Tri primarne komponente RAS-a povezane s računalnim poslužiteljima definiraju se kako slijedi:






  (a) | značajke pouzdanosti: značajke koje podupiru sposobnost poslužitelja da izvršava svoju namjensku funkciju bez prekida zbog kvarova komponenti (npr. odabir komponenti, smanjenje nazivne temperature i/ili napona, otkrivanje i ispravak grešaka); |
| --- | --- | --- |

1.7.3.

RAS značajke: skraćenica za značajke pouzdanosti, raspoloživosti i popravljivosti. RAS se ponekad proširuje u RASM, čime se dodaje kriterij upravljivosti. Tri primarne komponente RAS-a povezane s računalnim poslužiteljima definiraju se kako slijedi:

(a)

značajke pouzdanosti: značajke koje podupiru sposobnost poslužitelja da izvršava svoju namjensku funkciju bez prekida zbog kvarova komponenti (npr. odabir komponenti, smanjenje nazivne temperature i/ili napona, otkrivanje i ispravak grešaka);

| (b) | značajke raspoloživosti: značajke koje podupiru sposobnost poslužitelja da maksimalno radi s normalnim kapacitetom u odnosu na određeno vrijeme stajanja (npr. zalihost (na mikro razini kao i makro razini)); |
| --- | --- |

(b)

značajke raspoloživosti: značajke koje podupiru sposobnost poslužitelja da maksimalno radi s normalnim kapacitetom u odnosu na određeno vrijeme stajanja (npr. zalihost (na mikro razini kao i makro razini));

| (c) | značajke popravljivosti: značajke koje podupiru sposobnost poslužitelja da se servisira bez prekida rada poslužitelja (npr. uključivanje komponenti tijekom rada). |
| --- | --- |

(c)

značajke popravljivosti: značajke koje podupiru sposobnost poslužitelja da se servisira bez prekida rada poslužitelja (npr. uključivanje komponenti tijekom rada).

| 1.7.4. | Iskorištenost procesora poslužitelja: omjer računalne aktivnosti procesora i računalne aktivnosti procesora pri punom opterećenju pri određenom naponu i frekvenciji, mjeren trenutačno ili kratkoročnim prosjekom uporabe tijekom niza aktivnih i/ili neaktivnih ciklusa. |
| --- | --- |

1.7.4.

Iskorištenost procesora poslužitelja: omjer računalne aktivnosti procesora i računalne aktivnosti procesora pri punom opterećenju pri određenom naponu i frekvenciji, mjeren trenutačno ili kratkoročnim prosjekom uporabe tijekom niza aktivnih i/ili neaktivnih ciklusa.

| 1.7.5. | Hipervizor: vrsta metode virtualizacije hardvera koja omogućuje pokretanje više gostujućih operativnih sustava na jednom sustavu domaćinu u isto vrijeme. |
| --- | --- |

1.7.5.

Hipervizor: vrsta metode virtualizacije hardvera koja omogućuje pokretanje više gostujućih operativnih sustava na jednom sustavu domaćinu u isto vrijeme.

| 1.7.6. | Pomoćni ubrzivači obrade podataka (Auxiliary Processing Accelerators — APA): dodatne kartice za proširenje računala koje se ugrađuju u utore za proširivanje opće namjene (npr. GPGPU ugrađen u utor PCI). |
| --- | --- |

1.7.6.

Pomoćni ubrzivači obrade podataka (Auxiliary Processing Accelerators — APA): dodatne kartice za proširenje računala koje se ugrađuju u utore za proširivanje opće namjene (npr. GPGPU ugrađen u utor PCI).

| 1.7.7. | DDR kanal s privremenim spremnikom podataka (Buffered DDR Channel): kanal ili memorijski port koji povezuje memorijski kontroler s određenim brojem memorijskih uređaja (npr. DIMM-ova) unutar računalnog poslužitelja. Tipični računalni poslužitelj može sadržavati više memorijskih kontrolera, a oni mogu podržavati jedan ili više DDR kanala s privremenim spremnikom podataka. S obzirom na to, svaki DDR kanal s privremenim spremnikom podataka opslužuje tek dio ukupnog memorijskog prostora unutar računalnog poslužitelja. |
| --- | --- |

1.7.7.

DDR kanal s privremenim spremnikom podataka (Buffered DDR Channel): kanal ili memorijski port koji povezuje memorijski kontroler s određenim brojem memorijskih uređaja (npr. DIMM-ova) unutar računalnog poslužitelja. Tipični računalni poslužitelj može sadržavati više memorijskih kontrolera, a oni mogu podržavati jedan ili više DDR kanala s privremenim spremnikom podataka. S obzirom na to, svaki DDR kanal s privremenim spremnikom podataka opslužuje tek dio ukupnog memorijskog prostora unutar računalnog poslužitelja.

1.8.   Obitelj proizvoda

Opis visoke razine koji se odnosi na skupinu računala s istom kombinacijom okvira/matične ploče, koja često sadržava stotine mogućih kombinacija hardvera i softvera.

1.8.1.   Zajednički atributi obitelji proizvoda: skup značajki koje su zajedničke svim modelima/konfiguracijama unutar obitelji proizvoda i koje predstavljaju zajedničko osnovno oblikovanje. Svi modeli/konfiguracije unutar obitelji proizvoda moraju imati zajedničke sljedeće značajke:

| (a) | biti jednakog modela ili vrste stroja; |
| --- | --- |

(a)

biti jednakog modela ili vrste stroja;

| (b) | biti jednakog formata (tj. ugrađen u poslužiteljskom ormaru, blade, samostojeći) ili istog mehaničkog i električnog oblikovanja sa samo površnim mehaničkim razlikama kako bi oblikovanje podržavalo različite formate; |
| --- | --- |

(b)

biti jednakog formata (tj. ugrađen u poslužiteljskom ormaru, blade, samostojeći) ili istog mehaničkog i električnog oblikovanja sa samo površnim mehaničkim razlikama kako bi oblikovanje podržavalo različite formate;

| (c) | imati zajedničke procesore iz jedne određene serije procesora ili imati zajedničke procesore koji se uključuju u jednaku vrstu utora. |
| --- | --- |

(c)

imati zajedničke procesore iz jedne određene serije procesora ili imati zajedničke procesore koji se uključuju u jednaku vrstu utora.

| (d) | imati zajedničke jedinice za napajanje čije su učinkovitosti veće od ili jednake učinkovitostima pri svim točkama opterećenja koje su utvrđene u odjeljku 3.2. (tj. 10 %, 20 %, 50 % i 100 % najvećeg nazivnog tereta za jedan izlaz; 20 %, 50 % i 100 % najvećeg nazivnog tereta za višestruke izlaze). |
| --- | --- |

(d)

imati zajedničke jedinice za napajanje čije su učinkovitosti veće od ili jednake učinkovitostima pri svim točkama opterećenja koje su utvrđene u odjeljku 3.2. (tj. 10 %, 20 %, 50 % i 100 % najvećeg nazivnog tereta za jedan izlaz; 20 %, 50 % i 100 % najvećeg nazivnog tereta za višestruke izlaze).

1.8.2.   Ispitane konfiguracije proizvoda unutar obitelji proizvoda

| (a) | Varijacije u prodajnoj cijeni:






  1. | konfiguracija niskih performansi: kombinacija potrošnje procesorskog utora, jedinica za napajanje, memorije, spremišta (HDD/SDD) i ulazno/izlaznih jedinica koja predstavlja računalnu platformu niže cijene ili nižih performansi unutar obitelji proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(a)

Varijacije u prodajnoj cijeni:

1.

konfiguracija niskih performansi: kombinacija potrošnje procesorskog utora, jedinica za napajanje, memorije, spremišta (HDD/SDD) i ulazno/izlaznih jedinica koja predstavlja računalnu platformu niže cijene ili nižih performansi unutar obitelji proizvoda;

| 2. | konfiguracija visokih performansi: kombinacija potrošnje procesorskog utora, jedinica za napajanje, memorije, spremišta (HDD/SDD) i ulazno/izlaznih jedinica koja predstavlja računalnu platformu više cijene ili viših performansi unutar obitelji proizvoda. |
| --- | --- |

2.

konfiguracija visokih performansi: kombinacija potrošnje procesorskog utora, jedinica za napajanje, memorije, spremišta (HDD/SDD) i ulazno/izlaznih jedinica koja predstavlja računalnu platformu više cijene ili viših performansi unutar obitelji proizvoda.

| (b) | tipična konfiguracija:
  tipična konfiguracija: konfiguracija proizvoda koja se nalazi između konfiguracija najmanje i najveće potrošnje i predstavlja ugrađen proizvod koji se dobro prodaje; |
| --- | --- |

(b)

tipična konfiguracija:

tipična konfiguracija: konfiguracija proizvoda koja se nalazi između konfiguracija najmanje i najveće potrošnje i predstavlja ugrađen proizvod koji se dobro prodaje;

| (c) | varijacije u potrošnji struje:






  1. | konfiguracija najmanje potrošnje: najmanja konfiguracija koja ima mogućnost učitati i pokrenuti podržane operativne sustave. Konfiguracija najmanje potrošnje sadržava najnižu potrošnju procesorskog utora, najmanji broj ugrađenih jedinica za napajanje, memorija, spremišta (HDD/SDD) i ulazno/izlaznih jedinica koji se prodaju, a imaju mogućnost udovoljiti zahtjevima ENERGY STARA; |
| --- | --- | --- |

(c)

varijacije u potrošnji struje:

1.

konfiguracija najmanje potrošnje: najmanja konfiguracija koja ima mogućnost učitati i pokrenuti podržane operativne sustave. Konfiguracija najmanje potrošnje sadržava najnižu potrošnju procesorskog utora, najmanji broj ugrađenih jedinica za napajanje, memorija, spremišta (HDD/SDD) i ulazno/izlaznih jedinica koji se prodaju, a imaju mogućnost udovoljiti zahtjevima ENERGY STARA;

| 2. | konfiguracija najveće potrošnje: kombinacija komponenti po izboru prodavača koja nakon sastavljanja i uključivanja ima najveću potrošnju struje unutar obitelji proizvoda. Konfiguracija najveće potrošnje sadržava najveću potrošnju procesorskog utora, najveći broj ugrađenih jedinica za napajanje, memorija, spremišta (HDD/SDD) i ulazno/izlaznih jedinica koji se prodaju, a imaju mogućnost udovoljiti zahtjevima ENERGY STARA. |
| --- | --- |

2.

konfiguracija najveće potrošnje: kombinacija komponenti po izboru prodavača koja nakon sastavljanja i uključivanja ima najveću potrošnju struje unutar obitelji proizvoda. Konfiguracija najveće potrošnje sadržava najveću potrošnju procesorskog utora, najveći broj ugrađenih jedinica za napajanje, memorija, spremišta (HDD/SDD) i ulazno/izlaznih jedinica koji se prodaju, a imaju mogućnost udovoljiti zahtjevima ENERGY STARA.

2.   Područje primjene

2.1.   Obuhvaćeni proizvodi

Kako bi bio prihvatljiv za kvalifikaciju kao ENERGY STAR u skladu s ovom specifikacijom, proizvod mora udovoljiti definiciji računalnog poslužitelja iz odjeljka 1. ovog dokumenta. Prihvatljivost je u inačici 2.0. ograničena na računalne poslužitelje blade formata, poslužitelje s više čvorova, poslužitelje ugrađene u poslužiteljski ormar i samostojeće računalne poslužitelje s najviše četiri procesorska utora u računalnom poslužitelju (ili po blade komponenti ili čvoru blade poslužitelja ili poslužitelja s više čvorova). Proizvodi koji su izričito izuzeti iz inačice 2.0. utvrđeni su u odjeljku 2.2.

2.2.   Izuzeti proizvodi

| 2.2.1. | Proizvodi koji su obuhvaćeni drugim specifikacijama proizvoda ENERGY STAR ne mogu se kvalificirati u skladu s ovom specifikacijom. Popis trenutačno važećih specifikacija nalazi se na www.eu-energystar.org/. |
| --- | --- |

2.2.1.

Proizvodi koji su obuhvaćeni drugim specifikacijama proizvoda ENERGY STAR ne mogu se kvalificirati u skladu s ovom specifikacijom. Popis trenutačno važećih specifikacija nalazi se na www.eu-energystar.org/.

| 2.2.2. | Sljedeći proizvodi nisu prihvatljivi za kvalificiranje u skladu s ovom specifikacijom:






  (a) | poslužitelji s ugrađenom tolerancijom na greške u radu; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Sljedeći proizvodi nisu prihvatljivi za kvalificiranje u skladu s ovom specifikacijom:

(a)

poslužitelji s ugrađenom tolerancijom na greške u radu;

| (b) | predinstalirani poslužitelji; |
| --- | --- |

(b)

predinstalirani poslužitelji;

| (c) | sustavi visokih računalnih performansi; |
| --- | --- |

(c)

sustavi visokih računalnih performansi;

| (d) | veliki poslužitelji; |
| --- | --- |

(d)

veliki poslužitelji;

| (e) | spremišni proizvodi, uključujući blade spremišta; i |
| --- | --- |

(e)

spremišni proizvodi, uključujući blade spremišta; i

| (f) | mrežna oprema. |
| --- | --- |

(f)

mrežna oprema.

3.   Kriteriji za kvalificiranje

3.1.   Značajne znamenke i zaokruživanje

| 3.1.1. | Za sve izračune koriste se izravno izmjerene (nezaokružene) vrijednosti. |
| --- | --- |

3.1.1.

Za sve izračune koriste se izravno izmjerene (nezaokružene) vrijednosti.

| 3.1.2. | Ako nije drukčije određeno, usklađenost s granicama specifikacije ocjenjuje se koristeći se izravno izmjerenim ili izračunanim vrijednostima bez zaokruživanja. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ako nije drukčije određeno, usklađenost s granicama specifikacije ocjenjuje se koristeći se izravno izmjerenim ili izračunanim vrijednostima bez zaokruživanja.

| 3.1.3. | Izravno izmjerene ili izračunane vrijednosti koje se dostavljaju radi izvješćivanja na web-stranici ENERGY STARA zaokružuju se na najbližu značajnu znamenku kako je navedeno u odgovarajućem ograničenju specifikacije. |
| --- | --- |

3.1.3.

Izravno izmjerene ili izračunane vrijednosti koje se dostavljaju radi izvješćivanja na web-stranici ENERGY STARA zaokružuju se na najbližu značajnu znamenku kako je navedeno u odgovarajućem ograničenju specifikacije.

3.2.   Zahtjevi za napajanje

| 3.2.1. | Za potrebe kvalifikacije kao proizvod ENERGY STAR priznaju se podatci i izvješća o ispitivanju izvora napajanja ispitnih tijela kojima je Agencija za zaštitu okoliša SAD-a potvrdila da mogu izvoditi ispitivanje izvora napajanja. |
| --- | --- |

3.2.1.

Za potrebe kvalifikacije kao proizvod ENERGY STAR priznaju se podatci i izvješća o ispitivanju izvora napajanja ispitnih tijela kojima je Agencija za zaštitu okoliša SAD-a potvrdila da mogu izvoditi ispitivanje izvora napajanja.

| 3.2.2. | Kriteriji za učinkovitost napajanja: izvori napajanja koji se koriste u proizvodima prihvatljivima u skladu s ovom specifikacijom moraju udovoljavati sljedećim zahtjevima pri ispitivanju po Ispitnom protokolu za opću učinkovitost unutarnjih izvora napajanja, revizija 6.6. (dostupno na www.efficientpowersupplies.org). Podatci o potrošnji struje koji su dobiveni s pomoću revizije 6.4.2. (u skladu sa zahtjevom iz inačice 1.1.), 6.4.3., ili 6.5. prihvatljivi su uz uvjet da je ispitivanje izvedeno prije datuma stupanja na snagu inačice 2.0. ove specifikacije.






  (a) | Samostojeći poslužitelji i poslužitelji ugrađeni u poslužiteljski ormar: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, samostojeći računalni poslužitelj ili poslužitelj ugrađen u poslužiteljski ormar mora biti konfiguriran tako da sadržava samo jedinice za napajanje koje udovoljavaju ili prelaze propisane vrijednosti učinkovitosti koje su utvrđene u tablici 1., prije isporuke. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Kriteriji za učinkovitost napajanja: izvori napajanja koji se koriste u proizvodima prihvatljivima u skladu s ovom specifikacijom moraju udovoljavati sljedećim zahtjevima pri ispitivanju po Ispitnom protokolu za opću učinkovitost unutarnjih izvora napajanja, revizija 6.6. (dostupno na www.efficientpowersupplies.org). Podatci o potrošnji struje koji su dobiveni s pomoću revizije 6.4.2. (u skladu sa zahtjevom iz inačice 1.1.), 6.4.3., ili 6.5. prihvatljivi su uz uvjet da je ispitivanje izvedeno prije datuma stupanja na snagu inačice 2.0. ove specifikacije.

(a)

Samostojeći poslužitelji i poslužitelji ugrađeni u poslužiteljski ormar: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, samostojeći računalni poslužitelj ili poslužitelj ugrađen u poslužiteljski ormar mora biti konfiguriran tako da sadržava samo jedinice za napajanje koje udovoljavaju ili prelaze propisane vrijednosti učinkovitosti koje su utvrđene u tablici 1., prije isporuke.

| (b) | Blade poslužitelji i poslužitelji s više čvorova: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova isporučen s okvirom mora biti konfiguriran tako da sve jedinice za napajanje koje opskrbljuju okvir udovoljavaju ili prelaze propisane vrijednosti učinkovitosti koje su utvrđene u tablici 1., prije isporuke.

  Tablica 1.


  Propisane vrijednosti učinkovitosti jedinica za napajanje











  Vrsta izvora napajanja | Nazivna izlazna snaga | 10 % tereta | 20 % tereta | 50 % tereta | 100 % tereta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Višeizlazni
  (izmjenično-istosmjerni) | Sve izlazne snage | NP | 85 % | 88 % | 85 % |
| Jednoizlazni
  (izmjenično-istosmjerni) | Sve izlazne snage | 80 % | 88 % | 92 % | 88 % |

(b)

Blade poslužitelji i poslužitelji s više čvorova: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova isporučen s okvirom mora biti konfiguriran tako da sve jedinice za napajanje koje opskrbljuju okvir udovoljavaju ili prelaze propisane vrijednosti učinkovitosti koje su utvrđene u tablici 1., prije isporuke.

Tablica 1.

Propisane vrijednosti učinkovitosti jedinica za napajanje

Vrsta izvora napajanja

Nazivna izlazna snaga

10 % tereta

20 % tereta

50 % tereta

100 % tereta

Višeizlazni

(izmjenično-istosmjerni)

Sve izlazne snage

NP

85 %

88 %

85 %

Jednoizlazni

(izmjenično-istosmjerni)

Sve izlazne snage

80 %

88 %

92 %

88 %

| 3.2.3. | Kriteriji za faktor snage izvora napajanja: izvori napajanja koji se koriste u računalima prihvatljivima u skladu s ovom specifikacijom moraju udovoljavati sljedećim zahtjevima pri ispitivanja po Ispitnom protokolu za opću učinkovitost unutarnjih izvora napajanja, revizija 6.6. (dostupno na www.efficientpowersupplies.org). Podatci o potrošnji struje koji su dobiveni s pomoću revizije 6.4.2. (u skladu sa zahtjevom iz inačice 1.1.), 6.4.3., ili 6.5. prihvatljivi su uz uvjet da je ispitivanje izvedeno prije datuma stupanja na snagu inačice 2.0.






  (a) | Samostojeći poslužitelji i poslužitelji ugrađeni u poslužiteljski ormar: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, samostojeći računalni poslužitelj ili poslužitelj ugrađen u poslužiteljski ormar biti konfiguriran tako da sadržava samo jedinice za napajanje koje udovoljavaju ili prelaze propisane vrijednosti faktora snage koje su utvrđene u tablici 2., prije isporuke, u svim uvjetima opterećenja kojima je izlazna snaga veća od ili jednaka 75 vati. Partneri moraju izmjeriti i prijaviti faktor snage jedinica za napajanje u uvjetima opterećenja manjima od 75 vati, iako se za to ne primjenjuje minimalna propisana vrijednost. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Kriteriji za faktor snage izvora napajanja: izvori napajanja koji se koriste u računalima prihvatljivima u skladu s ovom specifikacijom moraju udovoljavati sljedećim zahtjevima pri ispitivanja po Ispitnom protokolu za opću učinkovitost unutarnjih izvora napajanja, revizija 6.6. (dostupno na www.efficientpowersupplies.org). Podatci o potrošnji struje koji su dobiveni s pomoću revizije 6.4.2. (u skladu sa zahtjevom iz inačice 1.1.), 6.4.3., ili 6.5. prihvatljivi su uz uvjet da je ispitivanje izvedeno prije datuma stupanja na snagu inačice 2.0.

(a)

Samostojeći poslužitelji i poslužitelji ugrađeni u poslužiteljski ormar: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, samostojeći računalni poslužitelj ili poslužitelj ugrađen u poslužiteljski ormar biti konfiguriran tako da sadržava samo jedinice za napajanje koje udovoljavaju ili prelaze propisane vrijednosti faktora snage koje su utvrđene u tablici 2., prije isporuke, u svim uvjetima opterećenja kojima je izlazna snaga veća od ili jednaka 75 vati. Partneri moraju izmjeriti i prijaviti faktor snage jedinica za napajanje u uvjetima opterećenja manjima od 75 vati, iako se za to ne primjenjuje minimalna propisana vrijednost.

| (b) | Blade poslužitelji ili poslužitelji s više čvorova: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova koji se isporučuje s okvirom mora biti konfiguriran tako da sve jedinice za napajanje koje opskrbljuju okvir udovoljavaju ili prelaze propisane vrijednosti faktora snage koje su utvrđene u tablici 2., prije isporuke, u svim uvjetima opterećenja kojima je izlazna snaga veća od ili jednaka 75 vati. Partneri moraju izmjeriti i prijaviti faktor snage jedinica za napajanje u uvjetima opterećenja manjima od 75 vati, iako se za to ne primjenjuje minimalna propisana vrijednost. |
| --- | --- |

(b)

Blade poslužitelji ili poslužitelji s više čvorova: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova koji se isporučuje s okvirom mora biti konfiguriran tako da sve jedinice za napajanje koje opskrbljuju okvir udovoljavaju ili prelaze propisane vrijednosti faktora snage koje su utvrđene u tablici 2., prije isporuke, u svim uvjetima opterećenja kojima je izlazna snaga veća od ili jednaka 75 vati. Partneri moraju izmjeriti i prijaviti faktor snage jedinica za napajanje u uvjetima opterećenja manjima od 75 vati, iako se za to ne primjenjuje minimalna propisana vrijednost.

Tablica 2.

Propisane vrijednosti faktora snage jedinica za napajanje

| Vrsta izvora napajanja | Nazivna izlazna snaga | 10 % tereta | 20 % tereta | 50 % tereta | 100 % tereta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmjenično-istosmjerni višeizlazni | Sve izlazne snage | NP | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Izmjenično-istosmjerni jednoizlazni | Nazivna izlazna snaga ≤ 500 W | NP | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Nazivna izlazna snaga > 500 W
  i
  nazivna izlazna snaga ≤ 1 000 W | 0,65 | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| nazivna izlazna snaga > 1 000 W | 0,80 | 0,90 | 0,90 | 0,95 |

Vrsta izvora napajanja

Nazivna izlazna snaga

10 % tereta

20 % tereta

50 % tereta

100 % tereta

Izmjenično-istosmjerni višeizlazni

Sve izlazne snage

NP

0,80

0,90

0,95

Izmjenično-istosmjerni jednoizlazni

Nazivna izlazna snaga ≤ 500 W

NP

0,80

0,90

0,95

Nazivna izlazna snaga > 500 W

i

nazivna izlazna snaga ≤ 1 000 W

0,65

0,80

0,90

0,95

nazivna izlazna snaga > 1 000 W

0,80

0,90

0,90

0,95

3.3.   Zahtjevi za upravljanje potrošnjom energije

| 3.3.1. | Upravljanje potrošnjom energije procesora poslužitelja: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, računalni poslužitelj mora imati mogućnost upravljanja potrošnjom energije procesora koja je standardno uključena u BIOS-u i/ili se uključuje putem upravljačkoga kontrolera, uslužnog procesora i/ili operativnog sustava dostavljenog s računalnim poslužiteljem. Svi procesori moraju imati mogućnost smanjenja potrošnje struje u razdoblju manjeg korištenja s pomoću:






  (a) | smanjenja napona i/ili frekvencije primjenom dinamične promjene napona i frekvencije (Dynamic Voltage and Frequency Scaling — DVFS); ili |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Upravljanje potrošnjom energije procesora poslužitelja: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, računalni poslužitelj mora imati mogućnost upravljanja potrošnjom energije procesora koja je standardno uključena u BIOS-u i/ili se uključuje putem upravljačkoga kontrolera, uslužnog procesora i/ili operativnog sustava dostavljenog s računalnim poslužiteljem. Svi procesori moraju imati mogućnost smanjenja potrošnje struje u razdoblju manjeg korištenja s pomoću:

(a)

smanjenja napona i/ili frekvencije primjenom dinamične promjene napona i frekvencije (Dynamic Voltage and Frequency Scaling — DVFS); ili

| (b) | prebacivanja procesora ili jezgre u stanje smanjene potrošnje kada se jezgra ili utor ne koriste. |
| --- | --- |

(b)

prebacivanja procesora ili jezgre u stanje smanjene potrošnje kada se jezgra ili utor ne koriste.

| 3.3.2. | Upravljanje potrošnjom energije supervizora: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, proizvod koji nudi predinstalirani supervizorski sustav (npr. operativni sustav, hipervizor) mora imati mogućnost upravljanja potrošnjom energije supervizorskog sustava koja je standardno uključena. |
| --- | --- |

3.3.2.

Upravljanje potrošnjom energije supervizora: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, proizvod koji nudi predinstalirani supervizorski sustav (npr. operativni sustav, hipervizor) mora imati mogućnost upravljanja potrošnjom energije supervizorskog sustava koja je standardno uključena.

| 3.3.3. | Izvješćivanje o upravljanju potrošnjom energije: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, sve metode upravljanja potrošnjom energije koje su standardno uključene moraju biti navedene u Listu podataka o snazi i performansama. Ovaj se zahtjev odnosi na značajke za upravljanje potrošnjom u BIOS-u, operativnom sustavu ili bilo kojeg drugog podrijetla koje krajnji korisnik može podešavati. |
| --- | --- |

3.3.3.

Izvješćivanje o upravljanju potrošnjom energije: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, sve metode upravljanja potrošnjom energije koje su standardno uključene moraju biti navedene u Listu podataka o snazi i performansama. Ovaj se zahtjev odnosi na značajke za upravljanje potrošnjom u BIOS-u, operativnom sustavu ili bilo kojeg drugog podrijetla koje krajnji korisnik može podešavati.

3.4.   Kriteriji za sustave s blade komponentama i sustave s više čvorova

| 3.4.1. | Upravljanje temperaturom i praćenje u sustavima s blade komponentama i sustavima s više čvorova: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova mora imati mogućnost praćenja temperature na ulazu u okvir ili blade komponentu/čvor i upravljanja brzinom ventilatora u stvarnom vremenu koja je standardno uključena. |
| --- | --- |

3.4.1.

Upravljanje temperaturom i praćenje u sustavima s blade komponentama i sustavima s više čvorova: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova mora imati mogućnost praćenja temperature na ulazu u okvir ili blade komponentu/čvor i upravljanja brzinom ventilatora u stvarnom vremenu koja je standardno uključena.

| 3.4.2. | Dokumentacija uz blade poslužitelj/poslužitelj s više čvorova: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova mora sadržavati popratnu dokumentaciju kojom se korisnik obavješćuje da je blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova kvalificiran kao ENERGY STAR samo ako je ugrađen u okvir koji udovoljava zahtjevima iz odjeljka 3.4.1. ovog dokumenta. U sastavu popratnih materijala uz blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova mora biti i popis okvira koji su kvalificirani s informacijama o naručivanju. Tim zahtjevima može se udovoljiti tiskanim materijalima, elektroničkom dokumentacijom koja se dostavlja uz blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova, ili javno dostupnim informacijama na web-stranici partnera na kojem se nalaze informacije o blade poslužitelju ili poslužitelju s više čvorova. |
| --- | --- |

3.4.2.

Dokumentacija uz blade poslužitelj/poslužitelj s više čvorova: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova mora sadržavati popratnu dokumentaciju kojom se korisnik obavješćuje da je blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova kvalificiran kao ENERGY STAR samo ako je ugrađen u okvir koji udovoljava zahtjevima iz odjeljka 3.4.1. ovog dokumenta. U sastavu popratnih materijala uz blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova mora biti i popis okvira koji su kvalificirani s informacijama o naručivanju. Tim zahtjevima može se udovoljiti tiskanim materijalima, elektroničkom dokumentacijom koja se dostavlja uz blade poslužitelj ili poslužitelj s više čvorova, ili javno dostupnim informacijama na web-stranici partnera na kojem se nalaze informacije o blade poslužitelju ili poslužitelju s više čvorova.

3.5.   Kriteriji učinkovitosti u aktivnom stanju

| 3.5.1. | Izvješćivanje o učinkovitosti u aktivnom stanju: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, pri podnošenju zahtjeva za kvalifikaciju računalnog poslužitelja ili obitelji proizvoda računalnih poslužitelja moraju se u potpunosti iznijeti sljedeći podatci, i to u kontekstu potpunog izvješća o ispitivanju stupnja učinkovitosti u aktivnom stanju:






  (a) | konačni rezultati alata za ocjenu SERT, koji obuhvaćaju datoteke s rezultatima (u html i u tekstualnom formatu) i sve png datoteke results-chart; i |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

Izvješćivanje o učinkovitosti u aktivnom stanju: kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR, pri podnošenju zahtjeva za kvalifikaciju računalnog poslužitelja ili obitelji proizvoda računalnih poslužitelja moraju se u potpunosti iznijeti sljedeći podatci, i to u kontekstu potpunog izvješća o ispitivanju stupnja učinkovitosti u aktivnom stanju:

(a)

konačni rezultati alata za ocjenu SERT, koji obuhvaćaju datoteke s rezultatima (u html i u tekstualnom formatu) i sve png datoteke results-chart; i

| (b) | privremeni rezultati alata za ocjenu SERT za cijelo razdoblje ispitivanja, koji obuhvaćaju datoteke results-details (u html i u tekstualnom formatu) i sve png datoteke results-details-chart. |
| --- | --- |

(b)

privremeni rezultati alata za ocjenu SERT za cijelo razdoblje ispitivanja, koji obuhvaćaju datoteke results-details (u html i u tekstualnom formatu) i sve png datoteke results-details-chart.

Zahtjevi za izvješćivanje i formati podataka utvrđeni su u odjeljku 4.1. ove specifikacije.

| 3.5.2. | Nepotpuno izvješćivanje: partneri ne smiju selektivno dostavljati rezultate za pojedina radna opterećenja, ni druge rezultate alata za ocjenu učinkovitosti u bilo kojem obliku osim u obliku potpunog izvješća o ispitivanju, u dokumentaciji za korisnike ili promotivnim materijalima. |
| --- | --- |

3.5.2.

Nepotpuno izvješćivanje: partneri ne smiju selektivno dostavljati rezultate za pojedina radna opterećenja, ni druge rezultate alata za ocjenu učinkovitosti u bilo kojem obliku osim u obliku potpunog izvješća o ispitivanju, u dokumentaciji za korisnike ili promotivnim materijalima.

3.6.   Kriteriji učinkovitosti u neaktivnom stanju – poslužitelji s jednim utorom (One-Socket — 1S) i s dva utora (Two-Socket — 2S) (ne odnosi se na blade poslužitelje ni na poslužitelje s više čvorova)

| 3.6.1. | Izvješćivanje o učinkovitosti u neaktivnom stanju: najveća potrošnja u neaktivnom stanju (PIDLE_MAX) mjeri se i prijavljuje u dokumentaciji za kvalifikaciju te u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 4. |
| --- | --- |

3.6.1.

Izvješćivanje o učinkovitosti u neaktivnom stanju: najveća potrošnja u neaktivnom stanju (PIDLE_MAX) mjeri se i prijavljuje u dokumentaciji za kvalifikaciju te u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 4.

| 3.6.2. | Učinkovitost u neaktivnom stanju: izmjerena potrošnja u neaktivnom stanju (PIDLE) mora biti manja od ili jednaka propisanoj vrijednosti najveće potrošnje u neaktivnom stanju (PIDLE_MAX), koja se računa po jednadžbi 1.

  Jednadžba 1.: Izračun najveće potrošnje u neaktivnom stanju



  Pri čemu:






  — | PIDLE_MAX je propisana vrijednost najveće potrošnje u neaktivnom stanju, |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Učinkovitost u neaktivnom stanju: izmjerena potrošnja u neaktivnom stanju (PIDLE) mora biti manja od ili jednaka propisanoj vrijednosti najveće potrošnje u neaktivnom stanju (PIDLE_MAX), koja se računa po jednadžbi 1.

Jednadžba 1.: Izračun najveće potrošnje u neaktivnom stanju

Formula

Pri čemu:

—

PIDLE_MAX je propisana vrijednost najveće potrošnje u neaktivnom stanju,

| — | PBASE je osnovna dopuštena razina potrošnje, koja se utvrđuje po tablici 3., |
| --- | --- |

—

PBASE je osnovna dopuštena razina potrošnje, koja se utvrđuje po tablici 3.,

| — | PADDL_i je dopuštena razina potrošnje u neaktivnom stanju za dodatne komponente, koja se utvrđuje po tablici 4.






  (a) | Ove se granice potrošnje u neaktivnom stanju primjenjuju samo za sustave s jednim i s dva procesorska utora. |
| --- | --- | --- |

—

PADDL_i je dopuštena razina potrošnje u neaktivnom stanju za dodatne komponente, koja se utvrđuje po tablici 4.

(a)

Ove se granice potrošnje u neaktivnom stanju primjenjuju samo za sustave s jednim i s dva procesorska utora.

| (b) | Za utvrđivanje potrošnje u neaktivnom stanju radi kvalifikacije koristi se odjeljak 6.1. ispitne metode za računalne poslužitelje ENERGY STARA. |
| --- | --- |

(b)

Za utvrđivanje potrošnje u neaktivnom stanju radi kvalifikacije koristi se odjeljak 6.1. ispitne metode za računalne poslužitelje ENERGY STARA.

| (c) | Kategorija „s dodatnom otpornošću” u tablici 3. primjenjuje se samo za sustave s dva priključka koji udovoljavaju definiciji poslužitelja s dodatnom otpornošću kako je utvrđena u Dodatku B. |
| --- | --- |

(c)

Kategorija „s dodatnom otpornošću” u tablici 3. primjenjuje se samo za sustave s dva priključka koji udovoljavaju definiciji poslužitelja s dodatnom otpornošću kako je utvrđena u Dodatku B.

| (d) | Sve količine (osim instaliranih procesora) u tablici 3. i tablici 4. odnose se na broj ugrađenih komponenti u sustavu, a ne na najveći broj komponenti koje sustav može podržavati (npr. ugrađena memorija, a ne podržana memorija itd.) |
| --- | --- |

(d)

Sve količine (osim instaliranih procesora) u tablici 3. i tablici 4. odnose se na broj ugrađenih komponenti u sustavu, a ne na najveći broj komponenti koje sustav može podržavati (npr. ugrađena memorija, a ne podržana memorija itd.)

| (e) | Dodatna dopuštena razina potrošnje može se primijeniti za svaki redundantni izvor napajanja koji se koristi u konfiguraciji. |
| --- | --- |

(e)

Dodatna dopuštena razina potrošnje može se primijeniti za svaki redundantni izvor napajanja koji se koristi u konfiguraciji.

| (f) | Za potrebe utvrđivanja dopuštene razine potrošnje u neaktivnom stanju svi memorijski kapaciteti zaokružuju se na najbliži GB (10). |
| --- | --- |

(f)

Za potrebe utvrđivanja dopuštene razine potrošnje u neaktivnom stanju svi memorijski kapaciteti zaokružuju se na najbliži GB (10).

| (g) | Dodatna dopuštena razina potrošnje za ulazno/izlazni uređaj može se primijeniti za sve ulazno/izlazne uređaje povrh osnovne konfiguracije (tj. mrežni uređaji Ethernet povrh dva porta koji su veći od ili jednaki 1 Gigabitu po sekundi (Gbit/s), mrežni podsustav Ethernet integriran na matičnoj ploči, te svi ne-Ethernet ulazno/izlazni uređaji), uključujući ulazno/izlazne uređaje integrirane na matičnoj ploči i dodatne ulazno/izlazne uređaje ugrađene utorom za proširivanje. Ta se dopuštena razina potrošnje može primijeniti za svaku od sljedećih ulazno/izlaznih funkcionalnosti: Mreža Ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel i Infiniband. |
| --- | --- |

(g)

Dodatna dopuštena razina potrošnje za ulazno/izlazni uređaj može se primijeniti za sve ulazno/izlazne uređaje povrh osnovne konfiguracije (tj. mrežni uređaji Ethernet povrh dva porta koji su veći od ili jednaki 1 Gigabitu po sekundi (Gbit/s), mrežni podsustav Ethernet integriran na matičnoj ploči, te svi ne-Ethernet ulazno/izlazni uređaji), uključujući ulazno/izlazne uređaje integrirane na matičnoj ploči i dodatne ulazno/izlazne uređaje ugrađene utorom za proširivanje. Ta se dopuštena razina potrošnje može primijeniti za svaku od sljedećih ulazno/izlaznih funkcionalnosti: Mreža Ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel i Infiniband.

| (h) | Dodatna dopuštena razina potrošnje za ulazno/izlazni uređaj računa se na temelju nazivne brzine veze jedne konekcije, zaokružene na najbliži Gbit. Ulazno/izlazni uređaji s brzinom manjom od 1 Gbit ne udovoljavaju dodatno dopuštenoj razini potrošnje za ulazno/izlazni uređaj. |
| --- | --- |

(h)

Dodatna dopuštena razina potrošnje za ulazno/izlazni uređaj računa se na temelju nazivne brzine veze jedne konekcije, zaokružene na najbliži Gbit. Ulazno/izlazni uređaji s brzinom manjom od 1 Gbit ne udovoljavaju dodatno dopuštenoj razini potrošnje za ulazno/izlazni uređaj.

| (i) | Dodatna dopuštena razina potrošnje za ulazno/izlazni uređaj može se primijeniti samo za ulazno/izlazne uređaje koji su aktivni/uključeni pri isporuci, i koji rade kad su priključeni na aktivni preklopnik. |
| --- | --- |

(i)

Dodatna dopuštena razina potrošnje za ulazno/izlazni uređaj može se primijeniti samo za ulazno/izlazne uređaje koji su aktivni/uključeni pri isporuci, i koji rade kad su priključeni na aktivni preklopnik.

Tablica 3.

Osnovne dopuštene razine potrošnje poslužitelja 1S i 2S

| Kategorija | Najveći mogući broj ugrađenih procesora
  (# P) | Upravljani poslužitelj | Osnovna dopuštena razina potrošnje, PBASE

  (u vatima) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | ne | 47,0 |
| B | 1 | da | 57,0 |
| C | 2 | ne | 92,0 |
| D | 2 | da | 142,0 |
| S dodatnom otpornošću | 2 | da | 205,0 |

Kategorija

Najveći mogući broj ugrađenih procesora

(# P)

Upravljani poslužitelj

Osnovna dopuštena razina potrošnje, PBASE

(u vatima)

A

1

ne

47,0

B

1

da

57,0

C

2

ne

92,0

D

2

da

142,0

S dodatnom otpornošću

2

da

205,0

Tablica 4.

Dodatne dopuštene razine potrošnje u neaktivnom stanju za dodatne komponente

| Karakteristika sustava | Primjenjuje se na | Dodatna dopuštena razina potrošnje |
| --- | --- | --- |
| Dodatni
  izvori napajanja | Izvori napajanja ugrađeni izričito radi zalihosti napajanja | 20 vati po izvoru napajanja |
| Tvrdi diskovi (uključujući diskove SSD) | Po ugrađenom tvrdom disku | 8,0 vati po tvrdom disku |
| Dodatna memorija | Ugrađena memorija veća od 4 GB | 0,75 vati po GB |
| Dodatni DDR kanal s privremenim spremnikom podataka | Više od 8 ugrađenih DDR kanala s privremenim spremnikom podataka
  (samo za poslužitelje s dodatnom otpornošću) | 4,0 vata po DDR kanalu s privremenim spremnikom podataka |
| Dodatni
  ulazno/izlazni uređaji | Ugrađeni mrežni uređaji povrh dva porta ≥ 1 Gbit, mrežni podsustav integriran na matičnoj ploči | < 1 Gbit: nema dopuštene razine
  = 1 Gbit: 2,0 vata po aktivnom portu
  > 1 Gbit i < 10 Gbita: 4,0 vata po aktivnom portu
  ≥ 10 Gbita: 8,0 vata po aktivnom portu |

Karakteristika sustava

Primjenjuje se na

Dodatna dopuštena razina potrošnje

Dodatni

izvori napajanja

Izvori napajanja ugrađeni izričito radi zalihosti napajanja

20 vati po izvoru napajanja

Tvrdi diskovi (uključujući diskove SSD)

Po ugrađenom tvrdom disku

8,0 vati po tvrdom disku

Dodatna memorija

Ugrađena memorija veća od 4 GB

0,75 vati po GB

Dodatni DDR kanal s privremenim spremnikom podataka

Više od 8 ugrađenih DDR kanala s privremenim spremnikom podataka

(samo za poslužitelje s dodatnom otpornošću)

4,0 vata po DDR kanalu s privremenim spremnikom podataka

Dodatni

ulazno/izlazni uređaji

Ugrađeni mrežni uređaji povrh dva porta ≥ 1 Gbit, mrežni podsustav integriran na matičnoj ploči

< 1 Gbit: nema dopuštene razine

= 1 Gbit: 2,0 vata po aktivnom portu

> 1 Gbit i < 10 Gbita: 4,0 vata po aktivnom portu

≥ 10 Gbita: 8,0 vata po aktivnom portu

3.7.   Kriteriji učinkovitosti u neaktivnom stanju – poslužitelji s tri utora (Three-Socket — 3S) i s četiri utora (Four-Socket — 4S) (ne odnosi se na blade poslužitelje ni na poslužitelje s više čvorova)

Izvješćivanje o učinkovitosti u neaktivnom stanju: potrošnja u neaktivnom stanju (PIDLE) mjeri se i prijavljuje u dokumentaciji za kvalifikaciju te u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 4.

3.8.   Kriteriji učinkovitosti u neaktivnom stanju – blade poslužitelji

| 3.8.1. | Izvješćivanje o učinkovitosti u neaktivnom stanju: potrošnja u neaktivnom stanju (PTOT_BLADE_SYS) i (PBLADE) mjeri se i prijavljuje u dokumentaciji za kvalifikaciju te u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 4. |
| --- | --- |

3.8.1.

Izvješćivanje o učinkovitosti u neaktivnom stanju: potrošnja u neaktivnom stanju (PTOT_BLADE_SYS) i (PBLADE) mjeri se i prijavljuje u dokumentaciji za kvalifikaciju te u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 4.

| 3.8.2. | Ispitivanje usklađenosti blade poslužitelja s odjeljkom 3.8.1. provodi se u sljedećim uvjetima:






  (a) | vrijednosti potrošnje mjere se i izvješćuju u stanju polovične popunjenosti blade okvira. U slučaju blade poslužitelja s više domena potrošnje odabire se broj domena potrošnje koji je najbliži stanju polovične popunjenosti blade okvira. Ako postoje dvije mogućnosti koje su jednako blizu polovici popunjenosti, ispituje se s onom domenom ili kombinacijom domena koje koriste veći broj blade poslužitelja. Navodi broj blade komponenti prisutnih tijekom ispitivanja polovično popunjenog blade okvira; |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

Ispitivanje usklađenosti blade poslužitelja s odjeljkom 3.8.1. provodi se u sljedećim uvjetima:

(a)

vrijednosti potrošnje mjere se i izvješćuju u stanju polovične popunjenosti blade okvira. U slučaju blade poslužitelja s više domena potrošnje odabire se broj domena potrošnje koji je najbliži stanju polovične popunjenosti blade okvira. Ako postoje dvije mogućnosti koje su jednako blizu polovici popunjenosti, ispituje se s onom domenom ili kombinacijom domena koje koriste veći broj blade poslužitelja. Navodi broj blade komponenti prisutnih tijekom ispitivanja polovično popunjenog blade okvira;

| (b) | po izboru se može izmjeriti i izvijestiti potrošnja popunjenog blade okvira, uz uvjet da se dostave i podatci za polovično popunjeni okvir; |
| --- | --- |

(b)

po izboru se može izmjeriti i izvijestiti potrošnja popunjenog blade okvira, uz uvjet da se dostave i podatci za polovično popunjeni okvir;

| (c) | svi blade poslužitelji koji su ugrađeni u blade okvir moraju imati jednaku konfiguraciju (moraju biti homogeni); |
| --- | --- |

(c)

svi blade poslužitelji koji su ugrađeni u blade okvir moraju imati jednaku konfiguraciju (moraju biti homogeni);

| (d) | potrošnja po blade komponenti računa se po jednadžbi 2. |
| --- | --- |

(d)

potrošnja po blade komponenti računa se po jednadžbi 2.

Jednadžba 2.: Izračun potrošnje jedne blade komponente

Formula

Pri čemu:

| — | PBLADE je potrošnja po blade poslužitelju, |
| --- | --- |

—

PBLADE je potrošnja po blade poslužitelju,

| — | PTOT_BLADE_SYS je ukupna izmjerena potrošnja blade sustava, |
| --- | --- |

—

PTOT_BLADE_SYS je ukupna izmjerena potrošnja blade sustava,

| — | NINST_BLADE_SRV je broj ugrađenih blade poslužitelja u ispitanom blade okviru. |
| --- | --- |

—

NINST_BLADE_SRV je broj ugrađenih blade poslužitelja u ispitanom blade okviru.

3.9.   Kriteriji učinkovitosti u neaktivnom stanju – poslužitelji s više čvorova

| 3.9.1. | Izvješćivanje o učinkovitosti u neaktivnom stanju: potrošnja u neaktivnom stanju (PTOT_NODE_SYS) i (PNODE) mjeri se i prijavljuje u dokumentaciji za kvalifikaciju te u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 4. |
| --- | --- |

3.9.1.

Izvješćivanje o učinkovitosti u neaktivnom stanju: potrošnja u neaktivnom stanju (PTOT_NODE_SYS) i (PNODE) mjeri se i prijavljuje u dokumentaciji za kvalifikaciju te u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 4.

| 3.9.2. | Ispitivanje usklađenosti poslužitelja s više čvorova s odjeljkom 3.9.1. provodi se u sljedećim uvjetima:






  (a) | vrijednosti potrošnje mjere se i izvješćuju u stanju popunjenosti poslužiteljskog okvira s više čvorova; |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

Ispitivanje usklađenosti poslužitelja s više čvorova s odjeljkom 3.9.1. provodi se u sljedećim uvjetima:

(a)

vrijednosti potrošnje mjere se i izvješćuju u stanju popunjenosti poslužiteljskog okvira s više čvorova;

| (b) | svi poslužitelji s više čvorova u poslužiteljskom okviru s više čvorova moraju imati jednaku konfiguraciju (moraju biti homogeni); |
| --- | --- |

(b)

svi poslužitelji s više čvorova u poslužiteljskom okviru s više čvorova moraju imati jednaku konfiguraciju (moraju biti homogeni);

| (c) | potrošnja po čvoru računa se po jednadžbi 3. |
| --- | --- |

(c)

potrošnja po čvoru računa se po jednadžbi 3.

Jednadžba 3.: Izračun potrošnje jednog čvora

Formula

Pri čemu:

| — | PNODE je potrošnja po poslužiteljskom čvoru, |
| --- | --- |

—

PNODE je potrošnja po poslužiteljskom čvoru,

| — | PTOT_NODE_SYS je ukupna izmjerena potrošnja poslužitelja s više čvorova, |
| --- | --- |

—

PTOT_NODE_SYS je ukupna izmjerena potrošnja poslužitelja s više čvorova,

| — | NINST_NODE_SRV je broj ugrađenih poslužitelja s više čvorova u ispitanom poslužiteljskom okviru s više čvorova. |
| --- | --- |

—

NINST_NODE_SRV je broj ugrađenih poslužitelja s više čvorova u ispitanom poslužiteljskom okviru s više čvorova.

3.10.   Ostali kriteriji za ispitivanje

Zahtjevi za pomoćne ubrzivači obrade podataka (APA): na sve računalne poslužitelje koji se prodaju s APA-ima primjenjuju se sljedeći kriteriji i odredbe:

| (a) | za pojedinačne konfiguracije: sva ispitivanja potrošnje u neaktivnom stanju izvode se i s i bez ugrađenih APA-a. Izmjerene vrijednosti potrošnje u neaktivnom stanju s ugrađenim i s uklonjenim APA-ima dostavljaju se Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a ili Europskoj komisiji prema potrebi, kao dio dokumentacije za kvalifikaciju kao ENERGY STAR; |
| --- | --- |

(a)

za pojedinačne konfiguracije: sva ispitivanja potrošnje u neaktivnom stanju izvode se i s i bez ugrađenih APA-a. Izmjerene vrijednosti potrošnje u neaktivnom stanju s ugrađenim i s uklonjenim APA-ima dostavljaju se Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a ili Europskoj komisiji prema potrebi, kao dio dokumentacije za kvalifikaciju kao ENERGY STAR;

| (b) | za obitelji proizvoda: ispitivanje potrošnje u neaktivnom stanju izvodi se i s i bez ugrađenih APA-a pri konfiguraciji s najvećom potrošnjom/konfiguraciji visokih performansi iz odjeljka 1.8.2. Ispitivanje s i bez ugrađenih APA-a može se po izboru izvesti i izvijestiti za druge točke ispitivanja; |
| --- | --- |

(b)

za obitelji proizvoda: ispitivanje potrošnje u neaktivnom stanju izvodi se i s i bez ugrađenih APA-a pri konfiguraciji s najvećom potrošnjom/konfiguraciji visokih performansi iz odjeljka 1.8.2. Ispitivanje s i bez ugrađenih APA-a može se po izboru izvesti i izvijestiti za druge točke ispitivanja;

| (c) | izmjerene vrijednosti potrošnje u neaktivnom stanju s ugrađenim i s uklonjenim APA-ima dostavljaju se Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a ili Europskoj komisiji prema potrebi, kao dio dokumentacije za kvalifikaciju kao ENERGY STAR. Te se vrijednosti dostavljaju za svaki pojedini APA proizvod koji je namijenjen prodaji s kvalificiranom konfiguracijom; |
| --- | --- |

(c)

izmjerene vrijednosti potrošnje u neaktivnom stanju s ugrađenim i s uklonjenim APA-ima dostavljaju se Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a ili Europskoj komisiji prema potrebi, kao dio dokumentacije za kvalifikaciju kao ENERGY STAR. Te se vrijednosti dostavljaju za svaki pojedini APA proizvod koji je namijenjen prodaji s kvalificiranom konfiguracijom;

| (d) | vrijednosti PIDLE iz odjeljaka 3.6. i 3.7., PBLADE iz odjeljka 3.8. i PNODE iz odjeljka 3.9. mjere se s uklonjenim APA-ima, čak i ako se isporučuju ugrađeni. Ta mjerenja se zatim ponavljaju s ugrađenim svakim APA-om pojedinačno da bi se ocijenila potrošnja u neaktivnom stanju svakog ugrađenog APA-a; |
| --- | --- |

(d)

vrijednosti PIDLE iz odjeljaka 3.6. i 3.7., PBLADE iz odjeljka 3.8. i PNODE iz odjeljka 3.9. mjere se s uklonjenim APA-ima, čak i ako se isporučuju ugrađeni. Ta mjerenja se zatim ponavljaju s ugrađenim svakim APA-om pojedinačno da bi se ocijenila potrošnja u neaktivnom stanju svakog ugrađenog APA-a;

| (e) | potrošnja u neaktivnom stanju svakog ugrađenog APA-a u kvalificiranim konfiguracijama ne smije prelaziti 46 vati; |
| --- | --- |

(e)

potrošnja u neaktivnom stanju svakog ugrađenog APA-a u kvalificiranim konfiguracijama ne smije prelaziti 46 vati;

| (f) | prijavljuje se potrošnja u neaktivnom stanju svakog ugrađenog proizvoda APA koji se prodaje s kvalificiranom konfiguracijom. |
| --- | --- |

(f)

prijavljuje se potrošnja u neaktivnom stanju svakog ugrađenog proizvoda APA koji se prodaje s kvalificiranom konfiguracijom.

4.   Zahtjevi za dostavljanje standardnih informacija

Zahtjevi za dostavljanje podataka

| 4.1. | Europskoj komisiji dostavljaju se sva ispunjena tražena polja obrasca o proizvodu kvalificiranom u skladu s inačicom 2.0 ENERGY STAR., računalni poslužitelji, za svaki računalni poslužitelj ili obitelj proizvoda računalnih poslužitelja koji su kvalificirani kao ENERGY STAR.






  (a) | Partnere se potiče da dostave jedan skup podataka za svaku konfiguraciju proizvoda koja je kvalificirana kao ENERGY STAR, iako Europska komisija prihvaća i skup podataka za svaku kvalificiranu obitelj proizvoda. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Europskoj komisiji dostavljaju se sva ispunjena tražena polja obrasca o proizvodu kvalificiranom u skladu s inačicom 2.0 ENERGY STAR., računalni poslužitelji, za svaki računalni poslužitelj ili obitelj proizvoda računalnih poslužitelja koji su kvalificirani kao ENERGY STAR.

(a)

Partnere se potiče da dostave jedan skup podataka za svaku konfiguraciju proizvoda koja je kvalificirana kao ENERGY STAR, iako Europska komisija prihvaća i skup podataka za svaku kvalificiranu obitelj proizvoda.

| (b) | Kvalifikacija obitelji proizvoda mora sadržavati podatke za sve utvrđene ispitne konfiguracije iz odjeljka 1.8.2., prema potrebi. |
| --- | --- |

(b)

Kvalifikacija obitelji proizvoda mora sadržavati podatke za sve utvrđene ispitne konfiguracije iz odjeljka 1.8.2., prema potrebi.

| (c) | Kad god je to moguće, partneri moraju dostaviti i web-poveznicu kalkulatora detaljne potrošnje na svojem web-stranici s pomoću kojeg korisnici mogu razumjeti podatke o potrošnji i performansama za pojedine konfiguracije unutar obitelji proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

Kad god je to moguće, partneri moraju dostaviti i web-poveznicu kalkulatora detaljne potrošnje na svojem web-stranici s pomoću kojeg korisnici mogu razumjeti podatke o potrošnji i performansama za pojedine konfiguracije unutar obitelji proizvoda.

| 4.2. | Na web-stranici ENERGY STARA za EU s pomoću tražilice proizvoda bit će prikazani sljedeći podatci:






  (a) | naziv i broj proizvoda, identifikacijski broj artikla i/ili identifikacijska oznaka konfiguracije; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Na web-stranici ENERGY STARA za EU s pomoću tražilice proizvoda bit će prikazani sljedeći podatci:

(a)

naziv i broj proizvoda, identifikacijski broj artikla i/ili identifikacijska oznaka konfiguracije;

| (b) | karakteristike sustava (format, broj dostupnih utora, specifikacije potrošnje itd.); |
| --- | --- |

(b)

karakteristike sustava (format, broj dostupnih utora, specifikacije potrošnje itd.);

| (c) | vrsta sustava (neupravljan, upravljan, proširiv itd.); |
| --- | --- |

(c)

vrsta sustava (neupravljan, upravljan, proširiv itd.);

| (d) | konfiguracija(-e) sustava (uključujući konfiguraciju niskih performansi, konfiguraciju visokih performansi, konfiguraciju najmanje potrošnje, konfiguraciju najveće potrošnje i tipičnu konfiguraciju za kvalifikaciju obitelji proizvoda); |
| --- | --- |

(d)

konfiguracija(-e) sustava (uključujući konfiguraciju niskih performansi, konfiguraciju visokih performansi, konfiguraciju najmanje potrošnje, konfiguraciju najveće potrošnje i tipičnu konfiguraciju za kvalifikaciju obitelji proizvoda);

| (e) | podatci o potrošnji i performansama iz potrebnih ispitivanja kriterija u aktivnom i neaktivnom stanju, uključujući datoteke results.xml, results.html, results.txt, sve png datoteke results-chart, results-details.html, results-details.txt, sve png datoteke results-details-chart; |
| --- | --- |

(e)

podatci o potrošnji i performansama iz potrebnih ispitivanja kriterija u aktivnom i neaktivnom stanju, uključujući datoteke results.xml, results.html, results.txt, sve png datoteke results-chart, results-details.html, results-details.txt, sve png datoteke results-details-chart;

| (f) | dostupne i uključene značajke uštede potrošnje (npr. upravljanje potrošnjom); |
| --- | --- |

(f)

dostupne i uključene značajke uštede potrošnje (npr. upravljanje potrošnjom);

| (g) | popis odabranih podataka iz izvješća o temperaturi prema ASHRAE-u; |
| --- | --- |

(g)

popis odabranih podataka iz izvješća o temperaturi prema ASHRAE-u;

| (h) | izmjerena vrijednost temperature zraka na ulazu prije početka ispitivanja, nakon ispitivanja u neaktivnom stanju i nakon ispitivanja u aktivnom stanju; |
| --- | --- |

(h)

izmjerena vrijednost temperature zraka na ulazu prije početka ispitivanja, nakon ispitivanja u neaktivnom stanju i nakon ispitivanja u aktivnom stanju;

| (i) | za kvalifikaciju obitelji proizvoda, popis kvalificiranih konfiguracija s kvalificiranim brojevima artikala ili identifikacijskim oznakama konfiguracija i |
| --- | --- |

(i)

za kvalifikaciju obitelji proizvoda, popis kvalificiranih konfiguracija s kvalificiranim brojevima artikala ili identifikacijskim oznakama konfiguracija i

| (j) | za blade poslužitelj, popis kompatibilnih blade okvira koji udovoljavaju kriterijima za kvalifikaciju kao ENERGY STAR. |
| --- | --- |

(j)

za blade poslužitelj, popis kompatibilnih blade okvira koji udovoljavaju kriterijima za kvalifikaciju kao ENERGY STAR.

| 4.3. | Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija mogu povremeno prema potrebi revidirati ovaj popis, o čemu obavješćuju dionike i pozivaju ih na sudjelovanje u takvom postupku revizije. |
| --- | --- |

4.3.

Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija mogu povremeno prema potrebi revidirati ovaj popis, o čemu obavješćuju dionike i pozivaju ih na sudjelovanje u takvom postupku revizije.

5.   Zahtjevi za mjerenje i izlaz standardnih podataka o performansama

5.1.   Mjerenje i izlaz podataka

| 5.1.1. | Računalni poslužitelj mora osiguravati podatke o potrošnji ulazne struje (W), temperaturi ulaznog zraka (°C) i prosječnoj iskorištenosti svih logičkih središnjih procesorskih jedinica. Podatci moraju biti dostupni u objavljenom formatu ili formatu koji je dostupan korisnicima, a koji se može čitati s pomoću javno dostupnog upravljačkog softvera treće strane putem standardne mreže. Blade poslužiteljima i poslužiteljima i sustavima s više čvorova podatci se mogu zbrajati na razini poslužiteljskog okvira. |
| --- | --- |

5.1.1.

Računalni poslužitelj mora osiguravati podatke o potrošnji ulazne struje (W), temperaturi ulaznog zraka (°C) i prosječnoj iskorištenosti svih logičkih središnjih procesorskih jedinica. Podatci moraju biti dostupni u objavljenom formatu ili formatu koji je dostupan korisnicima, a koji se može čitati s pomoću javno dostupnog upravljačkog softvera treće strane putem standardne mreže. Blade poslužiteljima i poslužiteljima i sustavima s više čvorova podatci se mogu zbrajati na razini poslužiteljskog okvira.

| 5.1.2. | Računalni poslužitelji koji su uvršteni u opremi razreda B u skladu s normom EN 55022:2006 izuzeti su iz zahtjeva za dostavljanjem podataka o potrošnji ulazne struje i temperaturi ulaznog zraka iz odjeljka 5.1.1. Razred B odnosi se na opremu za kućanstvo i kućne urede (namijenjenu uporabi u kućnom okružju). Za sve računalne poslužitelje u programu mora biti ispunjen zahtjev i uvjet izvješćivanja o iskorištenosti svih logičkih središnjih procesorskih jedinica. |
| --- | --- |

5.1.2.

Računalni poslužitelji koji su uvršteni u opremi razreda B u skladu s normom EN 55022:2006 izuzeti su iz zahtjeva za dostavljanjem podataka o potrošnji ulazne struje i temperaturi ulaznog zraka iz odjeljka 5.1.1. Razred B odnosi se na opremu za kućanstvo i kućne urede (namijenjenu uporabi u kućnom okružju). Za sve računalne poslužitelje u programu mora biti ispunjen zahtjev i uvjet izvješćivanja o iskorištenosti svih logičkih središnjih procesorskih jedinica.

5.2.   Provedba izvješćivanja

| 5.2.1. | Za dostavu podataka o proizvodu krajnjim korisnicima mogu se koristiti ugrađene komponente ili ugradbeni uređaji koji su pakirani s računalnim poslužiteljem (npr. servisni procesor, ugrađeni mjerač potrošnje ili temperature (ili druga tehnologija out-of-band) ili predinstalirani operativni sustav). |
| --- | --- |

5.2.1.

Za dostavu podataka o proizvodu krajnjim korisnicima mogu se koristiti ugrađene komponente ili ugradbeni uređaji koji su pakirani s računalnim poslužiteljem (npr. servisni procesor, ugrađeni mjerač potrošnje ili temperature (ili druga tehnologija out-of-band) ili predinstalirani operativni sustav).

| 5.2.2. | Proizvodi s predinstaliranim operativnim sustavom moraju obuhvaćati sve potrebne pogonitelje i softver s pomoću kojih će krajnji korisnici pristupati standardiziranim podatcima kako je utvrđeno u ovom dokumentu. Proizvodi koji nemaju predinstaliran operativni sustav moraju se pakirati s tiskanom dokumentacijom o pristupu registrima koji sadržavaju bitne senzorske informacije. Ovom se zahtjevu može udovoljiti tiskanim materijalima, elektroničkom dokumentacijom koja se dostavlja uz računalni poslužitelj ili javno dostupnim informacijama na web-stranici partnera na kojem se nalaze informacije o računalnom poslužitelju. |
| --- | --- |

5.2.2.

Proizvodi s predinstaliranim operativnim sustavom moraju obuhvaćati sve potrebne pogonitelje i softver s pomoću kojih će krajnji korisnici pristupati standardiziranim podatcima kako je utvrđeno u ovom dokumentu. Proizvodi koji nemaju predinstaliran operativni sustav moraju se pakirati s tiskanom dokumentacijom o pristupu registrima koji sadržavaju bitne senzorske informacije. Ovom se zahtjevu može udovoljiti tiskanim materijalima, elektroničkom dokumentacijom koja se dostavlja uz računalni poslužitelj ili javno dostupnim informacijama na web-stranici partnera na kojem se nalaze informacije o računalnom poslužitelju.

| 5.2.3. | Kada postane dostupna otvorena i univerzalno dostupna norma za prikupljanje podataka i izvješćivanje, proizvođači tu univerzalnu normu moraju ugraditi u svoje sustave. |
| --- | --- |

5.2.3.

Kada postane dostupna otvorena i univerzalno dostupna norma za prikupljanje podataka i izvješćivanje, proizvođači tu univerzalnu normu moraju ugraditi u svoje sustave.

| 5.2.4. | Ocjena zahtjeva u pogledu točnosti (5.3.) i uzorkovanja (5.4.) provodi se pregledom podataka iz podatkovnih listova komponenti. Ako ti podatci nisu dostupni, točnost i uzorkovanje ocjenjuje se na temelju deklaracije partnera. |
| --- | --- |

5.2.4.

Ocjena zahtjeva u pogledu točnosti (5.3.) i uzorkovanja (5.4.) provodi se pregledom podataka iz podatkovnih listova komponenti. Ako ti podatci nisu dostupni, točnost i uzorkovanje ocjenjuje se na temelju deklaracije partnera.

5.3.   Točnost mjerenja

| 5.3.1. | Ulazna snaga: izmjerene vrijednosti izvješćuju se s točnošću od barem ± 5 % stvarne vrijednosti, uz najveću razinu točnosti od ± 10 W za svaku ugrađenu jedinicu napajanja (tj. točnost izvješćivanja o potrošnji za svaki izvor napajanja nikada ne treba biti veća od ± 10 vati) u radnom rasponu od neaktivnog do pune snage. |
| --- | --- |

5.3.1.

Ulazna snaga: izmjerene vrijednosti izvješćuju se s točnošću od barem ± 5 % stvarne vrijednosti, uz najveću razinu točnosti od ± 10 W za svaku ugrađenu jedinicu napajanja (tj. točnost izvješćivanja o potrošnji za svaki izvor napajanja nikada ne treba biti veća od ± 10 vati) u radnom rasponu od neaktivnog do pune snage.

| 5.3.2. | Iskorištenost procesora: za svaku logičku središnju procesorsku jedinicu koja je vidljiva operativnom sustavu mora se procijeniti prosječna iskorištenost i mora se o njoj izvijestiti operatera ili korisnika računalnog poslužitelja operativnim okružjem (OS ili hipervizor). |
| --- | --- |

5.3.2.

Iskorištenost procesora: za svaku logičku središnju procesorsku jedinicu koja je vidljiva operativnom sustavu mora se procijeniti prosječna iskorištenost i mora se o njoj izvijestiti operatera ili korisnika računalnog poslužitelja operativnim okružjem (OS ili hipervizor).

| 5.3.3. | Temperatura zraka na ulazu: izmjerene vrijednosti izvješćuju se s točnošću od barem ± 2 °C. |
| --- | --- |

5.3.3.

Temperatura zraka na ulazu: izmjerene vrijednosti izvješćuju se s točnošću od barem ± 2 °C.

5.4.   Zahtjevi za uzorkovanje

| 5.4.1. | Ulazna snaga i iskorištenost procesora: uzorkovanje radi mjerenja ulazne snage i iskorištenosti procesora provodi se unutar računalnog poslužitelja s učestalošću većom od ili jednakom mjerenju u graničnim razdobljima od 10 sekundi. Pomični prosjek koji obuhvaća razdoblje ne dulje od 30 sekundi mora se uzorkovati unutar računalnog poslužitelja s učestalošću većom od ili jednakom jedanput svakih deset sekundi. |
| --- | --- |

5.4.1.

Ulazna snaga i iskorištenost procesora: uzorkovanje radi mjerenja ulazne snage i iskorištenosti procesora provodi se unutar računalnog poslužitelja s učestalošću većom od ili jednakom mjerenju u graničnim razdobljima od 10 sekundi. Pomični prosjek koji obuhvaća razdoblje ne dulje od 30 sekundi mora se uzorkovati unutar računalnog poslužitelja s učestalošću većom od ili jednakom jedanput svakih deset sekundi.

| 5.4.2. | Temperatura zraka na ulazu: uzorkovanje radi mjerenja temperature zraka na ulazu provodi se unutar računalnog poslužitelja s učestalošću većom od ili jednakom jednom mjerenju svakih 10 sekundi. |
| --- | --- |

5.4.2.

Temperatura zraka na ulazu: uzorkovanje radi mjerenja temperature zraka na ulazu provodi se unutar računalnog poslužitelja s učestalošću većom od ili jednakom jednom mjerenju svakih 10 sekundi.

| 5.4.3. | Označavanje vremena: sustavi koji provode vremensko označavanje podataka o okolini provode uzorkovanje unutar računalnog poslužitelja s učestalošću većom od ili jednakom jednom mjerenju svakih 30 sekundi. |
| --- | --- |

5.4.3.

Označavanje vremena: sustavi koji provode vremensko označavanje podataka o okolini provode uzorkovanje unutar računalnog poslužitelja s učestalošću većom od ili jednakom jednom mjerenju svakih 30 sekundi.

| 5.4.4. | Upravljački softver: sve uzorkovane vrijednosti dostupne su vanjskom upravljačkom softveru bilo metodom povlačenja podataka na zahtjev, bilo metodom koordinirane dostave podataka. U oba slučaja upravljački softver odgovoran je za uspostavu vremenskog rasporeda dostave podataka, dok računalni poslužitelj mora osigurati da dostavljeni podatci udovoljavaju prethodno navedenim zahtjevima za uzorkovanje i ažuriranosti podataka. |
| --- | --- |

5.4.4.

Upravljački softver: sve uzorkovane vrijednosti dostupne su vanjskom upravljačkom softveru bilo metodom povlačenja podataka na zahtjev, bilo metodom koordinirane dostave podataka. U oba slučaja upravljački softver odgovoran je za uspostavu vremenskog rasporeda dostave podataka, dok računalni poslužitelj mora osigurati da dostavljeni podatci udovoljavaju prethodno navedenim zahtjevima za uzorkovanje i ažuriranosti podataka.

6.   Ispitivanje

6.1.   Ispitne metode

| 6.1.1. | Pri ispitivanju računalnih poslužitelja za utvrđivanje kvalifikacije za ENERGY STAR koriste se ispitne metode koje su navedene u tablici 5.

  Tablica 5.


  Ispitne metode za kvalifikaciju za ENERGY STAR







  Vrsta proizvoda ili komponenta | Ispitna metoda |
| --- | --- | --- |
| Sve | Ispitna metoda ENERGY STARA za računalne poslužitelje (revizija iz ožujka 2013.) |
| Sve | Alat za ocjenu učinkovitosti poslužitelja (Server Efficiency Rating Tool — SERT) Udruženja za ocjenu standardnih performansi (Standard Performance Evaluation Corporation — SPEC), inačica 1.0.0., revizija od 26. veljače 2013. |

6.1.1.

Pri ispitivanju računalnih poslužitelja za utvrđivanje kvalifikacije za ENERGY STAR koriste se ispitne metode koje su navedene u tablici 5.

Tablica 5.

Ispitne metode za kvalifikaciju za ENERGY STAR

Vrsta proizvoda ili komponenta

Ispitna metoda

Sve

Ispitna metoda ENERGY STARA za računalne poslužitelje (revizija iz ožujka 2013.)

Sve

Alat za ocjenu učinkovitosti poslužitelja (Server Efficiency Rating Tool — SERT) Udruženja za ocjenu standardnih performansi (Standard Performance Evaluation Corporation — SPEC), inačica 1.0.0., revizija od 26. veljače 2013.

| 6.1.2. | Tijekom ispitivanja računalnih poslužitelja, svi procesorski utori jedinice koju se ispituje moraju biti popunjeni.
  Ako računalni poslužitelj ne može podržati popunjavanje svih procesorskih utora tijekom ispitivanja, sustav se mora popuniti do svoje najveće moguće funkcionalnosti. Za takve se sustave primjenjuje osnovna dopuštena razina potrošnje u neaktivnom stanju na temelju broja utora u sustavu. |
| --- | --- |

6.1.2.

Tijekom ispitivanja računalnih poslužitelja, svi procesorski utori jedinice koju se ispituje moraju biti popunjeni.

Ako računalni poslužitelj ne može podržati popunjavanje svih procesorskih utora tijekom ispitivanja, sustav se mora popuniti do svoje najveće moguće funkcionalnosti. Za takve se sustave primjenjuje osnovna dopuštena razina potrošnje u neaktivnom stanju na temelju broja utora u sustavu.

6.2.   Broj potrebnih jedinica za ispitivanje

Reprezentativni modeli za ispitivanje odabiru se u skladu sa sljedećim zahtjevima:

| (a) | za kvalifikaciju pojedinačne konfiguracije proizvoda reprezentativnim modelom se smatra jedinstvena konfiguracija proizvoda koju se namjerava staviti na tržište i označiti kao ENERGY STAR proizvod; |
| --- | --- |

(a)

za kvalifikaciju pojedinačne konfiguracije proizvoda reprezentativnim modelom se smatra jedinstvena konfiguracija proizvoda koju se namjerava staviti na tržište i označiti kao ENERGY STAR proizvod;

| (b) | za kvalifikaciju obitelji proizvoda svih vrsta proizvoda, reprezentativnim modelima se smatra po jedna konfiguracija proizvoda za svaku od pet točaka utvrđenih u definicijama iz odjeljka 1.8.2. Svi takvi reprezentativni modeli moraju imati jednake zajedničke atribute obitelji proizvoda kako je utvrđeno u odjeljku 1.8.1. |
| --- | --- |

(b)

za kvalifikaciju obitelji proizvoda svih vrsta proizvoda, reprezentativnim modelima se smatra po jedna konfiguracija proizvoda za svaku od pet točaka utvrđenih u definicijama iz odjeljka 1.8.2. Svi takvi reprezentativni modeli moraju imati jednake zajedničke atribute obitelji proizvoda kako je utvrđeno u odjeljku 1.8.1.

6.3.   Kvalifikacija obitelji proizvoda

| 6.3.1. | Partnere se potiče da ispitaju i dostave podatke za pojedine konfiguracije proizvoda radi kvalifikacije za ENERGY STAR. Međutim, partner smije kvalificirati više konfiguracija proizvoda unutar jedne oznake obitelji proizvoda ako svaka konfiguracija unutar obitelji udovoljava sljedećim zahtjevima:






  (a) | pojedinačni proizvodi izgrađeni su na istoj platformi, prihvatljivi su u skladu s istim posebnim zahtjevima ove specifikacije i ispunjavaju te zahtjeve i identični su ispitanoj reprezentativnoj konfiguraciji proizvoda u svakom pogledu osim u pogledu kućišta i boje; ili |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Partnere se potiče da ispitaju i dostave podatke za pojedine konfiguracije proizvoda radi kvalifikacije za ENERGY STAR. Međutim, partner smije kvalificirati više konfiguracija proizvoda unutar jedne oznake obitelji proizvoda ako svaka konfiguracija unutar obitelji udovoljava sljedećim zahtjevima:

(a)

pojedinačni proizvodi izgrađeni su na istoj platformi, prihvatljivi su u skladu s istim posebnim zahtjevima ove specifikacije i ispunjavaju te zahtjeve i identični su ispitanoj reprezentativnoj konfiguraciji proizvoda u svakom pogledu osim u pogledu kućišta i boje; ili

| (b) | pojedinačni proizvodi ispunjavaju zahtjeve za obitelji proizvoda kako su utvrđeni u prethodno navedenom odjeljku 1.8. U tom slučaju partneri moraju ispitati i dostaviti podatke u skladu s odjeljkom (b). |
| --- | --- |

(b)

pojedinačni proizvodi ispunjavaju zahtjeve za obitelji proizvoda kako su utvrđeni u prethodno navedenom odjeljku 1.8. U tom slučaju partneri moraju ispitati i dostaviti podatke u skladu s odjeljkom (b).

| 6.3.2. | Partneri moraju dostaviti List podataka o snazi i performansama za svaku obitelj proizvoda koja se predlaže za kvalifikaciju. |
| --- | --- |

6.3.2.

Partneri moraju dostaviti List podataka o snazi i performansama za svaku obitelj proizvoda koja se predlaže za kvalifikaciju.

| 6.3.3. | Sve konfiguracije proizvoda unutar obitelji proizvoda koja se predlaže za kvalifikaciju moraju udovoljavati zahtjevima ENERGY STARA, uključujući proizvode za koje podatci nisu dostavljeni. |
| --- | --- |

6.3.3.

Sve konfiguracije proizvoda unutar obitelji proizvoda koja se predlaže za kvalifikaciju moraju udovoljavati zahtjevima ENERGY STARA, uključujući proizvode za koje podatci nisu dostavljeni.

7.   Datum učinka

| 7.1. | Datum učinka ove inačice 2.0 specifikacije za računalne poslužitelje utvrdit će se kao datum učinka Sporazuma. U slučaju kvalificiranja za ENERGY STAR, model proizvoda udovoljava specifikaciji ENERGY STARA koja je na snazi na datum njegove proizvodnje. Datum proizvodnje različit je za svaku jedinicu, a odnosi se na datum kada se jedinica smatra potpuno sastavljenom. |
| --- | --- |

7.1.

Datum učinka ove inačice 2.0 specifikacije za računalne poslužitelje utvrdit će se kao datum učinka Sporazuma. U slučaju kvalificiranja za ENERGY STAR, model proizvoda udovoljava specifikaciji ENERGY STARA koja je na snazi na datum njegove proizvodnje. Datum proizvodnje različit je za svaku jedinicu, a odnosi se na datum kada se jedinica smatra potpuno sastavljenom.

| 7.2. | Buduće revizije specifikacije: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija zadržavaju pravo izmjene ove specifikacije ako tehnološke promjene i/ili promjene na tržištu budu imale utjecaja na njezinu korist za potrošače, industriju ili okoliš. U skladu s trenutačnom politikom, revizije specifikacije donose se s pomoću rasprave s dionicima. U slučaju revizije specifikacije treba napomenuti da se kvalifikacija za ENERGY STAR ne dodjeljuje automatski za cijeli životni vijek modela. |
| --- | --- |

7.2.

Buduće revizije specifikacije: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija zadržavaju pravo izmjene ove specifikacije ako tehnološke promjene i/ili promjene na tržištu budu imale utjecaja na njezinu korist za potrošače, industriju ili okoliš. U skladu s trenutačnom politikom, revizije specifikacije donose se s pomoću rasprave s dionicima. U slučaju revizije specifikacije treba napomenuti da se kvalifikacija za ENERGY STAR ne dodjeljuje automatski za cijeli životni vijek modela.

8.   Pitanja za buduće revizije

| 8.1. | Kriteriji učinkovitosti u aktivnom stanju: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija namjeravaju u inačici 3.0. utvrditi kriterije učinkovitosti u aktivnom stanju za sve kategorije računalnih poslužitelja za koje je dostupno dovoljno podataka iz alata SERT za primjereno razlikovanje proizvoda. |
| --- | --- |

8.1.

Kriteriji učinkovitosti u aktivnom stanju: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija namjeravaju u inačici 3.0. utvrditi kriterije učinkovitosti u aktivnom stanju za sve kategorije računalnih poslužitelja za koje je dostupno dovoljno podataka iz alata SERT za primjereno razlikovanje proizvoda.

| 8.2. | Odgovarajuća veličina izvora napajanja: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija u inačici 3.0. istražit će mogućnost poticanja odgovarajuće veličine izvora napajanja. |
| --- | --- |

8.2.

Odgovarajuća veličina izvora napajanja: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija u inačici 3.0. istražit će mogućnost poticanja odgovarajuće veličine izvora napajanja.

| 8.3. | Uključivanje računalnih poslužitelja s istosmjerno-istosmjernim napajanjem: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija potiču proizvođače na suradnju sa SPEC-om u razvoju podrške u okviru SERT-a za istosmjerne računalne poslužitelje, kako bi u inačici 3.0. istosmjerni računalni poslužitelji mogli doći u obzir za kvalifikaciju. |
| --- | --- |

8.3.

Uključivanje računalnih poslužitelja s istosmjerno-istosmjernim napajanjem: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija potiču proizvođače na suradnju sa SPEC-om u razvoju podrške u okviru SERT-a za istosmjerne računalne poslužitelje, kako bi u inačici 3.0. istosmjerni računalni poslužitelji mogli doći u obzir za kvalifikaciju.

| 8.4. | Uključivanje dodatnih arhitektura sustava: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija potiču proizvođače na suradnju sa SPEC-om u razvoju podrške za arhitekture koje SERT trenutačno ne podržava, ali koje predstavljaju značajan dio tržišta računalnih poslužitelja. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija uzet će u obzir svaku arhitekturu za koju se razvije podrška SERT-a prije početka rada na inačici 3.0. |
| --- | --- |

8.4.

Uključivanje dodatnih arhitektura sustava: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija potiču proizvođače na suradnju sa SPEC-om u razvoju podrške za arhitekture koje SERT trenutačno ne podržava, ali koje predstavljaju značajan dio tržišta računalnih poslužitelja. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija uzet će u obzir svaku arhitekturu za koju se razvije podrška SERT-a prije početka rada na inačici 3.0.

| 8.5. | Uklanjanje dodatka za dodatne redundantne izvore napajanja: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija svjesne su da postoji tehnologija koja omogućava održavanje redundantnih izvora napajanja u stanju mirovanja i njihovu aktivaciju samo kada su potrebni. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija potiču primjenu te tehnologije u računalnim poslužiteljima i istražit će u inačici 3.0. je li još uvijek potreban postojeći dodatak za dodatne redundantne izvore napajanja. |
| --- | --- |

8.5.

Uklanjanje dodatka za dodatne redundantne izvore napajanja: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija svjesne su da postoji tehnologija koja omogućava održavanje redundantnih izvora napajanja u stanju mirovanja i njihovu aktivaciju samo kada su potrebni. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija potiču primjenu te tehnologije u računalnim poslužiteljima i istražit će u inačici 3.0. je li još uvijek potreban postojeći dodatak za dodatne redundantne izvore napajanja.

| 8.6. | Zahtjevi za pomoćne ubrzivače obrade podataka (APA): Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija u inačici 3.0. planiraju pregled i eventualno proširenje zahtjeva za APA-e na temelju podataka o APA-ima koji su prikupljeni iz inačice 2.0., te eventualnu ugradnju ocjene APA-a u alat SERT. |
| --- | --- |

8.6.

Zahtjevi za pomoćne ubrzivače obrade podataka (APA): Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija u inačici 3.0. planiraju pregled i eventualno proširenje zahtjeva za APA-e na temelju podataka o APA-ima koji su prikupljeni iz inačice 2.0., te eventualnu ugradnju ocjene APA-a u alat SERT.

| 8.7. | Zahtjevi za izvješćivanje i ispitivanje temperature: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija planiraju ponovno ocijeniti postojeće zahtjeve za izvješćivanje i ispitivanje temperature kako bi se do najveće moguće mjere povećala vrijednost podataka koji se prikupljaju od proizvođača i operatera podatkovnih centara. |
| --- | --- |

8.7.

Zahtjevi za izvješćivanje i ispitivanje temperature: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija planiraju ponovno ocijeniti postojeće zahtjeve za izvješćivanje i ispitivanje temperature kako bi se do najveće moguće mjere povećala vrijednost podataka koji se prikupljaju od proizvođača i operatera podatkovnih centara.

Dodatak A

Primjeri izračuna

1.   Zahtjevi za potrošnju u neaktivnom stanju

Kako bi se utvrdila propisana vrijednost najveće potrošnje u neaktivnom stanju za kvalifikaciju kao ENERGY STAR, treba utvrditi osnovnu razinu neaktivnog stanja iz tablice 3., te dodati dopuštene razine potrošnje iz tablice 4. (navedene u odjeljku 3.6. ovih kriterija prihvatljivosti). U nastavku je prikazan primjer:

Primjer: standardni jednoprocesorski računalni poslužitelj s 8 GB memorije, dva tvrda diska i dva ulazno/izlazna uređaja (prvi s dva 1 Gbitna porta, a drugi sa šest 1 Gbitnih portova).

| 1.1. | Osnovna dopuštena razina:






  (a) | utvrditi osnovnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju iz tablice 3., koja je niže prikazana informativno; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Osnovna dopuštena razina:

(a)

utvrditi osnovnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju iz tablice 3., koja je niže prikazana informativno;

| (b) | poslužitelj iz primjera ocjenjuje se u okviru kategorije A i u neaktivnom stanju ne smije trošiti više od 47,0 vati kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR.








  Kategorija | Broj ugrađenih procesora
  (# P) | Upravljani poslužitelj | Osnovna dopuštena razina potrošnje
  (u vatima) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | ne | 47,0 |
| B | 1 | da | 57,0 |
| C | 2 | ne | 92,0 |
| D | 2 | da | 142,0 |
| S dodatnom otpornošću | 2 | da | 205,0 |

(b)

poslužitelj iz primjera ocjenjuje se u okviru kategorije A i u neaktivnom stanju ne smije trošiti više od 47,0 vati kako bi bio kvalificiran kao ENERGY STAR.

Kategorija

Broj ugrađenih procesora

(# P)

Upravljani poslužitelj

Osnovna dopuštena razina potrošnje

(u vatima)

A

1

ne

47,0

B

1

da

57,0

C

2

ne

92,0

D

2

da

142,0

S dodatnom otpornošću

2

da

205,0

| 1.2. | Dodatne dopuštene razine potrošnje: treba izračunati dodatne dopuštene razine potrošnje u neaktivnom stanju iz tablice 4., koja je niže prikazana informativno.







  Karakteristika sustava | Primjenjuje se na | Dodatna dopuštena razina potrošnje |
| --- | --- | --- | --- |
| Dodatni izvori napajanja | Izvori napajanja ugrađeni izričito radi zalihosti napajanja | 20,0 vati po izvoru napajanja |
| Tvrdi diskovi (uključujući diskove SSD) | Svi ugrađeni tvrdi diskovi | 8,0 vati po tvrdom disku |
| Dodatna memorija | Ugrađena memorija veća od 4 GB | 0,75 vati po GB |
| Dodatni DDR kanal s privremenim spremnikom podataka | Više od 8 ugrađenih DDR kanala s privremenim spremnikom podataka
  (samo za poslužitelje s dodatnom otpornošću) | 4,0 vata po DDR kanalu s privremenim spremnikom podataka |
| ulazno/izlazni uređaji (brzina jedne konekcije zaokružena na najbliži Gbit) | Ugrađeni mrežni uređaji povrh dva porta od 1 Gbita, mrežni podsustav integriran na matičnoj ploči | ≥ 1 Gbit: nema dopuštene razine
  = 1 Gbit: 2,0 vata po aktivnom portu
  > 1 Gbit i < 10 Gbita: 4,0 vata po aktivnom portu
  ≥ 10 Gbita: 8,0 vata po aktivnom portu |

1.2.

Dodatne dopuštene razine potrošnje: treba izračunati dodatne dopuštene razine potrošnje u neaktivnom stanju iz tablice 4., koja je niže prikazana informativno.

Karakteristika sustava

Primjenjuje se na

Dodatna dopuštena razina potrošnje

Dodatni izvori napajanja

Izvori napajanja ugrađeni izričito radi zalihosti napajanja

20,0 vati po izvoru napajanja

Tvrdi diskovi (uključujući diskove SSD)

Svi ugrađeni tvrdi diskovi

8,0 vati po tvrdom disku

Dodatna memorija

Ugrađena memorija veća od 4 GB

0,75 vati po GB

Dodatni DDR kanal s privremenim spremnikom podataka

Više od 8 ugrađenih DDR kanala s privremenim spremnikom podataka

(samo za poslužitelje s dodatnom otpornošću)

4,0 vata po DDR kanalu s privremenim spremnikom podataka

ulazno/izlazni uređaji (brzina jedne konekcije zaokružena na najbliži Gbit)

Ugrađeni mrežni uređaji povrh dva porta od 1 Gbita, mrežni podsustav integriran na matičnoj ploči

≥ 1 Gbit: nema dopuštene razine

= 1 Gbit: 2,0 vata po aktivnom portu

> 1 Gbit i < 10 Gbita: 4,0 vata po aktivnom portu

≥ 10 Gbita: 8,0 vata po aktivnom portu

| (a) | Poslužitelj iz primjera ima dva tvrda diska. Stoga dobiva dodatnu dopuštenu razinu potrošnje od 16,0 vati za svaki tvrdi disk (2 tvrda diska × 8,0 vati). |
| --- | --- |

(a)

Poslužitelj iz primjera ima dva tvrda diska. Stoga dobiva dodatnu dopuštenu razinu potrošnje od 16,0 vati za svaki tvrdi disk (2 tvrda diska × 8,0 vati).

| (b) | Poslužitelj iz primjera ima 4,0 GB više od osnovne konfiguracije. Stoga dobiva dodatnu dopuštenu razinu potrošnje od 3,0 vata za memoriju (4 dodatna GB × 0,75 vati/GB). |
| --- | --- |

(b)

Poslužitelj iz primjera ima 4,0 GB više od osnovne konfiguracije. Stoga dobiva dodatnu dopuštenu razinu potrošnje od 3,0 vata za memoriju (4 dodatna GB × 0,75 vati/GB).

| (c) | Poslužitelj iz primjera ima jednu ulazno/izlaznu karticu koja nije prihvatljiva za dodatak: prvi uređaj ima samo dva mrežna porta i ne prelazi prag od dva porta. Drugi uređaj prihvatljiv je za dodatak: poslužitelj dobiva dodatnu dopuštenu razinu potrošnje od 12,0 vati za taj uređaj (šest 1 Gbitnih portova × 2,0 vata po aktivnom portu). |
| --- | --- |

(c)

Poslužitelj iz primjera ima jednu ulazno/izlaznu karticu koja nije prihvatljiva za dodatak: prvi uređaj ima samo dva mrežna porta i ne prelazi prag od dva porta. Drugi uređaj prihvatljiv je za dodatak: poslužitelj dobiva dodatnu dopuštenu razinu potrošnje od 12,0 vati za taj uređaj (šest 1 Gbitnih portova × 2,0 vata po aktivnom portu).

| 1.3. | Treba izračunati konačnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju zbrajanjem osnovne i dodatnih dopuštenih razina. Očekuje se da potrošnja u neaktivnom stanju ne prelazi 78,0 vati kako bi se poslužitelj kvalificirao (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W). |
| --- | --- |

1.3.

Treba izračunati konačnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju zbrajanjem osnovne i dodatnih dopuštenih razina. Očekuje se da potrošnja u neaktivnom stanju ne prelazi 78,0 vati kako bi se poslužitelj kvalificirao (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W).

2.   Dodatna dopuštena razina potrošnje u neaktivnom stanju – izvori napajanja

Sljedeći primjeri prikazuju dodatne dopuštene razine potrošnje u neaktivnom stanju za dodatne izvore napajanja:

| 2.1. | ako su za rad računalnog poslužitelja potrebna dva izvora napajanja, a konfiguracija sadržava tri ugrađena izvora napajanja, poslužitelj bi dobio dodatnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju od 20,0 vati; |
| --- | --- |

2.1.

ako su za rad računalnog poslužitelja potrebna dva izvora napajanja, a konfiguracija sadržava tri ugrađena izvora napajanja, poslužitelj bi dobio dodatnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju od 20,0 vati;

| 2.2. | ako bi se isti poslužitelj umjesto toga isporučio s četiri ugrađena izvora napajanja, dobio bi dodatnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju od 40,0 vati. |
| --- | --- |

2.2.

ako bi se isti poslužitelj umjesto toga isporučio s četiri ugrađena izvora napajanja, dobio bi dodatnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju od 40,0 vati.

3.   Dodatna dopuštena razina potrošnje u neaktivnom stanju — dodatni DDR kanal s privremenim spremnikom podataka

Sljedeći primjeri prikazuju dodatne dopuštene razine potrošnje u neaktivnom stanju za dodatne DDR kanale s privremenim spremnikom podataka:

| 3.1. | ako se poslužitelj s dodatnom otpornošću isporučuje sa šest ugrađenih DDR kanala s privremenim spremnikom podataka, poslužitelj ne bi dobio dodatnu dopuštenu razinu potrošnje; |
| --- | --- |

3.1.

ako se poslužitelj s dodatnom otpornošću isporučuje sa šest ugrađenih DDR kanala s privremenim spremnikom podataka, poslužitelj ne bi dobio dodatnu dopuštenu razinu potrošnje;

| 3.2. | ako bi se isti poslužitelj s dodatnom otpornošću umjesto toga isporučio s 16 ugrađenih DDR kanala s privremenim spremnikom podataka, dobio bi dodatnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju od 32,0 vata (prvih 8 kanala = bez dodatka, drugih 8 kanala = 4,0 vata × 8 kanala s privremenim spremnikom podataka). |
| --- | --- |

3.2.

ako bi se isti poslužitelj s dodatnom otpornošću umjesto toga isporučio s 16 ugrađenih DDR kanala s privremenim spremnikom podataka, dobio bi dodatnu dopuštenu razinu potrošnje u neaktivnom stanju od 32,0 vata (prvih 8 kanala = bez dodatka, drugih 8 kanala = 4,0 vata × 8 kanala s privremenim spremnikom podataka).

Dodatak B

Utvrđivanje razreda poslužitelja s dodatnom otpornošću

| 1. | RAS značajke i proširivost procesora — sve su sljedeće značajke podržane:






  1.1. | RAS značajke procesora: procesor mora imati mogućnosti otkrivanja, ispravka i ograničavanja podatkovnih grešaka kako je opisano u sljedećem:






  (a) | otkrivanje grešaka u privremenom spremniku L1, direktorijima i privremenim spremnicima za prijevod adresa s pomoću zaštite pariteta; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

RAS značajke i proširivost procesora — sve su sljedeće značajke podržane:

1.1.

RAS značajke procesora: procesor mora imati mogućnosti otkrivanja, ispravka i ograničavanja podatkovnih grešaka kako je opisano u sljedećem:

(a)

otkrivanje grešaka u privremenom spremniku L1, direktorijima i privremenim spremnicima za prijevod adresa s pomoću zaštite pariteta;

| (b) | ispravak jednobitne pogreške (ili bolje) s pomoću koda za ispravak greške (ECC) u privremenim spremnicima koji mogu sadržavati izmijenjene podatke. Ispravljeni podatci dostavljaju se primatelju (tj. ispravak greške ne koristi se samo za pozadinsko čišćenje); |
| --- | --- |

(b)

ispravak jednobitne pogreške (ili bolje) s pomoću koda za ispravak greške (ECC) u privremenim spremnicima koji mogu sadržavati izmijenjene podatke. Ispravljeni podatci dostavljaju se primatelju (tj. ispravak greške ne koristi se samo za pozadinsko čišćenje);

| (c) | ispravak i ograničavanje grešaka s pomoću 1. ponovnog pokušaja i ispravka na kontrolnoj točki procesora; 2. označavanje (tagiranje) greške u podatcima i prenošenju; ili 3. obje metode. S pomoću tih mehanizama obavješćuje se operativni sustav ili hipervizor da ograniči grešku na proces ili particiju, čime se smanjuje potreba za ponovnim pokretanjem sustava; i |
| --- | --- |

(c)

ispravak i ograničavanje grešaka s pomoću 1. ponovnog pokušaja i ispravka na kontrolnoj točki procesora; 2. označavanje (tagiranje) greške u podatcima i prenošenju; ili 3. obje metode. S pomoću tih mehanizama obavješćuje se operativni sustav ili hipervizor da ograniči grešku na proces ili particiju, čime se smanjuje potreba za ponovnim pokretanjem sustava; i

| (d) | 1. sposobnost autonomnih radnji za sprječavanje grešaka u hardveru procesora, primjerice isključivanje loših dijelova privremenih spremnika; 2. podrška analizi predvidljivih kvarova obavještavanjem operativnog sustava, hipervizora ili servisnog procesora o mjestu i/ili početnom uzroku greške; ili 3. obje sposobnosti; |
| --- | --- |

(d)

1. sposobnost autonomnih radnji za sprječavanje grešaka u hardveru procesora, primjerice isključivanje loših dijelova privremenih spremnika; 2. podrška analizi predvidljivih kvarova obavještavanjem operativnog sustava, hipervizora ili servisnog procesora o mjestu i/ili početnom uzroku greške; ili 3. obje sposobnosti;

| 1.2. | tehnologija procesora koja se koristi u poslužiteljima s dodatnom otpornošću i proširivim poslužiteljima namijenjena je osiguravanju dodatnih sposobnosti i funkcionalnosti bez dodatnih čipseta čime se omogućava njihovo oblikovanje u sustave s četiri ili više procesorskih utora. Procesori imaju dodatnu infrastrukturu koja podržava dodatne ugrađene procesorske sabirnice kako bi se zadovoljila potražnja većih sustava; |
| --- | --- |

1.2.

tehnologija procesora koja se koristi u poslužiteljima s dodatnom otpornošću i proširivim poslužiteljima namijenjena je osiguravanju dodatnih sposobnosti i funkcionalnosti bez dodatnih čipseta čime se omogućava njihovo oblikovanje u sustave s četiri ili više procesorskih utora. Procesori imaju dodatnu infrastrukturu koja podržava dodatne ugrađene procesorske sabirnice kako bi se zadovoljila potražnja većih sustava;

| 1.3. | poslužitelj ima visokopropusna ulazno/izlazna sučelja za spajanje vanjskih ulazno/izlaznih uređaja za proširivanje ili udaljenih ulazno/izlaznih uređaja bez smanjenja broja procesorskih utora koji mogu biti povezani zajedno. To mogu biti sučelja zaštićenog naziva ili standardna sučelja kao što je PCIe. Ulazno/izlazni kontroler visokih performansi koji podupire te utore može biti ugrađen unutar glavnog procesora ili na ploči sustava. |
| --- | --- |

1.3.

poslužitelj ima visokopropusna ulazno/izlazna sučelja za spajanje vanjskih ulazno/izlaznih uređaja za proširivanje ili udaljenih ulazno/izlaznih uređaja bez smanjenja broja procesorskih utora koji mogu biti povezani zajedno. To mogu biti sučelja zaštićenog naziva ili standardna sučelja kao što je PCIe. Ulazno/izlazni kontroler visokih performansi koji podupire te utore može biti ugrađen unutar glavnog procesora ili na ploči sustava.

| 2. | RAS značajke i proširivost memorije — moraju biti prisutne sve sljedeće mogućnosti i karakteristike:






  (a) | osigurava otkrivanje grešaka u memoriji i ispravak s pomoću proširenoga koda za ispravak greške (Extended ECC); |
| --- | --- | --- |

2.

RAS značajke i proširivost memorije — moraju biti prisutne sve sljedeće mogućnosti i karakteristike:

(a)

osigurava otkrivanje grešaka u memoriji i ispravak s pomoću proširenoga koda za ispravak greške (Extended ECC);

| (b) | u slučaju x4 DIMM-ova, oporavak u slučaju kvara dva susjedna čipa jednakog ranga; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju x4 DIMM-ova, oporavak u slučaju kvara dva susjedna čipa jednakog ranga;

| (c) | migracija memorije: memorija u kvaru može se proaktivno oslobađati, a podatci su premješteni na dostupnu memoriju. Moguća je primjena na razini granularnosti DIMM-ova ili logičkih memorijskih blokova. Memorija se može i zrcaliti; |
| --- | --- |

(c)

migracija memorije: memorija u kvaru može se proaktivno oslobađati, a podatci su premješteni na dostupnu memoriju. Moguća je primjena na razini granularnosti DIMM-ova ili logičkih memorijskih blokova. Memorija se može i zrcaliti;

| (d) | koriste se memorijski privremeni spremnici za spajanje brzih veza procesora i memorije na DIMM-ove spojene na DDR kanale manjih brzina. Memorijski privremeni spremnik može biti zaseban, samostalan međumemorijski čip integriran na ploči sustava ili na posebno izrađenim memorijskim karticama. Korištenje buffer čipa neophodno je za proširenu DIMM podršku; oni osiguravaju veći kapacitet memorije zbog podrške DIMM-ova većeg kapaciteta, više DIMM utora po memorijskom kanalu i veću širinu propusnog pojasa memorije po memorijskom kanalu u usporedbi s izravno priključenim DIMM-ovima. Memorijski moduli isto tako mogu biti izrađeni po narudžbi, pri čemu su memorijski buffer spremnici i DRAM čipovi integrirani na istoj kartici; |
| --- | --- |

(d)

koriste se memorijski privremeni spremnici za spajanje brzih veza procesora i memorije na DIMM-ove spojene na DDR kanale manjih brzina. Memorijski privremeni spremnik može biti zaseban, samostalan međumemorijski čip integriran na ploči sustava ili na posebno izrađenim memorijskim karticama. Korištenje buffer čipa neophodno je za proširenu DIMM podršku; oni osiguravaju veći kapacitet memorije zbog podrške DIMM-ova većeg kapaciteta, više DIMM utora po memorijskom kanalu i veću širinu propusnog pojasa memorije po memorijskom kanalu u usporedbi s izravno priključenim DIMM-ovima. Memorijski moduli isto tako mogu biti izrađeni po narudžbi, pri čemu su memorijski buffer spremnici i DRAM čipovi integrirani na istoj kartici;

| (e) | koriste se otporne veze između procesora i memorijskih buffer spremnika s mehanizmima oporavka od prolaznih grešaka u vezi; i |
| --- | --- |

(e)

koriste se otporne veze između procesora i memorijskih buffer spremnika s mehanizmima oporavka od prolaznih grešaka u vezi; i

| (f) | rezervne staze u vezama procesora i memorije. Jedna ili više rezervnih staza dostupne su za prebacivanje veze u slučaju trajne greške. |
| --- | --- |

(f)

rezervne staze u vezama procesora i memorije. Jedna ili više rezervnih staza dostupne su za prebacivanje veze u slučaju trajne greške.

| 3. | RAS značajke izvora napajanja: svi izvori napajanja koji se ugrađuju u poslužitelja ili se isporučuju s njime moraju biti redundantni i omogućavati održavanje tijekom rada. Redundantne i popravljive komponente mogu biti smještene i unutar jednog fizičkog izvora napajanja, ali moraju omogućivati popravak bez gašenja sustava. Mora biti prisutna podrška za rad sustava u oslabljenom načinu rada u slučaju smanjene mogućnosti isporuke struje radi kvara izvora napajanja ili gubitka ulazne snage. |
| --- | --- |

3.

RAS značajke izvora napajanja: svi izvori napajanja koji se ugrađuju u poslužitelja ili se isporučuju s njime moraju biti redundantni i omogućavati održavanje tijekom rada. Redundantne i popravljive komponente mogu biti smještene i unutar jednog fizičkog izvora napajanja, ali moraju omogućivati popravak bez gašenja sustava. Mora biti prisutna podrška za rad sustava u oslabljenom načinu rada u slučaju smanjene mogućnosti isporuke struje radi kvara izvora napajanja ili gubitka ulazne snage.

| 4. | RAS značajke komponenti za temperaturu i hlađenje: sve komponente za aktivno hlađenje, kao što su ventilatori ili vodeno hlađenje, redundantne su i omogućuju održavanje tijekom rada. Procesorski kompleks mora imati mehanizme koji omogućuju prigušivanje rada u slučaju izvanredne temperature. Mora biti prisutna podrška za rad sustava u oslabljenom načinu rada ako se otkriju izvanredne temperature komponenti sustava. |
| --- | --- |

4.

RAS značajke komponenti za temperaturu i hlađenje: sve komponente za aktivno hlađenje, kao što su ventilatori ili vodeno hlađenje, redundantne su i omogućuju održavanje tijekom rada. Procesorski kompleks mora imati mehanizme koji omogućuju prigušivanje rada u slučaju izvanredne temperature. Mora biti prisutna podrška za rad sustava u oslabljenom načinu rada ako se otkriju izvanredne temperature komponenti sustava.

| 5. | Otpornost sustava – poslužitelj ima barem šest od sljedećih značajki:






  (a) | podrška za redundantne kontrolore spremišta ili redundantnu stazu do vanjskog spremišta; |
| --- | --- | --- |

5.

Otpornost sustava – poslužitelj ima barem šest od sljedećih značajki:

(a)

podrška za redundantne kontrolore spremišta ili redundantnu stazu do vanjskog spremišta;

| (b) | redundantni servisni procesori; |
| --- | --- |

(b)

redundantni servisni procesori;

| (c) | redundantne faze istosmjerno-istosmjernih ispravljača nakon izlaza struje; |
| --- | --- |

(c)

redundantne faze istosmjerno-istosmjernih ispravljača nakon izlaza struje;

| (d) | hardver poslužitelja osigurava podršku za oslobađanje procesora tijekom izvođenja programa (runtime); |
| --- | --- |

(d)

hardver poslužitelja osigurava podršku za oslobađanje procesora tijekom izvođenja programa (runtime);

| (e) | ulazno/izlazni pretvarači ili tvrdi diskovi zamjenjivi su tijekom rada; |
| --- | --- |

(e)

ulazno/izlazni pretvarači ili tvrdi diskovi zamjenjivi su tijekom rada;

| (f) | mogućnost ponovnog pokušaja u slučaju grešaka na sabirnici po načelu krajnjeg korisnika (end to end) u međusobnim vezama procesora i memorije ili procesora i procesora; |
| --- | --- |

(f)

mogućnost ponovnog pokušaja u slučaju grešaka na sabirnici po načelu krajnjeg korisnika (end to end) u međusobnim vezama procesora i memorije ili procesora i procesora;

| (g) | podrška za internetsko proširivanje/smanjenje hardverskih resursa bez potrebe za ponovnim pokretanjem sustava (značajke „na zahtjev”); |
| --- | --- |

(g)

podrška za internetsko proširivanje/smanjenje hardverskih resursa bez potrebe za ponovnim pokretanjem sustava (značajke „na zahtjev”);

| (h) | migracija procesorskih utora: uz podršku hipervizora i/ili operativnog sustava zadatci koji se izvode na procesorskom utoru mogu se migrirati na drugi procesorski utor bez potrebe ponovnog pokretanja sustava; |
| --- | --- |

(h)

migracija procesorskih utora: uz podršku hipervizora i/ili operativnog sustava zadatci koji se izvode na procesorskom utoru mogu se migrirati na drugi procesorski utor bez potrebe ponovnog pokretanja sustava;

| (i) | uključen je nadzor memorije ili pozadinsko čišćenje radi proaktivnog otkrivanja i ispravka grešaka, kako bi se smanjila vjerojatnost pojave nepopravljivih grešaka; i |
| --- | --- |

(i)

uključen je nadzor memorije ili pozadinsko čišćenje radi proaktivnog otkrivanja i ispravka grešaka, kako bi se smanjila vjerojatnost pojave nepopravljivih grešaka; i

| (j) | otpornost unutarnjeg spremišta: otporni sustavi u svojoj osnovnoj konfiguraciji imaju neki oblik hardvera RAID, bilo putem podrške na ploči sustava ili namjenskog utor za karticu kontrolera RAID radi podrške unutarnjim diskovima poslužitelja. |
| --- | --- |

(j)

otpornost unutarnjeg spremišta: otporni sustavi u svojoj osnovnoj konfiguraciji imaju neki oblik hardvera RAID, bilo putem podrške na ploči sustava ili namjenskog utor za karticu kontrolera RAID radi podrške unutarnjim diskovima poslužitelja.

| 6. | Proširivost sustava – poslužitelj ima sve sljedeće mogućnosti:






  (a) | veći kapacitet memorije: > = 8 DDR3 ili DDR4 DIMM portova po utoru, s otpornim vezama između procesorskog utora i buffer spremnika memorije; i |
| --- | --- | --- |

6.

Proširivost sustava – poslužitelj ima sve sljedeće mogućnosti:

(a)

veći kapacitet memorije: > = 8 DDR3 ili DDR4 DIMM portova po utoru, s otpornim vezama između procesorskog utora i buffer spremnika memorije; i

| (b) | veća proširivost ulazno/izlaznih uređaja: šira osnova ulazno/izlazne infrastrukture i podrška za veći broj ulazno/izlaznih utora. Osigurane su barem 32 namjenske PCIe staze 2. generacije ili istovrijedna propusnost ulazno/izlaznog pojasa, s barem jednim x16 utorom ili drugim namjenskim sučeljem za podršku vanjskom PCIe, posebnom ulazno/izlaznom sučelju ili drugom standardnom ulazno/izlaznom sučelju. |
| --- | --- |

(b)

veća proširivost ulazno/izlaznih uređaja: šira osnova ulazno/izlazne infrastrukture i podrška za veći broj ulazno/izlaznih utora. Osigurane su barem 32 namjenske PCIe staze 2. generacije ili istovrijedna propusnost ulazno/izlaznog pojasa, s barem jednim x16 utorom ili drugim namjenskim sučeljem za podršku vanjskom PCIe, posebnom ulazno/izlaznom sučelju ili drugom standardnom ulazno/izlaznom sučelju.

Dodatak C

Ispitna metoda

1.   Pregled

Sljedeća ispitna metoda koristi se za utvrđivanje usklađenosti sa zahtjevima iz Specifikacije proizvoda za računalne poslužitelje ENERGY STARA i za dobivanje podataka iz ispitivanja radi izvješćivanja potrošnje u neaktivnom i u aktivnom stanju na Listu podataka o snazi i performansama ENERGY STARA.

2.   Primjena

Sljedeća ispitna metoda primjenjuje se na sve proizvode koji su prihvatljivi za kvalifikaciju u skladu sa Specifikacijom proizvoda za računalne poslužitelje ENERGY STARA.

3.   Definicije

Ako nije drukčije određeno, svi izrazi u ovom dokumentu u skladu su s definicijama iz Specifikacije proizvoda za računalne poslužitelje ENERGY STARA.

4.   Postavke kod ispitivanja

| 4.1. | Ulazna snaga: ulazna snaga je ona koja je utvrđena u tablici 6. i tablici 7. Frekvencija ulazne snage je kako je utvrđena u tablici 8.

  Tablica 6.


  Propisane vrijednosti ulazne snage za proizvode nazivne navedene snage manje od ili jednake 1 500 vati (W)









  Vrsta proizvoda | Napon napajanja | Tolerancija napona | Najveća ukupna harmonijska distorzija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Poslužitelji s jednoizlaznim jedinicama izmjenično-istosmjernog napajanja | 230 volti (V) izmjenične struje ili 115 V izmjenične struje (11) | +/- 1,0 % | 2,0 % |
| Poslužitelji s višeizlaznim jedinicama izmjenično-istosmjernog napajanja | 230 volti (V) izmjenične struje ili 115 V izmjenične struje (11) |
| Opcionalni uvjeti ispitivanja za izmjenično-istosmjerno napajanje (japansko tržište) | 100 V izmjenične struje |
| Trofazni poslužitelji (sjevernoameričko tržište) | 208 V izmjenične struje |
| Trofazni poslužitelji (europsko tržište) | 400 V izmjenične struje |

4.1.

Ulazna snaga: ulazna snaga je ona koja je utvrđena u tablici 6. i tablici 7. Frekvencija ulazne snage je kako je utvrđena u tablici 8.

Tablica 6.

Propisane vrijednosti ulazne snage za proizvode nazivne navedene snage manje od ili jednake 1 500 vati (W)

Vrsta proizvoda

Napon napajanja

Tolerancija napona

Najveća ukupna harmonijska distorzija

Poslužitelji s jednoizlaznim jedinicama izmjenično-istosmjernog napajanja

230 volti (V) izmjenične struje ili 115 V izmjenične struje (11)

+/- 1,0 %

2,0 %

Poslužitelji s višeizlaznim jedinicama izmjenično-istosmjernog napajanja

230 volti (V) izmjenične struje ili 115 V izmjenične struje (11)

Opcionalni uvjeti ispitivanja za izmjenično-istosmjerno napajanje (japansko tržište)

100 V izmjenične struje

Trofazni poslužitelji (sjevernoameričko tržište)

208 V izmjenične struje

Trofazni poslužitelji (europsko tržište)

400 V izmjenične struje

Tablica 7.

Propisane vrijednosti ulazne snage za proizvode nazivne navedene snage veće od 1 500 W

| Vrsta proizvoda | Napon napajanja | Tolerancija napona | Najveća ukupna harmonijska distorzija |
| --- | --- | --- | --- |
| Poslužitelji s jednoizlaznim jedinicama izmjenično-istosmjernog napajanja | 230 volti (V) izmjenične struje ili 115 V izmjenične struje (11) | +/- 4,0 % | 5,0 % |
| Poslužitelji s višeizlaznim jedinicama izmjenično-istosmjernog napajanja | 230 volti (V) izmjenične struje ili 115 V izmjenične struje (11) |
| Opcionalni uvjeti ispitivanja za izmjenično-istosmjerno napajanje (japansko tržište) | 100 V izmjenične struje |
| Trofazni poslužitelji
  (sjevernoameričko tržište) | 208 V izmjenične struje |
| Trofazni poslužitelji (europsko tržište) | 400 V izmjenične struje |

Vrsta proizvoda

Napon napajanja

Tolerancija napona

Najveća ukupna harmonijska distorzija

Poslužitelji s jednoizlaznim jedinicama izmjenično-istosmjernog napajanja

230 volti (V) izmjenične struje ili 115 V izmjenične struje (11)

+/- 4,0 %

5,0 %

Poslužitelji s višeizlaznim jedinicama izmjenično-istosmjernog napajanja

230 volti (V) izmjenične struje ili 115 V izmjenične struje (11)

Opcionalni uvjeti ispitivanja za izmjenično-istosmjerno napajanje (japansko tržište)

100 V izmjenične struje

Trofazni poslužitelji

(sjevernoameričko tržište)

208 V izmjenične struje

Trofazni poslužitelji (europsko tržište)

400 V izmjenične struje

Tablica 8.

Propisane vrijednosti ulaznih frekvencija za sve proizvode

| Napon napajanja | Frekvencija | Frekvencijska tolerancija |
| --- | --- | --- |
| 100 V izmjenične struje | 50 herca (Hz) ili 60 Hz | ± 1,0 % |
| 115 V izmjenične struje | 60 Hz |
| 230 V izmjenične struje | 50 Hz ili 60 Hz |
| Trofazni
  (sjevernoameričko tržište) | 60 Hz |
| Trofazni
  (europsko tržište) | 50 Hz |

Napon napajanja

Frekvencija

Frekvencijska tolerancija

100 V izmjenične struje

50 herca (Hz) ili 60 Hz

± 1,0 %

115 V izmjenične struje

60 Hz

230 V izmjenične struje

50 Hz ili 60 Hz

Trofazni

(sjevernoameričko tržište)

60 Hz

Trofazni

(europsko tržište)

50 Hz

| 4.2. | Temperatura okoline: temperatura okoline mora biti između vrijednosti 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.2.

Temperatura okoline: temperatura okoline mora biti između vrijednosti 25 ± 5 °C.

| 4.3. | Relativna vlažnost: relativna vlažnost mora biti između 15 % i 80 %. |
| --- | --- |

4.3.

Relativna vlažnost: relativna vlažnost mora biti između 15 % i 80 %.

| 4.4. | Uređaj za analizu potrošnje: uređaj za analizu potrošnje mora osiguravati podatke o korijenu iz kvadrata prosječne vrijednosti (RMS) snage i barem dvije od sljedećih mjernih jedinica: napon, struja i faktor snage. Uređaji za analizu električne energije moraju imati sljedeće atribute:






  (a) | usklađenost: uređaj za analizu potrošnje odabire se s popisa uređaja za mjerenje potrošnje utvrđenog u Dokumentu o oblikovanju alata za ocjenu učinkovitosti poslužitelja (SERT)TM
   (12), inačica 1.0.0 (13); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Uređaj za analizu potrošnje: uređaj za analizu potrošnje mora osiguravati podatke o korijenu iz kvadrata prosječne vrijednosti (RMS) snage i barem dvije od sljedećih mjernih jedinica: napon, struja i faktor snage. Uređaji za analizu električne energije moraju imati sljedeće atribute:

(a)

usklađenost: uređaj za analizu potrošnje odabire se s popisa uređaja za mjerenje potrošnje utvrđenog u Dokumentu o oblikovanju alata za ocjenu učinkovitosti poslužitelja (SERT)TM
   (12), inačica 1.0.0 (13);

| (b) | umjeravanje: uređaj za analizu mora biti umjeren unutar jedne godine od datuma ispitivanja prema normi koja se može slijediti do Nacionalnog instituta znanosti i tehnologije (SAD) ili odgovarajućeg nacionalnog mjeriteljskog instituta druge zemlje; |
| --- | --- |

(b)

umjeravanje: uređaj za analizu mora biti umjeren unutar jedne godine od datuma ispitivanja prema normi koja se može slijediti do Nacionalnog instituta znanosti i tehnologije (SAD) ili odgovarajućeg nacionalnog mjeriteljskog instituta druge zemlje;

| (c) | vršni faktor: dostupan vršni faktor struje od 3 ili više pri nazivnoj vrijednosti raspona. U slučaju uređaja za analizu koji ne navodi vršni faktor struje, uređaj za analizu mora imati mogućnost mjerenja naglog porasta jačine struje barem 3 puta većeg od najveće izmjerene jačine tijekom bilo kojeg uzorka od 1 sekunde; |
| --- | --- |

(c)

vršni faktor: dostupan vršni faktor struje od 3 ili više pri nazivnoj vrijednosti raspona. U slučaju uređaja za analizu koji ne navodi vršni faktor struje, uređaj za analizu mora imati mogućnost mjerenja naglog porasta jačine struje barem 3 puta većeg od najveće izmjerene jačine tijekom bilo kojeg uzorka od 1 sekunde;

| (d) | najmanji frekvencijski odziv: 3,0 kHz.; |
| --- | --- |

(d)

najmanji frekvencijski odziv: 3,0 kHz.;

| (e) | najmanja razlučivost:






  1. | 0,01 W za izmjerene vrijednosti manje od 10 W; |
| --- | --- | --- |

(e)

najmanja razlučivost:

1.

0,01 W za izmjerene vrijednosti manje od 10 W;

| 2. | 0,1 W za izmjerene vrijednosti od 10 W do 100 W; i |
| --- | --- |

2.

0,1 W za izmjerene vrijednosti od 10 W do 100 W; i

| 3. | 1,0 W za izmjerene vrijednosti veće od 100 W; |
| --- | --- |

3.

1,0 W za izmjerene vrijednosti veće od 100 W;

| (f) | bilježenje: brzina čitanja koju podržava uređaj za analizu mora biti barem jedna mjerna serija po sekundi, pri čemu se serija definira kao izmjerena vrijednost potrošnje u vatima. Interval uprosječenja podataka uređaja za analizu jednak je intervalu čitanja. Interval uprosječenja podataka je vremensko razdoblje za koje se uprosječuju svi uzorci zabilježeni s pomoću elektroničkih dijelova za brzo uzorkovanje uređaja za analizu kako bi se proizvela mjerna serija; |
| --- | --- |

(f)

bilježenje: brzina čitanja koju podržava uređaj za analizu mora biti barem jedna mjerna serija po sekundi, pri čemu se serija definira kao izmjerena vrijednost potrošnje u vatima. Interval uprosječenja podataka uređaja za analizu jednak je intervalu čitanja. Interval uprosječenja podataka je vremensko razdoblje za koje se uprosječuju svi uzorci zabilježeni s pomoću elektroničkih dijelova za brzo uzorkovanje uređaja za analizu kako bi se proizvela mjerna serija;

| (g) | točnost mjerenja: uređaj za analizu mora izvješćivati izmjerene vrijednosti potrošnje s ukupnom točnošću od 1 % ili više za sve izmjerene vrijednosti potrošnje. |
| --- | --- |

(g)

točnost mjerenja: uređaj za analizu mora izvješćivati izmjerene vrijednosti potrošnje s ukupnom točnošću od 1 % ili više za sve izmjerene vrijednosti potrošnje.

| 4.5. | Senzor temperature: senzor temperature ima sljedeće atribute:






  (a) | usklađenost: senzor temperature odabire se s popisa uređaja za mjerenje temperature utvrđenog u Dokumentu o oblikovanju alata SERT, inačica 1.0.0.; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Senzor temperature: senzor temperature ima sljedeće atribute:

(a)

usklađenost: senzor temperature odabire se s popisa uređaja za mjerenje temperature utvrđenog u Dokumentu o oblikovanju alata SERT, inačica 1.0.0.;

| (b) | bilježenje: najmanja brzina čitanja senzora je četiri uzorka po minuti; |
| --- | --- |

(b)

bilježenje: najmanja brzina čitanja senzora je četiri uzorka po minuti;

| (c) | točnost mjerenja: temperatura se mjeri ne više od 50 mm ispred (uz vjetar od) glavnog ulaza zraka u jedinicu koja se ispituje (Unit Under Test — UUT), a izvješćuje se s ukupnom točnošću od ± 0,5 °C ili više. |
| --- | --- |

(c)

točnost mjerenja: temperatura se mjeri ne više od 50 mm ispred (uz vjetar od) glavnog ulaza zraka u jedinicu koja se ispituje (Unit Under Test — UUT), a izvješćuje se s ukupnom točnošću od ± 0,5 °C ili više.

| 4.6. | Alat za ispitivanje aktivnog stanja: SERT 1.0.0, kojeg osigurava Udruženje za ocjenu standardnih performansi (SPEC) (14). |
| --- | --- |

4.6.

Alat za ispitivanje aktivnog stanja: SERT 1.0.0, kojeg osigurava Udruženje za ocjenu standardnih performansi (SPEC) (14).

| 4.7. | Nadzorni sustav (Controller System): nadzorni sustav može biti poslužitelj, stolno računalo ili prijenosno računalo, a koristi se za bilježenje podataka o potrošnji i temperaturi.






  (a) | Uređaj za analizu potrošnje i senzor temperature spojeni su na nadzorni sustav. |
| --- | --- | --- |

4.7.

Nadzorni sustav (Controller System): nadzorni sustav može biti poslužitelj, stolno računalo ili prijenosno računalo, a koristi se za bilježenje podataka o potrošnji i temperaturi.

(a)

Uređaj za analizu potrošnje i senzor temperature spojeni su na nadzorni sustav.

| (b) | Nadzorni sustav i jedinica koja se ispituje povezane su Ethernet mrežnim preklopnikom. |
| --- | --- |

(b)

Nadzorni sustav i jedinica koja se ispituje povezane su Ethernet mrežnim preklopnikom.

| 4.8. | Opći zahtjevi za alat SERT: udovoljavaju se svim dodatnim zahtjevima utvrđenima u pratećoj dokumentaciji SPEC-a ili alata SERT 1.0.0, ako nije drukčije određeno u ovoj ispitnoj metodi. Popratna dokumentacija SPEC-a uključuje:






  (a) | Metodologiju potrošnje i performansi SPEC-a; |
| --- | --- | --- |

4.8.

Opći zahtjevi za alat SERT: udovoljavaju se svim dodatnim zahtjevima utvrđenima u pratećoj dokumentaciji SPEC-a ili alata SERT 1.0.0, ako nije drukčije određeno u ovoj ispitnoj metodi. Popratna dokumentacija SPEC-a uključuje:

(a)

Metodologiju potrošnje i performansi SPEC-a;

| (b) | Smjernice SPEC-a za postavke mjerenja potrošnje; |
| --- | --- |

(b)

Smjernice SPEC-a za postavke mjerenja potrošnje;

| (c) | Dokument SPEC-a o oblikovanju alata PTDaemon; |
| --- | --- |

(c)

Dokument SPEC-a o oblikovanju alata PTDaemon;

| (d) | Dokument o oblikovanju alata SERT; |
| --- | --- |

(d)

Dokument o oblikovanju alata SERT;

| (e) | Pravila izvođenja i izvješćivanja alata SERT; |
| --- | --- |

(e)

Pravila izvođenja i izvješćivanja alata SERT;

| (f) | Korisnički priručnik alata SERT; |
| --- | --- |

(f)

Korisnički priručnik alata SERT;

| (g) | Opcije JVM-a u alatu SERT; |
| --- | --- |

(g)

Opcije JVM-a u alatu SERT;

| (h) | Polja u datoteci s rezultatima alata SERT. |
| --- | --- |

(h)

Polja u datoteci s rezultatima alata SERT.

5.   Izvođenje ispitivanja

5.1.   Konfiguracija za ispitivanje

Potrošnja i učinkovitost ispituju se i izvješćuju za računalne poslužitelje koji se ispituju. Ispitivanje se izvodi kako slijedi:

| 5.1.1. | isporučeno stanje: proizvodi se ispituju u svojoj konfiguraciji „kako se isporučuju”, koja obuhvaća konfiguraciju hardvera kao i postavke sustava, ako nije drukčije određeno u ovoj ispitnoj metodi. Sve softverske opcije, ako su bitne, moraju biti postavljene u svoje standardno stanje; |
| --- | --- |

5.1.1.

isporučeno stanje: proizvodi se ispituju u svojoj konfiguraciji „kako se isporučuju”, koja obuhvaća konfiguraciju hardvera kao i postavke sustava, ako nije drukčije određeno u ovoj ispitnoj metodi. Sve softverske opcije, ako su bitne, moraju biti postavljene u svoje standardno stanje;

| 5.1.2. | mjesto mjerenja: sva mjerenja potrošnje izvode se u točki između izmjeničnog izvora napajanja i jedinice koja se ispituje. Između mjerača potrošnje i jedinice koja se ispituje ne smije biti spojen sustav besprekidnog napajanja (UPS). Mjerač potrošnje mora ostati na mjestu dok se potpuno ne zabilježe svi podatci o potrošnji u neaktivnom i aktivnom stanju. U slučaju ispitivanja blade sustava potrošnja se mjeri na ulazu blade poslužiteljskog okvira (tj. na izvorima napajanja koji pretvaraju distribucijsku struju podatkovnog središta u distribucijsku struju okvira); |
| --- | --- |

5.1.2.

mjesto mjerenja: sva mjerenja potrošnje izvode se u točki između izmjeničnog izvora napajanja i jedinice koja se ispituje. Između mjerača potrošnje i jedinice koja se ispituje ne smije biti spojen sustav besprekidnog napajanja (UPS). Mjerač potrošnje mora ostati na mjestu dok se potpuno ne zabilježe svi podatci o potrošnji u neaktivnom i aktivnom stanju. U slučaju ispitivanja blade sustava potrošnja se mjeri na ulazu blade poslužiteljskog okvira (tj. na izvorima napajanja koji pretvaraju distribucijsku struju podatkovnog središta u distribucijsku struju okvira);

| 5.1.3. | protok zraka: zabranjeno je namjerno usmjeravanje zraka u blizini opreme koja se mjeri na način koji ne bi bio dosljedan normalnoj praksi u podatkovnom središtu; |
| --- | --- |

5.1.3.

protok zraka: zabranjeno je namjerno usmjeravanje zraka u blizini opreme koja se mjeri na način koji ne bi bio dosljedan normalnoj praksi u podatkovnom središtu;

| 5.1.4. | izvori napajanja: sve jedinice za napajanje moraju biti priključene i u radnom stanju.
  Jedinice koje se ispituju s višestrukim izvorima napajanja: svi izvori napajanja moraju biti priključeni na izvor izmjenične struje i u radnom stanju tijekom ispitivanja. Prema potrebi se za spajanje više izvora napajanja na jedan izvor može koristiti jedinica za distribuciju struje. Ako se koristi jedinica za distribuciju struje, eventualna dodatna struja koju koristi jedinica za distribuciju uključuje se u izmjerenu vrijednost potrošnje jedinice koja se ispituje. Ako se blade poslužitelji ispituju u konfiguraciji polovične popunjenosti okvira, izvori napajanja za nepopunjene domene potrošnje mogu se odspojiti (za više pojedinosti vidjeti odjeljak 5.2.4.(b); |
| --- | --- |

5.1.4.

izvori napajanja: sve jedinice za napajanje moraju biti priključene i u radnom stanju.

Jedinice koje se ispituju s višestrukim izvorima napajanja: svi izvori napajanja moraju biti priključeni na izvor izmjenične struje i u radnom stanju tijekom ispitivanja. Prema potrebi se za spajanje više izvora napajanja na jedan izvor može koristiti jedinica za distribuciju struje. Ako se koristi jedinica za distribuciju struje, eventualna dodatna struja koju koristi jedinica za distribuciju uključuje se u izmjerenu vrijednost potrošnje jedinice koja se ispituje. Ako se blade poslužitelji ispituju u konfiguraciji polovične popunjenosti okvira, izvori napajanja za nepopunjene domene potrošnje mogu se odspojiti (za više pojedinosti vidjeti odjeljak 5.2.4.(b);

| 5.1.5. | upravljanje potrošnjom i operativni sustav: ugrađen je operativni sustav kako se isporučuje ili reprezentativni operativni sustav. Proizvodi koji se isporučuju bez operativnog sustava ispituju se s ugrađenim bilo kojim kompatibilnim operativnim sustavom. Pri svim ispitivanjima metode upravljanja potrošnjom i/ili značajke za uštedu potrošnje ostavljaju se u stanju kako se isporučuje. Sve značajke za upravljanje potrošnjom koje zahtijevaju prisutnost operativnog sustava (tj. one koje ne kontrolira izričito BIOS ili upravljački kontroler) ispituju se samo s onim značajkama za upravljanje potrošnjom koje operativni sustav standardno uključuje; |
| --- | --- |

5.1.5.

upravljanje potrošnjom i operativni sustav: ugrađen je operativni sustav kako se isporučuje ili reprezentativni operativni sustav. Proizvodi koji se isporučuju bez operativnog sustava ispituju se s ugrađenim bilo kojim kompatibilnim operativnim sustavom. Pri svim ispitivanjima metode upravljanja potrošnjom i/ili značajke za uštedu potrošnje ostavljaju se u stanju kako se isporučuje. Sve značajke za upravljanje potrošnjom koje zahtijevaju prisutnost operativnog sustava (tj. one koje ne kontrolira izričito BIOS ili upravljački kontroler) ispituju se samo s onim značajkama za upravljanje potrošnjom koje operativni sustav standardno uključuje;

| 5.1.6. | spremište: proizvod se za kvalifikaciju ispituje s barem jednim ugrađenim tvrdim diskom (HDD) ili jednim SSD diskom. Proizvodi koji ne uključuju predinstalirane tvrde diskove (HDD ili SSD) ispituju se koristeći konfiguraciju spremišta kakva se koristi u identičnom modelu koji je za prodaju, a uključuje predinstalirana spremišta. Proizvodi koji ne podržavaju ugradnju tvrdih diskova (HDD ili SSD) i umjesto toga se oslanjaju isključivo na vanjska spremišta (npr. spremišna mreža) ispituju se s vanjskim spremištem; |
| --- | --- |

5.1.6.

spremište: proizvod se za kvalifikaciju ispituje s barem jednim ugrađenim tvrdim diskom (HDD) ili jednim SSD diskom. Proizvodi koji ne uključuju predinstalirane tvrde diskove (HDD ili SSD) ispituju se koristeći konfiguraciju spremišta kakva se koristi u identičnom modelu koji je za prodaju, a uključuje predinstalirana spremišta. Proizvodi koji ne podržavaju ugradnju tvrdih diskova (HDD ili SSD) i umjesto toga se oslanjaju isključivo na vanjska spremišta (npr. spremišna mreža) ispituju se s vanjskim spremištem;

| 5.1.7. | blade poslužitelji i poslužitelji s dva/više čvorova: blade poslužitelj ili poslužitelj s dva/više čvorova mora imati identične konfiguracije svih čvorova ili blade poslužitelja, uključujući sve hardverske komponente i postavke softvera/upravljanja potrošnjom. Ti se sustavi mjere i na način koji osigurava da mjerač potrošnje zabilježi svu potrošnju svih ispitanih čvorova/blade poslužitelja tijekom čitavog trajanja ispitivanja; |
| --- | --- |

5.1.7.

blade poslužitelji i poslužitelji s dva/više čvorova: blade poslužitelj ili poslužitelj s dva/više čvorova mora imati identične konfiguracije svih čvorova ili blade poslužitelja, uključujući sve hardverske komponente i postavke softvera/upravljanja potrošnjom. Ti se sustavi mjere i na način koji osigurava da mjerač potrošnje zabilježi svu potrošnju svih ispitanih čvorova/blade poslužitelja tijekom čitavog trajanja ispitivanja;

| 5.1.8. | blade okvir: blade okvir kao minimum mora osiguravati napajanje, hlađenje i mrežnu omogućenost za sve blade poslužitelje. Okvir mora biti popunjen kako je određeno u odjeljku 5.2.4. Sva mjerenja potrošnje blade sustava izvode se na ulazu u okvir; |
| --- | --- |

5.1.8.

blade okvir: blade okvir kao minimum mora osiguravati napajanje, hlađenje i mrežnu omogućenost za sve blade poslužitelje. Okvir mora biti popunjen kako je određeno u odjeljku 5.2.4. Sva mjerenja potrošnje blade sustava izvode se na ulazu u okvir;

| 5.1.9. | postavke BIOS-a i sustava jedinice koja se ispituje: sve postavke BIOS-a ostaju kako se isporučuju ako nije drugačije određeno u ispitnoj metodi; |
| --- | --- |

5.1.9.

postavke BIOS-a i sustava jedinice koja se ispituje: sve postavke BIOS-a ostaju kako se isporučuju ako nije drugačije određeno u ispitnoj metodi;

| 5.1.10. | ulazno/izlazna (I/O) i mrežna veza: jedinica koja se ispituje mora imati barem jedan port koji je spojen na Ethernet mrežni preklopnik. Preklopnik mora podržavati najveću i najmanju nazivnu brzinu mrežne jedinice koja se ispituje. Mrežna veza mora biti aktivna tijekom svih ispitivanja i, iako veza mora biti spremna i u mogućnosti prenositi pakete, za vrijeme ispitivanja nije potrebno posebno opterećenje na vezi tijekom ispitivanja. Za potrebe ispitivanja treba osigurati da jedinica koja se ispituje ima barem jedan port za Ethernet mrežu (koristeći jednu ugradbenu karticu samo ako nema podrške za mrežni podsustav integriran na matičnoj ploči); |
| --- | --- |

5.1.10.

ulazno/izlazna (I/O) i mrežna veza: jedinica koja se ispituje mora imati barem jedan port koji je spojen na Ethernet mrežni preklopnik. Preklopnik mora podržavati najveću i najmanju nazivnu brzinu mrežne jedinice koja se ispituje. Mrežna veza mora biti aktivna tijekom svih ispitivanja i, iako veza mora biti spremna i u mogućnosti prenositi pakete, za vrijeme ispitivanja nije potrebno posebno opterećenje na vezi tijekom ispitivanja. Za potrebe ispitivanja treba osigurati da jedinica koja se ispituje ima barem jedan port za Ethernet mrežu (koristeći jednu ugradbenu karticu samo ako nema podrške za mrežni podsustav integriran na matičnoj ploči);

| 5.1.11. | Ethernet veze: proizvodi koji se isporučuju s podrškom za energetski učinkovitu Ethernet mrežu (podržavaju IEEE 802.3az) tijekom ispitivanja se spajaju samo na mrežnu opremu koja podržava energetski učinkovitu Ethernet mrežu. Poduzimaju se odgovarajuće mjere kako bi se omogućile značajke EEE na oba kraja mrežne veze tijekom svih ispitivanja. |
| --- | --- |

5.1.11.

Ethernet veze: proizvodi koji se isporučuju s podrškom za energetski učinkovitu Ethernet mrežu (podržavaju IEEE 802.3az) tijekom ispitivanja se spajaju samo na mrežnu opremu koja podržava energetski učinkovitu Ethernet mrežu. Poduzimaju se odgovarajuće mjere kako bi se omogućile značajke EEE na oba kraja mrežne veze tijekom svih ispitivanja.

5.2.   Priprema jedinice koja se ispituje

| 5.2.1. | Jedinica se ispituje kada su procesorski utori popunjeni kako je određeno u odjeljku 6.1.2 Kriterija prihvatljivosti ENERGY STARA, inačica 2.0. |
| --- | --- |

5.2.1.

Jedinica se ispituje kada su procesorski utori popunjeni kako je određeno u odjeljku 6.1.2 Kriterija prihvatljivosti ENERGY STARA, inačica 2.0.

| 5.2.2. | Ugradite jedinicu koja se ispituje u okvir ili mjesto za ispitivanje. Jedinica koja se ispituje ne smije se fizički pomicati do dovršetka ispitivanja. |
| --- | --- |

5.2.2.

Ugradite jedinicu koja se ispituje u okvir ili mjesto za ispitivanje. Jedinica koja se ispituje ne smije se fizički pomicati do dovršetka ispitivanja.

| 5.2.3. | Ako je jedinica koja se ispituje sustav s više čvorova, ispituje se potrošnja po čvoru u potpuno popunjenoj konfiguraciji okvira. Svi poslužitelji s više čvorova koji su ugrađeni u okvir moraju biti identični i imati jednaku konfiguraciju. |
| --- | --- |

5.2.3.

Ako je jedinica koja se ispituje sustav s više čvorova, ispituje se potrošnja po čvoru u potpuno popunjenoj konfiguraciji okvira. Svi poslužitelji s više čvorova koji su ugrađeni u okvir moraju biti identični i imati jednaku konfiguraciju.

| 5.2.4. | Ako je jedinica koja se ispituje blade sustav, ispituje se potrošnja blade poslužitelja u polovično popunjenoj konfiguraciji okvira, a dodatno se može ispitati jedinica koja se ispituje u potpuno popunjenoj konfiguraciji okvira. U slučaju blade sustava, popunite okvir na sljedeći način:






  (a) | konfiguracija pojedinačnih blade poslužitelja
  Svi blade poslužitelji koji su ugrađeni u okvir moraju biti identični i imati jednaku konfiguraciju (moraju biti homogeni); |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Ako je jedinica koja se ispituje blade sustav, ispituje se potrošnja blade poslužitelja u polovično popunjenoj konfiguraciji okvira, a dodatno se može ispitati jedinica koja se ispituje u potpuno popunjenoj konfiguraciji okvira. U slučaju blade sustava, popunite okvir na sljedeći način:

(a)

konfiguracija pojedinačnih blade poslužitelja

Svi blade poslužitelji koji su ugrađeni u okvir moraju biti identični i imati jednaku konfiguraciju (moraju biti homogeni);

| (b) | polovično popunjen okvir (obvezno)






  1. | Izračunajte broj blade poslužitelja koji je potreban da bi se popunila polovica broja ladica za blade poslužitelje pune širine dostupnih u blade okviru. |
| --- | --- | --- |

(b)

polovično popunjen okvir (obvezno)

1.

Izračunajte broj blade poslužitelja koji je potreban da bi se popunila polovica broja ladica za blade poslužitelje pune širine dostupnih u blade okviru.

| 2. | U slučaju blade poslužitelja s više domena potrošnje, odaberite broj domena potrošnje koji je najbliži popunjavanju polovice blade okvira. Ako postoje dvije mogućnosti koje su jednako blizu polovici popunjenosti, treba ispitivati onom domenom ili kombinacijom domena koje koriste veći broj blade poslužitelja.

  Primjer 1.: blade okvir podržava do sedam blade poslužitelja pune širine u dvije domene potrošnje. Jedna domena podržava tri blade poslužitelja, a druga četiri blade poslužitelja. U ovom slučaju domena potrošnje koja podržava četiri blade poslužitelja bila bi tijekom ispitivanja potpuno popunjena, a druga domena ostala bi prazna.

  Primjer 2.: blade okvir podržava do 16 blade poslužitelja pune širine u četiri domene potrošnje. Svaka domena podržava četiri blade poslužitelja. U ovom slučaju dvije domene potrošnje bile bi tijekom ispitivanja potpuno popunjene, a druge dvije domena ostale bi prazne. |
| --- | --- |

2.

U slučaju blade poslužitelja s više domena potrošnje, odaberite broj domena potrošnje koji je najbliži popunjavanju polovice blade okvira. Ako postoje dvije mogućnosti koje su jednako blizu polovici popunjenosti, treba ispitivati onom domenom ili kombinacijom domena koje koriste veći broj blade poslužitelja.

Primjer 1.: blade okvir podržava do sedam blade poslužitelja pune širine u dvije domene potrošnje. Jedna domena podržava tri blade poslužitelja, a druga četiri blade poslužitelja. U ovom slučaju domena potrošnje koja podržava četiri blade poslužitelja bila bi tijekom ispitivanja potpuno popunjena, a druga domena ostala bi prazna.

Primjer 2.: blade okvir podržava do 16 blade poslužitelja pune širine u četiri domene potrošnje. Svaka domena podržava četiri blade poslužitelja. U ovom slučaju dvije domene potrošnje bile bi tijekom ispitivanja potpuno popunjene, a druge dvije domena ostale bi prazne.

| 3. | Slijedite sve preporuke iz korisničkog priručnika ili preporuke proizvođača za djelomično popunjavanje okvira, koje mogu obuhvaćati odspajanje nekih izvora napajanja i ventilatora za nepopunjene domene potrošnje. |
| --- | --- |

3.

Slijedite sve preporuke iz korisničkog priručnika ili preporuke proizvođača za djelomično popunjavanje okvira, koje mogu obuhvaćati odspajanje nekih izvora napajanja i ventilatora za nepopunjene domene potrošnje.

| 4. | Ako preporuke iz korisničkog priručnika nisu dostupne ili nisu potpune, slijedite sljedeće smjernice:






  i. | potpuno popunite domene potrošnje; |
| --- | --- | --- |

4.

Ako preporuke iz korisničkog priručnika nisu dostupne ili nisu potpune, slijedite sljedeće smjernice:

i.

potpuno popunite domene potrošnje;

| ii. | ako je moguće, najprije odspojite izvore napajanja i ventilatore za nepopunjene domene potrošnje; |
| --- | --- |

ii.

ako je moguće, najprije odspojite izvore napajanja i ventilatore za nepopunjene domene potrošnje;

| iii. | popunite sve prazne ladice praznim panelima ili jednakovrijednim preprekama protoka zraka tijekom ispitivanja; |
| --- | --- |

iii.

popunite sve prazne ladice praznim panelima ili jednakovrijednim preprekama protoka zraka tijekom ispitivanja;

| (c) | Potpuno popunjen okvir (po želji)
  Popunite sve dostupne ladice okvira. Svi su izvori napajanja i ventilatori priključeni. Nastavite postupak ispitivanja kako je određeno u odjeljku 6. |
| --- | --- |

(c)

Potpuno popunjen okvir (po želji)

Popunite sve dostupne ladice okvira. Svi su izvori napajanja i ventilatori priključeni. Nastavite postupak ispitivanja kako je određeno u odjeljku 6.

| 5.2.5. | Priključite jedinicu koja se ispituje na aktivan mrežni preklopnik za Ethernet mrežu (IEEE 802.3). Aktivna veza održava se tijekom ispitivanja, osim kratkih prekida koji su potrebni za prijelaz među brzinama veze. |
| --- | --- |

5.2.5.

Priključite jedinicu koja se ispituje na aktivan mrežni preklopnik za Ethernet mrežu (IEEE 802.3). Aktivna veza održava se tijekom ispitivanja, osim kratkih prekida koji su potrebni za prijelaz među brzinama veze.

| 5.2.6. | Nadzorni sustav, koji upravlja radnim opterećenjem alata SERT, prikuplja podatke ili na drugi način podržava ispitivanje jedinice koja se ispituje, priključen je na isti mrežni preklopnik kao i jedinica koja se ispituje te udovoljavati svim drugim uvjetima mreže jedinice koja se ispituje. I jedinica koja se ispituje i nadzorni sustav podešeni su za komuniciranje mrežom. |
| --- | --- |

5.2.6.

Nadzorni sustav, koji upravlja radnim opterećenjem alata SERT, prikuplja podatke ili na drugi način podržava ispitivanje jedinice koja se ispituje, priključen je na isti mrežni preklopnik kao i jedinica koja se ispituje te udovoljavati svim drugim uvjetima mreže jedinice koja se ispituje. I jedinica koja se ispituje i nadzorni sustav podešeni su za komuniciranje mrežom.

| 5.2.7. | Priključite mjerač potrošnje na izmjenični izvor napajanja postavljen na odgovarajući napon i frekvenciju za ispitivanje, kako je određeno u odjeljku 4. |
| --- | --- |

5.2.7.

Priključite mjerač potrošnje na izmjenični izvor napajanja postavljen na odgovarajući napon i frekvenciju za ispitivanje, kako je određeno u odjeljku 4.

| 5.2.8. | Uključite jedinicu koja se ispituje u utičnicu za mjerenje potrošnje na mjeraču potrošnje u skladu sa smjernicama u odjeljku 5.1.2 |
| --- | --- |

5.2.8.

Uključite jedinicu koja se ispituje u utičnicu za mjerenje potrošnje na mjeraču potrošnje u skladu sa smjernicama u odjeljku 5.1.2

| 5.2.9. | Priključite sučelje za izlaz podataka mjerača potrošnje i senzor temperature na odgovarajuće ulaze nadzornog sustava. |
| --- | --- |

5.2.9.

Priključite sučelje za izlaz podataka mjerača potrošnje i senzor temperature na odgovarajuće ulaze nadzornog sustava.

| 5.2.10. | Provjerite je li jedinica koja se ispituje podešena kako se isporučuje. |
| --- | --- |

5.2.10.

Provjerite je li jedinica koja se ispituje podešena kako se isporučuje.

| 5.2.11. | Provjerite jesu li nadzorni sustav i jedinica koja se ispituje priključeni na istu internu mrežu putem mrežnog preklopnika za Ethernet mrežu. |
| --- | --- |

5.2.11.

Provjerite jesu li nadzorni sustav i jedinica koja se ispituje priključeni na istu internu mrežu putem mrežnog preklopnika za Ethernet mrežu.

| 5.2.12. | S pomoću normalne ping naredbe provjerite mogu li nadzorni sustav i jedinica koja se ispituje međusobno komunicirati. |
| --- | --- |

5.2.12.

S pomoću normalne ping naredbe provjerite mogu li nadzorni sustav i jedinica koja se ispituje međusobno komunicirati.

| 5.2.13. | Ugradite alat SERT 1.0.0 na jedinicu koja se ispituje i nadzorni sustav kako je određeno u Korisničkom priručniku alata SERT 1.0.0 (15). |
| --- | --- |

5.2.13.

Ugradite alat SERT 1.0.0 na jedinicu koja se ispituje i nadzorni sustav kako je određeno u Korisničkom priručniku alata SERT 1.0.0 (15).

6.   Postupci ispitivanja za sve proizvode

6.1.   Ispitivanje u neaktivnom stanju

| 6.1.1. | Pokrenite jedinicu koja se ispituje uključivanjem ili priključivanjem na strujnu mrežu. |
| --- | --- |

6.1.1.

Pokrenite jedinicu koja se ispituje uključivanjem ili priključivanjem na strujnu mrežu.

| 6.1.2. | Pokrenite nadzorni sustav. |
| --- | --- |

6.1.2.

Pokrenite nadzorni sustav.

| 6.1.3. | Započnite bilježenje proteklog vremena. |
| --- | --- |

6.1.3.

Započnite bilježenje proteklog vremena.

| 6.1.4. | U razdoblju između 5 i 15 minuta nakon dovršenja početnog pokretanja ili prijave, namjestite mjerač potrošnje da započne prikupljati vrijednosti potrošnje u neaktivnom stanju u razmacima većim od ili jednakima jednom očitanju po sekundi. |
| --- | --- |

6.1.4.

U razdoblju između 5 i 15 minuta nakon dovršenja početnog pokretanja ili prijave, namjestite mjerač potrošnje da započne prikupljati vrijednosti potrošnje u neaktivnom stanju u razmacima većim od ili jednakima jednom očitanju po sekundi.

| 6.1.5. | Prikupljajte vrijednosti potrošnje u neaktivnom stanju tijekom 30 minuta. Jedinica koja se ispituje tijekom cijelog razdoblja mora ostati u neaktivnom stanju i ne smije ulaziti u stanja manje potrošnje i ograničene funkcionalnosti (npr. mirovanje ili hibernacija). |
| --- | --- |

6.1.5.

Prikupljajte vrijednosti potrošnje u neaktivnom stanju tijekom 30 minuta. Jedinica koja se ispituje tijekom cijelog razdoblja mora ostati u neaktivnom stanju i ne smije ulaziti u stanja manje potrošnje i ograničene funkcionalnosti (npr. mirovanje ili hibernacija).

| 6.1.6. | Zabilježite prosječnu potrošnju u neaktivnom stanju (aritmetička sredina) tijekom 30-minutnog razdoblja ispitivanja. |
| --- | --- |

6.1.6.

Zabilježite prosječnu potrošnju u neaktivnom stanju (aritmetička sredina) tijekom 30-minutnog razdoblja ispitivanja.

| 6.1.7. | U slučaju ispitivanja sustava s više čvorova ili blade sustava, na sljedeći način izvedite potrošnju jednog čvora ili jednog blade poslužitelja:






  (a) | podijelite ukupnu izmjerenu vrijednost potrošnje u neaktivnom stanju iz odjeljka 6.1.6 brojem čvorova/blade poslužitelja koji su ugrađeni tijelom ispitivanja; |
| --- | --- | --- |

6.1.7.

U slučaju ispitivanja sustava s više čvorova ili blade sustava, na sljedeći način izvedite potrošnju jednog čvora ili jednog blade poslužitelja:

(a)

podijelite ukupnu izmjerenu vrijednost potrošnje u neaktivnom stanju iz odjeljka 6.1.6 brojem čvorova/blade poslužitelja koji su ugrađeni tijelom ispitivanja;

| (b) | zabilježite izmjerene vrijednosti ukupne potrošnje i potrošnje po čvoru/po blade poslužitelju kako su izračunane u 6.1.7.(a) za svako mjerenje. |
| --- | --- |

(b)

zabilježite izmjerene vrijednosti ukupne potrošnje i potrošnje po čvoru/po blade poslužitelju kako su izračunane u 6.1.7.(a) za svako mjerenje.

6.2.   Ispitivanje u aktivnom stanju s pomoću alata SERT

| 6.2.1. | Ponovno pokrenite jedinicu koja se ispituje. |
| --- | --- |

6.2.1.

Ponovno pokrenite jedinicu koja se ispituje.

| 6.2.2. | U razdoblju između 5 i 15 minuta nakon dovršenja početnog pokretanja ili prijave, slijedite Korisnički priručnik alata SERT 1.0.0 za uključivanje alata SERT. |
| --- | --- |

6.2.2.

U razdoblju između 5 i 15 minuta nakon dovršenja početnog pokretanja ili prijave, slijedite Korisnički priručnik alata SERT 1.0.0 za uključivanje alata SERT.

| 6.2.3. | Slijedite sve korake koji su opisani u Korisničkom priručniku alata SERT 1.0.0 kako bi uspješno pokrenuli SERT. |
| --- | --- |

6.2.3.

Slijedite sve korake koji su opisani u Korisničkom priručniku alata SERT 1.0.0 kako bi uspješno pokrenuli SERT.

| 6.2.4. | Tijekom rada alata SERT zabranjeni su ručni zahvati ili optimizacija nadzornog sustava, jedinice koja se ispituje ili njene unutarnje ili vanjske okoline. |
| --- | --- |

6.2.4.

Tijekom rada alata SERT zabranjeni su ručni zahvati ili optimizacija nadzornog sustava, jedinice koja se ispituje ili njene unutarnje ili vanjske okoline.

| 6.2.5. | Kada SERT završi s radom, uz sve rezultate ispitivanja priložite sljedeće izlazne datoteke:






  (a) | Results.xml; |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Kada SERT završi s radom, uz sve rezultate ispitivanja priložite sljedeće izlazne datoteke:

(a)

Results.xml;

| (b) | Results.html; |
| --- | --- |

(b)

Results.html;

| (c) | Results.txt; |
| --- | --- |

(c)

Results.txt;

| (d) | Sve datoteke results-chart.png (npr.. results-chart0.png, results-chart1.png itd.); |
| --- | --- |

(d)

Sve datoteke results-chart.png (npr.. results-chart0.png, results-chart1.png itd.);

| (e) | Results-details.html; |
| --- | --- |

(e)

Results-details.html;

| (f) | Results-details.txt; |
| --- | --- |

(f)

Results-details.txt;

| (g) | Sve png datoteke results-details-chart (npr. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png itd.). |
| --- | --- |

(g)

Sve png datoteke results-details-chart (npr. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png itd.).

IV.   SPECIFIKACIJA OPREME ZA IZRADU SLIKA (INAČICA 2.0)

1.   Definicije

| 1.1. | Vrste proizvoda:






  1.1.1. | pisač: proizvod čija je primarna funkcija izrada ispisa na papiru na temelju elektroničkog unosa. Pisač može primati informacije od jednog korisnika ili umreženih računala ili ostalih uređaja za unos (npr. digitalnih fotoaparata). Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao pisači i pisači koji se pri korištenju mogu nadograditi kako bi odgovarali definiciji MFD-a; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Vrste proizvoda:

1.1.1.

pisač: proizvod čija je primarna funkcija izrada ispisa na papiru na temelju elektroničkog unosa. Pisač može primati informacije od jednog korisnika ili umreženih računala ili ostalih uređaja za unos (npr. digitalnih fotoaparata). Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao pisači i pisači koji se pri korištenju mogu nadograditi kako bi odgovarali definiciji MFD-a;

| 1.1.2. | skener: proizvod čija je primarna funkcija pretvaranje izvornika u elektroničke slike koje se mogu spremiti, uređivati, konvertirati ili prenositi, prvenstveno u računalnom okruženju. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao skeneri; |
| --- | --- |

1.1.2.

skener: proizvod čija je primarna funkcija pretvaranje izvornika u elektroničke slike koje se mogu spremiti, uređivati, konvertirati ili prenositi, prvenstveno u računalnom okruženju. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao skeneri;

| 1.1.3. | kopirni uređaj: proizvod čija je jedina funkcija izrada papirnatih duplikata papirnatih izvornika. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao kopirni uređaji i nadogradivi digitalni kopirni uređaji (UDC); |
| --- | --- |

1.1.3.

kopirni uređaj: proizvod čija je jedina funkcija izrada papirnatih duplikata papirnatih izvornika. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao kopirni uređaji i nadogradivi digitalni kopirni uređaji (UDC);

| 1.1.4. | faksimil uređaj (faks uređaj): proizvod čije su primarne funkcije: 1. skeniranje papirnatih izvornika radi elektroničkog prijenosa na udaljene uređaje; i 2. primanje elektroničkih prijenosa radi pretvorbe u ispis na papiru. Faks uređaj može imati i mogućnost izrade papirnatih duplikata. Elektronički se prijenos obavlja prvenstveno javnim telefonskim sustavom, ali može i računalnom mrežom ili internetom. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao faks uređaji; |
| --- | --- |

1.1.4.

faksimil uređaj (faks uređaj): proizvod čije su primarne funkcije: 1. skeniranje papirnatih izvornika radi elektroničkog prijenosa na udaljene uređaje; i 2. primanje elektroničkih prijenosa radi pretvorbe u ispis na papiru. Faks uređaj može imati i mogućnost izrade papirnatih duplikata. Elektronički se prijenos obavlja prvenstveno javnim telefonskim sustavom, ali može i računalnom mrežom ili internetom. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao faks uređaji;

| 1.1.5. | višefunkcionalni uređaj (MFD): proizvod koji vrši dvije ili više temeljnih funkcija pisača, skenera, kopirnog uređaja ili faks uređaja. MFD može imati fizički integrirani standardni oblik ili se može sastojati od kombinacije funkcionalno integriranih komponenata. Funkcionalnost kopiranja MFD-a smatra se različitom od kopiranja pojedinačnih listova prema potrebi koju ponekad nude faks uređaji. Ovom su definicijom obuhvaćeni proizvodi koji se stavljaju na tržište kao MFD-ovi i višefunkcionalni proizvodi (MFP-ovi); |
| --- | --- |

1.1.5.

višefunkcionalni uređaj (MFD): proizvod koji vrši dvije ili više temeljnih funkcija pisača, skenera, kopirnog uređaja ili faks uređaja. MFD može imati fizički integrirani standardni oblik ili se može sastojati od kombinacije funkcionalno integriranih komponenata. Funkcionalnost kopiranja MFD-a smatra se različitom od kopiranja pojedinačnih listova prema potrebi koju ponekad nude faks uređaji. Ovom su definicijom obuhvaćeni proizvodi koji se stavljaju na tržište kao MFD-ovi i višefunkcionalni proizvodi (MFP-ovi);

| 1.1.6. | digitalni uređaj za umnožavanje: proizvod koji se prodaje kao potpuno automatizirani sustav za umnožavanje metodom matričnog umnožavanja s funkcionalnošću digitalne reprodukcije. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao digitalni uređaji za umnožavanje; |
| --- | --- |

1.1.6.

digitalni uređaj za umnožavanje: proizvod koji se prodaje kao potpuno automatizirani sustav za umnožavanje metodom matričnog umnožavanja s funkcionalnošću digitalne reprodukcije. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao digitalni uređaji za umnožavanje;

| 1.1.7. | uređaj za frankiranje: proizvod čija je primarna funkcija tiskanje poštarine na poštanske pošiljke. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao uređaji za frankiranje. |
| --- | --- |

1.1.7.

uređaj za frankiranje: proizvod čija je primarna funkcija tiskanje poštarine na poštanske pošiljke. Ovom se definicijom namjeravaju obuhvatiti proizvodi koji se stavljaju na tržište kao uređaji za frankiranje.

| 1.2. | Tehnologije označivanja:






  1.2.1. | izravna termička (DT): tehnologija označivanja koju karakterizira termičko utiskivanje na premazani medij za ispis preko kojeg prelazi zagrijana glava za tiskanje. U DT proizvodima ne upotrebljavaju se trake; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Tehnologije označivanja:

1.2.1.

izravna termička (DT): tehnologija označivanja koju karakterizira termičko utiskivanje na premazani medij za ispis preko kojeg prelazi zagrijana glava za tiskanje. U DT proizvodima ne upotrebljavaju se trake;

| 1.2.2. | sublimacija boje (DS): tehnologija označivanja koju karakterizira nanošenje (sublimacija) boje na medij za ispis dok se grijači elementi napajaju energijom; |
| --- | --- |

1.2.2.

sublimacija boje (DS): tehnologija označivanja koju karakterizira nanošenje (sublimacija) boje na medij za ispis dok se grijači elementi napajaju energijom;

| 1.2.3. | elektrofotografija (EP): tehnologija označivanja koju karakterizira osvjetljivanje fotokonduktora po obrascu koji predstavlja željeni ispis slike preko svjetlosnog izvora, razvijanje slike pri čemu se čestice tonera koriste latentnom slikom na fotokonduktoru za određivanje prisutnosti ili odsustva tonera na zadanoj lokaciji, prijenos tonera na konačni medij za ispis i spajanje kako bi željeni ispis bio otporan. Za potrebe ove specifikacije, višebojni elektrofotografski proizvodi istodobno nude tri jedinstvene boje tonera ili više, dok jednobojni elektrofotografski proizvodi istodobno nude jednu jedinstvenu boju tonera ili dvije jedinstvene boje tonera. Ovom su definicijom obuhvaćene sljedeće tehnologije osvjetljivanja: laser, svjetleća dioda (LED) i zaslon s tekućim kristalima (LCD); |
| --- | --- |

1.2.3.

elektrofotografija (EP): tehnologija označivanja koju karakterizira osvjetljivanje fotokonduktora po obrascu koji predstavlja željeni ispis slike preko svjetlosnog izvora, razvijanje slike pri čemu se čestice tonera koriste latentnom slikom na fotokonduktoru za određivanje prisutnosti ili odsustva tonera na zadanoj lokaciji, prijenos tonera na konačni medij za ispis i spajanje kako bi željeni ispis bio otporan. Za potrebe ove specifikacije, višebojni elektrofotografski proizvodi istodobno nude tri jedinstvene boje tonera ili više, dok jednobojni elektrofotografski proizvodi istodobno nude jednu jedinstvenu boju tonera ili dvije jedinstvene boje tonera. Ovom su definicijom obuhvaćene sljedeće tehnologije osvjetljivanja: laser, svjetleća dioda (LED) i zaslon s tekućim kristalima (LCD);

| 1.2.4. | udarac: tehnologija označivanja koju karakterizira izrada željenog ispisa slike prenošenjem bojila s „trake” na medij za ispis postupkom udarca. Ovom su definicijom obuhvaćeni točkasti udarac i puni udarac; |
| --- | --- |

1.2.4.

udarac: tehnologija označivanja koju karakterizira izrada željenog ispisa slike prenošenjem bojila s „trake” na medij za ispis postupkom udarca. Ovom su definicijom obuhvaćeni točkasti udarac i puni udarac;

| 1.2.5. | tintni mlaz (Ink Jet — IJ): tehnologija označivanja koju karakterizira nanošenje bojila u malim kapljicama izravno na medij za ispis u obliku matrice. Za potrebe ove specifikacije, višebojni proizvodi s tintnim mlazom istodobno nude dva jedinstvena bojila ili više, dok jednobojni proizvodi s tintnim mlazom istodobno nude jedno bojilo. Ovom su definicijom obuhvaćeni piezoelektrični (PE) IJ, sublimacija IJ-a i termički IJ. Ova definicija ne uključuje visokokvalitetni IJ; |
| --- | --- |

1.2.5.

tintni mlaz (Ink Jet — IJ): tehnologija označivanja koju karakterizira nanošenje bojila u malim kapljicama izravno na medij za ispis u obliku matrice. Za potrebe ove specifikacije, višebojni proizvodi s tintnim mlazom istodobno nude dva jedinstvena bojila ili više, dok jednobojni proizvodi s tintnim mlazom istodobno nude jedno bojilo. Ovom su definicijom obuhvaćeni piezoelektrični (PE) IJ, sublimacija IJ-a i termički IJ. Ova definicija ne uključuje visokokvalitetni IJ;

| 1.2.6. | visokokvalitetni IJ: IJ tehnologija označivanja koja uključuje raspored mlaznica koje pokrivaju širinu stranice i/ili mogućnost sušenja tinte na mediju za ispis dodatnim mehanizmima zagrijavanja medija. Proizvodi s visokokvalitetnim IJ-om koriste se u poslovnim primjenama koje se obično služe elektrofotografskom tehnologijom označivanja; |
| --- | --- |

1.2.6.

visokokvalitetni IJ: IJ tehnologija označivanja koja uključuje raspored mlaznica koje pokrivaju širinu stranice i/ili mogućnost sušenja tinte na mediju za ispis dodatnim mehanizmima zagrijavanja medija. Proizvodi s visokokvalitetnim IJ-om koriste se u poslovnim primjenama koje se obično služe elektrofotografskom tehnologijom označivanja;

| 1.2.7. | kruta tinta (SI): tehnologija označivanja koju karakterizira tinta koja je na sobnoj temperaturi u krutom stanju, a kada se zagrije na temperaturu za izbacivanje mlaza prelazi u tekuće stanje. Ova definicija uključuje izravni prijenos i plošni prijenos posredničkim bubnjem ili trakom; |
| --- | --- |

1.2.7.

kruta tinta (SI): tehnologija označivanja koju karakterizira tinta koja je na sobnoj temperaturi u krutom stanju, a kada se zagrije na temperaturu za izbacivanje mlaza prelazi u tekuće stanje. Ova definicija uključuje izravni prijenos i plošni prijenos posredničkim bubnjem ili trakom;

| 1.2.8. | matrica: tehnologija označivanja koju karakterizira prijenos slika na medij za ispis s matrice koja je pričvršćena oko tintnog bubnja; |
| --- | --- |

1.2.8.

matrica: tehnologija označivanja koju karakterizira prijenos slika na medij za ispis s matrice koja je pričvršćena oko tintnog bubnja;

| 1.2.9. | termički prijenos (TT): tehnologija označivanja koju karakterizira nanošenje malih kapljica krutog bojila (obično obojenog voska) u rastaljenom/tekućem stanju izravno na medij za ispis u obliku matrice. TT se razlikuje od IJ-a u tome što je tinta u krutom stanju na sobnoj temperaturi i tali se zagrijavanjem. |
| --- | --- |

1.2.9.

termički prijenos (TT): tehnologija označivanja koju karakterizira nanošenje malih kapljica krutog bojila (obično obojenog voska) u rastaljenom/tekućem stanju izravno na medij za ispis u obliku matrice. TT se razlikuje od IJ-a u tome što je tinta u krutom stanju na sobnoj temperaturi i tali se zagrijavanjem.

| 1.3. | Načini rada:






  1.3.1. | uključeno:






  (a) | aktivno stanje: stanje potrošnje energije u kojem je proizvod spojen na izvor napajanja i aktivno proizvodi ispis te vrši neku od svojih primarnih funkcija; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Načini rada:

1.3.1.

uključeno:

(a)

aktivno stanje: stanje potrošnje energije u kojem je proizvod spojen na izvor napajanja i aktivno proizvodi ispis te vrši neku od svojih primarnih funkcija;

| (b) | stanje spremnosti: stanje potrošnje energije u kojem proizvod ne proizvodi ispis, ostvario je uvjete za djelovanje, još nije ušao u neki način rada s niskom potrošnjom energije i može prijeći u aktivno stanje s najmanjim počekom. Sve mogućnosti proizvoda mogu se omogućiti u ovom stanju, a proizvod se može vratiti u aktivno stanje odgovarajući na sve moguće unose, uključujući vanjski elektronički poticaj (npr. mrežni poticaj, poziv faks uređajem ili kontrolu na daljinu) i izravnu fizičku intervenciju (npr. aktiviranje fizičkog prekidača ili tipke); |
| --- | --- |

(b)

stanje spremnosti: stanje potrošnje energije u kojem proizvod ne proizvodi ispis, ostvario je uvjete za djelovanje, još nije ušao u neki način rada s niskom potrošnjom energije i može prijeći u aktivno stanje s najmanjim počekom. Sve mogućnosti proizvoda mogu se omogućiti u ovom stanju, a proizvod se može vratiti u aktivno stanje odgovarajući na sve moguće unose, uključujući vanjski elektronički poticaj (npr. mrežni poticaj, poziv faks uređajem ili kontrolu na daljinu) i izravnu fizičku intervenciju (npr. aktiviranje fizičkog prekidača ili tipke);

| 1.3.2. | isključeno: stanje potrošnje energije u koje proizvod prelazi kada je ručno ili automatski isključen, ali je još uvijek spojen na mrežu. Iz ovog se načina rada izlazi stimulacijom ulazne jedinice, poput ručnog prekidača struje ili mjerača vremena, kako bi uređaj prešao u stanje spremnosti. Kada je ovo stanje posljedica ručne intervencije korisnika, često se navodi kao ručno isključivanje, a kada je posljedica automatskog ili predodređenog poticaja (npr. vremena počeka ili vremena na satu), često se navodi kao automatsko isključivanje (16); |
| --- | --- |

1.3.2.

isključeno: stanje potrošnje energije u koje proizvod prelazi kada je ručno ili automatski isključen, ali je još uvijek spojen na mrežu. Iz ovog se načina rada izlazi stimulacijom ulazne jedinice, poput ručnog prekidača struje ili mjerača vremena, kako bi uređaj prešao u stanje spremnosti. Kada je ovo stanje posljedica ručne intervencije korisnika, često se navodi kao ručno isključivanje, a kada je posljedica automatskog ili predodređenog poticaja (npr. vremena počeka ili vremena na satu), često se navodi kao automatsko isključivanje (16);

| 1.3.3. | mirovanje: stanje smanjene potrošnje energije u koje proizvod prelazi automatski nakon razdoblja neaktivnosti (npr. uobičajenog vremena počeka), kao odgovor na ručnu radnju korisnika (npr. u vrijeme koje odredi korisnik, a kao odgovor na aktiviranje fizičkog prekidača ili tipke od strane korisnika) ili kao odgovor na vanjski elektronički poticaj (npr. mrežni poticaj, poziv faks uređajem ili kontrolu na daljinu). Za proizvode koji se ocjenjuju ispitnom metodom TEC, u stanju mirovanja dopušten je rad svih mogućnosti proizvoda (uključujući održavanje povezanosti s mrežom), iako uz moguće kašnjenje pri prijelazu u aktivno sanje. Za proizvode koji se ocjenjuju ispitnom metodom OM, u stanju mirovanja dopušten je rad jednog aktivnog mrežnog sučelja i povezivanje s faks uređajem ako je to primjenjivo, iako uz moguće kašnjenje pri prijelazu u aktivno stanje; |
| --- | --- |

1.3.3.

mirovanje: stanje smanjene potrošnje energije u koje proizvod prelazi automatski nakon razdoblja neaktivnosti (npr. uobičajenog vremena počeka), kao odgovor na ručnu radnju korisnika (npr. u vrijeme koje odredi korisnik, a kao odgovor na aktiviranje fizičkog prekidača ili tipke od strane korisnika) ili kao odgovor na vanjski elektronički poticaj (npr. mrežni poticaj, poziv faks uređajem ili kontrolu na daljinu). Za proizvode koji se ocjenjuju ispitnom metodom TEC, u stanju mirovanja dopušten je rad svih mogućnosti proizvoda (uključujući održavanje povezanosti s mrežom), iako uz moguće kašnjenje pri prijelazu u aktivno sanje. Za proizvode koji se ocjenjuju ispitnom metodom OM, u stanju mirovanja dopušten je rad jednog aktivnog mrežnog sučelja i povezivanje s faks uređajem ako je to primjenjivo, iako uz moguće kašnjenje pri prijelazu u aktivno stanje;

| 1.3.4. | pripravnost: stanje najmanje potrošnje energije koje korisnik ne može isključiti (ne može utjecati na njega) i koje može trajati neodređeno vrijeme ako je proizvod povezan s glavnim izvorom električne energije i koristi se u skladu s uputama proizvođača (17). „Pripravnost” je stanje proizvoda s najmanjom potrošnjom energije. Za proizvode u okviru opreme za izradu slika koji su obuhvaćeni ovom specifikacijom, način rada u pripravnosti obično odgovara isključivanju, ali može odgovarati i stanju spremnosti ili mirovanja. Proizvod ne može izići iz pripravnosti i prijeći u stanje niže potrošnje energije, osim ako se fizički prekine veza s glavnim izvorom električne energije kao posljedica ručnog djelovanja. |
| --- | --- |

1.3.4.

pripravnost: stanje najmanje potrošnje energije koje korisnik ne može isključiti (ne može utjecati na njega) i koje može trajati neodređeno vrijeme ako je proizvod povezan s glavnim izvorom električne energije i koristi se u skladu s uputama proizvođača (17). „Pripravnost” je stanje proizvoda s najmanjom potrošnjom energije. Za proizvode u okviru opreme za izradu slika koji su obuhvaćeni ovom specifikacijom, način rada u pripravnosti obično odgovara isključivanju, ali može odgovarati i stanju spremnosti ili mirovanja. Proizvod ne može izići iz pripravnosti i prijeći u stanje niže potrošnje energije, osim ako se fizički prekine veza s glavnim izvorom električne energije kao posljedica ručnog djelovanja.

| 1.4. | Format medija:






  1.4.1. | veliki format: proizvodi namijenjeni medijima veličine A2 i veće, uključujući one koji su namijenjeni prihvaćanju kontinuiranog medija širine 406 mm ili veće. Proizvodi velikog formata mogu imati i mogućnost ispisa na medije standardne veličine ili malog formata; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Format medija:

1.4.1.

veliki format: proizvodi namijenjeni medijima veličine A2 i veće, uključujući one koji su namijenjeni prihvaćanju kontinuiranog medija širine 406 mm ili veće. Proizvodi velikog formata mogu imati i mogućnost ispisa na medije standardne veličine ili malog formata;

| 1.4.2. | standardni format: proizvodi namijenjeni medijima standardnih veličina (npr. Letter, Legal, Ledger, A3, A4, B4), uključujući one koji su namijenjeni prihvaćanju kontinuiranog medija širine između 210 mm i 406 mm. Proizvodi standardne veličine mogu imati i mogućnost ispisa na medije malog formata.
  Mogućnost ispisa na veličinu A3: proizvodi standardnog formata kod kojih je širina puta prolaska papira 275 mm ili više; |
| --- | --- |

1.4.2.

standardni format: proizvodi namijenjeni medijima standardnih veličina (npr. Letter, Legal, Ledger, A3, A4, B4), uključujući one koji su namijenjeni prihvaćanju kontinuiranog medija širine između 210 mm i 406 mm. Proizvodi standardne veličine mogu imati i mogućnost ispisa na medije malog formata.

Mogućnost ispisa na veličinu A3: proizvodi standardnog formata kod kojih je širina puta prolaska papira 275 mm ili više;

| 1.4.3. | mali format: proizvodi namijenjeni veličinama medija koje su manje od veličina definiranih standardnima (npr. A6, 4′′ × 6′′, mikrofilm), uključujući one koji su namijenjeni prihvaćanju kontinuiranog medija širine manje od 210 mm; |
| --- | --- |

1.4.3.

mali format: proizvodi namijenjeni veličinama medija koje su manje od veličina definiranih standardnima (npr. A6, 4′′ × 6′′, mikrofilm), uključujući one koji su namijenjeni prihvaćanju kontinuiranog medija širine manje od 210 mm;

| 1.4.4. | kontinuirani oblik: proizvodi koji se ne koriste prethodno rezanim listovima i koji su namijenjeni primjeni poput ispisa bar kodova, naljepnica, potvrda, oglasnih transparenata i projektnih nacrta. Proizvodi kontinuiranog oblika mogu biti malog, standardnog ili velikog formata. |
| --- | --- |

1.4.4.

kontinuirani oblik: proizvodi koji se ne koriste prethodno rezanim listovima i koji su namijenjeni primjeni poput ispisa bar kodova, naljepnica, potvrda, oglasnih transparenata i projektnih nacrta. Proizvodi kontinuiranog oblika mogu biti malog, standardnog ili velikog formata.

| 1.5. | Dodatni pojmovi:






  1.5.1. | automatski dvostrani ispis: mogućnost kopirnog uređaja, faks uređaja, MFD-a ili pisača da automatski ispisuje slike na obje strane izlaznog lista, bez rukovanja ispisom kao međukorakom. Za proizvod se smatra da ima mogućnost automatskog dvostranog ispisa samo ako se model isporučuje sa svim dodatcima potrebnima za izradu dvostranog ispisa; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Dodatni pojmovi:

1.5.1.

automatski dvostrani ispis: mogućnost kopirnog uređaja, faks uređaja, MFD-a ili pisača da automatski ispisuje slike na obje strane izlaznog lista, bez rukovanja ispisom kao međukorakom. Za proizvod se smatra da ima mogućnost automatskog dvostranog ispisa samo ako se model isporučuje sa svim dodatcima potrebnima za izradu dvostranog ispisa;

| 1.5.2. | podatkovna veza: veza kojom se omogućuje razmjena informacija između opreme za izradu slika i jednog uređaja ili medija za pohranu podataka s vanjskim napajanjem; |
| --- | --- |

1.5.2.

podatkovna veza: veza kojom se omogućuje razmjena informacija između opreme za izradu slika i jednog uređaja ili medija za pohranu podataka s vanjskim napajanjem;

| 1.5.3. | predodređeno vrijeme počeka: vrijeme koje određuje proizvođač prije isporuke, a kojim se utvrđuje kada će proizvod prijeći u stanje niske potrošnje energije (npr. mirovanje, automatsko isključivanje) nakon izvršenja svoje primarne funkcije; |
| --- | --- |

1.5.3.

predodređeno vrijeme počeka: vrijeme koje određuje proizvođač prije isporuke, a kojim se utvrđuje kada će proizvod prijeći u stanje niske potrošnje energije (npr. mirovanje, automatsko isključivanje) nakon izvršenja svoje primarne funkcije;

| 1.5.4. | digitalni čelni poslužitelj (DFE): funkcionalno povezani poslužitelj koji je domaćin ostalim računalima i aplikacijama i koji služi kao sučelje za opremu za izradu slika. DFE osigurava veću funkcionalnost opremi za izradu slika.






  (a) | DFE nudi tri ili više sljedećih naprednih mogućnosti:






  1. | mrežnu povezivost u različitim okruženjima; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.4.

digitalni čelni poslužitelj (DFE): funkcionalno povezani poslužitelj koji je domaćin ostalim računalima i aplikacijama i koji služi kao sučelje za opremu za izradu slika. DFE osigurava veću funkcionalnost opremi za izradu slika.

(a)

DFE nudi tri ili više sljedećih naprednih mogućnosti:

1.

mrežnu povezivost u različitim okruženjima;

| 2. | funkcionalnost pretinca za elektroničku poštu; |
| --- | --- |

2.

funkcionalnost pretinca za elektroničku poštu;

| 3. | upravljanje rasporedom poslova; |
| --- | --- |

3.

upravljanje rasporedom poslova;

| 4. | strojno upravljanje (npr. izlazak opreme za izradu slika iz stanja smanjene potrošnje energije); |
| --- | --- |

4.

strojno upravljanje (npr. izlazak opreme za izradu slika iz stanja smanjene potrošnje energije);

| 5. | napredno grafičko korisničko sučelje (UI); |
| --- | --- |

5.

napredno grafičko korisničko sučelje (UI);

| 6. | mogućnost iniciranja komunikacije s ostalim poslužiteljima domaćinima i računalima klijentima (npr. slanje skeniranih instanci na adresu e-pošte, provjeravanje slobodnih poslova na udaljenim poštanskim pretincima); ili |
| --- | --- |

6.

mogućnost iniciranja komunikacije s ostalim poslužiteljima domaćinima i računalima klijentima (npr. slanje skeniranih instanci na adresu e-pošte, provjeravanje slobodnih poslova na udaljenim poštanskim pretincima); ili

| 7. | mogućnost naknadne obrade stranica (npr. preoblikovanje stranica prije ispisa). |
| --- | --- |

7.

mogućnost naknadne obrade stranica (npr. preoblikovanje stranica prije ispisa).

| (b) | DFE tipa 1.: DFE koji se napaja istosmjernom strujom iz vlastitog izvora izmjeničnog napajanja (unutarnjeg ili vanjskog) koji je odvojen od izvora napajanja iz kojeg se napaja oprema za izradu slika. Taj se DFE može napajati izmjeničnom strujom izravno iz zidne utičnice ili iz izmjenične struje povezane s unutarnjim izvorom napajanja opreme za izradu slika. DFE tipa 1 može se prodavati standardno s proizvodom u okviru opreme za izradu slika ili kao dodatak. |
| --- | --- |

(b)

DFE tipa 1.: DFE koji se napaja istosmjernom strujom iz vlastitog izvora izmjeničnog napajanja (unutarnjeg ili vanjskog) koji je odvojen od izvora napajanja iz kojeg se napaja oprema za izradu slika. Taj se DFE može napajati izmjeničnom strujom izravno iz zidne utičnice ili iz izmjenične struje povezane s unutarnjim izvorom napajanja opreme za izradu slika. DFE tipa 1 može se prodavati standardno s proizvodom u okviru opreme za izradu slika ili kao dodatak.

| (c) | DFE tipa 2.: DFE koji se napaja istosmjernom strujom iz istog izvora napajanja kao i oprema za izradu slika s kojom radi. DFE tipa 2. mora imati panel ili sklop sa zasebnom procesorskom jedinicom koja može pokrenuti aktivnost putem mreže i može se fizički odstraniti, izolirati ili onemogućiti korištenjem uobičajenih inženjerskih praksi kako bi se omogućilo mjerenje potrošnje. |
| --- | --- |

(c)

DFE tipa 2.: DFE koji se napaja istosmjernom strujom iz istog izvora napajanja kao i oprema za izradu slika s kojom radi. DFE tipa 2. mora imati panel ili sklop sa zasebnom procesorskom jedinicom koja može pokrenuti aktivnost putem mreže i može se fizički odstraniti, izolirati ili onemogućiti korištenjem uobičajenih inženjerskih praksi kako bi se omogućilo mjerenje potrošnje.

| (d) | Pomoćni ubrzivač obrade podataka (APA): dodatna računalna kartica za proširenje koja se postavlja u utor za proširenje DFE-a za opće namjene (npr. grafička procesorska jedinica za opće namjene (GPGPU) postavljena u utor periferijske sabirnice (PCI)); |
| --- | --- |

(d)

Pomoćni ubrzivač obrade podataka (APA): dodatna računalna kartica za proširenje koja se postavlja u utor za proširenje DFE-a za opće namjene (npr. grafička procesorska jedinica za opće namjene (GPGPU) postavljena u utor periferijske sabirnice (PCI));

| 1.5.5. | mrežna veza: veza kojom se omogućuje razmjena informacija između opreme za izradu slika i jednog ili više uređaja s vanjskim napajanjem; |
| --- | --- |

1.5.5.

mrežna veza: veza kojom se omogućuje razmjena informacija između opreme za izradu slika i jednog ili više uređaja s vanjskim napajanjem;

| 1.5.6. | dodatna funkcionalnost: podatkovno ili mrežno sučelje ili druga komponenta kojom se dodaje funkcionalnost glavi za ispis proizvoda u okviru opreme za izradu slika i osigurava dopuštena razina potrošnje energije pri kvalifikaciji proizvoda u skladu s metodom OM; |
| --- | --- |

1.5.6.

dodatna funkcionalnost: podatkovno ili mrežno sučelje ili druga komponenta kojom se dodaje funkcionalnost glavi za ispis proizvoda u okviru opreme za izradu slika i osigurava dopuštena razina potrošnje energije pri kvalifikaciji proizvoda u skladu s metodom OM;

| 1.5.7. | način rada (OM) za potrebe ove specifikacije, metoda usporedbe energetske učinkovitosti proizvoda ocjenjivanjem potrošnje energije (mjerene u vatima) u različitima stanjima rada, kako je utvrđeno odjeljkom 9. ispitne metode ENERGY STARA za opremu za izradu slika; |
| --- | --- |

1.5.7.

način rada (OM) za potrebe ove specifikacije, metoda usporedbe energetske učinkovitosti proizvoda ocjenjivanjem potrošnje energije (mjerene u vatima) u različitima stanjima rada, kako je utvrđeno odjeljkom 9. ispitne metode ENERGY STARA za opremu za izradu slika;

| 1.5.8. | uobičajena potrošnja električne energije (TEC): za potrebe ove specifikacije, metoda usporedbe energetske učinkovitosti proizvoda ocjenjivanjem uobičajene potrošnje električne energije (mjerene u kilovatsatima) u uobičajenim uvjetima rada tijekom određenog razdoblja, kako je utvrđeno odjeljkom 8. ispitne metode ENERGY STARA za opremu za izradu slika; |
| --- | --- |

1.5.8.

uobičajena potrošnja električne energije (TEC): za potrebe ove specifikacije, metoda usporedbe energetske učinkovitosti proizvoda ocjenjivanjem uobičajene potrošnje električne energije (mjerene u kilovatsatima) u uobičajenim uvjetima rada tijekom određenog razdoblja, kako je utvrđeno odjeljkom 8. ispitne metode ENERGY STARA za opremu za izradu slika;

| 1.5.9. | glava za ispis: osnovna glava u proizvodu opreme za izradu slika kojom se proizvodi slika. Glava za ispis oslanja se na dodatne funkcionalnosti za mogućnost komunikacije i obradu slika. Bez dodatnih funkcionalnosti i drugih komponenata, glava za ispis ne može primiti podatke o slici za obradu te je stoga nefunkcionalna; |
| --- | --- |

1.5.9.

glava za ispis: osnovna glava u proizvodu opreme za izradu slika kojom se proizvodi slika. Glava za ispis oslanja se na dodatne funkcionalnosti za mogućnost komunikacije i obradu slika. Bez dodatnih funkcionalnosti i drugih komponenata, glava za ispis ne može primiti podatke o slici za obradu te je stoga nefunkcionalna;

| 1.5.10. | osnovni proizvod: najosnovnija konfiguracija određenog modela proizvoda, koja ima najmanji broj funkcionalnosti na raspolaganju. Neobvezne komponente ili dodatci ne smatraju se dijelom osnovnog proizvoda; |
| --- | --- |

1.5.10.

osnovni proizvod: najosnovnija konfiguracija određenog modela proizvoda, koja ima najmanji broj funkcionalnosti na raspolaganju. Neobvezne komponente ili dodatci ne smatraju se dijelom osnovnog proizvoda;

| 1.5.11. | dodatak: dio periferne opreme koji nije nužan za djelovanje osnovnog proizvoda, ali se može dodati prije ili nakon isporuke kako bi se dodala funkcionalnost. Dodatak se može prodavati zasebno pod vlastitim brojem modela ili se može prodavati s osnovnim proizvodom kao dio paketa ili konfiguracije; |
| --- | --- |

1.5.11.

dodatak: dio periferne opreme koji nije nužan za djelovanje osnovnog proizvoda, ali se može dodati prije ili nakon isporuke kako bi se dodala funkcionalnost. Dodatak se može prodavati zasebno pod vlastitim brojem modela ili se može prodavati s osnovnim proizvodom kao dio paketa ili konfiguracije;

| 1.5.12. | model proizvoda: proizvod opreme za izradu slika koji se prodaje ili stavlja na tržište pod jedinstvenim brojem modela ili tržišnim nazivom. Model proizvoda može se sastojati od osnovnog proizvoda ili od osnovnog proizvoda i dodataka; |
| --- | --- |

1.5.12.

model proizvoda: proizvod opreme za izradu slika koji se prodaje ili stavlja na tržište pod jedinstvenim brojem modela ili tržišnim nazivom. Model proizvoda može se sastojati od osnovnog proizvoda ili od osnovnog proizvoda i dodataka;

| 1.5.13. | obitelj proizvoda: skupina proizvoda koje 1. proizvodi isti proizvođač; 2. podložni su istim kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA; i 3. jednakog su zajedničkog oblikovanja. Modeli proizvoda unutar obitelji razlikuju se međusobno jednom ili više karakteristika ili jednim ili više svojstava koji 1. nemaju utjecaja na performanse proizvoda u pogledu kvalifikacijskih kriterija ENERGY STARA; ili 2. su ovdje navedeni kao prihvatljive varijacije unutar obitelji proizvoda. Za opremu za izradu slika prihvatljive varijacije unutar obitelji proizvoda uključuju:






  (a) | boju; |
| --- | --- | --- |

1.5.13.

obitelj proizvoda: skupina proizvoda koje 1. proizvodi isti proizvođač; 2. podložni su istim kriterijima za kvalifikaciju ENERGY STARA; i 3. jednakog su zajedničkog oblikovanja. Modeli proizvoda unutar obitelji razlikuju se međusobno jednom ili više karakteristika ili jednim ili više svojstava koji 1. nemaju utjecaja na performanse proizvoda u pogledu kvalifikacijskih kriterija ENERGY STARA; ili 2. su ovdje navedeni kao prihvatljive varijacije unutar obitelji proizvoda. Za opremu za izradu slika prihvatljive varijacije unutar obitelji proizvoda uključuju:

(a)

boju;

| (b) | kućište; |
| --- | --- |

(b)

kućište;

| (c) | opremu za rukovanje ulaznim ili izlaznim papirom; |
| --- | --- |

(c)

opremu za rukovanje ulaznim ili izlaznim papirom;

| (d) | elektroničke komponente koje nisu povezane s glavom za ispis proizvoda opreme za izradu slika, uključujući DFE-ove tipa 1 i tipa 2. |
| --- | --- |

(d)

elektroničke komponente koje nisu povezane s glavom za ispis proizvoda opreme za izradu slika, uključujući DFE-ove tipa 1 i tipa 2.

2.   Područje primjene

2.1.   Obuhvaćeni proizvodi

| 2.1.1. | Komercijalno dostupni proizvodi koji su u skladu s jednom od definicija opreme za izradu slika iz odjeljka 1.1. i koji se mogu napajati iz 1. zidne utičnice; 2. podatkovne ili mrežne veze; ili 3. zidne utičnice i podatkovne ili mrežne veze udovoljavaju uvjetima kvalifikacije ENERGY STAR, s iznimkom proizvoda navedenih u odjeljku 2.2. |
| --- | --- |

2.1.1.

Komercijalno dostupni proizvodi koji su u skladu s jednom od definicija opreme za izradu slika iz odjeljka 1.1. i koji se mogu napajati iz 1. zidne utičnice; 2. podatkovne ili mrežne veze; ili 3. zidne utičnice i podatkovne ili mrežne veze udovoljavaju uvjetima kvalifikacije ENERGY STAR, s iznimkom proizvoda navedenih u odjeljku 2.2.

| 2.1.2. | Nadalje, proizvod u sklopu opreme za izradu slika mora biti klasificiran kao „TEC” ili „OM” u tablici 1. u nastavku, ovisno o metodi ocjenjivanja ENERGY STARA.

  Tablica 1.


  Metode ocjenjivanja za opremu za izradu slika









  Vrsta opreme | Format medija | Tehnologija označivanja | Metoda ocjenjivanja ENERGY STARA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopirni uređaj | Standardni | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| Veliki | DT, DS, EP, SI, TT | OM |
| Digitalni uređaj za umnožavanje | Standardni | Matrica | TEC |
| Faks uređaj | Standardni | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ | OM |
| Uređaj za frankiranje | Sve | DT, EP, IJ, TT | OM |
| Višefunkcionalni uređaj (MFD) | Standardni | Visokokvalitetni IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, udarac | OM |
| Veliki | DT, DS, EP, IJ, SI, TT | OM |
| Pisač | Standardni | Visokokvalitetni IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, udarac | OM |
| Veliki ili mali | DT, DS, EP, udarac, IJ, SI, TT | OM |
| Mali | Visokokvalitetni IJ | TEC |
| Skener | Sve | NP | OM |

2.1.2.

Nadalje, proizvod u sklopu opreme za izradu slika mora biti klasificiran kao „TEC” ili „OM” u tablici 1. u nastavku, ovisno o metodi ocjenjivanja ENERGY STARA.

Tablica 1.

Metode ocjenjivanja za opremu za izradu slika

Vrsta opreme

Format medija

Tehnologija označivanja

Metoda ocjenjivanja ENERGY STARA

Kopirni uređaj

Standardni

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

Veliki

DT, DS, EP, SI, TT

OM

Digitalni uređaj za umnožavanje

Standardni

Matrica

TEC

Faks uređaj

Standardni

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ

OM

Uređaj za frankiranje

Sve

DT, EP, IJ, TT

OM

Višefunkcionalni uređaj (MFD)

Standardni

Visokokvalitetni IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, udarac

OM

Veliki

DT, DS, EP, IJ, SI, TT

OM

Pisač

Standardni

Visokokvalitetni IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, udarac

OM

Veliki ili mali

DT, DS, EP, udarac, IJ, SI, TT

OM

Mali

Visokokvalitetni IJ

TEC

Skener

Sve

NP

OM

2.2.   Izuzeti proizvodi

| 2.2.1. | Proizvodi koji su obuhvaćeni drugim specifikacijama proizvoda ENERGY STAR ne mogu se kvalificirati u skladu s ovom specifikacijom. Popis trenutačno važećih specifikacija nalazi se na www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Proizvodi koji su obuhvaćeni drugim specifikacijama proizvoda ENERGY STAR ne mogu se kvalificirati u skladu s ovom specifikacijom. Popis trenutačno važećih specifikacija nalazi se na www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Proizvodi koji udovoljavaju jednom ili više sljedećih uvjeta nisu prihvatljivi za kvalifikaciju ENERGY STAR na temelju ove specifikacije:
  proizvodi koji su namijenjeni radu izravno na trofaznoj struji. |
| --- | --- |

2.2.2.

Proizvodi koji udovoljavaju jednom ili više sljedećih uvjeta nisu prihvatljivi za kvalifikaciju ENERGY STAR na temelju ove specifikacije:

proizvodi koji su namijenjeni radu izravno na trofaznoj struji.

3.   Kriteriji za kvalificiranje

3.1.   Značajne znamenke i zaokruživanje

| 3.1.1. | Za sve izračune koriste se izravno izmjerene (nezaokružene) vrijednosti. |
| --- | --- |

3.1.1.

Za sve izračune koriste se izravno izmjerene (nezaokružene) vrijednosti.

| 3.1.2. | Ako nije drukčije određeno, usklađenost s granicama specifikacije ocjenjuje se koristeći se izravno izmjerenim ili izračunanim vrijednostima bez zaokruživanja. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ako nije drukčije određeno, usklađenost s granicama specifikacije ocjenjuje se koristeći se izravno izmjerenim ili izračunanim vrijednostima bez zaokruživanja.

| 3.1.3. | Izravno izmjerene ili izračunane vrijednosti koje se dostavljaju radi izvješćivanja na web-stranici ENERGY STARA zaokružuju se na najbližu značajnu znamenku kako je navedeno u odgovarajućem ograničenju specifikacije. |
| --- | --- |

3.1.3.

Izravno izmjerene ili izračunane vrijednosti koje se dostavljaju radi izvješćivanja na web-stranici ENERGY STARA zaokružuju se na najbližu značajnu znamenku kako je navedeno u odgovarajućem ograničenju specifikacije.

3.2.   Opći zahtjevi

| 3.2.1. | Vanjski izvor napajanja (External Power Supply — EPS):
  ako se proizvod isporučuje s jednonaponskim EPS-om, EPS mora udovoljavati zahtjevima performansi V. razine u skladu s Međunarodnim protokolom za označivanje učinkovitosti i imati oznaku V. razine. Dodatne informacije o Protokolu za označavanje dostupne su na www.energystar.gov/powersupplies.






  — | Jednoizlazni EPS udovoljava zahtjevima V. razine ako se ispitivanje provodi ispitnom metodom za izračun energetske učinkovitosti jednonaponskih vanjskih izvora izmjenično-istosmjernog i istosmjerno-istosmjernog napajanja od 11. kolovoza 2004. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Vanjski izvor napajanja (External Power Supply — EPS):

ako se proizvod isporučuje s jednonaponskim EPS-om, EPS mora udovoljavati zahtjevima performansi V. razine u skladu s Međunarodnim protokolom za označivanje učinkovitosti i imati oznaku V. razine. Dodatne informacije o Protokolu za označavanje dostupne su na www.energystar.gov/powersupplies.

—

Jednoizlazni EPS udovoljava zahtjevima V. razine ako se ispitivanje provodi ispitnom metodom za izračun energetske učinkovitosti jednonaponskih vanjskih izvora izmjenično-istosmjernog i istosmjerno-istosmjernog napajanja od 11. kolovoza 2004.

| — | Višeizlazni EPS udovoljava zahtjevima V. razine ako se ispitivanje provodi ispitnim protokolom EPRI 306 za opću učinkovitost unutarnjih izvora napajanja, revizija 6.6. Podatci o izvoru napajanja dobiveni primjenom revizije 6.4.2 (kako se zahtijeva u inačici 1.2) prihvatljivi su pod uvjetom da je ispitivanje provedeno prije datuma stupanja na snagu inačice 2.0. |
| --- | --- |

—

Višeizlazni EPS udovoljava zahtjevima V. razine ako se ispitivanje provodi ispitnim protokolom EPRI 306 za opću učinkovitost unutarnjih izvora napajanja, revizija 6.6. Podatci o izvoru napajanja dobiveni primjenom revizije 6.4.2 (kako se zahtijeva u inačici 1.2) prihvatljivi su pod uvjetom da je ispitivanje provedeno prije datuma stupanja na snagu inačice 2.0.

| 3.2.2. | Dodatna bežična slušalica: faks uređaji i MFD-ovi s mogućnošću faksa koji se prodaju s dodatnom bežičnom slušalicom upotrebljavaju slušalicu s kvalifikacijom ENERGY STAR ili slušalicu koja udovoljava specifikaciji ENERGY STARA za telefoniju pri ispitivanju ispitnom metodom ENERGY STARA na datum kada je proizvod u okviru opreme za izradu slika kvalificiran kao ENERGY STAR. Specifikacija ENERGY STARA i ispitna metoda za telefonske proizvode mogu se pronaći na web-stranici www.energystar.gov/products. |
| --- | --- |

3.2.2.

Dodatna bežična slušalica: faks uređaji i MFD-ovi s mogućnošću faksa koji se prodaju s dodatnom bežičnom slušalicom upotrebljavaju slušalicu s kvalifikacijom ENERGY STAR ili slušalicu koja udovoljava specifikaciji ENERGY STARA za telefoniju pri ispitivanju ispitnom metodom ENERGY STARA na datum kada je proizvod u okviru opreme za izradu slika kvalificiran kao ENERGY STAR. Specifikacija ENERGY STARA i ispitna metoda za telefonske proizvode mogu se pronaći na web-stranici www.energystar.gov/products.

| 3.2.3. | Funkcionalno integrirani MFD: ako se MFD sastoji od skupa funkcionalno integriranih komponenata (odnosno, MFD nije jedinstveni fizički uređaj), zbroj izmjerene energije ili potrošnja energije za sve komponente manji su od relevantnih zahtjeva u vezi s energijom ili potrošnjom energije MFD-a za kvalifikaciju ENERGY STAR. |
| --- | --- |

3.2.3.

Funkcionalno integrirani MFD: ako se MFD sastoji od skupa funkcionalno integriranih komponenata (odnosno, MFD nije jedinstveni fizički uređaj), zbroj izmjerene energije ili potrošnja energije za sve komponente manji su od relevantnih zahtjeva u vezi s energijom ili potrošnjom energije MFD-a za kvalifikaciju ENERGY STAR.

| 3.2.4. | Zahtjevi DFE-a: uobičajena potrošnja električne energije (TECDFE) DFE-a tipa 1 ili 2 prodanog s proizvodom u okviru opreme za izradu slika u trenutku prodaje izračunava se primjenom jednadžbe 1. za DFE bez stanja mirovanja ili jednadžbe 2. za DFE sa stanjem mirovanja. Dobivena je vrijednost TECDFE manja od ili jednaka najvećem zahtjevu za TECDFE navedenom u tablici 2. za određeni tip DFE-a.






  (a) | Vrijednost TEC-a ili energija DFE-a u stanju spremnosti koje udovoljavaju najvećim zahtjevima u pogledu TECDFE-a trebaju se prema potrebi isključiti ili oduzeti pri mjerenju TEC-a ili energije OM-a proizvoda u okviru opreme za izradu slika. |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Zahtjevi DFE-a: uobičajena potrošnja električne energije (TECDFE) DFE-a tipa 1 ili 2 prodanog s proizvodom u okviru opreme za izradu slika u trenutku prodaje izračunava se primjenom jednadžbe 1. za DFE bez stanja mirovanja ili jednadžbe 2. za DFE sa stanjem mirovanja. Dobivena je vrijednost TECDFE manja od ili jednaka najvećem zahtjevu za TECDFE navedenom u tablici 2. za određeni tip DFE-a.

(a)

Vrijednost TEC-a ili energija DFE-a u stanju spremnosti koje udovoljavaju najvećim zahtjevima u pogledu TECDFE-a trebaju se prema potrebi isključiti ili oduzeti pri mjerenju TEC-a ili energije OM-a proizvoda u okviru opreme za izradu slika.

| (b) | Odjeljkom 3.3.2. predviđene su dodatne pojedinosti o oduzimanju vrijednosti TECDFE od proizvoda s TEC-om. |
| --- | --- |

(b)

Odjeljkom 3.3.2. predviđene su dodatne pojedinosti o oduzimanju vrijednosti TECDFE od proizvoda s TEC-om.

| (c) | Odjeljkom 3.4.2. predviđene su dodatne pojedinosti o isključivanju DFE-ova iz razina mirovanja i pripravnosti OM-a. |
| --- | --- |

(c)

Odjeljkom 3.4.2. predviđene su dodatne pojedinosti o isključivanju DFE-ova iz razina mirovanja i pripravnosti OM-a.

Jednadžba 1.: Izračun vrijednosti TECDFE za digitalne čelne poslužitelje bez stanja mirovanja

Formula

Pri čemu:

| — | TECDFE je uobičajena tjedna potrošnja energije za DFE-ove izražena u kilovatsatima (kWh) i zaokružena na najbližih 0,1 kWh, |
| --- | --- |

—

TECDFE je uobičajena tjedna potrošnja energije za DFE-ove izražena u kilovatsatima (kWh) i zaokružena na najbližih 0,1 kWh,

| — | PDFE_READY je energija stanja spremnosti izmjerena u ispitnom postupku u vatima. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY je energija stanja spremnosti izmjerena u ispitnom postupku u vatima.

Jednadžba 2.: Izračun vrijednosti TECDFE za digitalne čelne poslužitelje sa stanjem mirovanja

Formula

Pri čemu:

| — | TECDFE je uobičajena tjedna potrošnja energije za DFE-ove izražena u kilovatsatima (kWh) i zaokružena na najbližih 0,1 kWh, |
| --- | --- |

—

TECDFE je uobičajena tjedna potrošnja energije za DFE-ove izražena u kilovatsatima (kWh) i zaokružena na najbližih 0,1 kWh,

| — | PDFE_READY je energija DFE-a u stanju spremnosti izmjerena u ispitnom postupku u vatima, |
| --- | --- |

—

PDFE_READY je energija DFE-a u stanju spremnosti izmjerena u ispitnom postupku u vatima,

| — | PDFE_SLEEP je energija DFE-a u stanju mirovanja izmjerena u ispitnom postupku u vatima. |
| --- | --- |

—

PDFE_SLEEP je energija DFE-a u stanju mirovanja izmjerena u ispitnom postupku u vatima.

Tablica 2.

Zahtjevi najvećeg TECDFE za DFE-ove tipa 1 i 2

| Kategorija DFE-a | Opis kategorije | Najveći TECDFE

  (kWh/tjedno, zaokruženo na najbližih 0,1 kWh/tjedno za izvješćivanje) |
| --- | --- | --- |
| DFE tipa 1 | DFE tipa 2 |
| A | Svi DFE-ovi koji nisu u skladu s definicijom kategorije B razmatrat će se u okviru kategorije A za kvalifikaciju ENERGY STAR. | 10,9 | 8,7 |
| B | Kako bi bili kvalificirani u okviru kategorije B, DFE-ovi moraju imati:
  2 ili više fizičkih CPU-a ili 1 CPU i ≥ 1 zasebnog pomoćnog ubrzivača obrade podataka (APA-i) | 22,7 | 18,2 |

Kategorija DFE-a

Opis kategorije

Najveći TECDFE

(kWh/tjedno, zaokruženo na najbližih 0,1 kWh/tjedno za izvješćivanje)

DFE tipa 1

DFE tipa 2

A

Svi DFE-ovi koji nisu u skladu s definicijom kategorije B razmatrat će se u okviru kategorije A za kvalifikaciju ENERGY STAR.

10,9

8,7

B

Kako bi bili kvalificirani u okviru kategorije B, DFE-ovi moraju imati:

2 ili više fizičkih CPU-a ili 1 CPU i ≥ 1 zasebnog pomoćnog ubrzivača obrade podataka (APA-i)

22,7

18,2

3.3.   Zahtjevi za proizvode s uobičajenom potrošnjom električne energije (TEC)

| 3.3.1. | Mogućnost automatskog dvostranog ispisa:






  (a) | za sve kopirne uređaje, MFD-ove i pisače koji podliježu ispitnoj metodi za TEC, mogućnost automatskog dvostranog ispisa prisutna je u trenutku kupnje kako je utvrđeno u tablici 3. i tablici 4. Pisači čija je namjenska funkcija ispis na posebnom jednostranom mediju za potrebe jednostranog tiska (npr. ispis premazanog papira za naljepnice, mediji s izravnim termičkim označivanjem) izuzeti su od ovog zahtjeva.

  Tablica 3.


  Zahtjevi automatske dvostranosti za sve višebojne kopirne uređaje, MFD-ove i pisače







  Brzina proizvoda za jednu boju, s, kako je izračunana ispitnom metodom (u ipm) | Zahtjev automatske dvostranosti |
| --- | --- | --- | --- |
| s ≤ 19 | Ne primjenjuje se |
| 19 < s < 35 | Sastavni dio osnovnog proizvoda ili opcionalni dodatak |
| s ≥ 35 | Sastavni dio osnovnog proizvoda |

3.3.1.

Mogućnost automatskog dvostranog ispisa:

(a)

za sve kopirne uređaje, MFD-ove i pisače koji podliježu ispitnoj metodi za TEC, mogućnost automatskog dvostranog ispisa prisutna je u trenutku kupnje kako je utvrđeno u tablici 3. i tablici 4. Pisači čija je namjenska funkcija ispis na posebnom jednostranom mediju za potrebe jednostranog tiska (npr. ispis premazanog papira za naljepnice, mediji s izravnim termičkim označivanjem) izuzeti su od ovog zahtjeva.

Tablica 3.

Zahtjevi automatske dvostranosti za sve višebojne kopirne uređaje, MFD-ove i pisače

Brzina proizvoda za jednu boju, s, kako je izračunana ispitnom metodom (u ipm)

Zahtjev automatske dvostranosti

s ≤ 19

Ne primjenjuje se

19 < s < 35

Sastavni dio osnovnog proizvoda ili opcionalni dodatak

s ≥ 35

Sastavni dio osnovnog proizvoda

Tablica 4.

Zahtjevi automatske dvostranosti za sve jednobojne kopirne uređaje, MFD-ove i pisače

| Brzina proizvoda za jednu boju, s, kako je izračunana ispitnom metodom (u ipm) | Zahtjev automatske dvostranosti |
| --- | --- |
| s ≤ 24 | Ne primjenjuje se |
| 24 < s < 37 | Sastavni dio osnovnog proizvoda ili opcionalni dodatak |
| s ≥ 37 | Sastavni dio osnovnog proizvoda |

Brzina proizvoda za jednu boju, s, kako je izračunana ispitnom metodom (u ipm)

Zahtjev automatske dvostranosti

s ≤ 24

Ne primjenjuje se

24 < s < 37

Sastavni dio osnovnog proizvoda ili opcionalni dodatak

s ≥ 37

Sastavni dio osnovnog proizvoda

| (b) | ako nije sigurno da će proizvod biti povezan s ladicom za automatski dvostrani ispis, partner mora jasno navesti u literaturi o proizvodu, na svojoj web-stranici i u institucionalnoj prodajnoj literaturi da iako udovoljava zahtjevima energetske učinkovitosti ENERGY STARA, proizvod je potpuno kvalificiran za ENERGY STAR samo u kombinaciji ili ako se koristi s ladicom za dvostrani ispis. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija traže da se partneri koriste sljedećim jezikom za prijenos navedene poruke korisnicima: „Ostvaruje uštede energije u skladu s ENERGY STAR-om; proizvod je potpuno kvalificiran ako je u paketu (ili se koristi) s ladicom za dvostrani ispis.” |
| --- | --- |

(b)

ako nije sigurno da će proizvod biti povezan s ladicom za automatski dvostrani ispis, partner mora jasno navesti u literaturi o proizvodu, na svojoj web-stranici i u institucionalnoj prodajnoj literaturi da iako udovoljava zahtjevima energetske učinkovitosti ENERGY STARA, proizvod je potpuno kvalificiran za ENERGY STAR samo u kombinaciji ili ako se koristi s ladicom za dvostrani ispis. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija traže da se partneri koriste sljedećim jezikom za prijenos navedene poruke korisnicima: „Ostvaruje uštede energije u skladu s ENERGY STAR-om; proizvod je potpuno kvalificiran ako je u paketu (ili se koristi) s ladicom za dvostrani ispis.”

| 3.3.2. | Uobičajena potrošnja električne energije: uobičajena potrošnja energije (TEC) izračunana po jednadžbi 3. ili jednadžbi 4. manja je od ili jednaka zahtjevu najvećeg TEC-a (TECMAX) utvrđenog jednadžbom 6.






  (a) | U slučaju opreme za izradu slika s DFE-om tipa 2 koja udovoljava zahtjevu najvećeg TECDFE za DFE tipa 2 iz tablice 2. izmjerena potrošnja energije DFE-a dijeli se s 0,80 kako bi se uračunali gubitci unutarnjeg izvora napajanja i zatim izuzeli pri usporedbi izmjerene vrijednosti TEC proizvoda s TECMAX. DFE ne utječe na mogućnost opreme za izradu slika da prijeđe u ili iziđe iz načina rada s niskom potrošnjom energije. Korištenje energije DFE-a može se isključiti samo ako je DFE u skladu s definicijom DFE-a iz odjeljka 1. i ako je zasebna procesorska jedinica koja može započeti aktivnost putem mreže.

  Primjer: ukupni rezultat za TEC pisač je 24,5 kWh/tjedno, a njegova vrijednost TECDFE za tip 2 izračunana u odjeljku 3.2.4. je 9,0 kWh/tjedno. Zatim se vrijednost TECDFE dijeli s 0,80 kako bi se uračunali gubitci unutarnjeg izvora napajanja dok je oprema za izradu slika u stanju spremnosti, što daje 11,25 kWh/tjedno. Prilagođena vrijednost napajanja oduzima se od ispitane vrijednosti TEC: 24,50 kWh/tjedno – 11,25 kWh/tjedno = 13,25 kWh/tjedno. Rezultat od 13,25 kWh/tjedno se zatim uspoređuje s relevantnom vrijednošću TECMAX radi utvrđivanja kvalifikacije. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Uobičajena potrošnja električne energije: uobičajena potrošnja energije (TEC) izračunana po jednadžbi 3. ili jednadžbi 4. manja je od ili jednaka zahtjevu najvećeg TEC-a (TECMAX) utvrđenog jednadžbom 6.

(a)

U slučaju opreme za izradu slika s DFE-om tipa 2 koja udovoljava zahtjevu najvećeg TECDFE za DFE tipa 2 iz tablice 2. izmjerena potrošnja energije DFE-a dijeli se s 0,80 kako bi se uračunali gubitci unutarnjeg izvora napajanja i zatim izuzeli pri usporedbi izmjerene vrijednosti TEC proizvoda s TECMAX. DFE ne utječe na mogućnost opreme za izradu slika da prijeđe u ili iziđe iz načina rada s niskom potrošnjom energije. Korištenje energije DFE-a može se isključiti samo ako je DFE u skladu s definicijom DFE-a iz odjeljka 1. i ako je zasebna procesorska jedinica koja može započeti aktivnost putem mreže.

Primjer: ukupni rezultat za TEC pisač je 24,5 kWh/tjedno, a njegova vrijednost TECDFE za tip 2 izračunana u odjeljku 3.2.4. je 9,0 kWh/tjedno. Zatim se vrijednost TECDFE dijeli s 0,80 kako bi se uračunali gubitci unutarnjeg izvora napajanja dok je oprema za izradu slika u stanju spremnosti, što daje 11,25 kWh/tjedno. Prilagođena vrijednost napajanja oduzima se od ispitane vrijednosti TEC: 24,50 kWh/tjedno – 11,25 kWh/tjedno = 13,25 kWh/tjedno. Rezultat od 13,25 kWh/tjedno se zatim uspoređuje s relevantnom vrijednošću TECMAX radi utvrđivanja kvalifikacije.

| (b) | Pisačima, faks uređajima, digitalnim uređajima za umnožavanje s mogućnošću ispisa i MFD-ovima s mogućnošću ispisa TEC se izračunava po jednadžbi 3.

  Jednadžba 3.: Izračun TEC-a za pisače, faks uređaje, digitalne uređaje za umnožavanje s mogućnošću ispisa i MFD-ove s mogućnošću ispisa

  ,
  Pri čemu:






  — | TEC je uobičajena tjedna potrošnja energije za pisače, faks uređaje, digitalne uređaje za umnožavanje s mogućnošću ispisa i MFD-ove s mogućnošću ispisa, izražena u kilovatsatima (kWh) i zaokružena na najbližih 0,1 kWh, |
| --- | --- | --- |

(b)

Pisačima, faks uređajima, digitalnim uređajima za umnožavanje s mogućnošću ispisa i MFD-ovima s mogućnošću ispisa TEC se izračunava po jednadžbi 3.

Jednadžba 3.: Izračun TEC-a za pisače, faks uređaje, digitalne uređaje za umnožavanje s mogućnošću ispisa i MFD-ove s mogućnošću ispisa

Formula,

Pri čemu:

—

TEC je uobičajena tjedna potrošnja energije za pisače, faks uređaje, digitalne uređaje za umnožavanje s mogućnošću ispisa i MFD-ove s mogućnošću ispisa, izražena u kilovatsatima (kWh) i zaokružena na najbližih 0,1 kWh,

| — | EJOB_DAILY je dnevna energija zadataka, kako je izračunana po jednadžbi 5., u kWh, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY je dnevna energija zadataka, kako je izračunana po jednadžbi 5., u kWh,

| — | EFINAL je završna energija, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL je završna energija, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh,

| — | NJOBS je broj zadataka po danu, kako je izračunan u ispitnom postupku, |
| --- | --- |

—

NJOBS je broj zadataka po danu, kako je izračunan u ispitnom postupku,

| — | tFINAL je završno vrijeme do mirovanja, kako je izmjereno u ispitnom postupku, pretvoreno u sate, |
| --- | --- |

—

tFINAL je završno vrijeme do mirovanja, kako je izmjereno u ispitnom postupku, pretvoreno u sate,

| — | ESLEEP je energija mirovanja, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh, i |
| --- | --- |

—

ESLEEP je energija mirovanja, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh, i

| — | tSLEEP je vrijeme mirovanja, kako je izmjereno u ispitnom postupku, pretvoreno u sate. |
| --- | --- |

—

tSLEEP je vrijeme mirovanja, kako je izmjereno u ispitnom postupku, pretvoreno u sate.

| (c) | U slučaju pisača, digitalnih uređaja za umnožavanje bez mogućnosti ispisa i MFD-ova bez mogućnosti ispisa TEC se izračunava po jednadžbi 4.

  Jednadžba 4.: Izračun TEC-a za pisače, digitalne uređaje za umnožavanje bez mogućnosti ispisa i MFD-ove bez mogućnosti ispisa

  ,
  Pri čemu:






  — | TEC je uobičajena tjedna potrošnja električne energije za pisače, digitalne uređaje za umnožavanje bez mogućnosti ispisa i MFD-ove bez mogućnosti ispisa, izražena u kilovat satima (kWh) i zaokružena na najbližih 0,1 kWh, |
| --- | --- | --- |

(c)

U slučaju pisača, digitalnih uređaja za umnožavanje bez mogućnosti ispisa i MFD-ova bez mogućnosti ispisa TEC se izračunava po jednadžbi 4.

Jednadžba 4.: Izračun TEC-a za pisače, digitalne uređaje za umnožavanje bez mogućnosti ispisa i MFD-ove bez mogućnosti ispisa

Formula,

Pri čemu:

—

TEC je uobičajena tjedna potrošnja električne energije za pisače, digitalne uređaje za umnožavanje bez mogućnosti ispisa i MFD-ove bez mogućnosti ispisa, izražena u kilovat satima (kWh) i zaokružena na najbližih 0,1 kWh,

| — | EJOB_DAILY je dnevna energija zadataka, kako je izračunana po jednadžbi 5., u kWh, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY je dnevna energija zadataka, kako je izračunana po jednadžbi 5., u kWh,

| — | EFINAL je završna energija, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL je završna energija, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh,

| — | NJOBS je broj zadataka po danu, kako je izračunan u ispitnom postupku, |
| --- | --- |

—

NJOBS je broj zadataka po danu, kako je izračunan u ispitnom postupku,

| — | tFINAL je završno vrijeme do mirovanja, kako je izmjereno u ispitnom postupku, pretvoreno u sate, |
| --- | --- |

—

tFINAL je završno vrijeme do mirovanja, kako je izmjereno u ispitnom postupku, pretvoreno u sate,

| — | EAUTO je energija u automatski isključenom stanju, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh i |
| --- | --- |

—

EAUTO je energija u automatski isključenom stanju, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh i

| — | tAUTO je vrijeme automatskog isključivanja, kako je izmjereno u ispitnom postupku, pretvoreno u sate. |
| --- | --- |

—

tAUTO je vrijeme automatskog isključivanja, kako je izmjereno u ispitnom postupku, pretvoreno u sate.

| (d) | Dnevna energija zadataka izračunava se po jednadžbi 5.

  Jednadžba 5.: Izračun dnevne energije zadataka za proizvode s TEC-om

  ,
  Pri čemu:






  — | EJOB_DAILY je dnevna energija zadataka, izražena u kilovatsatima (kWh), |
| --- | --- | --- |

(d)

Dnevna energija zadataka izračunava se po jednadžbi 5.

Jednadžba 5.: Izračun dnevne energije zadataka za proizvode s TEC-om

Formula,

Pri čemu:

—

EJOB_DAILY je dnevna energija zadataka, izražena u kilovatsatima (kWh),

| — | EJOBi je energija zadataka i, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh, i |
| --- | --- |

—

EJOBi je energija zadataka i, kako je izmjerena u ispitnom postupku, pretvorena u kWh, i

| — | NJOBS je broj zadataka po danu, kako je izračunan u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

—

NJOBS je broj zadataka po danu, kako je izračunan u ispitnom postupku.

Jednadžba 6.: Izračun zahtjeva najvećeg TEC-a

Formula,

Pri čemu:

| — | TECMAX je najveći zahtjev TEC-a u kilovatsatima tjedno (kWh/tjedno), zaokružen na najbližih 0,1 kWh tjedno za izvješćivanje, |
| --- | --- |

—

TECMAX je najveći zahtjev TEC-a u kilovatsatima tjedno (kWh/tjedno), zaokružen na najbližih 0,1 kWh tjedno za izvješćivanje,

| — | TECREQ je zahtjev TEC-a utvrđen u tablici 5., u kWh, i |
| --- | --- |

—

TECREQ je zahtjev TEC-a utvrđen u tablici 5., u kWh, i

| — | AdderA3 je dopuštena razina potrošnje od 0,3 kWh/tjedno predviđena za proizvode s mogućnošću ispisa A3 formata. |
| --- | --- |

—

AdderA3 je dopuštena razina potrošnje od 0,3 kWh/tjedno predviđena za proizvode s mogućnošću ispisa A3 formata.

Tablica 5.

Zahtjev TEC-a prije dopuštene razine potrošnje za A3 (ako je to primjenjivo)

| Mogućnost boja | Brzina proizvoda za jednu boju, s, kako je izračunana ispitnom metodom
  (u ipm) | TECREQ

  (kWh/tjedno, zaokruženo na najbližih 0,1 kWh/tjedno za izvješćivanje) |
| --- | --- | --- |
| Jednobojni uređaj koji nije MFD | s ≤ 5 | 0,3 |
| 5 < s ≤ 20 | |
| 20 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 40 | |
| 40 < s ≤ 65 | |
| 65 < s ≤ 90 | |
| s > 90 | |
| Jednobojni uređaj MFD | s ≤ 5 | 0,4 |
| 5 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 50 | |
| 50 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |
| Višebojni uređaj koji nije MFD | s ≤ 10 | 1,3 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 75 | |
| s > 75 | |
| Višebojni uređaj MFD | s ≤ 10 | 1,5 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 70 | |
| 70 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |

Mogućnost boja

Brzina proizvoda za jednu boju, s, kako je izračunana ispitnom metodom

(u ipm)

TECREQ

(kWh/tjedno, zaokruženo na najbližih 0,1 kWh/tjedno za izvješćivanje)

Jednobojni uređaj koji nije MFD

s ≤ 5

0,3

5 < s ≤ 20

Formula

20 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 40

Formula

40 < s ≤ 65

Formula

65 < s ≤ 90

Formula

s > 90

Formula

Jednobojni uređaj MFD

s ≤ 5

0,4

5 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 50

Formula

50 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

Višebojni uređaj koji nije MFD

s ≤ 10

1,3

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 75

Formula

s > 75

Formula

Višebojni uređaj MFD

s ≤ 10

1,5

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 70

Formula

70 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

| 3.3.3. | Dodatni zahtjevi izvješćivanja o rezultatima ispitivanja:






  (a) | o vremenu povrata iz različitih načina rada (vremenima aktivnog stanja 0, aktivnog stanja 1, aktivnog stanja 2) i predodređenom vremenu početka izvješćuje se za sve proizvode ispitane ispitnom metodom za TEC; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Dodatni zahtjevi izvješćivanja o rezultatima ispitivanja:

(a)

o vremenu povrata iz različitih načina rada (vremenima aktivnog stanja 0, aktivnog stanja 1, aktivnog stanja 2) i predodređenom vremenu početka izvješćuje se za sve proizvode ispitane ispitnom metodom za TEC;

| (b) | o nazivu/broju modela DFE-a, energiji stanja spremnosti, energiji stanja mirovanja i vrijednosti TECDFE izvješćuje se za svaki DFE tipa 1 prodan s proizvodom u okviru opreme za izradu slika, uključujući one koji nisu ispitani s proizvodom u okviru opreme za izradu slika kao dijelom konfiguracije s najvećom potrošnjom energije u skladu s odjeljkom 4.2.1.(c). |
| --- | --- |

(b)

o nazivu/broju modela DFE-a, energiji stanja spremnosti, energiji stanja mirovanja i vrijednosti TECDFE izvješćuje se za svaki DFE tipa 1 prodan s proizvodom u okviru opreme za izradu slika, uključujući one koji nisu ispitani s proizvodom u okviru opreme za izradu slika kao dijelom konfiguracije s najvećom potrošnjom energije u skladu s odjeljkom 4.2.1.(c).

3.4.   Zahtjevi za proizvode s načinom rada (OM)

| 3.4.1. | Više stanja mirovanja: ako proizvod može automatski prelaziti u više uzastopnih stanja mirovanja, za određivanje kvalifikacije na temelju zahtjeva predodređenog vremena počeka za mirovanje utvrđenih odjeljkom 3.4.3. i zahtjeva potrošnje energije u stanju mirovanja utvrđenih odjeljkom 3.4.4. koristi se jednako stanje mirovanja. |
| --- | --- |

3.4.1.

Više stanja mirovanja: ako proizvod može automatski prelaziti u više uzastopnih stanja mirovanja, za određivanje kvalifikacije na temelju zahtjeva predodređenog vremena počeka za mirovanje utvrđenih odjeljkom 3.4.3. i zahtjeva potrošnje energije u stanju mirovanja utvrđenih odjeljkom 3.4.4. koristi se jednako stanje mirovanja.

| 3.4.2. | Zahtjevi DFE-a: za opremu za izradu slika s funkcionalno integriranim DFE-om koji se napaja iz opreme za izradu slike i koji udovoljava odgovarajućem zahtjevu najvećeg TECDFE iz tablice 2., energija DFE-a izuzima se ako su udovoljeni sljedeći uvjeti:






  (a) | energija DFE-a u stanju spremnosti, kako je izmjerena ispitnom metodom, dijeli se s 0,60 kako bi se uzeli u obzir gubitci unutarnjeg izvora napajanja.






  1. | Zahtjevi stanja mirovanja: ako je dobivena energija iz prethodno navedenog stavka (a) manja od energije ili jednaka energiji opreme za izradu slika u stanju spremnosti ili stanju mirovanja, energija se izuzima iz izmjerene energije opreme za izradu slika u stanju spremnosti ili stanju mirovanja pri usporedbi sa zahtjevima stanja mirovanja iz odjeljka 3.4.4. u nastavku. U protivnom, energija DFE-a u stanju mirovanja, kako je izmjerena ispitnom metodom, dijeli se s 0,60 i izuzima iz energije opreme za izradu slika u stanju spremnosti ili mirovanja radi usporedbe sa zahtjevima. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2.

Zahtjevi DFE-a: za opremu za izradu slika s funkcionalno integriranim DFE-om koji se napaja iz opreme za izradu slike i koji udovoljava odgovarajućem zahtjevu najvećeg TECDFE iz tablice 2., energija DFE-a izuzima se ako su udovoljeni sljedeći uvjeti:

(a)

energija DFE-a u stanju spremnosti, kako je izmjerena ispitnom metodom, dijeli se s 0,60 kako bi se uzeli u obzir gubitci unutarnjeg izvora napajanja.

1.

Zahtjevi stanja mirovanja: ako je dobivena energija iz prethodno navedenog stavka (a) manja od energije ili jednaka energiji opreme za izradu slika u stanju spremnosti ili stanju mirovanja, energija se izuzima iz izmjerene energije opreme za izradu slika u stanju spremnosti ili stanju mirovanja pri usporedbi sa zahtjevima stanja mirovanja iz odjeljka 3.4.4. u nastavku. U protivnom, energija DFE-a u stanju mirovanja, kako je izmjerena ispitnom metodom, dijeli se s 0,60 i izuzima iz energije opreme za izradu slika u stanju spremnosti ili mirovanja radi usporedbe sa zahtjevima.

| 2. | Zahtjevi pripravnosti: ako je dobivena energija iz prethodno navedenog stavka (a) manja od energije ili jednaka energiji opreme za izradu slika u stanju spremnosti, stanju mirovanja ili isključenom stanju, energiju treba izuzeti iz energije opreme za izradu slika u stanju spremnosti, stanju mirovanja ili isključenom stanju pri usporedbi sa zahtjevima pripravnosti iz odjeljka 3.4.5. u nastavku. U protivnom, energija DFE-a u stanju mirovanja, kako je izmjerena ispitnom metodom, dijeli se s 0,60 i izuzima iz energije opreme za izradu slika u stanju spremnosti, stanju mirovanja ili isključenom stanju radi usporedbe sa zahtjevima; |
| --- | --- |

2.

Zahtjevi pripravnosti: ako je dobivena energija iz prethodno navedenog stavka (a) manja od energije ili jednaka energiji opreme za izradu slika u stanju spremnosti, stanju mirovanja ili isključenom stanju, energiju treba izuzeti iz energije opreme za izradu slika u stanju spremnosti, stanju mirovanja ili isključenom stanju pri usporedbi sa zahtjevima pripravnosti iz odjeljka 3.4.5. u nastavku. U protivnom, energija DFE-a u stanju mirovanja, kako je izmjerena ispitnom metodom, dijeli se s 0,60 i izuzima iz energije opreme za izradu slika u stanju spremnosti, stanju mirovanja ili isključenom stanju radi usporedbe sa zahtjevima;

| (b) | DFE ne smije utjecati na mogućnost opreme za izradu slika da prijeđe u ili iziđe iz načina rada s niskom potrošnjom energije; |
| --- | --- |

(b)

DFE ne smije utjecati na mogućnost opreme za izradu slika da prijeđe u ili iziđe iz načina rada s niskom potrošnjom energije;

| (c) | kako bi se iskoristilo navedeno izuzimanje, DFE mora biti u skladu s definicijom iz odjeljka 1. i biti zasebna procesorska jedinica koja može započeti aktivnost putem mreže.

  Primjeri: proizvod 1 je proizvod u okviru opreme za izradu slika čiji DFE tipa 2 nema posebno stanje mirovanja. DFE-u tipa 2 izmjerena je energija stanja spremnosti i stanja mirovanja od 30 vati. Izmjerena energija proizvoda u stanju mirovanja je 53 vati. Kada se oduzme 50 vati (30 vati/0,60) od izmjerene energije proizvoda u stanju mirovanja, odnosno 53 vata, preostala 3 vata je energija proizvoda u stanju mirovanja koja se primjenjuje u niže navedenim graničnim vrijednostima koje predstavljaju kriterije.
  Proizvod 2 je proizvod opreme za izradu slika čiji DFE tipa 2 prelazi u mirovanje kada oprema za izradu slika prelazi u mirovanje tijekom ispitivanja. Za DFE tipa 2 izmjerena je energija DFE-a u stanju spremnosti i stanju mirovanja od 30 vati, odnosno 5 vati. Izmjerena energija proizvoda u stanju mirovanja je 12 vati. Kada se oduzme 50 vati (30 vati/0,60) od izmjerene energije proizvoda u stanju mirovanja, odnosno 12 vati, rezultat je -38 vati. U ovom slučaju, umjesto navedenog oduzima se 8,33 vati (5 vati/0,60) od izmjerene energije proizvoda u stanju mirovanja, odnosno 12 vati, što daje iznos od 3,67 vati, koji se primjenjuje u niže navedenim graničnim vrijednostima koje predstavljaju kriterije. |
| --- | --- |

(c)

kako bi se iskoristilo navedeno izuzimanje, DFE mora biti u skladu s definicijom iz odjeljka 1. i biti zasebna procesorska jedinica koja može započeti aktivnost putem mreže.

Primjeri: proizvod 1 je proizvod u okviru opreme za izradu slika čiji DFE tipa 2 nema posebno stanje mirovanja. DFE-u tipa 2 izmjerena je energija stanja spremnosti i stanja mirovanja od 30 vati. Izmjerena energija proizvoda u stanju mirovanja je 53 vati. Kada se oduzme 50 vati (30 vati/0,60) od izmjerene energije proizvoda u stanju mirovanja, odnosno 53 vata, preostala 3 vata je energija proizvoda u stanju mirovanja koja se primjenjuje u niže navedenim graničnim vrijednostima koje predstavljaju kriterije.

Proizvod 2 je proizvod opreme za izradu slika čiji DFE tipa 2 prelazi u mirovanje kada oprema za izradu slika prelazi u mirovanje tijekom ispitivanja. Za DFE tipa 2 izmjerena je energija DFE-a u stanju spremnosti i stanju mirovanja od 30 vati, odnosno 5 vati. Izmjerena energija proizvoda u stanju mirovanja je 12 vati. Kada se oduzme 50 vati (30 vati/0,60) od izmjerene energije proizvoda u stanju mirovanja, odnosno 12 vati, rezultat je -38 vati. U ovom slučaju, umjesto navedenog oduzima se 8,33 vati (5 vati/0,60) od izmjerene energije proizvoda u stanju mirovanja, odnosno 12 vati, što daje iznos od 3,67 vati, koji se primjenjuje u niže navedenim graničnim vrijednostima koje predstavljaju kriterije.

| 3.4.3. | Predodređeno vrijeme počeka: izmjereno je predodređeno vrijeme počeka za mirovanje (tSLEEP) manje od ili jednako zahtjevu potrebnog predodređenog vremena počeka za mirovanje (tSLEEP_REQ) utvrđenog u tablici 6. ako su udovoljeni sljedeći uvjeti:






  (a) | korisnik ne smije postaviti predodređeno vrijeme počeka za mirovanje na vrijednost veću od najduljeg strojnog vremena počeka. Najdulje strojno vrijeme počeka postavlja proizvođač na vrijednost manju od ili jednaku 4 sata; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

Predodređeno vrijeme počeka: izmjereno je predodređeno vrijeme počeka za mirovanje (tSLEEP) manje od ili jednako zahtjevu potrebnog predodređenog vremena počeka za mirovanje (tSLEEP_REQ) utvrđenog u tablici 6. ako su udovoljeni sljedeći uvjeti:

(a)

korisnik ne smije postaviti predodređeno vrijeme počeka za mirovanje na vrijednost veću od najduljeg strojnog vremena počeka. Najdulje strojno vrijeme počeka postavlja proizvođač na vrijednost manju od ili jednaku 4 sata;

| (b) | pri dostavljanju podataka i kvalifikaciji proizvoda koji mogu prijeći u stanje mirovanja na više načina, partneri bi trebali navesti razinu mirovanja koja se može ostvariti automatski. Ako proizvod može automatski prijeći u više uzastopnih razina mirovanja, o proizvođačevoj diskreciji ovisi koje se od tih razina koriste za potrebe kvalifikacije; međutim, predviđeno uobičajeno vrijeme počeka mora odgovarati bilo kojoj korištenoj razini; |
| --- | --- |

(b)

pri dostavljanju podataka i kvalifikaciji proizvoda koji mogu prijeći u stanje mirovanja na više načina, partneri bi trebali navesti razinu mirovanja koja se može ostvariti automatski. Ako proizvod može automatski prijeći u više uzastopnih razina mirovanja, o proizvođačevoj diskreciji ovisi koje se od tih razina koriste za potrebe kvalifikacije; međutim, predviđeno uobičajeno vrijeme počeka mora odgovarati bilo kojoj korištenoj razini;

| (c) | predodređeno vrijeme počeka ne primjenjuje se na proizvode s OM-om koji mogu udovoljiti zahtjevima stanja mirovanja u stanju spremnosti.

  Tablica 6.


  Potrebno predodređeno vrijeme počeka za mirovanje za proizvode s OM-om









  Vrsta proizvoda | Format medija | Brzina proizvoda za jednu boju, s, kako je izračunana ispitnom metodom
  (ipm ili mppm) | Potrebno predodređeno vrijeme počeka za mirovanje, tSLEEP_REQ

  (u minutama) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopirni uređaj | Veliki | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Faks uređaj | Mali ili standardni | Sve | 5 |
| MFD | Mali ili standardni | s ≤ 10 | 15 |
| 10 < s ≤ 20 | 30 |
| s > 20 | 60 |
| Veliki | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Pisač | Mali ili standardni | s ≤ 10 | 5 |
| 10 < s ≤ 20 | 15 |
| 20 < s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Veliki | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Skener | Sve | Sve | 15 |
| Uređaj za frankiranje | Sve | s ≤ 50 | 20 |
| 50 < s ≤ 100 | 30 |
| 100 < s ≤ 150 | 40 |
| s > 150 | 60 |

(c)

predodređeno vrijeme počeka ne primjenjuje se na proizvode s OM-om koji mogu udovoljiti zahtjevima stanja mirovanja u stanju spremnosti.

Tablica 6.

Potrebno predodređeno vrijeme počeka za mirovanje za proizvode s OM-om

Vrsta proizvoda

Format medija

Brzina proizvoda za jednu boju, s, kako je izračunana ispitnom metodom

(ipm ili mppm)

Potrebno predodređeno vrijeme počeka za mirovanje, tSLEEP_REQ

(u minutama)

Kopirni uređaj

Veliki

s ≤ 30

30

s > 30

60

Faks uređaj

Mali ili standardni

Sve

5

MFD

Mali ili standardni

s ≤ 10

15

10 < s ≤ 20

30

s > 20

60

Veliki

s ≤ 30

30

s > 30

60

Pisač

Mali ili standardni

s ≤ 10

5

10 < s ≤ 20

15

20 < s ≤ 30

30

s > 30

60

Veliki

s ≤ 30

30

s > 30

60

Skener

Sve

Sve

15

Uređaj za frankiranje

Sve

s ≤ 50

20

50 < s ≤ 100

30

100 < s ≤ 150

40

s > 150

60

| 3.4.4. | Potrošnja energije u stanju mirovanja: izmjerena potrošnja energije u stanju mirovanja (PSLEEP) je manja od ili jednaka zahtjevu najveće potrošnje energije u stanju mirovanja (PSLEEP_MAX) utvrđenom po jednadžbi 7. ako su udovoljeni sljedeći uvjeti:






  (a) | samo sučelja koja su prisutna i koja se koriste tijekom ispitivanja, uključujući svako faks sučelje, mogu se smatrati dodatnim funkcionalnostima; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Potrošnja energije u stanju mirovanja: izmjerena potrošnja energije u stanju mirovanja (PSLEEP) je manja od ili jednaka zahtjevu najveće potrošnje energije u stanju mirovanja (PSLEEP_MAX) utvrđenom po jednadžbi 7. ako su udovoljeni sljedeći uvjeti:

(a)

samo sučelja koja su prisutna i koja se koriste tijekom ispitivanja, uključujući svako faks sučelje, mogu se smatrati dodatnim funkcionalnostima;

| (b) | funkcionalnost proizvoda koja se nudi DFE-om ne smatra se dodatnom funkcionalnošću; |
| --- | --- |

(b)

funkcionalnost proizvoda koja se nudi DFE-om ne smatra se dodatnom funkcionalnošću;

| (c) | jedno sučelje koje obavlja više funkcije može se računati samo jednom; |
| --- | --- |

(c)

jedno sučelje koje obavlja više funkcije može se računati samo jednom;

| (d) | svako sučelje koje je u skladu s više od jednom definicijom vrsta sučelja klasificira se u skladu s funkcionalnošću korištenom tijekom ispitivanja; |
| --- | --- |

(d)

svako sučelje koje je u skladu s više od jednom definicijom vrsta sučelja klasificira se u skladu s funkcionalnošću korištenom tijekom ispitivanja;

| (e) | u slučaju proizvoda koji udovoljavaju zahtjevu stanja mirovanja u stanju spremnosti nisu potrebna daljnja automatska smanjenja energije za udovoljavanje zahtjevima stanja mirovanja. |
| --- | --- |

(e)

u slučaju proizvoda koji udovoljavaju zahtjevu stanja mirovanja u stanju spremnosti nisu potrebna daljnja automatska smanjenja energije za udovoljavanje zahtjevima stanja mirovanja.

Jednadžba 7.: Izračun zahtjeva najveće potrošnje energije u stanju mirovanja za proizvode s OM-om

Formula

Pri čemu:

| — | PSLEEP_MAX je zahtjev najveće potrošnje energije u stanju mirovanja, izražen u vatima (W) i zaokružen na najbližih 0,1 vati, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX je zahtjev najveće potrošnje energije u stanju mirovanja, izražen u vatima (W) i zaokružen na najbližih 0,1 vati,

| — | PMAX_BASE je najveća dopuštena razina potrošnje energije u stanju mirovanja za glavu za ispis, kako je utvrđeno u tablici 7., u vatima, |
| --- | --- |

—

PMAX_BASE je najveća dopuštena razina potrošnje energije u stanju mirovanja za glavu za ispis, kako je utvrđeno u tablici 7., u vatima,

| — | AdderINTERFACE je dopuštena razina potrošnje energije za dodatne funkcionalnosti sučelja korištene tijekom ispitivanja, uključujući mogućnost faksa, koju je odabrao proizvođač iz tablice 8., u vatima, |
| --- | --- |

—

AdderINTERFACE je dopuštena razina potrošnje energije za dodatne funkcionalnosti sučelja korištene tijekom ispitivanja, uključujući mogućnost faksa, koju je odabrao proizvođač iz tablice 8., u vatima,

| — | n je broj dopuštenja naveden za dodatne funkcionalnosti sučelja korištene tijekom ispitivanja, uključujući mogućnost faksa, i manji je od ili jednak 2, |
| --- | --- |

—

n je broj dopuštenja naveden za dodatne funkcionalnosti sučelja korištene tijekom ispitivanja, uključujući mogućnost faksa, i manji je od ili jednak 2,

| — | AdderOTHER je dopuštena razina potrošnje energije za dodatne funkcionalnosti koje nisu na sučelju i koje su se koristile tijekom ispitivanja, koju je odabrao proizvođač iz tablice 8., u vatima i |
| --- | --- |

—

AdderOTHER je dopuštena razina potrošnje energije za dodatne funkcionalnosti koje nisu na sučelju i koje su se koristile tijekom ispitivanja, koju je odabrao proizvođač iz tablice 8., u vatima i

| — | m je broj dopuštenja naveden za dodatne funkcionalnosti koje nisu na sučelju i koje su se koristile tijekom ispitivanja i neograničen je. |
| --- | --- |

—

m je broj dopuštenja naveden za dodatne funkcionalnosti koje nisu na sučelju i koje su se koristile tijekom ispitivanja i neograničen je.

Tablica 7.

Dopuštena razina potrošnje energije u stanju mirovanja za glavu za ispis

| Vrsta proizvoda | Format medija | Tehnologija označivanja | PMAX_BASE

  (u vatima) |
| --- | --- | --- | --- |
| Udarac | Tintni mlaz | Sve ostale | Ne primjenjuje se |
| Kopirni uređaj | Veliki | | | x | | 8,2 |
| Faks uređaj | Standardni | | x | | | 0,6 |
| Uređaj za frankiranje | NP | | x | x | | 5,0 |
| MFD | Standardni | x | x | | | 0,6 |
| Veliki | | x | | | 4,9 |
| | | x | | 8,2 |
| Pisač | Mali | x | x | x | | 4,0 |
| Standardni | x | x | | | 0,6 |
| Veliki | x | | x | | 2,5 |
| | x | | | 4,9 |
| Skener | Svi | | | | x | 2,5 |

Vrsta proizvoda

Format medija

Tehnologija označivanja

PMAX_BASE

(u vatima)

Udarac

Tintni mlaz

Sve ostale

Ne primjenjuje se

Kopirni uređaj

Veliki

x

8,2

Faks uređaj

Standardni

x

0,6

Uređaj za frankiranje

NP

x

x

5,0

MFD

Standardni

x

x

0,6

Veliki

x

4,9

x

8,2

Pisač

Mali

x

x

x

4,0

Standardni

x

x

0,6

Veliki

x

x

2,5

x

4,9

Skener

Svi

x

2,5

Tablica 8.

Dopuštene razine potrošnje energije u stanju mirovanja za dodatne funkcionalnosti

| Vrsta funkcionalnosti | Vrsta veze | Najveća brzina podataka, r

  (Mbit/sekunda) | Pojedinosti | Dopuštenje za dodatnu funkcionalnost
  (u vatima) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sučelje | Žičana | r < 20 | Uključuje: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232. | 0,2 |
| 20 ≤ r < 500 | Uključuje: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100Mb Ethernet. | 0,4 |
| r ≥ 500 | Uključuje: USB 3.x, 1 G Ethernet. | 0,5 |
| Bilo koja | Uključuje: Čitači memorijskih kartica/smart kartica, sučelje kamere, PictBridge | 0,2 |
| Faks modem | Bilo koja | Odnosi se samo na faks uređaje i MFD-ove. | 0,2 |
| Bežična, radijska frekvencija (RF) | Bilo koja | Uključuje: Bluetooth, 802.11 | 2,0 |
| Bežična, infracrvena (IR) | Bilo koja | Uključuje: IrDA | 0,1 |
| Bežična slušalica | NP | NP | Mogućnost komunikacije opreme za izradu slika s bežičnom slušalicom. Dodatna funkcionalnost primjenjuje se samo jedanput, bez obzira na broj bežičnih slušalica koji proizvod može primiti. Ne odnosi se na zahtjeve potrošnje energije bežične slušalice same za sebe. | 0,8 |
| Memorija | NP | NP | Odnosi se na unutarnji kapacitet opreme za izradu slika dostupan za pohranu podataka. Primjenjuje se na sve veličine unutarnje memorije i treba se odgovarajuće razmjerno povećati za RAM. Ova se funkcionalnost ne primjenjuje na tvrdi disk ili flash memoriju. | 0,5/GB |
| Skener | NP | NP | Primjenjuje se samo MFD-ove i kopirne uređaje.
  Uključuje: tehnologiju hladne katodne fluorescentne lampe (CCFL) ili tehnologiju koja nije CCFL, poput svjetleće diode (LED), halogena, tople katodne fluorescentne cijevi (HCFT), ksenona ili cijevnih fluorescentnih (TL) tehnologija. (Primjenjuje se samo jedanput, bez obzira na veličinu lampe ili broj upotrijebljenih lampa/žarulja.) | 0,5 |
| Izvor napajanja | NP | NP | Primjenjuje se na unutarnja i vanjska napajanja uređaja za frankiranje i proizvoda standardnog formata koji upotrebljavaju tintni mlaz i udarac kao tehnologije označivanja i čija je nazivna izlazna energija (POUT) veća od 10 vati. | 0,02 x
  (POUT – 10,0) |
| Zaslon osjetljiv na dodir | NP | NP | Primjenjuje se na jednobojne i višebojne zaslone osjetljive na dodir. | 0,2 |
| Unutarnji diskovni uređaji | NP | NP | Uključuje sve proizvode s visokim kapacitetom pohrane, uključujući tvrde diskove i čvrste diskove. Ne uključuje sučelja prema vanjskim jedinicama. | 0,15 |

Vrsta funkcionalnosti

Vrsta veze

Najveća brzina podataka, r

(Mbit/sekunda)

Pojedinosti

Dopuštenje za dodatnu funkcionalnost

(u vatima)

Sučelje

Žičana

r < 20

Uključuje: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232.

0,2

20 ≤ r < 500

Uključuje: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100Mb Ethernet.

0,4

r ≥ 500

Uključuje: USB 3.x, 1 G Ethernet.

0,5

Bilo koja

Uključuje: Čitači memorijskih kartica/smart kartica, sučelje kamere, PictBridge

0,2

Faks modem

Bilo koja

Odnosi se samo na faks uređaje i MFD-ove.

0,2

Bežična, radijska frekvencija (RF)

Bilo koja

Uključuje: Bluetooth, 802.11

2,0

Bežična, infracrvena (IR)

Bilo koja

Uključuje: IrDA

0,1

Bežična slušalica

NP

NP

Mogućnost komunikacije opreme za izradu slika s bežičnom slušalicom. Dodatna funkcionalnost primjenjuje se samo jedanput, bez obzira na broj bežičnih slušalica koji proizvod može primiti. Ne odnosi se na zahtjeve potrošnje energije bežične slušalice same za sebe.

0,8

Memorija

NP

NP

Odnosi se na unutarnji kapacitet opreme za izradu slika dostupan za pohranu podataka. Primjenjuje se na sve veličine unutarnje memorije i treba se odgovarajuće razmjerno povećati za RAM. Ova se funkcionalnost ne primjenjuje na tvrdi disk ili flash memoriju.

0,5/GB

Skener

NP

NP

Primjenjuje se samo MFD-ove i kopirne uređaje.

Uključuje: tehnologiju hladne katodne fluorescentne lampe (CCFL) ili tehnologiju koja nije CCFL, poput svjetleće diode (LED), halogena, tople katodne fluorescentne cijevi (HCFT), ksenona ili cijevnih fluorescentnih (TL) tehnologija. (Primjenjuje se samo jedanput, bez obzira na veličinu lampe ili broj upotrijebljenih lampa/žarulja.)

0,5

Izvor napajanja

NP

NP

Primjenjuje se na unutarnja i vanjska napajanja uređaja za frankiranje i proizvoda standardnog formata koji upotrebljavaju tintni mlaz i udarac kao tehnologije označivanja i čija je nazivna izlazna energija (POUT) veća od 10 vati.

0,02 x

(POUT – 10,0)

Zaslon osjetljiv na dodir

NP

NP

Primjenjuje se na jednobojne i višebojne zaslone osjetljive na dodir.

0,2

Unutarnji diskovni uređaji

NP

NP

Uključuje sve proizvode s visokim kapacitetom pohrane, uključujući tvrde diskove i čvrste diskove. Ne uključuje sučelja prema vanjskim jedinicama.

0,15

| 3.4.5. | Potrošnja energije u stanju pripravnosti: energija u stanju pripravnosti, koja je manja od energije u stanju spremnosti, stanju mirovanja ili isključenom stanju, kako je izmjerena tijekom ispitnog postupka, manja je od ili je jednaka najvećoj energiji u stanju pripravnosti utvrđenoj tablicom 9. ako je udovoljeno sljedećem uvjetu.
  Oprema za izradu slika udovoljava zahtjevu potrošnje energije u stanju pripravnosti neovisno o stanju bilo kojeg uređaja (npr. osobnog računala domaćina) s kojim je spojena.

  Tablica 9.


  Zahtjev najveće potrošnje energije u stanju pripravnosti







  Vrsta proizvoda | Najveća energija u stanju pripravnosti
  (u vatima) |
| --- | --- | --- |
| Svi proizvodi s OM-om | 0,5 |

3.4.5.

Potrošnja energije u stanju pripravnosti: energija u stanju pripravnosti, koja je manja od energije u stanju spremnosti, stanju mirovanja ili isključenom stanju, kako je izmjerena tijekom ispitnog postupka, manja je od ili je jednaka najvećoj energiji u stanju pripravnosti utvrđenoj tablicom 9. ako je udovoljeno sljedećem uvjetu.

Oprema za izradu slika udovoljava zahtjevu potrošnje energije u stanju pripravnosti neovisno o stanju bilo kojeg uređaja (npr. osobnog računala domaćina) s kojim je spojena.

Tablica 9.

Zahtjev najveće potrošnje energije u stanju pripravnosti

Vrsta proizvoda

Najveća energija u stanju pripravnosti

(u vatima)

Svi proizvodi s OM-om

0,5

4.   Ispitivanje

4.1.   Ispitne metode

Pri ispitivanju opreme za izradu slika koriste se ispitne metode utvrđene u tablici 10. za određivanje kvalifikacije za ENERGY STAR.

Tablica 10.

Ispitne metode za kvalifikaciju za ENERGY STAR

| Vrsta proizvoda | Ispitna metoda |
| --- | --- |
| Svi proizvodi | Ispitna metoda ENERGY STARA za opremu za izradu slika, revizija iz svibnja 2012. |

Vrsta proizvoda

Ispitna metoda

Svi proizvodi

Ispitna metoda ENERGY STARA za opremu za izradu slika, revizija iz svibnja 2012.

4.2.   Broj potrebnih jedinica za ispitivanje

| 4.2.1. | Reprezentativni modeli za ispitivanje odabiru se u skladu sa sljedećim zahtjevima:






  (a) | za kvalifikaciju pojedinačnog modela proizvoda reprezentativnim se modelom smatra konfiguracija proizvoda jednaka onoj koja se namjerava staviti na tržište i označiti kao ENERGY STAR; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Reprezentativni modeli za ispitivanje odabiru se u skladu sa sljedećim zahtjevima:

(a)

za kvalifikaciju pojedinačnog modela proizvoda reprezentativnim se modelom smatra konfiguracija proizvoda jednaka onoj koja se namjerava staviti na tržište i označiti kao ENERGY STAR;

| (b) | za kvalifikaciju obitelji proizvoda koja ne uključuje DFE tipa 1 reprezentativnim se modelom smatra konfiguracija s najvećom potrošnjom energije unutar obitelji. Svi naknadni propusti u ispitivanju (npr. u okviru ispitivanja radi provjere) bilo kojeg modela unutar obitelji imat će učinak na sve modele u obitelji; |
| --- | --- |

(b)

za kvalifikaciju obitelji proizvoda koja ne uključuje DFE tipa 1 reprezentativnim se modelom smatra konfiguracija s najvećom potrošnjom energije unutar obitelji. Svi naknadni propusti u ispitivanju (npr. u okviru ispitivanja radi provjere) bilo kojeg modela unutar obitelji imat će učinak na sve modele u obitelji;

| (c) | za kvalifikaciju obitelji proizvoda koja uključuje DFE tipa 1, za potrebe kvalifikacije ispituju se konfiguracija opreme za izradu slika s najvećom potrošnjom energije i DFE s najvećom potrošnjom energije iz obitelji. Svi naknadi propusti u ispitivanju (npr. u okviru ispitivanja radi provjere) bilo kojeg modela unutar obitelji i svih DFE-ova tipa 1 prodanih s opremom za izradu slika, uključujući one koji nisu bili ispitani s proizvodom opreme za izradu slika, imat će učinak na sve modele u obitelji. Proizvodi opreme za izradu slika koji nemaju ugrađen DFE tipa 1 ne mogu se dodati u ovu obitelj proizvoda za potrebe kvalifikacije i moraju biti kvalificirani kao zasebna obitelj bez DFE-a tipa 1. |
| --- | --- |

(c)

za kvalifikaciju obitelji proizvoda koja uključuje DFE tipa 1, za potrebe kvalifikacije ispituju se konfiguracija opreme za izradu slika s najvećom potrošnjom energije i DFE s najvećom potrošnjom energije iz obitelji. Svi naknadi propusti u ispitivanju (npr. u okviru ispitivanja radi provjere) bilo kojeg modela unutar obitelji i svih DFE-ova tipa 1 prodanih s opremom za izradu slika, uključujući one koji nisu bili ispitani s proizvodom opreme za izradu slika, imat će učinak na sve modele u obitelji. Proizvodi opreme za izradu slika koji nemaju ugrađen DFE tipa 1 ne mogu se dodati u ovu obitelj proizvoda za potrebe kvalifikacije i moraju biti kvalificirani kao zasebna obitelj bez DFE-a tipa 1.

| 4.2.2. | Za ispitivanje se odabire jedan primjerak svakog reprezentativnog modela. |
| --- | --- |

4.2.2.

Za ispitivanje se odabire jedan primjerak svakog reprezentativnog modela.

4.3.   Kvalifikacija za međunarodno tržište

Proizvodi se ispituju za kvalifikaciju pri odgovarajućoj kombinaciji ulaznog napona i frekvencije za svako tržište na kojem će se prodavati i reklamirati kao ENERGY STAR.

5.   Korisničko sučelje

Proizvođače se potiče da proizvode oblikuju u skladu s normom za korisničko sučelje IEEE 1621: Norma za elemente korisničkog sučelja u kontroli potrošnje energije elektroničkih uređaja korištenih u uredskim/potrošačkim okruženjima. Pojedinosti su dostupne na http://eetd.LBL.gov/Controls.

6.   Datum učinka

Datum učinka: inačica 2.0 specifikacije ENERGY STARA za opremu za izradu slika stupa na snagu 1. siječnja 2014. U slučaju kvalificiranja za ENERGY STAR, model proizvoda udovoljava specifikaciji ENERGY STARA koja je na snazi na datum njegove proizvodnje. Datum proizvodnje različit je za svaku jedinicu, a odnosi se na datum kada se jedinica smatra potpuno sastavljenom.

| 6.1. | Buduće revizije specifikacije: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija zadržavaju pravo izmjene ove specifikacije ako tehnološke promjene i/ili promjene na tržištu budu imale utjecaja na njezinu korist za potrošače, industriju ili okoliš. U skladu s trenutačnom politikom, revizije specifikacije donose se s pomoću rasprave s dionicima. U slučaju revizije specifikacije treba napomenuti da se kvalifikacija za ENERGY STAR ne dodjeljuje automatski za cijeli životni vijek modela. |
| --- | --- |

6.1.

Buduće revizije specifikacije: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija zadržavaju pravo izmjene ove specifikacije ako tehnološke promjene i/ili promjene na tržištu budu imale utjecaja na njezinu korist za potrošače, industriju ili okoliš. U skladu s trenutačnom politikom, revizije specifikacije donose se s pomoću rasprave s dionicima. U slučaju revizije specifikacije treba napomenuti da se kvalifikacija za ENERGY STAR ne dodjeljuje automatski za cijeli životni vijek modela.

| 6.2. | Pitanja za razmatranje u budućoj reviziji:






  (a) | promjene ispitne metode: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a, Ministarstvo energetike SAD-a i Europska komisija nastavit će pratiti provedbu mogućnosti posredovanja (proxying) u hardveru opreme za izradu slika i razmotrit će razvoj ispitne metode za utvrđivanje prisutnosti mrežnog posrednika (network proxy) (npr. usklađenog s ECMA-393 ProxZzzy za poslužitelje u stanju mirovanja). Agencija za zaštitu okoliša SAD-a, Ministarstvo energetike SAD-a i Europska komisija ocijenit će i mogućnost mjerenja i izvješćivanja u vezi s brzinom proizvoda utvrđenom pri isporuci, vremenom povrata iz stanja mirovanja ili isključenog stanja za proizvode s OM-om te buđenja iz stanja mirovanja uzrokovanog uobičajenim mrežnim događajima; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Pitanja za razmatranje u budućoj reviziji:

(a)

promjene ispitne metode: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a, Ministarstvo energetike SAD-a i Europska komisija nastavit će pratiti provedbu mogućnosti posredovanja (proxying) u hardveru opreme za izradu slika i razmotrit će razvoj ispitne metode za utvrđivanje prisutnosti mrežnog posrednika (network proxy) (npr. usklađenog s ECMA-393 ProxZzzy za poslužitelje u stanju mirovanja). Agencija za zaštitu okoliša SAD-a, Ministarstvo energetike SAD-a i Europska komisija ocijenit će i mogućnost mjerenja i izvješćivanja u vezi s brzinom proizvoda utvrđenom pri isporuci, vremenom povrata iz stanja mirovanja ili isključenog stanja za proizvode s OM-om te buđenja iz stanja mirovanja uzrokovanog uobičajenim mrežnim događajima;

| (b) | zahtjevi TEC-a u kilovatsatima godišnje: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija dodale su stupce u tablice TEC-a u kojima su izraženi zahtjevi u kilovatsatima godišnje uz trenutačno korištene kilovatsate tjedno. Iako su ti podatci samo informativni, Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija razmotrit će mogućnost da tu jedinica učine jedinim načinom za izražavanje TEC-a u budućoj reviziji specifikacije kako bi riješili pitanja u vezi s točnošću izvješćivanja i usporedbama među drugim proizvodima ENERGY STARA (o kojima se obično izvješćuje u kilovatsatima godišnje); |
| --- | --- |

(b)

zahtjevi TEC-a u kilovatsatima godišnje: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija dodale su stupce u tablice TEC-a u kojima su izraženi zahtjevi u kilovatsatima godišnje uz trenutačno korištene kilovatsate tjedno. Iako su ti podatci samo informativni, Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija razmotrit će mogućnost da tu jedinica učine jedinim načinom za izražavanje TEC-a u budućoj reviziji specifikacije kako bi riješili pitanja u vezi s točnošću izvješćivanja i usporedbama među drugim proizvodima ENERGY STARA (o kojima se obično izvješćuje u kilovatsatima godišnje);

| (c) | oprema za ispis i skeniranje medija koji nisu papir: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija često dobivaju upite o kvalifikaciji proizvoda za ispis ili skeniranje medija koji nisu papir (npr. tkanine, mikrofilma itd.) i pozdravljaju podatke o njihovoj potrošnji energije. Takvim bi se podatcima podržala izrada zahtjeva za navedene proizvode u budućoj inačici specifikacije; |
| --- | --- |

(c)

oprema za ispis i skeniranje medija koji nisu papir: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija često dobivaju upite o kvalifikaciji proizvoda za ispis ili skeniranje medija koji nisu papir (npr. tkanine, mikrofilma itd.) i pozdravljaju podatke o njihovoj potrošnji energije. Takvim bi se podatcima podržala izrada zahtjeva za navedene proizvode u budućoj inačici specifikacije;

| (d) | profesionalni proizvodi (proizvodi s TEC-om velike brzine za ispis na teži, veći papir): Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija saznale su da određeni proizvodi s TEC-om velike brzine imaju dodatne zahtjeve za postupanje s većim i težim papirom. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija razmotrit će njihovo izdvajanje u posebnu kategoriju u budućoj inačici specifikacije; |
| --- | --- |

(d)

profesionalni proizvodi (proizvodi s TEC-om velike brzine za ispis na teži, veći papir): Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija saznale su da određeni proizvodi s TEC-om velike brzine imaju dodatne zahtjeve za postupanje s većim i težim papirom. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija razmotrit će njihovo izdvajanje u posebnu kategoriju u budućoj inačici specifikacije;

| (e) | razdvojeni zahtjevi za kategorije TEC-a: u inačici 1. i 2. specifikacija za opremu za izradu slika Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija pretpostavile su da će višebojni proizvodi imati veći TEC od jednobojnih proizvoda zbog njihove dodatne složenosti te da će više funkcija imati veći TEC od jedne funkcije. Zahtjevi TEC-a bili su strukturirani tako da odražavaju taj odnos. Međutim, Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija nedavno su saznale da višebojni MFD-ovi — vrhunski proizvod — mogu sadržavati svojstva uštede energije kojima se njihova potrošnja energije smanjuje u odnosu s potrošnjom energije jednobojnih uređaja koji nisu MFD-ovi. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija će stoga razmotriti razdvajanje zahtjeva TEC-a u budućnosti kako bi priznale uređaje s najvećom učinkovitošću među svim kategorijama TEC-a; |
| --- | --- |

(e)

razdvojeni zahtjevi za kategorije TEC-a: u inačici 1. i 2. specifikacija za opremu za izradu slika Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija pretpostavile su da će višebojni proizvodi imati veći TEC od jednobojnih proizvoda zbog njihove dodatne složenosti te da će više funkcija imati veći TEC od jedne funkcije. Zahtjevi TEC-a bili su strukturirani tako da odražavaju taj odnos. Međutim, Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija nedavno su saznale da višebojni MFD-ovi — vrhunski proizvod — mogu sadržavati svojstva uštede energije kojima se njihova potrošnja energije smanjuje u odnosu s potrošnjom energije jednobojnih uređaja koji nisu MFD-ovi. Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija će stoga razmotriti razdvajanje zahtjeva TEC-a u budućnosti kako bi priznale uređaje s najvećom učinkovitošću među svim kategorijama TEC-a;

| (f) | preispitivanje područja primjene: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija mogu ponovno ocijeniti sadašnje tržište opreme za izradu slika kako bi se utvrdilo je li sadašnje područje primjene uključenih proizvoda još uvijek relevantno i osigurava li se oznakom ENERGY STAR i dalje tržišna diferencijacija za sve klase proizvoda obuhvaćene područjem primjene; |
| --- | --- |

(f)

preispitivanje područja primjene: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija mogu ponovno ocijeniti sadašnje tržište opreme za izradu slika kako bi se utvrdilo je li sadašnje područje primjene uključenih proizvoda još uvijek relevantno i osigurava li se oznakom ENERGY STAR i dalje tržišna diferencijacija za sve klase proizvoda obuhvaćene područjem primjene;

| (g) | proširenje zahtjeva dvostranog načina rada: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija mogu ponovno ocijeniti zahtjeve za prisutnost dvostranog načina rada kao sastavnog dijela osnovnog proizvoda i razmotriti kako bi se opcionalni zahtjevi mogli učiniti strožima. Promjenom zahtjeva radi osiguranja veće proširenosti proizvoda s dvostranim načinom rada kao sastavnim dijelom glave za ispis mogla bi se smanjiti potrošnja papira. |
| --- | --- |

(g)

proširenje zahtjeva dvostranog načina rada: Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i Europska komisija mogu ponovno ocijeniti zahtjeve za prisutnost dvostranog načina rada kao sastavnog dijela osnovnog proizvoda i razmotriti kako bi se opcionalni zahtjevi mogli učiniti strožima. Promjenom zahtjeva radi osiguranja veće proširenosti proizvoda s dvostranim načinom rada kao sastavnim dijelom glave za ispis mogla bi se smanjiti potrošnja papira.

Dodatak D

Ispitna metoda za utvrđivanje potrošnje energije opreme za izradu slika

1.   Pregled

Sljedeća se ispitna metoda primjenjuje za utvrđivanje usklađenosti proizvoda sa zahtjevima iz kriterija prihvatljivosti ENERGY STARA za opremu za izradu slika.

2.   Primjena

Ispitni zahtjevi ENERGY STARA ovise o skupu mogućnosti proizvoda koji se ocjenjuju. Tablica 11. koristi se za utvrđivanje primjene svakog odjeljka ovog dokumenta.

Tablica 11.

Primjena ispitnog postupka

| Vrsta proizvoda | Format medija | Tehnologija označivanja | Metoda ocjenjivanja ENERGY STARA |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopirni uređaj | Standardni | Izravna termička (DT), sublimacija boje (DS), elektrofotografska (EP), kruta tinta (SI), termički prijenos (TT) | Uobičajena potrošnja električne energije (TEC) |
| Veliki | DT, DS, EP, SI, TT | Način rada (OM) |
| Digitalni uređaj za umnožavanje | Standardni | Matrica | TEC |
| Faks uređaj | Standardni | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| Tintni mlaz (IJ) | OM |
| Uređaj za frankiranje | Sve | DT, EP, IJ, TT | OM |
| Višefunkcionalni uređaj (MFD) | Standardni | Visokokvalitetni IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, udarac | OM |
| Veliki | DT, DS, EP, IJ, SI, TT | OM |
| Pisač | Standardni | Visokokvalitetni IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, udarac | OM |
| Veliki ili mali | DT, DS, EP, udarac, IJ, SI, TT | OM |
| Mali | Visokokvalitetni IJ | TEC |
| Skener | Sve | NP | OM |

Vrsta proizvoda

Format medija

Tehnologija označivanja

Metoda ocjenjivanja ENERGY STARA

Kopirni uređaj

Standardni

Izravna termička (DT), sublimacija boje (DS), elektrofotografska (EP), kruta tinta (SI), termički prijenos (TT)

Uobičajena potrošnja električne energije (TEC)

Veliki

DT, DS, EP, SI, TT

Način rada (OM)

Digitalni uređaj za umnožavanje

Standardni

Matrica

TEC

Faks uređaj

Standardni

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

Tintni mlaz (IJ)

OM

Uređaj za frankiranje

Sve

DT, EP, IJ, TT

OM

Višefunkcionalni uređaj (MFD)

Standardni

Visokokvalitetni IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, udarac

OM

Veliki

DT, DS, EP, IJ, SI, TT

OM

Pisač

Standardni

Visokokvalitetni IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, udarac

OM

Veliki ili mali

DT, DS, EP, udarac, IJ, SI, TT

OM

Mali

Visokokvalitetni IJ

TEC

Skener

Sve

NP

OM

3.   Definicije

Ako nije drukčije određeno, svi pojmovi koji se upotrebljavaju u ovom dokumentu u skladu su s definicijama iz kriterija prihvatljivosti ENERGY STARA za opremu za izradu slika.

4.   Postavke ispitivanja

Opće postavke ispitivanja

| 4.1. | Postavke i instrumentacija ispitivanja: postavke i instrumentacija ispitivanja za sve dijelove ovog postupka u skladu su sa zahtjevima norme 62301 Međunarodnog elektrotehničkog povjerenstva (IEC), izdanje 2.0, „Mjerenje energije kućanskih aparata u stanju pripravnosti”, odjeljak 4. „Opći uvjeti mjerenja”. U slučaju oprečnih zahtjeva, prvenstvo ima ispitna metoda ENERGY STARA. |
| --- | --- |

4.1.

Postavke i instrumentacija ispitivanja: postavke i instrumentacija ispitivanja za sve dijelove ovog postupka u skladu su sa zahtjevima norme 62301 Međunarodnog elektrotehničkog povjerenstva (IEC), izdanje 2.0, „Mjerenje energije kućanskih aparata u stanju pripravnosti”, odjeljak 4. „Opći uvjeti mjerenja”. U slučaju oprečnih zahtjeva, prvenstvo ima ispitna metoda ENERGY STARA.

| 4.2. | Izmjenična ulazna struja: proizvodi za koje je predviđeno napajanje iz mrežnog izvora izmjeničnog napajanja spajaju se na izvor napona koji odgovara namijenjenom tržištu, kako je utvrđeno u tablici 12. ili tablici 13.






  (a) | Proizvodi koji se isporučuju s vanjskim izvorom napajanja (EPS) najprije se spajaju na EPS, a zatim na izvor napona utvrđen u tablici 12. ili tablici 13. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Izmjenična ulazna struja: proizvodi za koje je predviđeno napajanje iz mrežnog izvora izmjeničnog napajanja spajaju se na izvor napona koji odgovara namijenjenom tržištu, kako je utvrđeno u tablici 12. ili tablici 13.

(a)

Proizvodi koji se isporučuju s vanjskim izvorom napajanja (EPS) najprije se spajaju na EPS, a zatim na izvor napona utvrđen u tablici 12. ili tablici 13.

| (b) | Ako je proizvod označen za rad u kombinaciji napona/frekvencije na određenom tržištu koja se razlikuje od kombinacije napona/frekvencije za to tržište (npr. 230 volti (V), 60 herca (Hz) u Sjevernoj Americi), jedinica se ispituje primjenom kombinacije napona/frekvencije koju je proizvođač naveo za tu jedinicu. Izvješćuje se o korištenom naponu/frekvenciji.

  Tablica 12.


  Zahtjevi ulazne struje za proizvode s nazivnom navedenom strujom manjom od ili jednakom 1 500 W











  Tržište | Napon | Tolerancija napona | Najveća ukupna harmonijska distorzija | Frekvencija | Frekvencijska tolerancija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sjeverna Amerika, Tajvan | 115 V izmjenične struje | +/– 1,0 % | 2,0 % | 60 Hz: | +/– 1,0 % |
| Europa, Australija, Novi Zeland | 230 V izmjenične struje | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz: | +/– 1,0 % |
| Japan | 100 V izmjenične struje | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

(b)

Ako je proizvod označen za rad u kombinaciji napona/frekvencije na određenom tržištu koja se razlikuje od kombinacije napona/frekvencije za to tržište (npr. 230 volti (V), 60 herca (Hz) u Sjevernoj Americi), jedinica se ispituje primjenom kombinacije napona/frekvencije koju je proizvođač naveo za tu jedinicu. Izvješćuje se o korištenom naponu/frekvenciji.

Tablica 12.

Zahtjevi ulazne struje za proizvode s nazivnom navedenom strujom manjom od ili jednakom 1 500 W

Tržište

Napon

Tolerancija napona

Najveća ukupna harmonijska distorzija

Frekvencija

Frekvencijska tolerancija

Sjeverna Amerika, Tajvan

115 V izmjenične struje

+/– 1,0 %

2,0 %

60 Hz:

+/– 1,0 %

Europa, Australija, Novi Zeland

230 V izmjenične struje

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz:

+/– 1,0 %

Japan

100 V izmjenične struje

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

Tablica 13.

Zahtjevi ulazne struje za proizvode s nazivnom navedenom strujom većom od 1 500 W

| Tržište | Napon | Tolerancija napona | Najveća ukupna harmonijska distorzija | Frekvencija | Frekvencijska tolerancija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sjeverna Amerika, Tajvan | 115 V izmjenične struje | +/– 4,0 % | 5,0 % | 60 Hz: | +/– 1,0 % |
| Europa, Australija, Novi Zeland | 230 V izmjenične struje | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz: | +/– 1,0 % |
| Japan | 100 V izmjenične struje | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

Tržište

Napon

Tolerancija napona

Najveća ukupna harmonijska distorzija

Frekvencija

Frekvencijska tolerancija

Sjeverna Amerika, Tajvan

115 V izmjenične struje

+/– 4,0 %

5,0 %

60 Hz:

+/– 1,0 %

Europa, Australija, Novi Zeland

230 V izmjenične struje

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz:

+/– 1,0 %

Japan

100 V izmjenične struje

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

| 4.3. | Niskonaponska istosmjerna ulazna struja:






  (a) | proizvodi se mogu napajati iz niskonaponskog izvora istosmjernog napajanja (npr. mrežnom ili podatkovnom vezom) samo ako je izvor istosmjernog napajanja jedini prihvatljivi izvor napajanja za proizvod (odnosno, ako nisu dostupni utikač za izmjeničnu struju ili EPS); |
| --- | --- | --- |

4.3.

Niskonaponska istosmjerna ulazna struja:

(a)

proizvodi se mogu napajati iz niskonaponskog izvora istosmjernog napajanja (npr. mrežnom ili podatkovnom vezom) samo ako je izvor istosmjernog napajanja jedini prihvatljivi izvor napajanja za proizvod (odnosno, ako nisu dostupni utikač za izmjeničnu struju ili EPS);

| (b) | proizvodi koji se napajaju niskonaponskom istosmjernom strujom konfigurirani su s izvorom izmjeničnog napajanja istosmjernom strujom za ispitivanje (npr. zvjezdištem univerzalnih serijskih sabirnica (USB) koje se napaja iz izvora izmjeničnog napajanja).
  Izvor izmjeničnog napajanja istosmjernom strujom koji se koristi za ispitivanje mjeri se i bilježi za sva ispitivanja; |
| --- | --- |

(b)

proizvodi koji se napajaju niskonaponskom istosmjernom strujom konfigurirani su s izvorom izmjeničnog napajanja istosmjernom strujom za ispitivanje (npr. zvjezdištem univerzalnih serijskih sabirnica (USB) koje se napaja iz izvora izmjeničnog napajanja).

Izvor izmjeničnog napajanja istosmjernom strujom koji se koristi za ispitivanje mjeri se i bilježi za sva ispitivanja;

| (c) | struja za jedinicu koja se ispituje (UUT) uključuje sljedeće, kako je izmjereno u skladu s odjeljkom 5. ove metode:






  1. | potrošnju izmjenične struje iz niskonaponskog izvora istosmjernog napajanja, pri čemu je UUT opterećenje (PL); i |
| --- | --- | --- |

(c)

struja za jedinicu koja se ispituje (UUT) uključuje sljedeće, kako je izmjereno u skladu s odjeljkom 5. ove metode:

1.

potrošnju izmjenične struje iz niskonaponskog izvora istosmjernog napajanja, pri čemu je UUT opterećenje (PL); i

| 2. | potrošnju izmjenične struje iz niskonaponskog izvora istosmjernog napajanja bez opterećenja (PS). |
| --- | --- |

2.

potrošnju izmjenične struje iz niskonaponskog izvora istosmjernog napajanja bez opterećenja (PS).

| 4.4. | Temperatura okoline: temperatura okoline je 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.4.

Temperatura okoline: temperatura okoline je 23 °C ± 5 °C.

| 4.5. | Relativna vlažnost: relativna vlažnost je između 10 % i 80 %. |
| --- | --- |

4.5.

Relativna vlažnost: relativna vlažnost je između 10 % i 80 %.

| 4.6. | Mjerač energije: mjerači energije imaju sljedeća svojstva:






  (a) | najmanji frekvencijski odziv: 3,0 kHz: |
| --- | --- | --- |

4.6.

Mjerač energije: mjerači energije imaju sljedeća svojstva:

(a)

najmanji frekvencijski odziv: 3,0 kHz:

| (b) | najmanja razlučivost:






  1. | 0,01 W za izmjerene vrijednosti manje od 10 W; |
| --- | --- | --- |

(b)

najmanja razlučivost:

1.

0,01 W za izmjerene vrijednosti manje od 10 W;

| 2. | 0,1 W za vrijednosti mjerenja od 10 W do 100 W; |
| --- | --- |

2.

0,1 W za vrijednosti mjerenja od 10 W do 100 W;

| 3. | 1 W za vrijednosti mjerenja od 100 W do 1,5 kW; i |
| --- | --- |

3.

1 W za vrijednosti mjerenja od 100 W do 1,5 kW; i

| 4. | 10 W za izmjerene vrijednosti veće od 1,5 kW; |
| --- | --- |

4.

10 W za izmjerene vrijednosti veće od 1,5 kW;

| 5. | mjerenja akumulirane energije trebaju imati razlučivosti koje su općenito u skladu s navedenim vrijednostima kada se pretvore u prosječnu snagu. Za mjerenja akumuliranje energije, mjerilo za određivanje tražene preciznosti je najveća vrijednost snage tijekom razdoblja mjerenja, a ne prosječna, budući da je najveća vrijednost ta koja određuje mjernu opremu i postavke. |
| --- | --- |

5.

mjerenja akumulirane energije trebaju imati razlučivosti koje su općenito u skladu s navedenim vrijednostima kada se pretvore u prosječnu snagu. Za mjerenja akumuliranje energije, mjerilo za određivanje tražene preciznosti je najveća vrijednost snage tijekom razdoblja mjerenja, a ne prosječna, budući da je najveća vrijednost ta koja određuje mjernu opremu i postavke.

| 4.7. | Nesigurnost mjerenja (18):






  (a) | mjerenja veća od ili jednaka 0,5 W imaju nesigurnost od 2 %, odnosno razinu pouzdanosti od 95 %; |
| --- | --- | --- |

4.7.

Nesigurnost mjerenja (18):

(a)

mjerenja veća od ili jednaka 0,5 W imaju nesigurnost od 2 %, odnosno razinu pouzdanosti od 95 %;

| (b) | mjerenja manja od 0,5 W imaju nesigurnost od 0,02 W, odnosno razinu pouzdanosti od 95 %. |
| --- | --- |

(b)

mjerenja manja od 0,5 W imaju nesigurnost od 0,02 W, odnosno razinu pouzdanosti od 95 %.

| 4.8. | Mjerenje vremena: vrijeme se može mjeriti standardnom štopericom ili drugim uređajem za mjerenje vremena s razlučivošću od najmanje 1 sekunde. |
| --- | --- |

4.8.

Mjerenje vremena: vrijeme se može mjeriti standardnom štopericom ili drugim uređajem za mjerenje vremena s razlučivošću od najmanje 1 sekunde.

| 4.9. | Specifikacije papira:






  (c) | proizvodi standardnog formata ispituju se u skladu s tablicom 14.; |
| --- | --- | --- |

4.9.

Specifikacije papira:

(c)

proizvodi standardnog formata ispituju se u skladu s tablicom 14.;

| (d) | proizvodi velikog, malog i kontinuiranog formata ispituju se korištenjem bilo koje kompatibilne veličine papira.

  Tablica 14.


  Zahtjevi u vezi s veličinom i težinom papira








  Tržište | Veličina papira | Osnovna težina
  (g/m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sjeverna Amerika/Tajvan | 8,5′′ × 11′′ | 75 |
| Europa/Australija/Novi Zeland | A4 | 80 |
| Japan | A4 | 64 |

(d)

proizvodi velikog, malog i kontinuiranog formata ispituju se korištenjem bilo koje kompatibilne veličine papira.

Tablica 14.

Zahtjevi u vezi s veličinom i težinom papira

Tržište

Veličina papira

Osnovna težina

(g/m2)

Sjeverna Amerika/Tajvan

8,5′′ × 11′′

75

Europa/Australija/Novi Zeland

A4

80

Japan

A4

64

5.   Mjerenje niskonaponskog izvora istosmjernog napajanja za sve proizvode

| 5.1. | Spojite izvor istosmjernog napajanja na mjerač energije i relevantno izmjenično napajanje kako je utvrđeno tablicom 12. |
| --- | --- |

5.1.

Spojite izvor istosmjernog napajanja na mjerač energije i relevantno izmjenično napajanje kako je utvrđeno tablicom 12.

| 5.2. | Potvrdite da izvor istosmjernog napajanja nije opterećen. |
| --- | --- |

5.2.

Potvrdite da izvor istosmjernog napajanja nije opterećen.

| 5.3. | Omogućite stabilizaciju izvora istosmjernog napajanja u trajanju od najmanje 30 minuta. |
| --- | --- |

5.3.

Omogućite stabilizaciju izvora istosmjernog napajanja u trajanju od najmanje 30 minuta.

| 5.4. | Izmjerite i zabilježite neopterećenu struju iz izvora istosmjernog napajanja (PS) u skladu s normom 62301, izdanje 1.0. |
| --- | --- |

5.4.

Izmjerite i zabilježite neopterećenu struju iz izvora istosmjernog napajanja (PS) u skladu s normom 62301, izdanje 1.0.

6.   Konfiguracija UUT-a prije ispitivanja za sve proizvode

6.1.   Opća konfiguracija

| 6.1.1. | Brzina proizvoda za izračune i izvješćivanje: brzina proizvoda za sve izračune i izvješća je najveća brzina koju je naveo proizvođač u skladu s kriterijima navedenima u nastavku, izražena u slikama po minuti (u ipm) i zaokružena na najbliži cijeli broj:






  (a) | općenito, za proizvode standardne veličine jedan list veličine A4 ili 8,5′′ × 11′′ koji je ispisan/kopiran/skeniran s jedne strane u jednoj minuti jednak je 1 (u ipm).
  U slučaju dvostranog načina rada, jedan list veličine A4 ili 8,5′′ × 11′′ koji je ispisan/kopiran/skeniran s obje strane u jednoj minuti jednak je 2 (u ipm); |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Brzina proizvoda za izračune i izvješćivanje: brzina proizvoda za sve izračune i izvješća je najveća brzina koju je naveo proizvođač u skladu s kriterijima navedenima u nastavku, izražena u slikama po minuti (u ipm) i zaokružena na najbliži cijeli broj:

(a)

općenito, za proizvode standardne veličine jedan list veličine A4 ili 8,5′′ × 11′′ koji je ispisan/kopiran/skeniran s jedne strane u jednoj minuti jednak je 1 (u ipm).

U slučaju dvostranog načina rada, jedan list veličine A4 ili 8,5′′ × 11′′ koji je ispisan/kopiran/skeniran s obje strane u jednoj minuti jednak je 2 (u ipm);

| (b) | za sve proizvode, brzina proizvoda temelji se:






  1. | na brzini ispisa koju je naveo proizvođač, osim ako proizvod ne može ispisivati, u kojem slučaju; |
| --- | --- | --- |

(b)

za sve proizvode, brzina proizvoda temelji se:

1.

na brzini ispisa koju je naveo proizvođač, osim ako proizvod ne može ispisivati, u kojem slučaju;

| 2. | na brzini kopiranja koju je naveo proizvođač, osim ako proizvod ne može ispisivati ili kopirati, u kojem slučaju; |
| --- | --- |

2.

na brzini kopiranja koju je naveo proizvođač, osim ako proizvod ne može ispisivati ili kopirati, u kojem slučaju;

| 3. | na brzini skeniranja koju je naveo proizvođač; |
| --- | --- |

3.

na brzini skeniranja koju je naveo proizvođač;

| 4. | ako proizvođač namjerava kvalificirati proizvod na određenom tržištu koristeći se rezultatima ispitivanja na temelju kojih je proizvod kvalificiran na drugom tržištu uz uporabu drugih veličina papira (npr. A4 u odnosu na 8,5′′ × 11′′) i ako se njegove najveće navedene brzine, kako su utvrđene tablicom 15., razlikuju pri izradi slika na različitim veličinama papira, primjenjuje se najveća brzina.

  Tablica 15.


  Izračun brzine proizvoda za proizvode standardnog, malog i velikog formata s iznimkom uređaja za frankiranje








  Format medija | Veličina medija | Brzina proizvoda, s
  (u ipm)

  Pri čemu:


  sP je najveća navedena brzina za jednu boju u slikama po minuti pri obradi određenog medija,


  w je širina medija u metrima (m),

  l je duljina medija u metrima (m). |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardni | 8,5′′ × 11′′ | sP |
| A4 | sP |
| Mali | 4′′ × 6′′ | 0.25 × sP |
| A6 | 0.25 × sP |
| Manji od A6 ili 4′′ × 6′′ | 16 × w × l × sP |
| Veliki | A2 | 4 × sP |
| A0 | 16 × sP |

4.

ako proizvođač namjerava kvalificirati proizvod na određenom tržištu koristeći se rezultatima ispitivanja na temelju kojih je proizvod kvalificiran na drugom tržištu uz uporabu drugih veličina papira (npr. A4 u odnosu na 8,5′′ × 11′′) i ako se njegove najveće navedene brzine, kako su utvrđene tablicom 15., razlikuju pri izradi slika na različitim veličinama papira, primjenjuje se najveća brzina.

Tablica 15.

Izračun brzine proizvoda za proizvode standardnog, malog i velikog formata s iznimkom uređaja za frankiranje

Format medija

Veličina medija

Brzina proizvoda, s

(u ipm)

Pri čemu:

sP je najveća navedena brzina za jednu boju u slikama po minuti pri obradi određenog medija,

w je širina medija u metrima (m),

l je duljina medija u metrima (m).

Standardni

8,5′′ × 11′′

sP

A4

sP

Mali

4′′ × 6′′

0.25 × sP

A6

0.25 × sP

Manji od A6 ili 4′′ × 6′′

16 × w × l × sP

Veliki

A2

4 × sP

A0

16 × sP

| (c) | za proizvode kontinuiranog oblika, brzina proizvoda izračunava se po jednadžbi 8.

  Jednadžba 8.: Izračun brzine proizvoda

  Pri čemu:






  — | s je brzina proizvoda u ipm, |
| --- | --- | --- |

(c)

za proizvode kontinuiranog oblika, brzina proizvoda izračunava se po jednadžbi 8.

Jednadžba 8.: Izračun brzine proizvoda

Pri čemu:

—

s je brzina proizvoda u ipm,

| — | w je širina medija u metrima (m), |
| --- | --- |

—

w je širina medija u metrima (m),

| — | sL je najveća navedena brzina za jednu boju u metrima po minuti; |
| --- | --- |

—

sL je najveća navedena brzina za jednu boju u metrima po minuti;

| (a) | za uređaje za frankiranje, brzina proizvoda bilježi se u jedinicama obrađenih pošiljaka u minuti (mppm). |
| --- | --- |

(a)

za uređaje za frankiranje, brzina proizvoda bilježi se u jedinicama obrađenih pošiljaka u minuti (mppm).

| (b) | brzina proizvoda koja se upotrebljava za sve izračune i kvalifikacije, kako je prethodno izračunano, ne mora biti jednaka brzini proizvoda koja se upotrebljava za ispitivanje. |
| --- | --- |

(b)

brzina proizvoda koja se upotrebljava za sve izračune i kvalifikacije, kako je prethodno izračunano, ne mora biti jednaka brzini proizvoda koja se upotrebljava za ispitivanje.

| 6.1.2. | Višebojni način rada: proizvodi s višebojnim načinom rada ispituju se izradom jednobojnih slika.






  (a) | U slučaju proizvoda bez crne tinte, koristi se kompozitna crna.
  Mrežne veze: proizvodi koji pri isporuci imaju mogućnost spajanja na mrežu spajaju se na mrežu. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Višebojni način rada: proizvodi s višebojnim načinom rada ispituju se izradom jednobojnih slika.

(a)

U slučaju proizvoda bez crne tinte, koristi se kompozitna crna.

Mrežne veze: proizvodi koji pri isporuci imaju mogućnost spajanja na mrežu spajaju se na mrežu.

| (b) | Proizvodi se spajaju samo na jednu mrežu ili podatkovnu vezu tijekom ispitivanja.
  Samo jedno računalo može biti izravno ili mrežom spojeno na UUT. |
| --- | --- |

(b)

Proizvodi se spajaju samo na jednu mrežu ili podatkovnu vezu tijekom ispitivanja.

Samo jedno računalo može biti izravno ili mrežom spojeno na UUT.

| (c) | Vrsta mrežne veze ovisi o karakteristikama UUT-a i mora biti najbolja veza iz tablice 16. koja je dostupna na jedinici u trenutku isporuke.

  Tablica 16.


  Mrežne ili podatkovne veze za korištenje pri ispitivanju







  Redoslijed prvenstva za korištenje pri ispitivanju (ako je predviđeno za UUT) | Veze za sve proizvode |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ethernet – 1 Gb/s |
| 2. | Ethernet – 100/10 Mb/s |
| 3. | USB 3.x |
| 4. | USB 2.x |
| 5. | USB 1.x |
| 6. | RS232 |
| 7. | IEEE 1284 (19) |
| 8. | Bežična mreža |
| 9. | Ostale žičane veze – redoslijedom prvenstva od najveće do najmanje brzine |
| 10. | Ostale bežične veze – redoslijedom prvenstva od najveće do najmanje brzine |
| 11. | Ako nije nijedna od gore navedenih, ispitivanje se provodi vezom predviđenom na uređaju (ili bez nje) |

(c)

Vrsta mrežne veze ovisi o karakteristikama UUT-a i mora biti najbolja veza iz tablice 16. koja je dostupna na jedinici u trenutku isporuke.

Tablica 16.

Mrežne ili podatkovne veze za korištenje pri ispitivanju

Redoslijed prvenstva za korištenje pri ispitivanju (ako je predviđeno za UUT)

Veze za sve proizvode

1.

Ethernet – 1 Gb/s

2.

Ethernet – 100/10 Mb/s

3.

USB 3.x

4.

USB 2.x

5.

USB 1.x

6.

RS232

7.

IEEE 1284 (19)

8.

Bežična mreža

9.

Ostale žičane veze – redoslijedom prvenstva od najveće do najmanje brzine

10.

Ostale bežične veze – redoslijedom prvenstva od najveće do najmanje brzine

11.

Ako nije nijedna od gore navedenih, ispitivanje se provodi vezom predviđenom na uređaju (ili bez nje)

| (d) | Proizvodi koji su spojeni na Ethernet, u skladu s gore navedenim odjeljkom 6.1.2.(c), i koji mogu podržati energetski učinkovit Ethernet (norma IEEE 802.3az) (20) spajaju se na mrežni preklopnik ili usmjernik koji podržava i energetski učinkovit Ethernet tijekom ispitivanja. |
| --- | --- |

(d)

Proizvodi koji su spojeni na Ethernet, u skladu s gore navedenim odjeljkom 6.1.2.(c), i koji mogu podržati energetski učinkovit Ethernet (norma IEEE 802.3az) (20) spajaju se na mrežni preklopnik ili usmjernik koji podržava i energetski učinkovit Ethernet tijekom ispitivanja.

| (e) | U svim slučajevima izvješćuje se o vrsti veze koja je bila korištena tijekom ispitivanja.
  Stanja servisiranja/održavanja: UUT-i nikada nisu u stanju servisiranja/održavanja tijekom ispitivanja, uključujući kalibraciju boja. |
| --- | --- |

(e)

U svim slučajevima izvješćuje se o vrsti veze koja je bila korištena tijekom ispitivanja.

Stanja servisiranja/održavanja: UUT-i nikada nisu u stanju servisiranja/održavanja tijekom ispitivanja, uključujući kalibraciju boja.

| (f) | Stanja servisiranja/održavanja onemogućena su prije ispitivanja. |
| --- | --- |

(f)

Stanja servisiranja/održavanja onemogućena su prije ispitivanja.

| (g) | Proizvođači osiguravaju upute s pojedinostima o tome kako onemogućiti stanja servisiranja/održavanja ako te informacije nisu uključene u dokumentaciju proizvoda zapakiranu s UUT-om ili ako nisu dostupne internetom. |
| --- | --- |

(g)

Proizvođači osiguravaju upute s pojedinostima o tome kako onemogućiti stanja servisiranja/održavanja ako te informacije nisu uključene u dokumentaciju proizvoda zapakiranu s UUT-om ili ako nisu dostupne internetom.

| (h) | Ako se ne može onemogućiti stanje servisiranja/održavanja i ako se stanje servisiranja/održavanja pojavi tijekom zadataka koji nije prvi, rezultati zadatka u stanju servisiranja/održavanja mogu se zamijeniti rezultatima zamjenskog zadatka. U tom slučaju, zamjenski se zadatak umeće u ispitni postupak odmah nakon zadatka 4., a uključivanje zamjenskog zadatka navodi se u izvješću. Trajanje svakog zadatka je 15 minuta. |
| --- | --- |

(h)

Ako se ne može onemogućiti stanje servisiranja/održavanja i ako se stanje servisiranja/održavanja pojavi tijekom zadataka koji nije prvi, rezultati zadatka u stanju servisiranja/održavanja mogu se zamijeniti rezultatima zamjenskog zadatka. U tom slučaju, zamjenski se zadatak umeće u ispitni postupak odmah nakon zadatka 4., a uključivanje zamjenskog zadatka navodi se u izvješću. Trajanje svakog zadatka je 15 minuta.

6.2.   Konfiguracija za faks uređaje

Svi faks uređaji i MFD-ovi s mogućnošću faksa koji se spajaju na telefonsku liniju spojeni su na telefonsku liniju tijekom ispitivanja uz mrežno spajanje utvrđeno tablicom 16. ako UUT može biti spojen na mrežu.

| (a) | Ako nije dostupna telefonska linija koja radi, kao zamjena može se koristiti simulator linije. |
| --- | --- |

(a)

Ako nije dostupna telefonska linija koja radi, kao zamjena može se koristiti simulator linije.

| (b) | Ispituju se samo faks uređaji s mogućnošću faksa. |
| --- | --- |

(b)

Ispituju se samo faks uređaji s mogućnošću faksa.

Faks uređaji ispituju se s jednom slikom po zadatku.

6.3.   Konfiguracija za digitalne uređaje za umnožavanje

Osim kako je navedeno u nastavku, digitalni uređaji za umnožavanje konfigurirani su i ispituju se kao pisači, kopirni uređaji ili MFD-ovi, ovisno o njihovim mogućnostima u trenutku isporuke.

| (a) | Digitalni uređaji za umnožavanje ispituju se pri najvećoj navedenoj brzini, koja je i brzina koja se treba upotrebljavati za određivanje veličine zadatka za provedbu ispitivanja, a ne pri brzini predodređenoj u trenutku isporuke ako je ona različita. |
| --- | --- |

(a)

Digitalni uređaji za umnožavanje ispituju se pri najvećoj navedenoj brzini, koja je i brzina koja se treba upotrebljavati za određivanje veličine zadatka za provedbu ispitivanja, a ne pri brzini predodređenoj u trenutku isporuke ako je ona različita.

| (b) | Za digitalne uređaje za umnožavanje samo je jedna izvorna slika. |
| --- | --- |

(b)

Za digitalne uređaje za umnožavanje samo je jedna izvorna slika.

7.   Inicijalizacija UUT-a prije ispitivanja za sve proizvode

Opća inicijalizacija

Prije početka ispitivanja UUT pokreće se inicijalizacija kako slijedi:

| (a) | postavite UTT u skladu s uputama iz uputa ili dokumentacije proizvođača.






  1. | Dodatci, kao što je izvor papira, koji se isporučuju s osnovnim proizvodom i za koje je predviđeno da ih krajnji korisnik postavi ili priključi postavljaju se kako je predviđeno za model proizvoda. Papir se stavlja u sve izvore papira predviđene za držanje papira utvrđenog za ispitivanje i UUT uzima iz predodređenog izvora papira koristeći se postavkama izvora papira određenima u trenutku isporuke. |
| --- | --- | --- |

(a)

postavite UTT u skladu s uputama iz uputa ili dokumentacije proizvođača.

1.

Dodatci, kao što je izvor papira, koji se isporučuju s osnovnim proizvodom i za koje je predviđeno da ih krajnji korisnik postavi ili priključi postavljaju se kako je predviđeno za model proizvoda. Papir se stavlja u sve izvore papira predviđene za držanje papira utvrđenog za ispitivanje i UUT uzima iz predodređenog izvora papira koristeći se postavkama izvora papira određenima u trenutku isporuke.

| 2. | Ako je proizvod tijekom ispitivanja izravno ili mrežom spojen na računalo, računalo se koristi najnovijom inačicom zadanog pogonskog programa proizvođača dostupnog u trenutku ispitivanja uz primjenu postavki koje odgovaraju predodređenim postavkama u trenutku isporuke, osim ako je drukčije utvrđeno ovom ispitnom metodom. Inačica pogonskog programa pisača navodi se u izvješću.






  i. | Ako postavka nema predodređenu vrijednost i ako nije definirana u ovoj ispitnoj metodi, na diskrecijskoj je osnovi određuje ispitivač i navodi se u izvješću. |
| --- | --- | --- |

2.

Ako je proizvod tijekom ispitivanja izravno ili mrežom spojen na računalo, računalo se koristi najnovijom inačicom zadanog pogonskog programa proizvođača dostupnog u trenutku ispitivanja uz primjenu postavki koje odgovaraju predodređenim postavkama u trenutku isporuke, osim ako je drukčije utvrđeno ovom ispitnom metodom. Inačica pogonskog programa pisača navodi se u izvješću.

i.

Ako postavka nema predodređenu vrijednost i ako nije definirana u ovoj ispitnoj metodi, na diskrecijskoj je osnovi određuje ispitivač i navodi se u izvješću.

| ii. | Pri spajanju mrežom i kada je više računala spojeno na mrežu, postavke pogonskog programa pisača primjenjuju se samo na računalo koje UUT-u šalje zadatke ispisa. |
| --- | --- |

ii.

Pri spajanju mrežom i kada je više računala spojeno na mrežu, postavke pogonskog programa pisača primjenjuju se samo na računalo koje UUT-u šalje zadatke ispisa.

| 3. | Za proizvode koji su namijenjeni radu s baterijama kada nisu spojeni na mrežni izvor napajanja, baterija se uklanja za sva ispitivanja. U slučaju UUT-a kod kojih nije podržan rad bez baterija, ispitivanje se provodi s postavljenim potpuno napunjenim baterijama, imajući u vidu da se ta konfiguracija navede u izvješću o rezultatima ispitivanja. Kako bi osigurali da je baterija potpuno napunjena, provedite sljedeće korake:






  i. | za UUT-e koji nemaju pokazivač potpuno napunjene baterije, nastavite s punjenjem dodatnih 5 sati nakon pojave pokazivača; |
| --- | --- | --- |

3.

Za proizvode koji su namijenjeni radu s baterijama kada nisu spojeni na mrežni izvor napajanja, baterija se uklanja za sva ispitivanja. U slučaju UUT-a kod kojih nije podržan rad bez baterija, ispitivanje se provodi s postavljenim potpuno napunjenim baterijama, imajući u vidu da se ta konfiguracija navede u izvješću o rezultatima ispitivanja. Kako bi osigurali da je baterija potpuno napunjena, provedite sljedeće korake:

i.

za UUT-e koji nemaju pokazivač potpuno napunjene baterije, nastavite s punjenjem dodatnih 5 sati nakon pojave pokazivača;

| ii. | ako nema pokazivača napunjenosti, ali je u uputama proizvođača navedeno procijenjeno vrijeme u kojem bi trebalo biti završeno punjenje te baterije ili tog kapaciteta baterije, nastavite puniti dodatnih 5 sati nakon naznačenog vremena proizvođača; |
| --- | --- |

ii.

ako nema pokazivača napunjenosti, ali je u uputama proizvođača navedeno procijenjeno vrijeme u kojem bi trebalo biti završeno punjenje te baterije ili tog kapaciteta baterije, nastavite puniti dodatnih 5 sati nakon naznačenog vremena proizvođača;

| iii. | ako nema pokazivača ni procijene vremena u uputama, trajanje punjenja je 24 sata; |
| --- | --- |

iii.

ako nema pokazivača ni procijene vremena u uputama, trajanje punjenja je 24 sata;

| (b) | spojite UUT na njegov izvor napajanja; |
| --- | --- |

(b)

spojite UUT na njegov izvor napajanja;

| (c) | uključite UUT i postavite početnu konfiguraciju sustava ako je to primjenjivo. Provjerite jesu li predodređena vremena počeka konfigurirana u skladu sa specifikacijama proizvoda i/ili preporukama proizvođača.






  1. | Brzina proizvoda za ispitivanje: proizvod se ispituje s postavkama brzine predodređenima u konfiguraciji u trenutku isporuke. |
| --- | --- | --- |

(c)

uključite UUT i postavite početnu konfiguraciju sustava ako je to primjenjivo. Provjerite jesu li predodređena vremena počeka konfigurirana u skladu sa specifikacijama proizvoda i/ili preporukama proizvođača.

1.

Brzina proizvoda za ispitivanje: proizvod se ispituje s postavkama brzine predodređenima u konfiguraciji u trenutku isporuke.

| 2. | Automatsko isključivanje za proizvode s TEC-om: ako pisač, digitalni uređaj za umnožavanje, faks uređaj ili MFD s mogućnošću ispisa ima mogućnost automatskog isključivanja i ako je ona omogućena u trenutku isporuke, treba je onemogućiti prije ispitivanja. |
| --- | --- |

2.

Automatsko isključivanje za proizvode s TEC-om: ako pisač, digitalni uređaj za umnožavanje, faks uređaj ili MFD s mogućnošću ispisa ima mogućnost automatskog isključivanja i ako je ona omogućena u trenutku isporuke, treba je onemogućiti prije ispitivanja.

| 3. | Automatsko isključivanje za proizvode s OM-om: ako proizvod ima omogućeno automatsko isključivanje u trenutku isporuke, ono ostaje omogućeno tijekom ispitivanja; |
| --- | --- |

3.

Automatsko isključivanje za proizvode s OM-om: ako proizvod ima omogućeno automatsko isključivanje u trenutku isporuke, ono ostaje omogućeno tijekom ispitivanja;

| (d) | mogućnosti zaštite od vlažnosti kojima korisnik može upravljati moraju biti isključene ili onemogućene tijekom ispitivanja; |
| --- | --- |

(d)

mogućnosti zaštite od vlažnosti kojima korisnik može upravljati moraju biti isključene ili onemogućene tijekom ispitivanja;

| (e) | pretkondicioniranje: postavite UUT u isključeno stanje i ostavite ga u neaktivnom stanju 15 minuta.






  1. | Za proizvode s EP-TEC-om, ostavite UUT u isključenom stanju dodatnih 105 minuta, kako bi ukupno trajanje isključenog stanja iznosilo najmanje 120 minuta (2 sata). |
| --- | --- | --- |

(e)

pretkondicioniranje: postavite UUT u isključeno stanje i ostavite ga u neaktivnom stanju 15 minuta.

1.

Za proizvode s EP-TEC-om, ostavite UUT u isključenom stanju dodatnih 105 minuta, kako bi ukupno trajanje isključenog stanja iznosilo najmanje 120 minuta (2 sata).

| 2. | Pretkondicioniranje se zahtijeva samo prije početka prvog ispitivanja svakog UUT-a. |
| --- | --- |

2.

Pretkondicioniranje se zahtijeva samo prije početka prvog ispitivanja svakog UUT-a.

8.   Ispitni postupak za uobičajenu potrošnju električne energije (TEC)

8.1.   Struktura zadatka

| 8.1.1. | Zadataka po danu: broj zadataka po danu (NJOBS) utvrđen je tablicom 17.

  Tablica 17.


  Broj zadataka po danu (NJOBS)







  Brzina proizvoda za jednu boju, s
  (u ipm) | Zadataka po danu
  (NJOBS) |
| --- | --- | --- |
| s ≤ 8 | 8 |
| 8 < s < 32 | s |
| s ≥ 32 | 32 |

8.1.1.

Zadataka po danu: broj zadataka po danu (NJOBS) utvrđen je tablicom 17.

Tablica 17.

Broj zadataka po danu (NJOBS)

Brzina proizvoda za jednu boju, s

(u ipm)

Zadataka po danu

(NJOBS)

s ≤ 8

8

8 < s < 32

s

s ≥ 32

32

| 8.1.2. | Slika po zadatku: s izuzetkom faks uređaja, broj slika izračunava se u skladu s niže navedenom jednadžbom 9.. Radi lakšeg izračuna, u tablici 21. na kraju ovog dokumenta navedeni su dobiveni izračuni slika po zadatku za svaku cijelu brzinu proizvoda do 100 ipm.

  Jednadžba 9.: Izračun broja slika po zadatku









  NIMAGES
  = | 1 | s < 4
  s ≥ 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| |

8.1.2.

Slika po zadatku: s izuzetkom faks uređaja, broj slika izračunava se u skladu s niže navedenom jednadžbom 9.. Radi lakšeg izračuna, u tablici 21. na kraju ovog dokumenta navedeni su dobiveni izračuni slika po zadatku za svaku cijelu brzinu proizvoda do 100 ipm.

Jednadžba 9.: Izračun broja slika po zadatku

NIMAGES
  =

1

s < 4

s ≥ 4

Formula

Pri čemu:

| — | NIMAGES je broj slika po zadatku zaokružen na najbliži cijeli broj, |
| --- | --- |

—

NIMAGES je broj slika po zadatku zaokružen na najbliži cijeli broj,

| — | s je najveća zabilježena brzina (u jednobojnom načinu rada) u slikama po minuti (ipm), izračunana u odjeljku 6. stavku 1., točki 1., ovog ispitnog postupka, i |
| --- | --- |

—

s je najveća zabilježena brzina (u jednobojnom načinu rada) u slikama po minuti (ipm), izračunana u odjeljku 6. stavku 1., točki 1., ovog ispitnog postupka, i

| — | NJOBS je broj zadataka po danu, kako je izračunan po tablici 17.
  Ispitna slika: za sva se ispitivanja kao izvorna slika koristi ispitni obrazac A iz norme IEC 10561:1999 Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO).






  (a) | Ispitne slike moraju biti veličine 10 fiksne širine u fontu Courier (ili najbližem ekvivalentu). |
| --- | --- | --- |

—

NJOBS je broj zadataka po danu, kako je izračunan po tablici 17.

Ispitna slika: za sva se ispitivanja kao izvorna slika koristi ispitni obrazac A iz norme IEC 10561:1999 Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO).

(a)

Ispitne slike moraju biti veličine 10 fiksne širine u fontu Courier (ili najbližem ekvivalentu).

| (b) | Posebni znakovi iz njemačkog jezika ne moraju se reproducirati ako proizvod ne može reproducirati njemačke znakove.
  Zadatci ispisa: zadatci ispisa za ispitivanje šalju se mrežnom vezom, koja je utvrđena tablicom 16., neposredno prije ispisa svakog zadatka. |
| --- | --- |

(b)

Posebni znakovi iz njemačkog jezika ne moraju se reproducirati ako proizvod ne može reproducirati njemačke znakove.

Zadatci ispisa: zadatci ispisa za ispitivanje šalju se mrežnom vezom, koja je utvrđena tablicom 16., neposredno prije ispisa svakog zadatka.

| (c) | Svaka slika iz zadatka ispisa šalje se zasebno (tj. sve slike mogu biti dio istog dokumenta), ali se u dokumentu ne navodi kao više preslika jedne izvorne slike (osim ako je proizvod digitalni uređaj za umnožavanje). |
| --- | --- |

(c)

Svaka slika iz zadatka ispisa šalje se zasebno (tj. sve slike mogu biti dio istog dokumenta), ali se u dokumentu ne navodi kao više preslika jedne izvorne slike (osim ako je proizvod digitalni uređaj za umnožavanje).

| (d) | Za pisače i MFD-ove koji mogu tumačiti jezik opisa stranice (PDL) (npr. Printer Command Language PCL, Postscript), slike se šalju proizvodu u PDL-u.
  Zadatci kopiranja: |
| --- | --- |

(d)

Za pisače i MFD-ove koji mogu tumačiti jezik opisa stranice (PDL) (npr. Printer Command Language PCL, Postscript), slike se šalju proizvodu u PDL-u.

Zadatci kopiranja:

| (e) | za kopirne uređaje s brzinom manjom od ili jednakom 20 ipm, mora se koristiti jedan izvornik po traženoj slici. |
| --- | --- |

(e)

za kopirne uređaje s brzinom manjom od ili jednakom 20 ipm, mora se koristiti jedan izvornik po traženoj slici.

| (f) | Za kopirne uređaje s brzinom većom od 20 ipm, možda neće biti moguće ostvariti broj traženih izvornih slika (zbog ograničenja kapaciteta uvlaka za dokumente). U tom je slučaju dopuštena izrada višestrukih preslika svakog izvornika, a broj izvornika mora biti veći od ili jednak deset.
  Primjer: za jedinicu od 50 ipm za koju je potrebno 39 slika po zadatku, ispitivanje se može provesti s četiri preslike 10 izvornika ili tri preslike 13 izvornika. |
| --- | --- |

(f)

Za kopirne uređaje s brzinom većom od 20 ipm, možda neće biti moguće ostvariti broj traženih izvornih slika (zbog ograničenja kapaciteta uvlaka za dokumente). U tom je slučaju dopuštena izrada višestrukih preslika svakog izvornika, a broj izvornika mora biti veći od ili jednak deset.

Primjer: za jedinicu od 50 ipm za koju je potrebno 39 slika po zadatku, ispitivanje se može provesti s četiri preslike 10 izvornika ili tri preslike 13 izvornika.

| (g) | Izvornici se mogu staviti u uvlaku za dokumente prije početka ispitivanja.
  Proizvodi bez uvlake za dokumente mogu sve slike izraditi iz jednog izvornika stavljenog na plohu za skeniranje.
  Zadatci faksiranja: zadatci faksiranja šalju se spojenom telefonskom linijom ili simulatorom linije neposredno prije obavljanja svakog zadatka. |
| --- | --- |

(g)

Izvornici se mogu staviti u uvlaku za dokumente prije početka ispitivanja.

Proizvodi bez uvlake za dokumente mogu sve slike izraditi iz jednog izvornika stavljenog na plohu za skeniranje.

Zadatci faksiranja: zadatci faksiranja šalju se spojenom telefonskom linijom ili simulatorom linije neposredno prije obavljanja svakog zadatka.

8.2.   Mjerni postupci

Mjerenje TEC-a provodi se u skladu s tablicom 18. za pisače, faks uređaje, digitalne uređaje za umnožavanje s mogućnošću ispisa i MFD-ove s mogućnošću ispisa te tablicom 19. za kopirne uređaje, digitalne uređaje za umnožavanje bez mogućnosti ispisa i MFD-ove bez mogućnosti ispisa, uz uvjet da su udovoljene sljedeće odredbe:

| (a) | papir: mora biti dovoljno papira u UUT-u za obavljanje određenog zadatka ispisa ili kopiranja; |
| --- | --- |

(a)

papir: mora biti dovoljno papira u UUT-u za obavljanje određenog zadatka ispisa ili kopiranja;

| (b) | dvostrani način rada: proizvodi se ispituju u jednostranom načinu rada, osim ako je brzina ispisa u dvostranom načinu rada veća od brzine ispisa u jednostranom načinu rada, u slučaju čega se proizvodi ispituju u dvostranom načinu rada. U svim se slučajevima moraju dokumentirati način rada u kojem je jedinica bila tijekom ispitivanja i korištena brzina ispisa. Izvornici za kopiranje su jednostrano otisnute slike; |
| --- | --- |

(b)

dvostrani način rada: proizvodi se ispituju u jednostranom načinu rada, osim ako je brzina ispisa u dvostranom načinu rada veća od brzine ispisa u jednostranom načinu rada, u slučaju čega se proizvodi ispituju u dvostranom načinu rada. U svim se slučajevima moraju dokumentirati način rada u kojem je jedinica bila tijekom ispitivanja i korištena brzina ispisa. Izvornici za kopiranje su jednostrano otisnute slike;

| (c) | metoda mjerenja energije: sva se mjerenja bilježe kao akumulirana energija tijekom vremena, u Wh; sva se vremena bilježe u minutama.
  Uputa za postavljanje „mjerača na nulu” može se provesti bilježenjem ukupne potrošnje akumulirane energije u tom trenutku umjesto da se mjerač fizički postavlja na nulu.

  Tablica 18.


  Postupak ispitivanja TEC-a za pisače, faks uređaje, digitalne uređaje za umnožavanje s mogućnošću ispisa i MFD-ove s mogućnošću ispisa











  Korak | Početno stanje | Radnja | Zabilježba (na kraju koraka) | Mjerna jedinica | Moguća mjerena stanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Isključeno | Spojite UUT na mjerač. Osigurajte da se jedinica napaja i da je u isključenom stanju. Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju tijekom 5 minuta ili više. Zabilježite energiju i vrijeme. | Energija u isključenom stanju | Vatsati (Wh) | Isključeno |
| Trajanje intervala ispitivanja | Minute (min) |
| 2. | Isključeno | Uključite jedinicu. Pričekajte da jedinica pokaže da je prešla u stanje spremnosti. | — | — | — |
| 3. | Spremnost | Ispišite zadatak s najmanje jednom izlaznom slikom, ali ne više od jednog zadatka u skladu s tablicom 21. Izmjerite i zabilježite vrijeme potrebno za izlazak prvog lista iz jedinice. | Trajanje aktivno 0 | Minute (min) | — |
| 4. | Spremnost (ili drugo) | Pričekajte da mjerač pokaže da je jedinica prešla u svoje konačno stanje mirovanja ili vrijeme koje je naveo proizvođač. | — | — | — |
| 5. | Mirovanje | Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju i vrijeme tijekom 1 sata. Zabilježite energiju i vrijeme. | Energija u stanju mirovanja, ESLEEP | Vatsati (Wh) | Mirovanje |
| Vrijeme mirovanja,

  tSLEEP


  (≤ 1 sat) | Minute (min) |
| 6. | Mirovanje | Postavite mjerač i štopericu na nulu. Ispišite jedan zadatak (izračunan gore). Izmjerite energiju i vrijeme. Zabilježite vrijeme potrebno za izlazak prvog lista iz jedinice. Mjerite energiju tijekom 15 minuta od početka zadatka. Zadatak mora biti završen u roku od 15 minuta. | Energija zadatka 1,

  EJOB1 | Vatsati (Wh) | Povrat, aktivno, spremnost, mirovanje |
| Trajanje aktivno 1 | Minute (min) |
| 7. | Spremnost (ili drugo) | Ponovite 6. korak. | Energija zadatka 2,

  EJOB2 | Vatsati (Wh) | Jednako kao prethodno navedeno |
| Trajanje aktivno 2 | Minute (min) |
| 8. | Spremnost (ili drugo) | Ponovite 6. korak (bez mjerenja aktivnog trajanja). | Energija zadatka 3,

  EJOB3 | Vatsati (Wh) | Jednako kao prethodno navedeno |
| 9. | Spremnost (ili drugo) | Ponovite 6. korak (bez mjerenja aktivnog trajanja). | Energija zadatka 4,

  EJOB4 | Vatsati (Wh) | Jednako kao prethodno navedeno |
| 10. | Spremnost (ili drugo) | Postavite mjerač i štopericu na nulu. Mjerite energiju i vrijeme dok mjerač i/ili jedinica pokažu da je jedinica prešla u stanje mirovanja ili konačno stanje mirovanja za jedinice s više stanja mirovanja ili vrijeme koje je naveo proizvođač, ako je predviđeno. Zabilježite energiju i vrijeme. | Konačna energija,

  EFINAL | Vatsati (Wh) | Spremnost, mirovanje |
| Konačno vrijeme,

  tFINAL | Minute (min) |
| Napomene: 4. i 10. korak: u slučaju jedinica koje ne pokazuju da su ušle u konačno stanje mirovanja, proizvođači navode vrijeme do ulaska u konačno stanje mirovanja za potrebe ispitivanja. |

(c)

metoda mjerenja energije: sva se mjerenja bilježe kao akumulirana energija tijekom vremena, u Wh; sva se vremena bilježe u minutama.

Uputa za postavljanje „mjerača na nulu” može se provesti bilježenjem ukupne potrošnje akumulirane energije u tom trenutku umjesto da se mjerač fizički postavlja na nulu.

Tablica 18.

Postupak ispitivanja TEC-a za pisače, faks uređaje, digitalne uređaje za umnožavanje s mogućnošću ispisa i MFD-ove s mogućnošću ispisa

Korak

Početno stanje

Radnja

Zabilježba (na kraju koraka)

Mjerna jedinica

Moguća mjerena stanja

1.

Isključeno

Spojite UUT na mjerač. Osigurajte da se jedinica napaja i da je u isključenom stanju. Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju tijekom 5 minuta ili više. Zabilježite energiju i vrijeme.

Energija u isključenom stanju

Vatsati (Wh)

Isključeno

Trajanje intervala ispitivanja

Minute (min)

2.

Isključeno

Uključite jedinicu. Pričekajte da jedinica pokaže da je prešla u stanje spremnosti.

—

—

—

3.

Spremnost

Ispišite zadatak s najmanje jednom izlaznom slikom, ali ne više od jednog zadatka u skladu s tablicom 21. Izmjerite i zabilježite vrijeme potrebno za izlazak prvog lista iz jedinice.

Trajanje aktivno 0

Minute (min)

—

4.

Spremnost (ili drugo)

Pričekajte da mjerač pokaže da je jedinica prešla u svoje konačno stanje mirovanja ili vrijeme koje je naveo proizvođač.

—

—

—

5.

Mirovanje

Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju i vrijeme tijekom 1 sata. Zabilježite energiju i vrijeme.

Energija u stanju mirovanja, ESLEEP

Vatsati (Wh)

Mirovanje

Vrijeme mirovanja,

tSLEEP

(≤ 1 sat)

Minute (min)

6.

Mirovanje

Postavite mjerač i štopericu na nulu. Ispišite jedan zadatak (izračunan gore). Izmjerite energiju i vrijeme. Zabilježite vrijeme potrebno za izlazak prvog lista iz jedinice. Mjerite energiju tijekom 15 minuta od početka zadatka. Zadatak mora biti završen u roku od 15 minuta.

Energija zadatka 1,

EJOB1

Vatsati (Wh)

Povrat, aktivno, spremnost, mirovanje

Trajanje aktivno 1

Minute (min)

7.

Spremnost (ili drugo)

Ponovite 6. korak.

Energija zadatka 2,

EJOB2

Vatsati (Wh)

Jednako kao prethodno navedeno

Trajanje aktivno 2

Minute (min)

8.

Spremnost (ili drugo)

Ponovite 6. korak (bez mjerenja aktivnog trajanja).

Energija zadatka 3,

EJOB3

Vatsati (Wh)

Jednako kao prethodno navedeno

9.

Spremnost (ili drugo)

Ponovite 6. korak (bez mjerenja aktivnog trajanja).

Energija zadatka 4,

EJOB4

Vatsati (Wh)

Jednako kao prethodno navedeno

10.

Spremnost (ili drugo)

Postavite mjerač i štopericu na nulu. Mjerite energiju i vrijeme dok mjerač i/ili jedinica pokažu da je jedinica prešla u stanje mirovanja ili konačno stanje mirovanja za jedinice s više stanja mirovanja ili vrijeme koje je naveo proizvođač, ako je predviđeno. Zabilježite energiju i vrijeme.

Konačna energija,

EFINAL

Vatsati (Wh)

Spremnost, mirovanje

Konačno vrijeme,

tFINAL

Minute (min)

Napomene: 4. i 10. korak: u slučaju jedinica koje ne pokazuju da su ušle u konačno stanje mirovanja, proizvođači navode vrijeme do ulaska u konačno stanje mirovanja za potrebe ispitivanja.

Tablica 19.

Postupak ispitivanja TEC-a za pisače, digitalne uređaje za umnožavanje bez mogućnosti ispisa i MFD-ove bez mogućnosti ispisa

| Korak | Početno stanje | Radnja | Zabilježba | Mjerna jedinica | Moguća mjerena stanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Isključeno | Spojite UUT na mjerač. Osigurajte da se jedinica napaja i da je u isključenom stanju. Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju tijekom 5 minuta ili više. Zabilježite energiju i vrijeme. | Energija u isključenom stanju | Vatsati (Wh) | Isključeno |
| Trajanje intervala ispitivanja | Minute (min) |
| 2. | Isključeno | Uključite jedinicu. Pričekajte da jedinica prijeđe u stanje spremnosti. | — | — | — |
| 3. | Spremnost | Kopirajte zadatak s najmanje jednom slikom, ali ne više od jednog zadatka u skladu s tablicom zadataka. Izmjerite i zabilježite vrijeme potrebno za izlazak prvog lista iz jedinice. | Trajanje aktivno 0 | Minute (min) | — |
| 4. | Spremnost (ili drugo) | Pričekajte da mjerač pokaže da je jedinica prešla u svoje konačno stanje mirovanja ili vrijeme koje je naveo proizvođač. | — | — | — |
| 5. | Mirovanje | Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju i vrijeme tijekom 1 sata ili dok jedinica ne uđe u automatski isključeno stanje. Zabilježite energiju i vrijeme. | Energija u stanju mirovanju | Vatsati (Wh) | Mirovanje |
| Vrijeme mirovanja
  (≤ 1 sat) | Minute (min) |
| 6. | Mirovanje | Postavite mjerač i štopericu na nulu. Kopirajte jedan zadatak (prethodno izračunan). Izmjerite i zabilježite energiju i vrijeme potrebne za izlazak prvog lista iz jedinice. Mjerite energiju tijekom 15 minuta od početka zadatka. Zadatak mora biti završen u roku od 15 minuta. | Energija zadatka 1,

  EJOB1 | Vatsati (Wh) | Povrat, aktivno stanje, spremnost, mirovanje, automatsko isključivanje |
| Trajanje aktivno 1 | Minute (min) |
| 7. | Spremnost (ili drugo) | Ponovite 6. korak. | Energija zadatka 2,

  EJOB2 | Vatsati (Wh) | Jednako kao prethodno navedeno |
| Trajanje aktivno 2 | Minute (min) |
| 8. | Spremnost (ili drugo) | Ponovite 6. korak (bez mjerenja aktivnog trajanja). | Energija zadatka 3,

  EJOB3 | Vatsati (Wh) | Jednako kao prethodno navedeno |
| 9. | Spremnost (ili drugo) | Ponovite 6. korak (bez mjerenja aktivnog trajanja). | Energija zadatka 4,

  EJOB4 | Vatsati (Wh) | Jednako kao prethodno navedeno |
| 10. | Spremnost (ili drugo) | Postavite mjerač i štopericu na nulu. Mjerite energiju i vrijeme dok mjerač i/ili jedinica pokažu da je jedinica prešla u automatski isključeno stanje ili vrijeme koje je naveo proizvođač. Zabilježite energiju i vrijeme; ako je jedinica počela ovaj korak dok je u automatski isključenom stanju, u izvješću navedite nulu kao vrijednost za energiju i vrijeme. | Konačna energija,

  EFINAL | Vatsati (Wh) | Spremnost, mirovanje |
| Konačno vrijeme,

  tFINAL | Minute (min) |
| 11 | Automatski isključeno | Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju i vrijeme tijekom 5 minuta ili više. Zabilježite energiju i vrijeme. | Energija u automatski isključenom stanju,

  EAUTO | Vatsati (Wh) | Mirovanje,
  automatsko isključivanje |
| Vrijeme automatskog isključivanja

  tAUTO | Minute (min) |
| Napomene: 4. i 10. korak: u slučaju jedinica koje ne pokazuju da su ušle u konačno stanje mirovanja, proizvođači navode vrijeme do ulaska u konačno stanje mirovanja za potrebe ispitivanja. |

Korak

Početno stanje

Radnja

Zabilježba

Mjerna jedinica

Moguća mjerena stanja

1.

Isključeno

Spojite UUT na mjerač. Osigurajte da se jedinica napaja i da je u isključenom stanju. Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju tijekom 5 minuta ili više. Zabilježite energiju i vrijeme.

Energija u isključenom stanju

Vatsati (Wh)

Isključeno

Trajanje intervala ispitivanja

Minute (min)

2.

Isključeno

Uključite jedinicu. Pričekajte da jedinica prijeđe u stanje spremnosti.

—

—

—

3.

Spremnost

Kopirajte zadatak s najmanje jednom slikom, ali ne više od jednog zadatka u skladu s tablicom zadataka. Izmjerite i zabilježite vrijeme potrebno za izlazak prvog lista iz jedinice.

Trajanje aktivno 0

Minute (min)

—

4.

Spremnost (ili drugo)

Pričekajte da mjerač pokaže da je jedinica prešla u svoje konačno stanje mirovanja ili vrijeme koje je naveo proizvođač.

—

—

—

5.

Mirovanje

Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju i vrijeme tijekom 1 sata ili dok jedinica ne uđe u automatski isključeno stanje. Zabilježite energiju i vrijeme.

Energija u stanju mirovanju

Vatsati (Wh)

Mirovanje

Vrijeme mirovanja

(≤ 1 sat)

Minute (min)

6.

Mirovanje

Postavite mjerač i štopericu na nulu. Kopirajte jedan zadatak (prethodno izračunan). Izmjerite i zabilježite energiju i vrijeme potrebne za izlazak prvog lista iz jedinice. Mjerite energiju tijekom 15 minuta od početka zadatka. Zadatak mora biti završen u roku od 15 minuta.

Energija zadatka 1,

EJOB1

Vatsati (Wh)

Povrat, aktivno stanje, spremnost, mirovanje, automatsko isključivanje

Trajanje aktivno 1

Minute (min)

7.

Spremnost (ili drugo)

Ponovite 6. korak.

Energija zadatka 2,

EJOB2

Vatsati (Wh)

Jednako kao prethodno navedeno

Trajanje aktivno 2

Minute (min)

8.

Spremnost (ili drugo)

Ponovite 6. korak (bez mjerenja aktivnog trajanja).

Energija zadatka 3,

EJOB3

Vatsati (Wh)

Jednako kao prethodno navedeno

9.

Spremnost (ili drugo)

Ponovite 6. korak (bez mjerenja aktivnog trajanja).

Energija zadatka 4,

EJOB4

Vatsati (Wh)

Jednako kao prethodno navedeno

10.

Spremnost (ili drugo)

Postavite mjerač i štopericu na nulu. Mjerite energiju i vrijeme dok mjerač i/ili jedinica pokažu da je jedinica prešla u automatski isključeno stanje ili vrijeme koje je naveo proizvođač. Zabilježite energiju i vrijeme; ako je jedinica počela ovaj korak dok je u automatski isključenom stanju, u izvješću navedite nulu kao vrijednost za energiju i vrijeme.

Konačna energija,

EFINAL

Vatsati (Wh)

Spremnost, mirovanje

Konačno vrijeme,

tFINAL

Minute (min)

11

Automatski isključeno

Postavite mjerač na nulu i mjerite energiju i vrijeme tijekom 5 minuta ili više. Zabilježite energiju i vrijeme.

Energija u automatski isključenom stanju,

EAUTO

Vatsati (Wh)

Mirovanje,

automatsko isključivanje

Vrijeme automatskog isključivanja

tAUTO

Minute (min)

Napomene: 4. i 10. korak: u slučaju jedinica koje ne pokazuju da su ušle u konačno stanje mirovanja, proizvođači navode vrijeme do ulaska u konačno stanje mirovanja za potrebe ispitivanja.

9.   Ispitni postupak za način rada (OM)

Mjerni postupci

Energija OM-a i vremena počeka mjere se u skladu s tablicom 20. i u skladu sa sljedećim odredbama:

mjerenja potrošnje energije: sva se mjerenja potrošnje energije provode primjenom pristupa prosječne energije ili akumulirane energije kako je opisano u nastavku:

| 1. | metoda prosječne energije: prava prosječna energija mjeri se u trajanju koje odabire korisnik, a koje ne smije biti kraće od 5 minuta.
  Za načine rada koji ne traju 5 minuta, prava prosječna energija mjeri se tijekom cijelog trajanja načina rada. |
| --- | --- |

1.

metoda prosječne energije: prava prosječna energija mjeri se u trajanju koje odabire korisnik, a koje ne smije biti kraće od 5 minuta.

Za načine rada koji ne traju 5 minuta, prava prosječna energija mjeri se tijekom cijelog trajanja načina rada.

| 2. | pristup akumulirane energije: ako se ispitnim instrumentom ne može mjeriti prava prosječna energija, mjeri se potrošnja akumulirane energije u trajanju koje odabire korisnik. Razdoblje ispitivanja nije kraće od 5 minuta. Prosječna se energija određuje dijeljenjem potrošnje akumulirane energije s vremenom trajanja ispitivanja; |
| --- | --- |

2.

pristup akumulirane energije: ako se ispitnim instrumentom ne može mjeriti prava prosječna energija, mjeri se potrošnja akumulirane energije u trajanju koje odabire korisnik. Razdoblje ispitivanja nije kraće od 5 minuta. Prosječna se energija određuje dijeljenjem potrošnje akumulirane energije s vremenom trajanja ispitivanja;

| 3. | ako je potrošnja energije načina rada tijekom ispitivanja periodična, trajanje ispitivanja sadržava jedno cijelo razdoblje ili više njih.









  Korak | Početno stanje | Radnja(e) | Zabilježba | Mjerna jedinica |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Isključeno | Spojite UUT na mjerač. Uključite jedinicu. Pričekajte da jedinica pokaže da je prešla u stanje spremnosti. | — | |
| 2. | Spremnost | Ispišite, kopirajte ili skenirajte jednu sliku. | — | |
| 3. | Spremnost | Izmjerite energiju u stanju spremnosti. | Energija u stanju spremnosti,

  PREADY | Vati (W) |
| 4. | Spremnost | Pričekajte i izmjerite predodređeno vrijeme počeka za mirovanje. | Predodređeno vrijeme- počeka za mirovanje,

  tSLEEP | Minute (min) |
| 5. | Mirovanje | Izmjerite energiju u stanju mirovanja. | Energija u stanju mirovanja,

  PSLEEP | Vati (W) |
| 6. | Mirovanje | Pričekajte i izmjerite predodređeno vrijeme počeka za automatsko isključivanje. (Zanemarite ako nema automatski isključenog stanja.) | Predodređeno vrijeme- počeka za automatsko isključivanje | Minute (min) |
| 7. | Automatski isključeno | Izmjerite energiju u automatski isključenom stanju. (Zanemarite ako nema automatski isključenog stanja.) | Energija u automatski isključenom stanju

  PAUTO-OFF | Vati (W) |
| 8. | Automatski isključeno | Ručno isključite uređaj i čekajte dok je jedinica isključena. (Ako nema prekidača za ručno uključivanje/isključivanje, napravite zabilješku i pričekajte do stanja mirovanja s najmanjom potrošnjom energije.) | — | — |
| 9. | Isključeno | Izmjerite energiju u isključenom stanju. (Ako nema prekidača za ručno uključivanje/isključivanje, napravite zabilješku i izmjerite energiju u stanju mirovanja.) | Energija u isključenom stanju

  POFF | Vati (W) |
| — | korak 1. – ako jedinica nema pokazatelj spremnosti, koristite se trenutkom u kojem se razina potrošnje energije stabilizira na razini spremnosti te navedite taj podatak pri izvješćivanju o podatcima o ispitivanju proizvoda, |

3.

ako je potrošnja energije načina rada tijekom ispitivanja periodična, trajanje ispitivanja sadržava jedno cijelo razdoblje ili više njih.

Korak

Početno stanje

Radnja(e)

Zabilježba

Mjerna jedinica

1.

Isključeno

Spojite UUT na mjerač. Uključite jedinicu. Pričekajte da jedinica pokaže da je prešla u stanje spremnosti.

—

2.

Spremnost

Ispišite, kopirajte ili skenirajte jednu sliku.

—

3.

Spremnost

Izmjerite energiju u stanju spremnosti.

Energija u stanju spremnosti,

PREADY

Vati (W)

4.

Spremnost

Pričekajte i izmjerite predodređeno vrijeme počeka za mirovanje.

Predodređeno vrijeme- počeka za mirovanje,

tSLEEP

Minute (min)

5.

Mirovanje

Izmjerite energiju u stanju mirovanja.

Energija u stanju mirovanja,

PSLEEP

Vati (W)

6.

Mirovanje

Pričekajte i izmjerite predodređeno vrijeme počeka za automatsko isključivanje. (Zanemarite ako nema automatski isključenog stanja.)

Predodređeno vrijeme- počeka za automatsko isključivanje

Minute (min)

7.

Automatski isključeno

Izmjerite energiju u automatski isključenom stanju. (Zanemarite ako nema automatski isključenog stanja.)

Energija u automatski isključenom stanju

PAUTO-OFF

Vati (W)

8.

Automatski isključeno

Ručno isključite uređaj i čekajte dok je jedinica isključena. (Ako nema prekidača za ručno uključivanje/isključivanje, napravite zabilješku i pričekajte do stanja mirovanja s najmanjom potrošnjom energije.)

—

—

9.

Isključeno

Izmjerite energiju u isključenom stanju. (Ako nema prekidača za ručno uključivanje/isključivanje, napravite zabilješku i izmjerite energiju u stanju mirovanja.)

Energija u isključenom stanju

POFF

Vati (W)

—

korak 1. – ako jedinica nema pokazatelj spremnosti, koristite se trenutkom u kojem se razina potrošnje energije stabilizira na razini spremnosti te navedite taj podatak pri izvješćivanju o podatcima o ispitivanju proizvoda,

| — | korak 4. – predodređeno vrijeme počeka mjeri se počevši od završetka zadatka dok jedinica ne prijeđe u stanje mirovanja, |
| --- | --- |

—

korak 4. – predodređeno vrijeme počeka mjeri se počevši od završetka zadatka dok jedinica ne prijeđe u stanje mirovanja,

| — | koraci 4. i 5. – za proizvode s više od jedne razine mirovanja, ponovite navedene korake koliko je god puta potrebno za mjerenje svih uzastopnih razina mirovanja i navedite te podatke u izvješću. Dvije razine mirovanja obično se koriste u kopirnim uređajima velikog formata i MFD-ovima koji se koriste tehnologijama označivanja s velikom toplinom. Za proizvode koji nemaju taj način rada, zanemarite korake 4. i 5., |
| --- | --- |

—

koraci 4. i 5. – za proizvode s više od jedne razine mirovanja, ponovite navedene korake koliko je god puta potrebno za mjerenje svih uzastopnih razina mirovanja i navedite te podatke u izvješću. Dvije razine mirovanja obično se koriste u kopirnim uređajima velikog formata i MFD-ovima koji se koriste tehnologijama označivanja s velikom toplinom. Za proizvode koji nemaju taj način rada, zanemarite korake 4. i 5.,

| — | koraci 4. i 5. – za proizvode bez stanja mirovanja, provedite i zabilježite mjerenja u stanju spremnosti, |
| --- | --- |

—

koraci 4. i 5. – za proizvode bez stanja mirovanja, provedite i zabilježite mjerenja u stanju spremnosti,

| — | koraci 4. i 6. – predodređena vremena počeka trebaju se mjeriti usporedno i kumulativno od početka koraka 4. Na primjer, proizvod koji ima postavke ulaska na razinu mirovanja nakon 15 minuta i ulaska na drugu razinu mirovanja 30 minuta nakon ulaska na prvu razinu mirovanja imat će predodređeno vrijeme počeka od 15 minuta za prvu razinu i predodređeno vrijeme počeka od 45 minuta za drugu razinu. |
| --- | --- |

—

koraci 4. i 6. – predodređena vremena počeka trebaju se mjeriti usporedno i kumulativno od početka koraka 4. Na primjer, proizvod koji ima postavke ulaska na razinu mirovanja nakon 15 minuta i ulaska na drugu razinu mirovanja 30 minuta nakon ulaska na prvu razinu mirovanja imat će predodređeno vrijeme počeka od 15 minuta za prvu razinu i predodređeno vrijeme počeka od 45 minuta za drugu razinu.

10.   Ispitni postupci za proizvode s jednim digitalnim čelnim poslužiteljem (DFE)

Ovaj se korak primjenjuje samo na proizvode s DFE-om kako je utvrđeno odjeljkom 1. Zahtjeva programa ENERGY STAR za opremu za izradu slika.

10.1.   Ispitivanje DFE-a u stanju spremnosti

| 10.1.1. | Proizvodi koji se mogu spojiti na mrežu u trenutku isporuke spajaju se tijekom ispitivanja. Mrežna veza koja se upotrebljava utvrđuje se tablicom 16. |
| --- | --- |

10.1.1.

Proizvodi koji se mogu spojiti na mrežu u trenutku isporuke spajaju se tijekom ispitivanja. Mrežna veza koja se upotrebljava utvrđuje se tablicom 16.

| 10.1.2. | Ako DFE ima zasebni zasebni strujni priključak bez obzira na to jesu li priključak i regulator unutarnji ili vanjski u odnosu na proizvod za izradu slika, provodi se desetominutno mjerenje potrošnje energije samog DFE-a i bilježi se prosječna energija dok je glavni proizvod u stanju spremnosti. |
| --- | --- |

10.1.2.

Ako DFE ima zasebni zasebni strujni priključak bez obzira na to jesu li priključak i regulator unutarnji ili vanjski u odnosu na proizvod za izradu slika, provodi se desetominutno mjerenje potrošnje energije samog DFE-a i bilježi se prosječna energija dok je glavni proizvod u stanju spremnosti.

| 10.1.3. | Ako DFE nema zaseban strujni priključak na glavnu mrežu, ispitivač mjeri istosmjernu struju koja je potrebna za DFE kada je jedinica kao cjelina u stanju spremnosti. Provodi se desetominutno mjerenje napajanja na ulazu istosmjerne struje u DFE i bilježi se prosječna energija dok je glavni proizvod u stanju spremnosti. To će se najčešće postići trenutačnim mjerenjem napajanja na ulazu istosmjerne struje u DFE. |
| --- | --- |

10.1.3.

Ako DFE nema zaseban strujni priključak na glavnu mrežu, ispitivač mjeri istosmjernu struju koja je potrebna za DFE kada je jedinica kao cjelina u stanju spremnosti. Provodi se desetominutno mjerenje napajanja na ulazu istosmjerne struje u DFE i bilježi se prosječna energija dok je glavni proizvod u stanju spremnosti. To će se najčešće postići trenutačnim mjerenjem napajanja na ulazu istosmjerne struje u DFE.

10.2.   Ispitivanje DFE-a u stanju mirovanja

Ovo se ispitivanje provodi u trajanju od 1 sata kako bi se dobila potrošnja energije DFE uređaja u stanju mirovanja. Dobivena vrijednost koristit će se za kvalificiranje proizvoda opreme za izradu slika koji uključuju DFE-ove sa stanjem mirovanja dok su spojeni na mrežu.

| 10.2.1. | Proizvodi koji se mogu spojiti na mrežu u trenutku isporuke spajaju se tijekom ispitivanja. Mrežna veza koja se upotrebljava utvrđuje se tablicom 16. |
| --- | --- |

10.2.1.

Proizvodi koji se mogu spojiti na mrežu u trenutku isporuke spajaju se tijekom ispitivanja. Mrežna veza koja se upotrebljava utvrđuje se tablicom 16.

| 10.2.2. | Ako DFE ima zasebni strujni priključak na glavnu mrežu, bez obzira na to jesu li priključak i regulator unutarnji ili vanjski u odnosu na proizvod za izradu slika, provodi se jednosatno mjerenje potrošnje energije samog DFE-a i bilježi se prosječna energija dok je glavni proizvod u stanju mirovanja. Na kraju jednosatnog mjerenja potrošnje energije glavnom se proizvodu šalje zadatak ispisa kako bi se provjerilo reagira li DFE. |
| --- | --- |

10.2.2.

Ako DFE ima zasebni strujni priključak na glavnu mrežu, bez obzira na to jesu li priključak i regulator unutarnji ili vanjski u odnosu na proizvod za izradu slika, provodi se jednosatno mjerenje potrošnje energije samog DFE-a i bilježi se prosječna energija dok je glavni proizvod u stanju mirovanja. Na kraju jednosatnog mjerenja potrošnje energije glavnom se proizvodu šalje zadatak ispisa kako bi se provjerilo reagira li DFE.

| 10.2.3. | Ako DFE nema zaseban strujni priključak na glavnu mrežu, ispitivač mjeri istosmjernu struju koja je potrebna za DFE kada je jedinica kao cjelina u stanju mirovanja. Provodi se jednosatno mjerenje napajanja na ulazu istosmjerne struje u DFE i bilježi se prosječna energija dok je glavni proizvod u stanju mirovanja. Na kraju jednosatnog mjerenja potrošnje energije glavnom se proizvodu šalje zadatak ispisa kako bi se provjerilo reagira li DFE. |
| --- | --- |

10.2.3.

Ako DFE nema zaseban strujni priključak na glavnu mrežu, ispitivač mjeri istosmjernu struju koja je potrebna za DFE kada je jedinica kao cjelina u stanju mirovanja. Provodi se jednosatno mjerenje napajanja na ulazu istosmjerne struje u DFE i bilježi se prosječna energija dok je glavni proizvod u stanju mirovanja. Na kraju jednosatnog mjerenja potrošnje energije glavnom se proizvodu šalje zadatak ispisa kako bi se provjerilo reagira li DFE.

| 10.2.4. | U slučajevima 10.2.2 i 10.2.3 primjenjuju se sljedeći zahtjevi:






  (a) | proizvođači osiguravaju informacije:






  1. | o tome je li na DFE-u omogućeno stanje mirovanja u trenutku isporuke; i |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.4.

U slučajevima 10.2.2 i 10.2.3 primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

(a)

proizvođači osiguravaju informacije:

1.

o tome je li na DFE-u omogućeno stanje mirovanja u trenutku isporuke; i

| 2. | o očekivanom vremenu do prelaska u stanje mirovanja DFE-a; |
| --- | --- |

2.

o očekivanom vremenu do prelaska u stanje mirovanja DFE-a;

| (b) | ako DFE ne reagira na zahtjev za ispis na kraju jednosatnog razdoblja, razina potrošnje energije u stanju spremnosti izmjerena ispitnom metodom navodi se u izvješću kao potrošnja energije u stanju mirovanja. |
| --- | --- |

(b)

ako DFE ne reagira na zahtjev za ispis na kraju jednosatnog razdoblja, razina potrošnje energije u stanju spremnosti izmjerena ispitnom metodom navodi se u izvješću kao potrošnja energije u stanju mirovanja.

Napomena: sve informacije koje proizvođači navode ili osiguravaju za ispitivanje proizvoda javno su dostupne.

11.   Upućivanja

| 11.1. | ISO/IEC 10561:1999. Informacijska tehnologija — Uredska oprema — Pisači — Metoda mjerenja protoka — Pisači razreda 1 i 2. |
| --- | --- |

11.1.

ISO/IEC 10561:1999. Informacijska tehnologija — Uredska oprema — Pisači — Metoda mjerenja protoka — Pisači razreda 1 i 2.

| 11.2. | IEC 62301:2011. Kućanski električni uređaji – Mjerenje potrošnje u stanju mirovanja. Izdanje 2,0.

  Tablica 21.


  Broj slika po danu izračunan za brzine proizvoda od 1 do 100 ipm










  Brzina (u ipm) | Zadataka/po danu | Nezaokruženih slika/po zadatku | Slika/po zadatku | Slika/po danu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 0,06 | 1 | 8 |
| 2 | 8 | 0,25 | 1 | 8 |
| 3 | 8 | 0,56 | 1 | 8 |
| 4 | 8 | 1,00 | 1 | 8 |
| 5 | 8 | 1,56 | 1 | 8 |
| 6 | 8 | 2,25 | 2 | 16 |
| 7 | 8 | 3,06 | 3 | 24 |
| 8 | 8 | 4,00 | 4 | 32 |
| 9 | 9 | 4,50 | 4 | 36 |
| 10 | 10 | 5,00 | 5 | 50 |
| 11 | 11 | 5,50 | 5 | 55 |
| 12 | 12 | 6,00 | 6 | 72 |
| 13 | 13 | 6,50 | 6 | 78 |
| 14 | 14 | 7,00 | 7 | 98 |
| 15 | 15 | 7,50 | 7 | 105 |
| 16 | 16 | 8,00 | 8 | 128 |
| 17 | 17 | 8,50 | 8 | 136 |
| 18 | 18 | 9,00 | 9 | 162 |
| 19 | 19 | 9,50 | 9 | 171 |
| 20 | 20 | 10,00 | 10 | 200 |
| 21 | 21 | 10,50 | 10 | 210 |
| 22 | 22 | 11,00 | 11 | 242 |
| 23 | 23 | 11,50 | 11 | 253 |
| 24 | 24 | 12,00 | 12 | 288 |
| 25 | 25 | 12,50 | 12 | 300 |
| 26 | 26 | 13,00 | 13 | 338 |
| 27 | 27 | 13,50 | 13 | 351 |
| 28 | 28 | 14,00 | 14 | 392 |
| 29 | 29 | 14,50 | 14 | 406 |
| 30 | 30 | 15,00 | 15 | 450 |
| 31 | 31 | 15,50 | 15 | 465 |
| 32 | 32 | 16,00 | 16 | 512 |
| 33 | 32 | 17,02 | 17 | 544 |
| 34 | 32 | 18,06 | 18 | 576 |
| 35 | 32 | 19,14 | 19 | 608 |
| 36 | 32 | 20,25 | 20 | 640 |
| 37 | 32 | 21,39 | 21 | 672 |
| 38 | 32 | 22,56 | 22 | 704 |
| 39 | 32 | 23,77 | 23 | 736 |
| 40 | 32 | 25,00 | 25 | 800 |
| 41 | 32 | 26,27 | 26 | 832 |
| 42 | 32 | 27,56 | 27 | 864 |
| 43 | 32 | 28,89 | 28 | 896 |
| 44 | 32 | 30,25 | 30 | 960 |
| 45 | 32 | 31,64 | 31 | 992 |
| 46 | 32 | 33,06 | 33 | 1 056 |
| 47 | 32 | 34,52 | 34 | 1 088 |
| 48 | 32 | 36,00 | 36 | 1 152 |
| 49 | 32 | 37,52 | 37 | 1 184 |
| 50 | 32 | 39,06 | 39 | 1 248 |
| 51 | 32 | 40,64 | 40 | 1 280 |
| 52 | 32 | 42,25 | 42 | 1 344 |
| 53 | 32 | 43,89 | 43 | 1 376 |
| 54 | 32 | 45,56 | 45 | 1 440 |
| 55 | 32 | 47,27 | 47 | 1 504 |
| 56 | 32 | 49,00 | 49 | 1 568 |
| 57 | 32 | 50,77 | 50 | 1 600 |
| 58 | 32 | 52,56 | 52 | 1 664 |
| 59 | 32 | 54,39 | 54 | 1 728 |
| 60 | 32 | 56,25 | 56 | 1 792 |
| 61 | 32 | 58,14 | 58 | 1 856 |
| 62 | 32 | 60,06 | 60 | 1 920 |
| 63 | 32 | 62,02 | 62 | 1 984 |
| 64 | 32 | 64,00 | 64 | 2 048 |
| 65 | 32 | 66,02 | 66 | 2 112 |
| 66 | 32 | 68,06 | 68 | 2 176 |
| 67 | 32 | 70,14 | 70 | 2 240 |
| 68 | 32 | 72,25 | 72 | 2 304 |
| 69 | 32 | 74,39 | 74 | 2 368 |
| 70 | 32 | 76,56 | 76 | 2 432 |
| 71 | 32 | 78,77 | 78 | 2 496 |
| 72 | 32 | 81,00 | 81 | 2 592 |
| 73 | 32 | 83,27 | 83 | 2 656 |
| 74 | 32 | 85,56 | 85 | 2 720 |
| 75 | 32 | 87,89 | 87 | 2 784 |
| 76 | 32 | 90,25 | 90 | 2 880 |
| 77 | 32 | 92,64 | 92 | 2 944 |
| 78 | 32 | 95,06 | 95 | 3 040 |
| 79 | 32 | 97,52 | 97 | 3 104 |
| 80 | 32 | 100,00 | 100 | 3 200 |
| 81 | 32 | 102,52 | 102 | 3 264 |
| 82 | 32 | 105,06 | 105 | 3 360 |
| 83 | 32 | 107,64 | 107 | 3 424 |
| 84 | 32 | 110,25 | 110 | 3 520 |
| 85 | 32 | 112,89 | 112 | 3 584 |
| 86 | 32 | 115,56 | 115 | 3 680 |
| 87 | 32 | 118,27 | 118 | 3 776 |
| 88 | 32 | 121,00 | 121 | 3 872 |
| 89 | 32 | 123,77 | 123 | 3 936 |
| 90 | 32 | 126,56 | 126 | 4 032 |
| 91 | 32 | 129,39 | 129 | 4 128 |
| 92 | 32 | 132,25 | 132 | 4 224 |
| 93 | 32 | 135,14 | 135 | 4 320 |
| 94 | 32 | 138,06 | 138 | 4 416 |
| 95 | 32 | 141,02 | 141 | 4 512 |
| 96 | 32 | 144,00 | 144 | 4 608 |
| 97 | 32 | 147,02 | 147 | 4 704 |
| 98 | 32 | 150,06 | 150 | 4 800 |
| 99 | 32 | 153,14 | 153 | 4 896 |
| 100 | 32 | 156,25 | 156 | 4 992” |

11.2.

IEC 62301:2011. Kućanski električni uređaji – Mjerenje potrošnje u stanju mirovanja. Izdanje 2,0.

Tablica 21.

Broj slika po danu izračunan za brzine proizvoda od 1 do 100 ipm

Brzina (u ipm)

Zadataka/po danu

Nezaokruženih slika/po zadatku

Slika/po zadatku

Slika/po danu

1

8

0,06

1

8

2

8

0,25

1

8

3

8

0,56

1

8

4

8

1,00

1

8

5

8

1,56

1

8

6

8

2,25

2

16

7

8

3,06

3

24

8

8

4,00

4

32

9

9

4,50

4

36

10

10

5,00

5

50

11

11

5,50

5

55

12

12

6,00

6

72

13

13

6,50

6

78

14

14

7,00

7

98

15

15

7,50

7

105

16

16

8,00

8

128

17

17

8,50

8

136

18

18

9,00

9

162

19

19

9,50

9

171

20

20

10,00

10

200

21

21

10,50

10

210

22

22

11,00

11

242

23

23

11,50

11

253

24

24

12,00

12

288

25

25

12,50

12

300

26

26

13,00

13

338

27

27

13,50

13

351

28

28

14,00

14

392

29

29

14,50

14

406

30

30

15,00

15

450

31

31

15,50

15

465

32

32

16,00

16

512

33

32

17,02

17

544

34

32

18,06

18

576

35

32

19,14

19

608

36

32

20,25

20

640

37

32

21,39

21

672

38

32

22,56

22

704

39

32

23,77

23

736

40

32

25,00

25

800

41

32

26,27

26

832

42

32

27,56

27

864

43

32

28,89

28

896

44

32

30,25

30

960

45

32

31,64

31

992

46

32

33,06

33

1 056

47

32

34,52

34

1 088

48

32

36,00

36

1 152

49

32

37,52

37

1 184

50

32

39,06

39

1 248

51

32

40,64

40

1 280

52

32

42,25

42

1 344

53

32

43,89

43

1 376

54

32

45,56

45

1 440

55

32

47,27

47

1 504

56

32

49,00

49

1 568

57

32

50,77

50

1 600

58

32

52,56

52

1 664

59

32

54,39

54

1 728

60

32

56,25

56

1 792

61

32

58,14

58

1 856

62

32

60,06

60

1 920

63

32

62,02

62

1 984

64

32

64,00

64

2 048

65

32

66,02

66

2 112

66

32

68,06

68

2 176

67

32

70,14

70

2 240

68

32

72,25

72

2 304

69

32

74,39

74

2 368

70

32

76,56

76

2 432

71

32

78,77

78

2 496

72

32

81,00

81

2 592

73

32

83,27

83

2 656

74

32

85,56

85

2 720

75

32

87,89

87

2 784

76

32

90,25

90

2 880

77

32

92,64

92

2 944

78

32

95,06

95

3 040

79

32

97,52

97

3 104

80

32

100,00

100

3 200

81

32

102,52

102

3 264

82

32

105,06

105

3 360

83

32

107,64

107

3 424

84

32

110,25

110

3 520

85

32

112,89

112

3 584

86

32

115,56

115

3 680

87

32

118,27

118

3 776

88

32

121,00

121

3 872

89

32

123,77

123

3 936

90

32

126,56

126

4 032

91

32

129,39

129

4 128

92

32

132,25

132

4 224

93

32

135,14

135

4 320

94

32

138,06

138

4 416

95

32

141,02

141

4 512

96

32

144,00

144

4 608

97

32

147,02

147

4 704

98

32

150,06

150

4 800

99

32

153,14

153

4 896

100

32

156,25

156

4 992”

---

(1)  Međunarodno elektrotehničko povjerenstvo (IEC). Norma IEC-a 62040-3:2011. „Sustavi besprekidnog napajanja (UPS) — Dio 3.: Metoda određivanja zahtjeva za performanse i ispitivanje.” Izdanje 2,0.

1

(2)  Prekid ulaznog napajanja događa se kada su napon i frekvencija izvan nazivnih ravnotežnih i prijelaznih raspona tolerancije ili ako su izobličenja ili prekidi izvan utvrđenih granica za sustav besprekidnog napajanja.

2

(3)  Izlaz iz VFD sustava za besprekidno napajanje ovisi o promjenama ulaznog AC napona i frekvencije i nije namijenjen dodatnim korektivnim funkcijama, kao što su one koje proizlaze iz uporabe transformatora s odcijepima.

3

(4)  Raspon tolerancije izlaznog napona uži od raspona ulaznog napona određuje proizvođač. Izlaz sustava besprekidnog napajanja VI ovisi o frekvenciji izmjeničnog ulaza, a izlazni napon ostaje unutar propisanih granica napona (što se osigurava dodatnim funkcijama za korekciju napona, kao što su funkcije koje proizlaze iz uporabe aktivnih i/ili pasivnih krugova).

4

(5)  Ova definicija dopušta da se izlaz iz sustava besprekidnog napajanja veći od 100 000 W vrati u izmjenični ulaz napajanja kada se nalazi u stanju ispitivanja i podložno lokalnim propisima.

5

(6)  Pulsevi su vršne vrijednosti valnih oblika izlaznog napona ispravljača u svakoj periodi i ovise o oblikovanju ispravljača i broju ulaznih faza.

6

(7)  Međunarodno elektrotehničko povjerenstvo (IEC). Norma IEC-a 62053-21. „Oprema za mjerenje električne energije (izmjenične struje) — Posebni zahtjevi — Dio 21.: Statički mjerači aktivne električne energije (1. i 2. razreda)”. Izdanje 1,0.

7

(8)  Međunarodno elektrotehničko povjerenstvo (IEC). Norma IEC-a 62053-22. „Oprema za mjerenje električne energije (izmjenične struje) — Posebni zahtjevi — Dio 22.: Statični mjerači aktivne električne energije (razreda 0.2 S i 0.5 S).” Izdanje 1,0.

8

(9)  Američki nacionalni normizacijski institut. Norma ANSI-a C12.1. „Američka nacionalna norma za mjerače električne energije: Pravilnik za mjerenje električne energije.” 2008.

9

(10)  GB definiran kao 1 0243 ili 230 bajta.

10

3

30

(11)  Napomena: 230 V izmjenične struje odnosi se na europsko tržište, a 115 V izmjenične struje odnosi se na sjevernoameričko tržište

11

Napomena:

(12)  http://www.spec.org/sert/

12

(13)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-Design_Document.pdf

13

(14)  http://www.spec.org/

14

(15)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-User_Guide.pdf

15

(16)  Za potrebe ove specifikacije „mreža” ili „glavni izvor električne energije” je ulazni izvor napajanja, uključujući izvor istosmjernog napajanja za proizvode koji rade isključivo na istosmjernu struju.

16

(17)  IEC 62301 izdanje 1.0 – Kućanski električni uređaji – Mjerenje potrošnje u stanju mirovanja.

17

(18)  Nesigurnost mjerenja treba se izračunavati u skladu s normom IEC 62301, izdanje 2.0, Dodatkom D.

18

Izračunava se samo nesigurnost zbog mjernog instrumenta.

(19)  Naziva se i sučelje Parallel ili Centronics.

19

(20)  Norma Instituta inženjera elektrotehnike i elektronike 802.3az-2010. „Norma IEEE-a za informacijsku tehnologiju — Telekomunikacijska i informacijska razmjena između sustava — Lokalne i gradske mreže — Posebni zahtjevi — dio 3.: Specifikacije za pristupnu metodu i fizički sloj višestrukog pristupa otkrivanjem signala nositelja i sudara (CSMA/CD).” 2010.

20

---