# Euroopan unionin L 50/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 50 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta26. helmikuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 50

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta26. helmikuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/261, annettu 24 päivänä helmikuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/262, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aspartaamin tuonnissa | 4 |
| | * | Komission asetus (EU) 2016/263, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse elintarvikeryhmän 12.3 Etikat otsikosta (
  1
  ) | 25 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/264, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 27 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/265, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, MELCO-moottorigeneraattorin hyväksymisestä innovatiiviseksi teknologiaksi henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 nojalla (
  1
  ) | 30 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/261, annettu 24 päivänä helmikuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/262, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aspartaamin tuonnissa

4

*

Komission asetus (EU) 2016/263, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse elintarvikeryhmän 12.3 Etikat otsikosta (
  1
  )

1

25

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/264, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

27

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/265, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, MELCO-moottorigeneraattorin hyväksymisestä innovatiiviseksi teknologiaksi henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 nojalla (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/261,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2016,

asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 183 artiklan b alakohdan,

ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden jalostuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1216/2009 ja (EY) N:o 614/2009 kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edustavat hinnat.

| (2) | Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen määrittelyn pohjana olevien tietojen säännöllisen tarkastuksen perusteella on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen määrittelyn pohjana olevien tietojen säännöllisen tarkastuksen perusteella on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan.

| (3) | Asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi sen vuoksi muutettava.

| (4) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(4)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1484/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edustavien hintojen vahvistamisesta sekä asetuksen N:o 163/67/ETY kumoamisesta (EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

LIITE

”LIITE I

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Edustava hinta
  (euroa/100 kg) | 3 artiklassa tarkoitettu vakuus
  (euroa/100 kg) | Alkuperä (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Kananruhot (ns. 70-prosenttista kanaa), jäädytetyt | 136,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Kananruhot (ns. 65-prosenttista kanaa), jäädytetyt | 158,9
  147,1 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt | 294,0
  200,4
  296,4
  240,5 | 2
  30
  1
  18 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty | 338,0
  239,0 | 0
  17 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Kuorettomat linnunmunat, kuivatut | 402,1 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa | 260,0 | 8 | BR |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Edustava hinta

(euroa/100 kg)

3 artiklassa tarkoitettu vakuus

(euroa/100 kg)

Alkuperä (1)

0207 12 10

Kananruhot (ns. 70-prosenttista kanaa), jäädytetyt

136,2

0

AR

0207 12 90

Kananruhot (ns. 65-prosenttista kanaa), jäädytetyt

158,9

147,1

0

0

AR

BR

0207 14 10

Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt

294,0

200,4

296,4

240,5

2

30

1

18

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty

338,0

239,0

0

17

BR

CL

0408 91 80

Kuorettomat linnunmunat, kuivatut

402,1

0

AR

1602 32 11

Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa

260,0

8

BR

---

(1)  Komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ’ZZ’ tarkoittaa ’muuta alkuperää’.”

1

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/262,

annettu 25 päivänä helmikuuta 2016,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aspartaamin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 30 päivänä toukokuuta 2015 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevan aspartaamin tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen. Komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 30 päivänä toukokuuta 2015 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevan aspartaamin tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen. Komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille, kun Ajinomoto Sweeteners Europe SAS, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 16 päivänä huhtikuuta 2015 valituksen. Valituksen tekijä on aspartaamin ainoa tuottaja unionissa. Valituksen tekijä edustaa näin ollen aspartaamin koko tuotantoa unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille, kun Ajinomoto Sweeteners Europe SAS, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 16 päivänä huhtikuuta 2015 valituksen. Valituksen tekijä on aspartaamin ainoa tuottaja unionissa. Valituksen tekijä edustaa näin ollen aspartaamin koko tuotantoa unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (3) | Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille, kauppiaille ja jakelijoille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(3)

Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille, kauppiaille ja jakelijoille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan.

| (4) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (5) | Tutkimuksen vireillepanovaiheessa yksikään asianomaisista osapuolista ei pyytänyt kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Tutkimuksen vireillepanovaiheessa yksikään asianomaisista osapuolista ei pyytänyt kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.3   Vertailumaan tuottajat

Vertailumaan tuottajat

| (6) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Japanin tai Etelä-Korean käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi komissio ilmoitti myös Japanin ja Etelä-Korean tuottajille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Japanin tai Etelä-Korean käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi komissio ilmoitti myös Japanin ja Etelä-Korean tuottajille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.4   Otanta

Otanta

| (7) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittaviin tuottajiin ja tuojiin unionissa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittaviin tuottajiin ja tuojiin unionissa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.4.1   Tuojien otanta

Tuojien otanta

| (8) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(8)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (9) | Yksikään tiedossa olevista tuojista, joihin komissio otti yhteyttä, ei vastannut vireillepanoilmoituksessa olevaan otantaa koskevaan kyselylomakkeeseen. Sen vuoksi otantaa ei sovelleta tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(9)

Yksikään tiedossa olevista tuojista, joihin komissio otti yhteyttä, ei vastannut vireillepanoilmoituksessa olevaan otantaa koskevaan kyselylomakkeeseen. Sen vuoksi otantaa ei sovelleta tässä tutkimuksessa.

| (10) | Tutkimukseen ilmoittautui kaksi jakelijaa eli kauppiasta, jotka ostavat ja jälleenmyyvät pelkästään unionin tuottajan tuottamaa aspartaamia ja jotka toimittivat vastauksen kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(10)

Tutkimukseen ilmoittautui kaksi jakelijaa eli kauppiasta, jotka ostavat ja jälleenmyyvät pelkästään unionin tuottajan tuottamaa aspartaamia ja jotka toimittivat vastauksen kyselylomakkeeseen.

1.4.2   Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (11) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksissa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä. |
| --- | --- |

(11)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksissa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

| (12) | Kuusi asianomaisessa maassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen vientiä harjoittavan tuottajan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Tällä perusteella otokseen valittujen kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tai ryhmän, jotka suostuivat toimimaan yhteistyössä, osuus Kiinasta peräisin olevan aspartaamin kokonaistuonnista oli noin 90 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(12)

Kuusi asianomaisessa maassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen vientiä harjoittavan tuottajan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Tällä perusteella otokseen valittujen kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tai ryhmän, jotka suostuivat toimimaan yhteistyössä, osuus Kiinasta peräisin olevan aspartaamin kokonaistuonnista oli noin 90 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.

1.4.3   Yksilöllinen tarkastelu

Yksilöllinen tarkastelu

| (13) | Asianomaisen maan kolme otoksen ulkopuolista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua, ja niille toimitettiin lomake tätä varten. Yksikään näistä kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei kuitenkaan toimittanut täytettyä lomaketta annetussa määräajassa. Sen vuoksi komissio katsoo, että kolmen otoksen ulkopuolisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt eivät ole päteviä. |
| --- | --- |

(13)

Asianomaisen maan kolme otoksen ulkopuolista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua, ja niille toimitettiin lomake tätä varten. Yksikään näistä kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei kuitenkaan toimittanut täytettyä lomaketta annetussa määräajassa. Sen vuoksi komissio katsoo, että kolmen otoksen ulkopuolisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt eivät ole päteviä.

1.5   Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

| (14) | Komissio lähetti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen niille asianomaisen maan kuudelle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka halusivat, että niihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Kaksi näistä kuudesta yhteistyössä toimineesta vientiä harjoittavasta tuottajasta toimitti täytetyn markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen, mutta toinen niistä peruutti myöhemmin pyyntönsä. |
| --- | --- |

(14)

Komissio lähetti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen niille asianomaisen maan kuudelle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka halusivat, että niihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Kaksi näistä kuudesta yhteistyössä toimineesta vientiä harjoittavasta tuottajasta toimitti täytetyn markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen, mutta toinen niistä peruutti myöhemmin pyyntönsä.

1.6   Vastaukset kyselyyn

Vastaukset kyselyyn

| (15) | Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin tuottajalle, yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisessa maassa, yhdelle tuottajalle Japanissa, joka valittiin vertailumaaksi (ks. 45 kappale), tiedossa oleville käyttäjille ja kahdelle jakelijalle, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(15)

Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin tuottajalle, yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisessa maassa, yhdelle tuottajalle Japanissa, joka valittiin vertailumaaksi (ks. 45 kappale), tiedossa oleville käyttäjille ja kahdelle jakelijalle, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen.

| (16) | Vastaukset saatiin unionin tuottajalta, otokseen valituilta kolmelta asianomaisen maan vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä tuottajalta Japanissa, jäljempänä ’vertailumaa’, kahdelta jakelijalta ja viideltä käyttäjältä. |
| --- | --- |

(16)

Vastaukset saatiin unionin tuottajalta, otokseen valituilta kolmelta asianomaisen maan vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä tuottajalta Japanissa, jäljempänä ’vertailumaa’, kahdelta jakelijalta ja viideltä käyttäjältä.

1.7   Tarkastuskäynnit

Tarkastuskäynnit

| (17) | Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottaja:






  — | Hyet Sweet S.A.S (aiemmalta nimeltään Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Ranska; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottaja:

—

Hyet Sweet S.A.S (aiemmalta nimeltään Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Ranska;

| b) | Käyttäjät:






  — | Princes Limited, Liverpool, Yhdistynyt kuningaskunta; |
| --- | --- | --- |

b)

Käyttäjät:

—

Princes Limited, Liverpool, Yhdistynyt kuningaskunta;

| — | Wrigley Company Limited, Plymouth, Yhdistynyt kuningaskunta; |
| --- | --- |

—

Wrigley Company Limited, Plymouth, Yhdistynyt kuningaskunta;

| c) | Asianomaisen maan vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Sinosweet-ryhmä, jäljempänä ’Sinosweet’, joka sisältää seuraavat:






  — | Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kiina, ja |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Asianomaisen maan vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Sinosweet-ryhmä, jäljempänä ’Sinosweet’, joka sisältää seuraavat:

—

Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kiina, ja

| — | Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kiina; |
| --- | --- |

—

Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kiina;

| — | Niutang-ryhmä, jäljempänä ’Niutang’, joka sisältää seuraavat:






  — | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Jiangsu Province, Kiina, ja |
| --- | --- | --- |

—

Niutang-ryhmä, jäljempänä ’Niutang’, joka sisältää seuraavat:

—

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Jiangsu Province, Kiina, ja

| — | Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kiina; |
| --- | --- |

—

Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kiina;

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, jäljempänä ’Changmao’, Changzhou city, Jiangsu Province, Kiina; |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, jäljempänä ’Changmao’, Changzhou city, Jiangsu Province, Kiina;

| d) | Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat tuojat






  — | Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Yhdistynyt kuningaskunta; |
| --- | --- | --- |

d)

Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat tuojat

—

Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Yhdistynyt kuningaskunta;

| e) | Tuottaja vertailumaassa






  — | Ajinomoto Co., Tokio, Japani. |
| --- | --- | --- |

e)

Tuottaja vertailumaassa

—

Ajinomoto Co., Tokio, Japani.

1.8   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (18) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2015 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden tammikuusta 2011 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(18)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2015 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden tammikuusta 2011 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (19) | Vireillepanoilmoituksessa määritelty tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva aspartaami (N-L-α-aspartyyli-L-fenyylilalaniini-1-metyyliesteri, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetyyli)-sukkinamiinihappo-N-metyyliesteri), jonka CAS-numero on 22839-47-0, sekä Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva aspartaami, joka sisältyy valmisteisiin ja/tai seoksiin, joissa on myös muita makeutusaineita ja/tai vettä, ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 ja ex 3824 90 93. |
| --- | --- |

(19)

Vireillepanoilmoituksessa määritelty tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva aspartaami (N-L-α-aspartyyli-L-fenyylilalaniini-1-metyyliesteri, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetyyli)-sukkinamiinihappo-N-metyyliesteri), jonka CAS-numero on 22839-47-0, sekä Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva aspartaami, joka sisältyy valmisteisiin ja/tai seoksiin, joissa on myös muita makeutusaineita ja/tai vettä, ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 ja ex 3824 90 93.

| (20) | Aspartaami on makeutusaine, jota valmistetaan erikokoisten valkoisten hajuttomien kiteiden muodossa ja jonka makuprofiili on samanlainen kuin sokerilla mutta makeutusteho on suurempi ja kaloriarvo huomattavasti pienempi. Tästä syystä sitä käytetään pääasiassa sokerin korvikkeena virvoitusjuoma-, elintarvike- ja meijerituotealalla. |
| --- | --- |

(20)

Aspartaami on makeutusaine, jota valmistetaan erikokoisten valkoisten hajuttomien kiteiden muodossa ja jonka makuprofiili on samanlainen kuin sokerilla mutta makeutusteho on suurempi ja kaloriarvo huomattavasti pienempi. Tästä syystä sitä käytetään pääasiassa sokerin korvikkeena virvoitusjuoma-, elintarvike- ja meijerituotealalla.

| (21) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta peräisin olevaa aspartaamia sisältäviä valmisteita ja/tai seoksia ei tuotu unionin markkinoille tutkimusajanjakson aikana. Komissio päätteli, että koska tuontia ei ollut, valmisteita ja seoksia ei pitäisi sisällyttää tuotteen määritelmään. Tuotteen määritelmän selkeyttämisellä ei ollut vaikutusta polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskeviin päätelmiin. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta peräisin olevaa aspartaamia sisältäviä valmisteita ja/tai seoksia ei tuotu unionin markkinoille tutkimusajanjakson aikana. Komissio päätteli, että koska tuontia ei ollut, valmisteita ja seoksia ei pitäisi sisällyttää tuotteen määritelmään. Tuotteen määritelmän selkeyttämisellä ei ollut vaikutusta polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskeviin päätelmiin.

| (22) | Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää olisi näin ollen selkeytettävä niin, että se viittaa ainoastaan Kiinasta peräisin olevaan aspartaamiin (N-L-α-aspartyyli-L-fenyylilalaniini-1-metyyliesteri, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetyyli)-sukkinamiinihappo-N-metyyliesteri), jonka CAS-numero on 22839-47-0 ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2924 29 98, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’aspartaami’. |
| --- | --- |

(22)

Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää olisi näin ollen selkeytettävä niin, että se viittaa ainoastaan Kiinasta peräisin olevaan aspartaamiin (N-L-α-aspartyyli-L-fenyylilalaniini-1-metyyliesteri, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetyyli)-sukkinamiinihappo-N-metyyliesteri), jonka CAS-numero on 22839-47-0 ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2924 29 98, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’aspartaami’.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (23) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote; |
| --- | --- | --- |

(23)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote;

| — | asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; |
| --- | --- |

—

asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;

| — | vertailumaana toimineen Japanin kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä |
| --- | --- |

—

vertailumaana toimineen Japanin kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

3.1.1   Markkinatalouskohtelu

Markkinatalouskohtelu

| (24) | Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio hankki tarvittavia tietoja pyytämällä vientiä harjoittavia tuottajia täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi markkinatalouskohtelua ja toimitti sen pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen määräajassa. |
| --- | --- |

(24)

Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio hankki tarvittavia tietoja pyytämällä vientiä harjoittavia tuottajia täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi markkinatalouskohtelua ja toimitti sen pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen määräajassa.

| (25) | Komissio tarkisti toimitetut tiedot kyseisen yrityksen toimitiloissa. |
| --- | --- |

(25)

Komissio tarkisti toimitetut tiedot kyseisen yrityksen toimitiloissa.

| (26) | Tarkistuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia, eikä sille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua, etenkin vaatimuksiin 2 ja 3 liittyvien puutteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(26)

Tarkistuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia, eikä sille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua, etenkin vaatimuksiin 2 ja 3 liittyvien puutteiden vuoksi.

| (27) | Komissio ilmoitti yksityiskohtaiset päätelmät kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Yritys kiisti komission päätelmät ja toimitti ilmoitusta koskevia kirjallisia huomautuksia. Saatuja tärkeimpiä huomautuksia käsitellään jäljempänä. |
| --- | --- |

(27)

Komissio ilmoitti yksityiskohtaiset päätelmät kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Yritys kiisti komission päätelmät ja toimitti ilmoitusta koskevia kirjallisia huomautuksia. Saatuja tärkeimpiä huomautuksia käsitellään jäljempänä.

| (28) | Vaatimuksesta 2 vientiä harjoittava tuottaja toisti, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti Hongkongin tilinpäätösstandardien mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Vaatimuksesta 2 vientiä harjoittava tuottaja toisti, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti Hongkongin tilinpäätösstandardien mukaisesti.

| (29) | Vaatimuksesta 3 vientiä harjoittava tuottaja väitti, että suotuisasta verokohtelusta ja avustuksista tai maankäyttöoikeuksien ostosta saatuja etuja olisi pidettävä tuen kaltaisina, minkä vuoksi niitä ei pitäisi arvioida markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvän tutkimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(29)

Vaatimuksesta 3 vientiä harjoittava tuottaja väitti, että suotuisasta verokohtelusta ja avustuksista tai maankäyttöoikeuksien ostosta saatuja etuja olisi pidettävä tuen kaltaisina, minkä vuoksi niitä ei pitäisi arvioida markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvän tutkimuksen yhteydessä.

| (30) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että vaatimusten 2 ja 3 arviointi on ristiriidassa kahden edeltävän tutkimuksen kanssa, joissa yritys pyysi markkinatalouskohtelua ja joissa pääteltiin, että vaatimukset 2 ja 3 täyttyivät. |
| --- | --- |

(30)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että vaatimusten 2 ja 3 arviointi on ristiriidassa kahden edeltävän tutkimuksen kanssa, joissa yritys pyysi markkinatalouskohtelua ja joissa pääteltiin, että vaatimukset 2 ja 3 täyttyivät.

| (31) | Komissio muistuttaa, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva päätös tehdään jokaisessa tutkimuksessa riippumattomasti tutkimuksen kannalta merkityksellisten olosuhteiden perusteella ja ottamalla huomioon sen hetkinen käytäntö. Kaikki tutkimukset on tehtävä tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Komissio muistuttaa, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva päätös tehdään jokaisessa tutkimuksessa riippumattomasti tutkimuksen kannalta merkityksellisten olosuhteiden perusteella ja ottamalla huomioon sen hetkinen käytäntö. Kaikki tutkimukset on tehtävä tapauskohtaisesti.

| (32) | Suotuisan verokohtelun ja avustusten arvioinnista vaatimuksen 3 yhteydessä komissio katsoo, että markkinatalouskohtelua koskevalla arvioinnilla ja tukien vastaisella tutkimuksella on eri tarkoitus sikäli, että markkinatalouskohtelua koskevassa arvioinnissa vahvistetaan, toimiiko yritys markkinatalouden edellytysten mukaisesti, kun taas tukien vastaisessa tutkimuksessa vahvistetaan, saako yritys etua tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavista tuista. Näitä kahta seikkaa on käsiteltävä erillään, myös siksi, että vaatimuksessa 3 merkityksellinen seikka on se, kohdistuuko yrityksen tuotantokustannuksiin ja taloudelliseen tilanteeseen aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä, eikä se, saako yritys etua tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavasta tuesta (3). |
| --- | --- |

(32)

Suotuisan verokohtelun ja avustusten arvioinnista vaatimuksen 3 yhteydessä komissio katsoo, että markkinatalouskohtelua koskevalla arvioinnilla ja tukien vastaisella tutkimuksella on eri tarkoitus sikäli, että markkinatalouskohtelua koskevassa arvioinnissa vahvistetaan, toimiiko yritys markkinatalouden edellytysten mukaisesti, kun taas tukien vastaisessa tutkimuksessa vahvistetaan, saako yritys etua tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavista tuista. Näitä kahta seikkaa on käsiteltävä erillään, myös siksi, että vaatimuksessa 3 merkityksellinen seikka on se, kohdistuuko yrityksen tuotantokustannuksiin ja taloudelliseen tilanteeseen aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä, eikä se, saako yritys etua tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavasta tuesta (3).

3

| (33) | Maankäyttöoikeuksien siirtohinnoista komissio katsoo, että saadut huomautukset eivät muuta sen päätelmää, jonka mukaan maankäyttöoikeuksia ei saatu markkinahinnoilla. |
| --- | --- |

(33)

Maankäyttöoikeuksien siirtohinnoista komissio katsoo, että saadut huomautukset eivät muuta sen päätelmää, jonka mukaan maankäyttöoikeuksia ei saatu markkinahinnoilla.

| (34) | Vientiä harjoittava tuottaja pyysi kuulemista kuulemisesta vastaavan neuvonantajan johdolla. Kuuleminen järjestettiin 6 päivänä tammikuuta 2016, ja yritys esitti kaikenlaisia syitä, minkä vuoksi se katsoo täyttävänsä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset 2 ja 3. |
| --- | --- |

(34)

Vientiä harjoittava tuottaja pyysi kuulemista kuulemisesta vastaavan neuvonantajan johdolla. Kuuleminen järjestettiin 6 päivänä tammikuuta 2016, ja yritys esitti kaikenlaisia syitä, minkä vuoksi se katsoo täyttävänsä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset 2 ja 3.

| (35) | Kuulemisen jälkeen kuitenkin katsottiin, että hakija ei edelleenkään pystynyt osoittamaan, että se täytti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisen ja kolmannen luetelmakohdan vaatimukset. Hakija ei erityisesti onnistunut osoittamaan, ettei siihen kohdistu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että yritys sai etua suotuisasta verokohtelusta ja avustuksista tai maankäyttöoikeuksien suotuisista siirtohinnoista, minkä vuoksi se ei täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 3. |
| --- | --- |

(35)

Kuulemisen jälkeen kuitenkin katsottiin, että hakija ei edelleenkään pystynyt osoittamaan, että se täytti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisen ja kolmannen luetelmakohdan vaatimukset. Hakija ei erityisesti onnistunut osoittamaan, ettei siihen kohdistu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että yritys sai etua suotuisasta verokohtelusta ja avustuksista tai maankäyttöoikeuksien suotuisista siirtohinnoista, minkä vuoksi se ei täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 3.

| (36) | Kun otetaan huomioon vaatimuksen 3 osalta havaittujen seikkojen vakavuus, tässä vaiheessa tutkimusta ei pidetä tarpeellisena esittää tarkemmin vaatimuksen 2 osalta havaittuja puutteita. |
| --- | --- |

(36)

Kun otetaan huomioon vaatimuksen 3 osalta havaittujen seikkojen vakavuus, tässä vaiheessa tutkimusta ei pidetä tarpeellisena esittää tarkemmin vaatimuksen 2 osalta havaittuja puutteita.

| (37) | Komissio ilmoitti vientiä harjoittavalle tuottajalle markkinatalouskohtelua koskevasta lopullisesta päätöksestä. |
| --- | --- |

(37)

Komissio ilmoitti vientiä harjoittavalle tuottajalle markkinatalouskohtelua koskevasta lopullisesta päätöksestä.

3.1.2   Vertailumaan valinta

Vertailumaan valinta

| (38) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tästä syystä oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa, jäljempänä ’vertailumaa’. |
| --- | --- |

(38)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tästä syystä oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa, jäljempänä ’vertailumaa’.

| (39) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Japania tai Etelä-Koreaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. |
| --- | --- |

(39)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Japania tai Etelä-Koreaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia.

| (40) | Huomautuksia esittivät Kiinan kansainvälinen kauppakamari, Kiinan metallin, mineraalien ja kemikaalien tuojien ja viejien kauppakamari sekä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka kaikki vastustivat Japanin käyttämistä vertailumaana. Etelä-Korean väitettiin olevan soveltuvampi vertailumaaksi, koska muun muassa sen kotimarkkinat ovat kilpaillummat kuin Japanin. |
| --- | --- |

(40)

Huomautuksia esittivät Kiinan kansainvälinen kauppakamari, Kiinan metallin, mineraalien ja kemikaalien tuojien ja viejien kauppakamari sekä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka kaikki vastustivat Japanin käyttämistä vertailumaana. Etelä-Korean väitettiin olevan soveltuvampi vertailumaaksi, koska muun muassa sen kotimarkkinat ovat kilpaillummat kuin Japanin.

| (41) | Voidakseen tutkia kaikki mahdollisuudet asianmukaisen vertailumaan valitsemiseksi komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia etuyhteydettömiä tuojia, otokseen valittuja kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, Kiinan kansainvälistä kauppakamaria sekä Kiinan metallin, mineraalien ja kemikaalien tuojien ja viejien kauppakamaria toimittamaan kaikki merkitykselliset tiedot muista mahdollisista markkinataloutta toteuttavista kolmansista maista kuin Japani tai Etelä-Korea. |
| --- | --- |

(41)

Voidakseen tutkia kaikki mahdollisuudet asianmukaisen vertailumaan valitsemiseksi komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia etuyhteydettömiä tuojia, otokseen valittuja kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, Kiinan kansainvälistä kauppakamaria sekä Kiinan metallin, mineraalien ja kemikaalien tuojien ja viejien kauppakamaria toimittamaan kaikki merkitykselliset tiedot muista mahdollisista markkinataloutta toteuttavista kolmansista maista kuin Japani tai Etelä-Korea.

| (42) | Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella vahvistettiin, että aspartaamia tuotettiin vain muutamissa maissa eli Kiinassa, Japanissa, Etelä-Koreassa ja unionissa. |
| --- | --- |

(42)

Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella vahvistettiin, että aspartaamia tuotettiin vain muutamissa maissa eli Kiinassa, Japanissa, Etelä-Koreassa ja unionissa.

| (43) | Saatujen huomautusten perusteella komissio otti yhteyttä eteläkorealaiseen tuottajaan, jonka tiedettiin tuottavan aspartaamia, mutta se ei suostunut toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(43)

Saatujen huomautusten perusteella komissio otti yhteyttä eteläkorealaiseen tuottajaan, jonka tiedettiin tuottavan aspartaamia, mutta se ei suostunut toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa.

| (44) | Yhteyttä otettiin myös erääseen japanilaiseen tuottajaan, joka alustavasti suostui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(44)

Yhteyttä otettiin myös erääseen japanilaiseen tuottajaan, joka alustavasti suostui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa.

| (45) | Komissio päätteli tässä vaiheessa, että Japani on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Komissio päätteli tässä vaiheessa, että Japani on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.1.3   Normaaliarvo (vertailumaa)

Normaaliarvo (vertailumaa)

| (46) | Vertailumaan yhteistyössä toimineelta tuottajalta saatuja tietoja käytettiin perustana normaaliarvon määrittämiseen sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(46)

Vertailumaan yhteistyössä toimineelta tuottajalta saatuja tietoja käytettiin perustana normaaliarvon määrittämiseen sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla.

| (47) | Komissio tutki ensin, oliko samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan myynnin kokonaismäärä Japanissa edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tätä varten myynnin kokonaismäärää verrattiin kunkin otokseen valitun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärään. Tältä pohjalta havaittiin, että samankaltaista tuotetta myytiin edustavia määriä Japanin markkinoilla. |
| --- | --- |

(47)

Komissio tutki ensin, oliko samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan myynnin kokonaismäärä Japanissa edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tätä varten myynnin kokonaismäärää verrattiin kunkin otokseen valitun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärään. Tältä pohjalta havaittiin, että samankaltaista tuotetta myytiin edustavia määriä Japanin markkinoilla.

| (48) | Toiseksi komissio yksilöi vertailumaan tuottajan kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia tai suoraan verrattavissa tuotelajeihin, joita otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin. Komissio vertasi tuotelajikohtaisesti Japanissa myytyä määrää kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suuntautuvan viennin määrään. Vertailu osoitti, että kaikkia tuotelajeja myytiin edustavassa määrin Japanissa. |
| --- | --- |

(48)

Toiseksi komissio yksilöi vertailumaan tuottajan kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia tai suoraan verrattavissa tuotelajeihin, joita otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin. Komissio vertasi tuotelajikohtaisesti Japanissa myytyä määrää kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suuntautuvan viennin määrään. Vertailu osoitti, että kaikkia tuotelajeja myytiin edustavassa määrin Japanissa.

| (49) | Tämän jälkeen komissio tutki vertailumaan tuottajan osalta, voitiinko kunkin kotimarkkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen. Kaikkien verrattujen tuotelajien osalta normaaliarvo voitiin määrittää kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotetun keskiarvon perusteella tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(49)

Tämän jälkeen komissio tutki vertailumaan tuottajan osalta, voitiinko kunkin kotimarkkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen. Kaikkien verrattujen tuotelajien osalta normaaliarvo voitiin määrittää kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotetun keskiarvon perusteella tutkimusajanjakson aikana.

| (50) | Lopuksi komissio yksilöi Kiinasta unioniin viedyt tuotelajit, joita ei myyty Japanissa, ja määritti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan perusteella. Näiden tuotelajien laskennallisen normaaliarvon muodostamiseksi komissio käytti vertailumaan tuottajan tuottamien, läheisimmin näitä tuotteita muistuttavien tuotelajien keskimääräisiä tuotantokustannuksia, joihin lisättiin kohtuulliset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto, jotka vastasivat vertailumaan tuottajan samankaltaisen tuotteen myynnistä kotimarkkinoilla saamia painotettuja keskimääräisiä määriä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(50)

Lopuksi komissio yksilöi Kiinasta unioniin viedyt tuotelajit, joita ei myyty Japanissa, ja määritti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan perusteella. Näiden tuotelajien laskennallisen normaaliarvon muodostamiseksi komissio käytti vertailumaan tuottajan tuottamien, läheisimmin näitä tuotteita muistuttavien tuotelajien keskimääräisiä tuotantokustannuksia, joihin lisättiin kohtuulliset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto, jotka vastasivat vertailumaan tuottajan samankaltaisen tuotteen myynnistä kotimarkkinoilla saamia painotettuja keskimääräisiä määriä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana.

3.2   Vientihinta

Vientihinta

| (51) | Otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa harjoittivat vientiä unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta. |
| --- | --- |

(51)

Otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa harjoittivat vientiä unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta.

| (52) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(52)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

| (53) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Hintaan tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten eri kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä kohtuullisen voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(53)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Hintaan tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten eri kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä kohtuullisen voittomarginaalin huomioon ottamiseksi.

3.3   Vertailu

Vertailu

| (54) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(54)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (55) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (56) | Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihin tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden huomioon ottamiseksi. Vertailumaan tuottajan kotimarkkinahintoihin tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetuskustannusten sekä luotto- ja käsittelykustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(56)

Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihin tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden huomioon ottamiseksi. Vertailumaan tuottajan kotimarkkinahintoihin tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetuskustannusten sekä luotto- ja käsittelykustannusten huomioon ottamiseksi.

| (57) | Yksi viejä pyysi vientihinnan oikaisua valuutan muuntamisen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja oli tehnyt valuuttakauppojen selvitykseen liittyviä sopimuksia neutralisoidakseen oman valuuttansa vahvistumisen vientimyyntiin yleisesti sovellettaviin valuuttoihin eli euroon ja Yhdysvaltojen dollariin nähden. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että ulkomaan valuuttaa koskevien sopimusten ja vientimyyntiä koskevan sopimuksen välillä ei ollut suoraa yhteyttä. Sen vuoksi pyyntöä ei hyväksytty. |
| --- | --- |

(57)

Yksi viejä pyysi vientihinnan oikaisua valuutan muuntamisen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja oli tehnyt valuuttakauppojen selvitykseen liittyviä sopimuksia neutralisoidakseen oman valuuttansa vahvistumisen vientimyyntiin yleisesti sovellettaviin valuuttoihin eli euroon ja Yhdysvaltojen dollariin nähden. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että ulkomaan valuuttaa koskevien sopimusten ja vientimyyntiä koskevan sopimuksen välillä ei ollut suoraa yhteyttä. Sen vuoksi pyyntöä ei hyväksytty.

| (58) | Yksi otokseen valittu kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vaati, että olisi pitänyt tutkia erinäisiä tekijöitä, jotta olisi voitu määrittää, onko oikaisu perusteltu tasapuolisen vertailun tekemiseksi otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnan ja Japanissa vahvistetun normaaliarvon välillä. Nämä tekijät koskevat kaupan porrasta, myynnin määrää, fyysisen laadun ja tuotemerkkien eroja sekä tutkimus- ja kehittämistoimien ja raaka-aineiden kustannuksiin, kiinteisiin kustannuksiin sekä verojärjestelmiin liittyviä eroja. |
| --- | --- |

(58)

Yksi otokseen valittu kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vaati, että olisi pitänyt tutkia erinäisiä tekijöitä, jotta olisi voitu määrittää, onko oikaisu perusteltu tasapuolisen vertailun tekemiseksi otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnan ja Japanissa vahvistetun normaaliarvon välillä. Nämä tekijät koskevat kaupan porrasta, myynnin määrää, fyysisen laadun ja tuotemerkkien eroja sekä tutkimus- ja kehittämistoimien ja raaka-aineiden kustannuksiin, kiinteisiin kustannuksiin sekä verojärjestelmiin liittyviä eroja.

| (59) | Kaupan portaan osalta ei havaittu merkittäviä eroja vaatimuksen esittäneen vientiä harjoittavan tuottajan ja vertailumaan tuottajan myynnin rakenteessa tai asiakkaiden tyypissä. Myöskään samankaltaisen tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen fyysisissä ominaisuuksissa ei havaittu eroja, joiden perusteella oikaisu olisi perusteltu. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin, että vertailumaan tuottajan tuotemerkillä olisi hintoihin sellaista vaikutusta, joka oikeuttaisi oikaisun tekemisen. Vaatimuksen esittänyt vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut vakuuttavaa näyttöä tai ratkaisevia todisteita tältä osin. |
| --- | --- |

(59)

Kaupan portaan osalta ei havaittu merkittäviä eroja vaatimuksen esittäneen vientiä harjoittavan tuottajan ja vertailumaan tuottajan myynnin rakenteessa tai asiakkaiden tyypissä. Myöskään samankaltaisen tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen fyysisissä ominaisuuksissa ei havaittu eroja, joiden perusteella oikaisu olisi perusteltu. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin, että vertailumaan tuottajan tuotemerkillä olisi hintoihin sellaista vaikutusta, joka oikeuttaisi oikaisun tekemisen. Vaatimuksen esittänyt vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut vakuuttavaa näyttöä tai ratkaisevia todisteita tältä osin.

| (60) | Kustannuksia koskevista väitteistä tutkimuksessa vahvistettiin, että vertailumaan tuottaja vaihtoi erilaiseen tuotantomenetelmään viime vuosina. Tutkimuksessa ei vahvistettu erilaisesta tuotantomenetelmästä johtuvaa merkittävää kustannusten kohoamista, joka olisi ollut perustana oikaisulle. |
| --- | --- |

(60)

Kustannuksia koskevista väitteistä tutkimuksessa vahvistettiin, että vertailumaan tuottaja vaihtoi erilaiseen tuotantomenetelmään viime vuosina. Tutkimuksessa ei vahvistettu erilaisesta tuotantomenetelmästä johtuvaa merkittävää kustannusten kohoamista, joka olisi ollut perustana oikaisulle.

3.4   Polkumyyntimarginaalit

Polkumyyntimarginaalit

| (61) | Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa (ks. 46–50 kappale) tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(61)

Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa (ks. 46–50 kappale) tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (62) | Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Sinosweet-ryhmä | 275,91 % |
| Niutang-ryhmä | 219,17 % |

(62)

Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Sinosweet-ryhmä

275,91 %

Niutang-ryhmä

219,17 %

| (63) | Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali määritettiin näin ollen otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella. |
| --- | --- |

(63)

Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali määritettiin näin ollen otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella.

| (64) | Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 262,93 prosenttia. |
| --- | --- |

(64)

Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 262,93 prosenttia.

| (65) | Kaikkien muiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa. |
| --- | --- |

(65)

Kaikkien muiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa.

| (66) | Yhteistyössä toimimisen aste on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli noin 90 prosenttia. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin sen otokseen valitun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tasolle, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein. |
| --- | --- |

(66)

Yhteistyössä toimimisen aste on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli noin 90 prosenttia. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin sen otokseen valitun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tasolle, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein.

| (67) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Sinosweet-ryhmä | 275,91 % |
| Niutang-ryhmä | 219,17 % |
| Otoksen ulkopuoliset yhteistyössä toimineet yritykset | 262,93 % |
| Kaikki muut yritykset | 284,23 % |

(67)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Sinosweet-ryhmä

275,91 %

Niutang-ryhmä

219,17 %

Otoksen ulkopuoliset yhteistyössä toimineet yritykset

262,93 %

Kaikki muut yritykset

284,23 %

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (68) | Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti unionissa yksi tuottaja, Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S, jäljempänä ’ASE’. Hyet Holding B.V. osti sen 15 päivänä lokakuuta 2015, minkä jälkeen unionin tuottajan nimeksi muuttui Hyet Sweet S.A.S, jäljempänä ’Hyet’. Uusi omistaja on vahvistanut tukevansa käynnissä olevaa tutkimusta. Näin ollen Hyet muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. |
| --- | --- |

(68)

Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti unionissa yksi tuottaja, Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S, jäljempänä ’ASE’. Hyet Holding B.V. osti sen 15 päivänä lokakuuta 2015, minkä jälkeen unionin tuottajan nimeksi muuttui Hyet Sweet S.A.S, jäljempänä ’Hyet’. Uusi omistaja on vahvistanut tukevansa käynnissä olevaa tutkimusta. Näin ollen Hyet muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

| (69) | Koska unionin tuotannonalan muodostaa yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä. |
| --- | --- |

(69)

Koska unionin tuotannonalan muodostaa yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (70) | Unionin kulutus on määritetty unionin tuottajan myynnin ja Kiinasta tulevan tuonnin perusteella. Unionin, Kiinan ja Japanin lisäksi aspartaamia tuotetaan tällä hetkellä vain Etelä-Koreassa. Yhdysvaltojen ainoa tuottaja vetäytyi aspartaamimarkkinoilta vuonna 2014. Käytettävissä olevien tietojen perusteella (4) Japanista, Koreasta tai Yhdysvalloista ei tuotu tarkastelujakson aikana lainkaan aspartaamia unionin markkinoille tai tuonti oli merkityksetöntä. |
| --- | --- |

(70)

Unionin kulutus on määritetty unionin tuottajan myynnin ja Kiinasta tulevan tuonnin perusteella. Unionin, Kiinan ja Japanin lisäksi aspartaamia tuotetaan tällä hetkellä vain Etelä-Koreassa. Yhdysvaltojen ainoa tuottaja vetäytyi aspartaamimarkkinoilta vuonna 2014. Käytettävissä olevien tietojen perusteella (4) Japanista, Koreasta tai Yhdysvalloista ei tuotu tarkastelujakson aikana lainkaan aspartaamia unionin markkinoille tai tuonti oli merkityksetöntä.

4

| (71) | Aspartaami luokitellaan tällä hetkellä Eurostatissa useisiin CN-koodeihin, joihin sisältyy monia muitakin kemikaaleja, minkä vuoksi tuontimääriä ei voida määrittää Eurostatin tietojen perusteella. Valituksen tekijä esitti tilastoja Kiinasta unioniin suuntautuvasta myynnistä tarkastelujaksolla; tiedot saatiin kiinalaiselta tutkimusyritykseltä, CCM Information science and technology Co., Ltd, jäljempänä ’CCM’ (5). Näitä tietoja verrattiin Kiinan vientitietokantaan, jossa ei kuitenkaan ollut saatavilla asiaan liittyviä tietoja koko tarkastelujaksolta. Koska vuosilta 2013 ja 2014 ja tutkimusajanjaksolta näissä kahdessa tietokannassa ilmoitetut tiedot vastasivat toisiaan, päätettiin käyttää CCM:n toimittamia tietoja koko tarkastelujaksolta. |
| --- | --- |

(71)

Aspartaami luokitellaan tällä hetkellä Eurostatissa useisiin CN-koodeihin, joihin sisältyy monia muitakin kemikaaleja, minkä vuoksi tuontimääriä ei voida määrittää Eurostatin tietojen perusteella. Valituksen tekijä esitti tilastoja Kiinasta unioniin suuntautuvasta myynnistä tarkastelujaksolla; tiedot saatiin kiinalaiselta tutkimusyritykseltä, CCM Information science and technology Co., Ltd, jäljempänä ’CCM’ (5). Näitä tietoja verrattiin Kiinan vientitietokantaan, jossa ei kuitenkaan ollut saatavilla asiaan liittyviä tietoja koko tarkastelujaksolta. Koska vuosilta 2013 ja 2014 ja tutkimusajanjaksolta näissä kahdessa tietokannassa ilmoitetut tiedot vastasivat toisiaan, päätettiin käyttää CCM:n toimittamia tietoja koko tarkastelujaksolta.

5

| (72) | Edellä esitetyn perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kokonaiskulutus – Indeksi | 100 | 92 | 95 | 91 | 88 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot, jotka on saatu CCM:stä, Kiinan vientitietokannasta ja unionin tuotannonalan tarkistetuista kyselyvastauksista |

(72)

Edellä esitetyn perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus (tonnia)

Unionin kulutus (tonnia)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Unionin kokonaiskulutus – Indeksi

Indeksi

100

100

92

92

95

95

91

91

88

88

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot, jotka on saatu CCM:stä, Kiinan vientitietokannasta ja unionin tuotannonalan tarkistetuista kyselyvastauksista

Lähde:

| (73) | Unionin kulutus laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Valituksen tekijältä ja käyttäjiltä saatujen markkinatietojen mukaan tämä johtui pääasiassa aspartaamin terveellisyyteen liittyvistä näkökohdista, joiden vuoksi jotkin käyttäjät vaihtoivat muihin makeutusaineisiin, kuten asesulfaamikaliumiin, jäljempänä ’ACE-K’, steviaan tai sukraloosiin. |
| --- | --- |

(73)

Unionin kulutus laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Valituksen tekijältä ja käyttäjiltä saatujen markkinatietojen mukaan tämä johtui pääasiassa aspartaamin terveellisyyteen liittyvistä näkökohdista, joiden vuoksi jotkin käyttäjät vaihtoivat muihin makeutusaineisiin, kuten asesulfaamikaliumiin, jäljempänä ’ACE-K’, steviaan tai sukraloosiin.

4.3   Tuonti Kiinasta

Tuonti Kiinasta

4.3.1   Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (74) | Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuonnin määrä (tonnia) ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä – Indeksi
   (6) | 100 | 96 | 93 | 95 | 88 |
| Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus – Indeksi | 100 | 105 | 98 | 105 | 100 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot, jotka on saatu CCM:stä ja Kiinan vienti- ja tuontitietokannasta |

(74)

Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuonnin määrä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuonnin määrä (tonnia) ja markkinaosuus

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä – Indeksi
   (6)

Indeksi

6

100

100

96

96

93

93

95

95

88

88

Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus – Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

98

98

105

105

100

100

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot, jotka on saatu CCM:stä ja Kiinan vienti- ja tuontitietokannasta

Lähde:

| (75) | Tarkastelujaksolla tuontimäärä Kiinasta väheni 12 prosenttia eli saman verran kuin unionin kulutus väheni (ks. 73 kappale). Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi vakaana: se oli 50–70 prosenttia unionin kulutuksesta koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(75)

Tarkastelujaksolla tuontimäärä Kiinasta väheni 12 prosenttia eli saman verran kuin unionin kulutus väheni (ks. 73 kappale). Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi vakaana: se oli 50–70 prosenttia unionin kulutuksesta koko tarkastelujakson ajan.

4.3.2   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

| (76) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat (tonnia kohti) kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  CIF-tuontihinnat Kiinasta (euroa/tonni) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Painotetut keskimääräiset tuontihinnat | 10,6 | 11,2 | 10,0 | 9,1 | 9,4 |
| Indeksi | 100 | 105 | 94 | 86 | 88 |
| Lähde: Unionin tuottajan CCM:ltä saamat tilastotiedot, joita on verrattu kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarkistettuihin kyselyvastauksiin tutkimusajanjaksolta. |

(76)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat (tonnia kohti) kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

CIF-tuontihinnat Kiinasta (euroa/tonni)

CIF-tuontihinnat Kiinasta (euroa/tonni)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Painotetut keskimääräiset tuontihinnat

10,6

11,2

10,0

9,1

9,4

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

94

94

86

86

88

88

Lähde: Unionin tuottajan CCM:ltä saamat tilastotiedot, joita on verrattu kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarkistettuihin kyselyvastauksiin tutkimusajanjaksolta.

Lähde:

| (77) | Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 12 prosenttia. |
| --- | --- |

(77)

Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 12 prosenttia.

4.3.3   Hinnan alittavuus

Hinnan alittavuus

| (78) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  a) | unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, niiden tuotelajien osalta, joita kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin, ja |
| --- | --- | --- |

(78)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

a)

unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, niiden tuotelajien osalta, joita kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin, ja

| b) | vastaavat yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tullien (6,5 %) ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vastaavat yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tullien (6,5 %) ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (79) | Jotta unionin tuotannonalan ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotelajit vastaisivat riittävästi toisiaan, tuotevalvontakoodia rajattiin pakkauskokokoa ja -tyyppiä koskevilla muuttujilla. Tutkimuksessa vahvistettiin, että nämä kaksi muuttujaa eivät vaikuta merkittävästi tonnikohtaiseen hintaan. |
| --- | --- |

(79)

Jotta unionin tuotannonalan ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotelajit vastaisivat riittävästi toisiaan, tuotevalvontakoodia rajattiin pakkauskokokoa ja -tyyppiä koskevilla muuttujilla. Tutkimuksessa vahvistettiin, että nämä kaksi muuttujaa eivät vaikuta merkittävästi tonnikohtaiseen hintaan.

| (80) | Unionin tuotannonalan painotettua keskimääräistä tuotelajikohtaista hintaa verrattiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vastaaviin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin tuontihintoihin. Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuottajan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Komissio totesi, että keskimääräinen hintojen alittavuuden marginaali oli 21,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(80)

Unionin tuotannonalan painotettua keskimääräistä tuotelajikohtaista hintaa verrattiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vastaaviin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin tuontihintoihin. Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuottajan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Komissio totesi, että keskimääräinen hintojen alittavuuden marginaali oli 21,1 prosenttia.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleisiä huomioita

Yleisiä huomioita

| (81) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(81)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (82) | Liikesalaisuuden piiriin kuuluvien tietojen suojaamiseksi ainoaa unionin tuottajaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa. |
| --- | --- |

(82)

Liikesalaisuuden piiriin kuuluvien tietojen suojaamiseksi ainoaa unionin tuottajaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa.

4.4.2   Vahinkoindikaattorit

Vahinkoindikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (83) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti (7) ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä – Indeksi | 100 | 83 | 76 | 65 | 58 |
| Tuotantokapasiteetti – Indeksi | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste – Indeksi | 105
   (8) | 87 | 80 | 68 | 61 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot |

(83)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti (7) ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

7

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä – Indeksi

Indeksi

100

100

83

83

76

76

65

65

58

58

Tuotantokapasiteetti – Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapasiteetin käyttöaste – Indeksi

Indeksi

105
   (8)

105

8

87

87

80

80

68

68

61

61

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot

Lähde:

| (84) | Unionin tuotannonalan tuotanto väheni jatkuvasti ja jyrkästi koko tarkastelujakson ajan 42 prosenttia. Vuodesta 2013 lähtien unionin tuottajan oli kustannusten leikkaamiseksi seisautettava tuotantolaitokset kahdeksi kuukaudeksi sen sijaan, että se olisi pitänyt normaalin 3 viikon huoltotauon aina 18 kuukauden välein. |
| --- | --- |

(84)

Unionin tuotannonalan tuotanto väheni jatkuvasti ja jyrkästi koko tarkastelujakson ajan 42 prosenttia. Vuodesta 2013 lähtien unionin tuottajan oli kustannusten leikkaamiseksi seisautettava tuotantolaitokset kahdeksi kuukaudeksi sen sijaan, että se olisi pitänyt normaalin 3 viikon huoltotauon aina 18 kuukauden välein.

| (85) | Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi muuttumattomana tarkastelujaksolla, minkä vuoksi kapasiteetin käyttöaste heikkeni samansuuntaisesti kuin tuotantomäärä. |
| --- | --- |

(85)

Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi muuttumattomana tarkastelujaksolla, minkä vuoksi kapasiteetin käyttöaste heikkeni samansuuntaisesti kuin tuotantomäärä.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (86) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionissa etuyhteydettömille asiakkaille ja sen markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla – Indeksi | 100 | 85 | 98 | 84 | 88 |
| Markkinaosuus | 100 | 93 | 103 | 93 | 100 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot |

(86)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionissa etuyhteydettömille asiakkaille ja sen markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla – Indeksi

Indeksi

100

100

85

85

98

98

84

84

88

88

Markkinaosuus

100

93

103

93

100

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot

Lähde:

| (87) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Unionin kulutus laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kuten tilastoista voidaan nähdä, Kiinan myyntimäärä väheni saman prosenttiosuuden verran (ks. 74 kappale), mikä tarkoittaa sitä, että sekä kiinalaiset tuottajat että unionin tuottaja menettivät myyntiään yhtä paljon (12 %) unionin kulutuksen vähenemisen takia. |
| --- | --- |

(87)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Unionin kulutus laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kuten tilastoista voidaan nähdä, Kiinan myyntimäärä väheni saman prosenttiosuuden verran (ks. 74 kappale), mikä tarkoittaa sitä, että sekä kiinalaiset tuottajat että unionin tuottaja menettivät myyntiään yhtä paljon (12 %) unionin kulutuksen vähenemisen takia.

| (88) | Tämän vuoksi unionin tuottajan markkinaosuus pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan 30–50 prosentissa. |
| --- | --- |

(88)

Tämän vuoksi unionin tuottajan markkinaosuus pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan 30–50 prosentissa.

4.4.2.3   Työllisyys

| (89) | Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä – Indeksi | 100 | 102 | 98 | 94 | 93 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) – Indeksi | 100 | 81 | 77 | 69 | 63 |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti – Indeksi | 100 | 98 | 96 | 101 | 102 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot |

(89)

Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä – Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

98

98

94

94

93

93

Tuottavuus (tonnia/työntekijä) – Indeksi

Indeksi

100

100

81

81

77

77

69

69

63

63

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti – Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

96

96

101

101

102

102

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot

Lähde:

| (90) | Vuodesta 2011 tutkimusajanjakson loppuun unionin tuotannonala vähensi työntekijöitään 7 prosenttia, ja tuotannon erittäin jyrkän laskun vuoksi (ks. 84 kappale) tuottavuus putosi yhteensä 37 prosenttia. Unionin tuotannonala selitti, että työntekijöiden määrän vähentäminen edelleen on vaikeaa jatkuvan tuotantoprosessin sekä irtisanomiskorvausten vuoksi. Unionin tuotannonala kykeni joka tapauksessa vähentämään työvoimakustannuksia seisauttamalla tuotannon, joten keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(90)

Vuodesta 2011 tutkimusajanjakson loppuun unionin tuotannonala vähensi työntekijöitään 7 prosenttia, ja tuotannon erittäin jyrkän laskun vuoksi (ks. 84 kappale) tuottavuus putosi yhteensä 37 prosenttia. Unionin tuotannonala selitti, että työntekijöiden määrän vähentäminen edelleen on vaikeaa jatkuvan tuotantoprosessin sekä irtisanomiskorvausten vuoksi. Unionin tuotannonala kykeni joka tapauksessa vähentämään työvoimakustannuksia seisauttamalla tuotannon, joten keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla.

4.4.2.4   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (91) | Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittäviä (ks. 67 kappale). Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(91)

Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittäviä (ks. 67 kappale). Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (92) | Kiinasta peräisin olevaan aspartaamiin ei ole aiemmin sovellettu polkumyyntitulleja. Japanista ja Yhdysvalloista peräisin olevan aspartaamin tuonnissa otettiin vuonna 1991 käyttöön polkumyyntitullit, joiden voimassaolo päättyi kauan sitten. Sen vuoksi aiemman polkumyynnin vaikutusten arviointi ei päde tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(92)

Kiinasta peräisin olevaan aspartaamiin ei ole aiemmin sovellettu polkumyyntitulleja. Japanista ja Yhdysvalloista peräisin olevan aspartaamin tuonnissa otettiin vuonna 1991 käyttöön polkumyyntitullit, joiden voimassaolo päättyi kauan sitten. Sen vuoksi aiemman polkumyynnin vaikutusten arviointi ei päde tässä tapauksessa.

4.4.2.5   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (93) | Unionin tuotannonalan painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 7


  Unionin tuotannonalan myyntihinnat ja tuotteiden kustannukset | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta unionissa – Indeksi | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Myytyjen tuotteiden kustannukset/tonni – Indeksi | 100 | 113 | 107 | 113 | 122 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot |

(93)

Unionin tuotannonalan painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Unionin tuotannonalan myyntihinnat ja tuotteiden kustannukset

Unionin tuotannonalan myyntihinnat ja tuotteiden kustannukset

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen myyntihinta unionissa – Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Myytyjen tuotteiden kustannukset/tonni – Indeksi

Indeksi

100

100

113

113

107

107

113

113

122

122

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot

Lähde:

| (94) | Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen keskimääräinen myyntihinta putosi 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Raaka-aineiden hintakehitys (ks. tarkemmin 110 kappale) selittää osittain tätä hinnanlaskua muttei ole ainoa selitys, kuten jäljempänä 5 jaksossa esitetään. |
| --- | --- |

(94)

Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen keskimääräinen myyntihinta putosi 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Raaka-aineiden hintakehitys (ks. tarkemmin 110 kappale) selittää osittain tätä hinnanlaskua muttei ole ainoa selitys, kuten jäljempänä 5 jaksossa esitetään.

| (95) | Tuotantomäärän merkittävän vähenemisen vuoksi myytyjen tuotteiden yksikkökustannukset kohosivat 22 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(95)

Tuotantomäärän merkittävän vähenemisen vuoksi myytyjen tuotteiden yksikkökustannukset kohosivat 22 prosenttia tarkastelujaksolla.

4.4.2.6   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (96) | Taulukossa 8 esitetään unionin tuotannonalan kannattavuuden, kassavirran, investointien ja investointien tuoton kehityssuunnat tarkastelujaksolla:

  Taulukko 8


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus – Indeksi | 100 | 7 | – 11 | – 47 | – 83 |
| Kassavirta – Indeksi | 100 | – 81 | – 17 | – 19 | 73 |
| Investoinnit – Indeksi | 100 | 101 | 140 | 79 | 79 |
| Investointien tuotto – Indeksi | – 100 | – 575 | – 1 862 | – 1 801 | – 1 513 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot |

(96)

Taulukossa 8 esitetään unionin tuotannonalan kannattavuuden, kassavirran, investointien ja investointien tuoton kehityssuunnat tarkastelujaksolla:

Taulukko 8

Taulukko 8

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus – Indeksi

Indeksi

100

100

7

7

– 11

– 11

– 47

– 47

– 83

– 83

Kassavirta – Indeksi

Indeksi

100

100

– 81

– 81

– 17

– 17

– 19

– 19

73

73

Investoinnit – Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

140

140

79

79

79

79

Investointien tuotto – Indeksi

Indeksi

– 100

– 100

– 575

– 575

– 1 862

– 1 862

– 1 801

– 1 801

– 1 513

– 1 513

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot

Lähde:

| (97) | Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni jyrkästi tarkastelujaksolla. Kassavirran suuret vaihtelut liittyvät tiiviisti varastojen muutoksiin. Unionin tuotannonalan vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi myös investoinnit ja investointien tuotto vähenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(97)

Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni jyrkästi tarkastelujaksolla. Kassavirran suuret vaihtelut liittyvät tiiviisti varastojen muutoksiin. Unionin tuotannonalan vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi myös investoinnit ja investointien tuotto vähenivät merkittävästi tarkastelujaksolla.

| (98) | Unionin tuotannonala teki varainhoitovuonna 2012 (9) merkittävän arvonalentumiskirjauksen Ranskan yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden (10) mukaisesti. Arvonalentuminen perustui markkinaennusteeseen, ja kyseessä oli erittäin merkittävä summa. Tässä tutkimuksessa päätettiin kuitenkin olla ottamatta tätä poikkeuksellista kirjausta huomioon, jotta vältettiin suuntausten vääristyminen. |
| --- | --- |

(98)

Unionin tuotannonala teki varainhoitovuonna 2012 (9) merkittävän arvonalentumiskirjauksen Ranskan yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden (10) mukaisesti. Arvonalentuminen perustui markkinaennusteeseen, ja kyseessä oli erittäin merkittävä summa. Tässä tutkimuksessa päätettiin kuitenkin olla ottamatta tätä poikkeuksellista kirjausta huomioon, jotta vältettiin suuntausten vääristyminen.

9

10

4.4.2.7   Varastot

| (99) | Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot – Indeksi | 100 | 104 | 104 | 77 | 97 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta – Indeksi | 100 | 125 | 138 | 119 | 166 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot |

(99)

Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Varastot

Varastot

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot – Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

104

104

77

77

97

97

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta – Indeksi

Indeksi

100

100

125

125

138

138

119

119

166

166

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot

Lähde:

| (100) | Vaikka loppuvarastot pienenivät tarkastelujaksolla – mikä johtui tuotantolaitosten pidempiaikaisesta pysäyttämisestä kustannusten leikkaamiseksi (ks. 84 kappale) – prosenttiosuutena tuotannosta varastot kasvoivat merkittävästi tuotantoon verrattuna. |
| --- | --- |

(100)

Vaikka loppuvarastot pienenivät tarkastelujaksolla – mikä johtui tuotantolaitosten pidempiaikaisesta pysäyttämisestä kustannusten leikkaamiseksi (ks. 84 kappale) – prosenttiosuutena tuotannosta varastot kasvoivat merkittävästi tuotantoon verrattuna.

4.4.3   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (101) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että käytännössä kaikki taloudelliset indikaattorit – vakaana pysynyttä markkinaosuutta lukuun ottamatta – heikkenivät tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(101)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että käytännössä kaikki taloudelliset indikaattorit – vakaana pysynyttä markkinaosuutta lukuun ottamatta – heikkenivät tarkastelujaksolla.

| (102) | Merkittäviä negatiivisia suuntauksia havaittiin seuraavien taloudellisten indikaattorien osalta: tuotantomäärä, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä ja hinnat unionin markkinoilla, kassavirta, investoinnit, työllisyys ja tuottavuus. Vähentyneen tuotannon, mikä johti myytyjen tuotteiden yksikkökustannusten kohoamiseen, ja laskevien myyntihintojen yhteisvaikutuksesta unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni jyrkästi tarkastelujaksolla. Kaikki nämä suuntaukset osoittavat selvästi vahingollista tilannetta. |
| --- | --- |

(102)

Merkittäviä negatiivisia suuntauksia havaittiin seuraavien taloudellisten indikaattorien osalta: tuotantomäärä, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä ja hinnat unionin markkinoilla, kassavirta, investoinnit, työllisyys ja tuottavuus. Vähentyneen tuotannon, mikä johti myytyjen tuotteiden yksikkökustannusten kohoamiseen, ja laskevien myyntihintojen yhteisvaikutuksesta unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni jyrkästi tarkastelujaksolla. Kaikki nämä suuntaukset osoittavat selvästi vahingollista tilannetta.

| (103) | Eräs asianomainen osapuoli väitti, että lääke- ja elintarviketeollisuus muodostavat kahdet erilliset markkinat ja että unionin tuotannonalalle ei aiheudu mitään vahinkoa sen lääketeollisuudelle suuntautuvasta myynnistä, minkä vuoksi tutkimus olisi rajattava elintarvike- ja juomateollisuudessa käytettyyn aspartaamiin. Sama asianomainen osapuoli väitti myös, että koska se ei kilpaile lääkemarkkinoilla unionin tuotannonalan kanssa, ei voida väittää, että sen lääketeollisuudelle suuntautuvasta myynnistä on aiheutunut vahinkoa. |
| --- | --- |

(103)

Eräs asianomainen osapuoli väitti, että lääke- ja elintarviketeollisuus muodostavat kahdet erilliset markkinat ja että unionin tuotannonalalle ei aiheudu mitään vahinkoa sen lääketeollisuudelle suuntautuvasta myynnistä, minkä vuoksi tutkimus olisi rajattava elintarvike- ja juomateollisuudessa käytettyyn aspartaamiin. Sama asianomainen osapuoli väitti myös, että koska se ei kilpaile lääkemarkkinoilla unionin tuotannonalan kanssa, ei voida väittää, että sen lääketeollisuudelle suuntautuvasta myynnistä on aiheutunut vahinkoa.

| (104) | Vastauksena tähän väitteeseen on todettava, että tutkimuksessa osoitettiin, että kiinalaiset viejät kykenevät tuottamaan kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja, myös niitä, jotka on tarkoitettu lääketeollisuuden asiakkaille. Tällä hetkellä kuitenkin aspartaamin kulutus lääketeollisuudessa on erittäin vähäistä, eivätkä kiinalaiset viejät olleet (vielä) kyenneet pääsemään näille markkinoille. On syytä tuoda esiin, että ilman kannattavampaa myyntiä lääketeollisuudelle unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko olisi ollut vieläkin merkittävämpi. |
| --- | --- |

(104)

Vastauksena tähän väitteeseen on todettava, että tutkimuksessa osoitettiin, että kiinalaiset viejät kykenevät tuottamaan kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja, myös niitä, jotka on tarkoitettu lääketeollisuuden asiakkaille. Tällä hetkellä kuitenkin aspartaamin kulutus lääketeollisuudessa on erittäin vähäistä, eivätkä kiinalaiset viejät olleet (vielä) kyenneet pääsemään näille markkinoille. On syytä tuoda esiin, että ilman kannattavampaa myyntiä lääketeollisuudelle unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko olisi ollut vieläkin merkittävämpi.

| (105) | Mikä tärkeintä, tutkimuksessa vahvistettiin, että lääke- ja elintarvikemarkkinoilla myydyllä aspartaamilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena. Tästä syystä lääketeollisuuteen tarkoitetun aspartaamin jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle ei ole perusteltua. Hintaerot, jotka johtuvat pääasiassa tiukemmista sertifiointi- ja valvontaprosesseista ja tuotantovaatimuksista, otetaan huomioon tuotevalvontakoodissa, jossa erotetaan toisistaan lääketeollisuuteen ja elintarviketeollisuuteen tarkoitettu aspartaami. Tämän ansiosta varmistetaan, että vain samoja tuotelajeja verrataan ja otetaan huomioon polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa. Edellä esitetyn perusteella tämä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(105)

Mikä tärkeintä, tutkimuksessa vahvistettiin, että lääke- ja elintarvikemarkkinoilla myydyllä aspartaamilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena. Tästä syystä lääketeollisuuteen tarkoitetun aspartaamin jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle ei ole perusteltua. Hintaerot, jotka johtuvat pääasiassa tiukemmista sertifiointi- ja valvontaprosesseista ja tuotantovaatimuksista, otetaan huomioon tuotevalvontakoodissa, jossa erotetaan toisistaan lääketeollisuuteen ja elintarviketeollisuuteen tarkoitettu aspartaami. Tämän ansiosta varmistetaan, että vain samoja tuotelajeja verrataan ja otetaan huomioon polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa. Edellä esitetyn perusteella tämä väite oli hylättävä.

| (106) | Kaiken edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(106)

Kaiken edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (107) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. |
| --- | --- |

(107)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana.

5.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (108) | Kaikki tutkimusajanjaksolla havaitut polkumyyntimarginaalit olivat merkittäviä (ks. 67 kappale). Myös samalla kaudella havaittu hintojen alittavuuden marginaali oli erittäin korkea, 21,1 prosenttia (ks. 80 kappale). |
| --- | --- |

(108)

Kaikki tutkimusajanjaksolla havaitut polkumyyntimarginaalit olivat merkittäviä (ks. 67 kappale). Myös samalla kaudella havaittu hintojen alittavuuden marginaali oli erittäin korkea, 21,1 prosenttia (ks. 80 kappale).

| (109) | Lisäksi tutkimuksessa osoitettiin, että kiinalaiset hinnat olivat unionin hintoja alemmat jo vuonna 2011, ja ne laskivat vielä 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonalan oli alennettava hintojaan, eikä se vuodesta 2013 eteenpäin ja etenkään tutkimusajanjaksolla pystynyt myymään hinnoilla, jotka olisivat kattaneet kaikki kustannukset. |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi tutkimuksessa osoitettiin, että kiinalaiset hinnat olivat unionin hintoja alemmat jo vuonna 2011, ja ne laskivat vielä 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonalan oli alennettava hintojaan, eikä se vuodesta 2013 eteenpäin ja etenkään tutkimusajanjaksolla pystynyt myymään hinnoilla, jotka olisivat kattaneet kaikki kustannukset.

| (110) | Jotta voitiin analysoida tarkemmin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöä, tutkimuksessa arvioitiin keskeisten raaka-aineiden hintojen kehitystä. Aspartaamia tuotetaan sekoittamalla kahta aminohappoa (L-aspartiini ja L-fenyylialaniini) suunnilleen samoina määrinä. Yhdessä näiden kahden aminohapon osuus kaikista tuotantokustannuksista on noin 25 prosenttia. Näiden kahden raaka-aineen hinnat ovat muuttuneet tarkastelujaksolla noin + 3,5 prosenttia ja – 27 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että raaka-aineiden hintojen kehitys voisi enimmilläänkin selittää tuotantokustannusten tai aspartaamin hinnan vain 3 prosentin alenemisen muttei 12 prosentin alenemista, joka havaittiin Kiinasta tulevan tuonnin hinnoissa. Tämä vahvistaa unionin tuotannonalan väitteitä, joiden mukaan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelu unionin markkinoilla oli melko aggressiivista. |
| --- | --- |

(110)

Jotta voitiin analysoida tarkemmin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöä, tutkimuksessa arvioitiin keskeisten raaka-aineiden hintojen kehitystä. Aspartaamia tuotetaan sekoittamalla kahta aminohappoa (L-aspartiini ja L-fenyylialaniini) suunnilleen samoina määrinä. Yhdessä näiden kahden aminohapon osuus kaikista tuotantokustannuksista on noin 25 prosenttia. Näiden kahden raaka-aineen hinnat ovat muuttuneet tarkastelujaksolla noin + 3,5 prosenttia ja – 27 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että raaka-aineiden hintojen kehitys voisi enimmilläänkin selittää tuotantokustannusten tai aspartaamin hinnan vain 3 prosentin alenemisen muttei 12 prosentin alenemista, joka havaittiin Kiinasta tulevan tuonnin hinnoissa. Tämä vahvistaa unionin tuotannonalan väitteitä, joiden mukaan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelu unionin markkinoilla oli melko aggressiivista.

| (111) | Tutkimuksessa osoitettiin myös, että kiinalaisia tuotteita on erittäin mittavasti unionin markkinoilla. Vaikka kiinalaisten tuotteiden määrä ei lisääntynytkään tarkastelujaksolla vaan noudatteli kulutuksen laskevaa suuntausta, niiden markkinaosuus pysyi vakaana ja oli koko tarkastelujakson ajan unionin tuotannonalan markkinaosuutta merkittävästi suurempi. |
| --- | --- |

(111)

Tutkimuksessa osoitettiin myös, että kiinalaisia tuotteita on erittäin mittavasti unionin markkinoilla. Vaikka kiinalaisten tuotteiden määrä ei lisääntynytkään tarkastelujaksolla vaan noudatteli kulutuksen laskevaa suuntausta, niiden markkinaosuus pysyi vakaana ja oli koko tarkastelujakson ajan unionin tuotannonalan markkinaosuutta merkittävästi suurempi.

| (112) | Alhaisin polkumyyntihinnoin tulleen tuonnin suurten määrien vuoksi unionin tuotannonala ei kyennyt nostamaan tai edes säilyttämään ennallaan hintojaan kattaakseen kaikki tuotantokustannukset. Voidakseen säilyttää asiakkaansa ja tuotantonsa unionin tuotannonalan oli alennettava hintojaan 7 prosenttia tarkastelujaksolla, minkä vuoksi sen toiminta oli tappiollista vuodesta 2013 eteenpäin. Hintojen lasku oli merkittävämpi kuin mitä raaka-aineen hintakehitys voisi selittää (ks. 108–110 kappale). |
| --- | --- |

(112)

Alhaisin polkumyyntihinnoin tulleen tuonnin suurten määrien vuoksi unionin tuotannonala ei kyennyt nostamaan tai edes säilyttämään ennallaan hintojaan kattaakseen kaikki tuotantokustannukset. Voidakseen säilyttää asiakkaansa ja tuotantonsa unionin tuotannonalan oli alennettava hintojaan 7 prosenttia tarkastelujaksolla, minkä vuoksi sen toiminta oli tappiollista vuodesta 2013 eteenpäin. Hintojen lasku oli merkittävämpi kuin mitä raaka-aineen hintakehitys voisi selittää (ks. 108–110 kappale).

| (113) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että polkumyynnillä tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(113)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että polkumyynnillä tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

| (114) | Unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen viennin määrä ja keskimääräinen hinta kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Unionin tuotannonalan vientitulos | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä

  Indeksi | 100 | 70 | 47 | 36 | 34 |
| Keskimääräinen hinta

  Indeksi | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot |

(114)

Unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen viennin määrä ja keskimääräinen hinta kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä

Indeksi

Indeksi

100

100

70

70

47

47

36

36

34

34

Keskimääräinen hinta

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot

Lähde:

| (115) | Unionin tuotannonalan vientimäärä putosi erittäin jyrkästi (66 %) tarkastelujaksolla ja myös keskimääräiset hinnat putosivat 7 prosenttia. Tutkimuksen mukaan tällä oli negatiivista vaikutusta tuotantomäärään (ks. 84 kappale) ja myytyjen tavaroiden kustannuksiin (ks. 94 kappale). Näin ollen katsotaan, että myös vientimarkkinoiden heikko tulos vaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(115)

Unionin tuotannonalan vientimäärä putosi erittäin jyrkästi (66 %) tarkastelujaksolla ja myös keskimääräiset hinnat putosivat 7 prosenttia. Tutkimuksen mukaan tällä oli negatiivista vaikutusta tuotantomäärään (ks. 84 kappale) ja myytyjen tavaroiden kustannuksiin (ks. 94 kappale). Näin ollen katsotaan, että myös vientimarkkinoiden heikko tulos vaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

| (116) | Vientimyynnin määrien ja hintojen lasku sinällään ei kuitenkaan riitä selittämään unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon tasoa ja intensiteettiä. On syytä korostaa, että unionin tuotannonalan oli alennettava jatkuvasti hintojaan unionin markkinoilla heikkenevästä kustannusrakenteesta huolimatta, koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat jatkuvaa ja intensiivistä hintapainetta unionin markkinoilla (ks. 5.1 luku). |
| --- | --- |

(116)

Vientimyynnin määrien ja hintojen lasku sinällään ei kuitenkaan riitä selittämään unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon tasoa ja intensiteettiä. On syytä korostaa, että unionin tuotannonalan oli alennettava jatkuvasti hintojaan unionin markkinoilla heikkenevästä kustannusrakenteesta huolimatta, koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat jatkuvaa ja intensiivistä hintapainetta unionin markkinoilla (ks. 5.1 luku).

| (117) | Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjakson aikana tuotannosta vientiin mennyt osuus oli huomattavasti pienempi kuin tuotannosta unionin markkinoilla myyty osuus. |
| --- | --- |

(117)

Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjakson aikana tuotannosta vientiin mennyt osuus oli huomattavasti pienempi kuin tuotannosta unionin markkinoilla myyty osuus.

| (118) | Tällä perusteella katsotaan, että unionin tuotannonalan vientimyynnin määrän ja hintojen lasku tarkastelujaksolla ei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(118)

Tällä perusteella katsotaan, että unionin tuotannonalan vientimyynnin määrän ja hintojen lasku tarkastelujaksolla ei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

5.2.2   Tuonti muista maista

Tuonti muista maista

| (119) | Aspartaamia tuotetaan siis tällä hetkellä vain Japanissa, Kiinassa, Etelä-Koreassa ja unionissa, kuten 70 kappaleessa todettiin. Yhdysvalloissa oli tuotantolaitos, joka kuitenkin lopetti toimintansa vuonna 2014. Käytettävissä olevien tietojen perusteella myös Etelä-Korea on vähentämässä tuotantomääriään. Käytettävissä olevien tietojen (11) perusteella vaikuttaa lisäksi siltä, että muiden kuin kiinalaisten tuottajien unioniin harjoittamaa tuontia ei ollut tai sen määrä oli erittäin vähäistä koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(119)

Aspartaamia tuotetaan siis tällä hetkellä vain Japanissa, Kiinassa, Etelä-Koreassa ja unionissa, kuten 70 kappaleessa todettiin. Yhdysvalloissa oli tuotantolaitos, joka kuitenkin lopetti toimintansa vuonna 2014. Käytettävissä olevien tietojen perusteella myös Etelä-Korea on vähentämässä tuotantomääriään. Käytettävissä olevien tietojen (11) perusteella vaikuttaa lisäksi siltä, että muiden kuin kiinalaisten tuottajien unioniin harjoittamaa tuontia ei ollut tai sen määrä oli erittäin vähäistä koko tarkastelujakson ajan.

11

| (120) | Tällä perusteella päätellään, että kolmansista maista tulevalla tuonnilla ei ollut mitään vaikutusta unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, eikä se näin ollen poistanut syy-yhteyttä kiinalaisen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(120)

Tällä perusteella päätellään, että kolmansista maista tulevalla tuonnilla ei ollut mitään vaikutusta unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, eikä se näin ollen poistanut syy-yhteyttä kiinalaisen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

5.2.3   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (121) | Unionin kulutus väheni 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kuten 2 ja 5 taulukosta käy ilmi, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana tarkastelujaksolla, kun molempien myyntimäärä väheni yhtä paljon (12 % kummankin osalta). |
| --- | --- |

(121)

Unionin kulutus väheni 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kuten 2 ja 5 taulukosta käy ilmi, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana tarkastelujaksolla, kun molempien myyntimäärä väheni yhtä paljon (12 % kummankin osalta).

| (122) | Joka tapauksessa katsotaan, että unionin kulutuksen väheneminen ei ollut yhtä merkittävää kuin menetykset tuotannossa, eikä se riitä selittämään unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon mittavuutta. On muistettava, että myyntihinnat laskivat 7 prosenttia ja tuotantomäärän väheneminen johti suurempiin kustannuksiin ja erittäin negatiiviseen kannattavuuteen tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi katsotaan, että unionin kulutuksen väheneminen vaikutti negatiivisesti unionin tuotannonalaan muttei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(122)

Joka tapauksessa katsotaan, että unionin kulutuksen väheneminen ei ollut yhtä merkittävää kuin menetykset tuotannossa, eikä se riitä selittämään unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon mittavuutta. On muistettava, että myyntihinnat laskivat 7 prosenttia ja tuotantomäärän väheneminen johti suurempiin kustannuksiin ja erittäin negatiiviseen kannattavuuteen tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi katsotaan, että unionin kulutuksen väheneminen vaikutti negatiivisesti unionin tuotannonalaan muttei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

5.2.4   Asianomaisten osapuolten muita esiin ottamia seikkoja

Asianomaisten osapuolten muita esiin ottamia seikkoja

| (123) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuottaja myy merkkituotetta toisin kuin kiinalaiset tuottajat, jotka myyvät tuotemerkittömiä tuotteita. Tämän osapuolen mukaan merkkituotteet huomataan paremmin, minkä vuoksi ne kärsivät enemmän kielteisistä mediakampanjoista, joissa otetaan esiin mahdollisia terveysongelmia, ja tämä on syynä unionin tuotannonalan myynnin laskuun. |
| --- | --- |

(123)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuottaja myy merkkituotetta toisin kuin kiinalaiset tuottajat, jotka myyvät tuotemerkittömiä tuotteita. Tämän osapuolen mukaan merkkituotteet huomataan paremmin, minkä vuoksi ne kärsivät enemmän kielteisistä mediakampanjoista, joissa otetaan esiin mahdollisia terveysongelmia, ja tämä on syynä unionin tuotannonalan myynnin laskuun.

| (124) | Väite on erittäin spekulatiivinen, eikä sen tueksi esitetty mitään näyttöä. Aspartaamia myydään suurille yrityksille, jotka toimivat pääasiassa elintarvike- ja virvoitusjuomasektorilla, eikä merkkituotteena loppukäyttäjille. Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonalan ja kiinalaisten tuojien myymä aspartaami on täysin samanlaista fyysisiltä ja kemiallisilta ominaisuuksiltaan, eivätkä käyttäjät sertifiointimenettelyn jälkeen tee eroa näistä kahdesta lähteestä hankittujen tuotteiden välillä. Tästä syystä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(124)

Väite on erittäin spekulatiivinen, eikä sen tueksi esitetty mitään näyttöä. Aspartaamia myydään suurille yrityksille, jotka toimivat pääasiassa elintarvike- ja virvoitusjuomasektorilla, eikä merkkituotteena loppukäyttäjille. Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonalan ja kiinalaisten tuojien myymä aspartaami on täysin samanlaista fyysisiltä ja kemiallisilta ominaisuuksiltaan, eivätkä käyttäjät sertifiointimenettelyn jälkeen tee eroa näistä kahdesta lähteestä hankittujen tuotteiden välillä. Tästä syystä väite oli hylättävä.

| (125) | Sama asianomainen osapuoli väitti myös, että unionin tuotannonalan kustannuksia vääristävät yhden raaka-aineen ostot etuyhteydessä olevalta yritykseltä. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että etuyhteydessä oleva yritys myi raaka-ainetta unionin tuotannonalalle samalla hinnalla kuin muille kolmansille etuyhteydettömille osapuolille eli tavanomaisin markkinaehdoin. Sen vuoksi tutkimuksen tulokset eivät tue väitettä, jonka mukaan unionin tuotannonalan kustannukset ovat vääristyneet. |
| --- | --- |

(125)

Sama asianomainen osapuoli väitti myös, että unionin tuotannonalan kustannuksia vääristävät yhden raaka-aineen ostot etuyhteydessä olevalta yritykseltä. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että etuyhteydessä oleva yritys myi raaka-ainetta unionin tuotannonalalle samalla hinnalla kuin muille kolmansille etuyhteydettömille osapuolille eli tavanomaisin markkinaehdoin. Sen vuoksi tutkimuksen tulokset eivät tue väitettä, jonka mukaan unionin tuotannonalan kustannukset ovat vääristyneet.

| (126) | Toinen asianomainen osapuoli kiisti syy-yhteyden sillä perusteella, että unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen ei osunut ajallisesti yhteen Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän lisääntymisen kanssa. |
| --- | --- |

(126)

Toinen asianomainen osapuoli kiisti syy-yhteyden sillä perusteella, että unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen ei osunut ajallisesti yhteen Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän lisääntymisen kanssa.

| (127) | Kuten 108–113 kappaleessa selitetään tarkemmin, vahinko aiheutui kiinalaisen tuonnin merkittävän markkinaosuuden ja tämän tuonnin alhaisten ja yhä laskevien hintojen yhteisvaikutuksesta. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(127)

Kuten 108–113 kappaleessa selitetään tarkemmin, vahinko aiheutui kiinalaisen tuonnin merkittävän markkinaosuuden ja tämän tuonnin alhaisten ja yhä laskevien hintojen yhteisvaikutuksesta. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

5.2.5   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (128) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama jatkuva hintapaine ja tämän tuonnin vahva läsnäolo unionin markkinoilla aiheuttivat merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinasta tulevan tuonnin jo valmiiksi alhaiset hinnat laskivat vielä 12 prosenttia tarkastelujaksolla, ja tätä hinnanalennusta selittää vain vähäisessä määrin raaka-aineiden hintojen suuntaus. |
| --- | --- |

(128)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama jatkuva hintapaine ja tämän tuonnin vahva läsnäolo unionin markkinoilla aiheuttivat merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinasta tulevan tuonnin jo valmiiksi alhaiset hinnat laskivat vielä 12 prosenttia tarkastelujaksolla, ja tätä hinnanalennusta selittää vain vähäisessä määrin raaka-aineiden hintojen suuntaus.

| (129) | Tässä tutkimuksessa todettu vahinko on ilmeinen ja kattaa laajalti useimmat 4 luvussa kuvatut indikaattorit. Kiinan harjoittama jatkuva ja aggressiivinen hintapaine pakotti unionin tuotannonalan alentamaan hintojaan alle kokonaistuotantokustannusten, ja se kärsi merkittäviä tappioita, etenkin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(129)

Tässä tutkimuksessa todettu vahinko on ilmeinen ja kattaa laajalti useimmat 4 luvussa kuvatut indikaattorit. Kiinan harjoittama jatkuva ja aggressiivinen hintapaine pakotti unionin tuotannonalan alentamaan hintojaan alle kokonaistuotantokustannusten, ja se kärsi merkittäviä tappioita, etenkin tutkimusajanjakson aikana.

| (130) | Komissio tutki huolellisesti kaikkia sellaisia tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja päätteli, että joko ne eivät aiheuttaneet vahinkoa (vienti kolmansiin maihin, merkkituotteiden v. muiden tuotteiden myynti, raaka-aineostot etuyhteydessä olevalta osapuolelta) tai niiden vaikutus oli vain vähäinen eikä sen vuoksi poistanut syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä (unionin kulutuksen väheneminen ja unionin tuotannonalan vientituloksen heikkeneminen). |
| --- | --- |

(130)

Komissio tutki huolellisesti kaikkia sellaisia tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja päätteli, että joko ne eivät aiheuttaneet vahinkoa (vienti kolmansiin maihin, merkkituotteiden v. muiden tuotteiden myynti, raaka-aineostot etuyhteydessä olevalta osapuolelta) tai niiden vaikutus oli vain vähäinen eikä sen vuoksi poistanut syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä (unionin kulutuksen väheneminen ja unionin tuotannonalan vientituloksen heikkeneminen).

| (131) | Sen vuoksi päätellään, että Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle eikä mikään muista tekijöistä poistanut tätä syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(131)

Sen vuoksi päätellään, että Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle eikä mikään muista tekijöistä poistanut tätä syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (132) | Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, voisiko se todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(132)

Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, voisiko se todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (133) | Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Lähes kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujakson aikana – etenkin tuotannon määrä, myynnin määrä, myyntihinnat ja työllisyys. Laskeva suuntaus todettiin myös muiden taloudelliseen tulokseen liittyvien indikaattorien, kuten kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton, osalta. |
| --- | --- |

(133)

Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Lähes kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujakson aikana – etenkin tuotannon määrä, myynnin määrä, myyntihinnat ja työllisyys. Laskeva suuntaus todettiin myös muiden taloudelliseen tulokseen liittyvien indikaattorien, kuten kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton, osalta.

| (134) | Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotetaan, että unionin tuotannonala kykenee lisäämään tuotanto- ja myyntimääräänsä markkinoilla, joilla vallitsee tosiasiallinen kilpailu. Kiinalaisten viejien veloittamien hintojen pitäisi kohota ja unionin tuotannonalan vapautua osittain ankarasta hintapaineesta, jota polkumyynnillä tapahtuva tuonti tällä hetkellä aiheuttaa unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(134)

Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotetaan, että unionin tuotannonala kykenee lisäämään tuotanto- ja myyntimääräänsä markkinoilla, joilla vallitsee tosiasiallinen kilpailu. Kiinalaisten viejien veloittamien hintojen pitäisi kohota ja unionin tuotannonalan vapautua osittain ankarasta hintapaineesta, jota polkumyynnillä tapahtuva tuonti tällä hetkellä aiheuttaa unionin markkinoilla.

| (135) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään. Alhaisilla polkumyyntihinnoilla tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän hintapaineen vuoksi menetykset myyntimäärissä ja markkinaosuudessa jatkuvat hyvin todennäköisesti. Tämä pakottaa unionin tuotannonalan alentamaan hintatasojaan entisestään ja keskipitkällä aikavälillä lopettamaan aspartaamin tuotannon kokonaan, mistä aiheutuisi työpaikkojen menetyksiä unionissa. |
| --- | --- |

(135)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään. Alhaisilla polkumyyntihinnoilla tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän hintapaineen vuoksi menetykset myyntimäärissä ja markkinaosuudessa jatkuvat hyvin todennäköisesti. Tämä pakottaa unionin tuotannonalan alentamaan hintatasojaan entisestään ja keskipitkällä aikavälillä lopettamaan aspartaamin tuotannon kokonaan, mistä aiheutuisi työpaikkojen menetyksiä unionissa.

| (136) | Komissio tuli sen vuoksi tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(136)

Komissio tuli sen vuoksi tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja jakelijoiden etu

Etuyhteydettömien tuojien ja jakelijoiden etu

| (137) | Tutkimuksessa toimi yhteistyössä kaksi jakelijaa, jotka ostavat aspartaamia ainoastaan unionin tuotannonalalta, ja ne tukivat toimenpiteiden käyttöönottoa, koska ne nojautuvat täysin unionin tuotannonalan tuotantoon ja myyntiin. |
| --- | --- |

(137)

Tutkimuksessa toimi yhteistyössä kaksi jakelijaa, jotka ostavat aspartaamia ainoastaan unionin tuotannonalalta, ja ne tukivat toimenpiteiden käyttöönottoa, koska ne nojautuvat täysin unionin tuotannonalan tuotantoon ja myyntiin.

| (138) | Yksikään tiedossa olleista tuojista ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa eikä toimittanut kyselyvastausta tai toimittanut kirjallisia huomautuksia. Unionin tuotannonalalta ja samanlaista tuotetta koskevasta hiljattaisesta tutkimuksesta (12) saatujen markkinatietojen mukaan tuojilla on yleisesti ottaen melko laaja tuotevalikoima, jossa aspartaami on vain yksi tuote. Koska toimenpiteillä ei kiellettäisi aspartaamin tuontia Kiinasta vaan vain palautettaisiin terve kilpailu unionin markkinoille, katsotaan, että toimenpiteiden ei pitäisi estää tuojia käymästä edelleen kauppaa tarkasteltavana olevalla tuotteella unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(138)

Yksikään tiedossa olleista tuojista ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa eikä toimittanut kyselyvastausta tai toimittanut kirjallisia huomautuksia. Unionin tuotannonalalta ja samanlaista tuotetta koskevasta hiljattaisesta tutkimuksesta (12) saatujen markkinatietojen mukaan tuojilla on yleisesti ottaen melko laaja tuotevalikoima, jossa aspartaami on vain yksi tuote. Koska toimenpiteillä ei kiellettäisi aspartaamin tuontia Kiinasta vaan vain palautettaisiin terve kilpailu unionin markkinoille, katsotaan, että toimenpiteiden ei pitäisi estää tuojia käymästä edelleen kauppaa tarkasteltavana olevalla tuotteella unionin markkinoilla.

12

| (139) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella katsotaan näin ollen, että toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi vastoin jakelijoiden ja tuojien etua unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(139)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella katsotaan näin ollen, että toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi vastoin jakelijoiden ja tuojien etua unionin markkinoilla.

6.3   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (140) | Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin aspartaamin käyttäjiin vireillepanon yhteydessä. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä viisi käyttäjää, jotka toimittivat kyselyvastaukset. Näiden käyttäjien osuus unionin kulutuksesta on 5,4 prosenttia. Näistä käyttäjistä kolme osti aspartaamia pelkästään unionin tuotannonalalta ja totesi joko suhtautuvansa neutraalisti toimenpiteiden käyttöönottoon tai kannattavansa sitä. |
| --- | --- |

(140)

Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin aspartaamin käyttäjiin vireillepanon yhteydessä. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä viisi käyttäjää, jotka toimittivat kyselyvastaukset. Näiden käyttäjien osuus unionin kulutuksesta on 5,4 prosenttia. Näistä käyttäjistä kolme osti aspartaamia pelkästään unionin tuotannonalalta ja totesi joko suhtautuvansa neutraalisti toimenpiteiden käyttöönottoon tai kannattavansa sitä.

| (141) | Kaksi käyttäjää, jotka ostivat aspartaamia Kiinasta, ostivat yhteensä alle 10 prosenttia Kiinasta tulevasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana. Niiden tietojen tarkastuksessa vahvistettiin, että aspartaamin osuus niiden tuotantokustannuksista on alle 3 prosenttia ja että molemmat yritykset olivat kannattavia tutkimusajanjakson aikana. Toimenpiteiden vaikutus niiden kustannuksiin olisi kaikkiaan enintään 1,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(141)

Kaksi käyttäjää, jotka ostivat aspartaamia Kiinasta, ostivat yhteensä alle 10 prosenttia Kiinasta tulevasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana. Niiden tietojen tarkastuksessa vahvistettiin, että aspartaamin osuus niiden tuotantokustannuksista on alle 3 prosenttia ja että molemmat yritykset olivat kannattavia tutkimusajanjakson aikana. Toimenpiteiden vaikutus niiden kustannuksiin olisi kaikkiaan enintään 1,5 prosenttia.

| (142) | Näiden tietojen perusteella päätellään, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei lisäisi merkittävästi niiden tuotantokustannuksia ja että niillä joka tapauksessa on marginaalia näiden lisäkustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(142)

Näiden tietojen perusteella päätellään, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei lisäisi merkittävästi niiden tuotantokustannuksia ja että niillä joka tapauksessa on marginaalia näiden lisäkustannusten kattamiseksi.

| (143) | Yksi käyttäjistä korosti kahden hankintalähteen merkitystä eli mahdollisuutta hankkia aspartaamia vaihtoehtoisista hankintalähteistä. Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole sulkea unionin markkinoita Kiinasta peräisin olevan aspartaamin tuonnilta vaan palauttaa toimiva kilpailu eri tavarantoimittajien ja markkinatoimijoiden keskuuteen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonala todennäköisesti häviää, mikä vähentäisi edelleen jo nyt vähäisiä aspartaamin tuottajia maailmanlaajuisesti, minkä vuoksi kahden hankintalähteen käyttö olisi yhä vaikeampaa (ks. 135 kappale). Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteet eivät vaaranna käyttäjien tarvetta hankkia tuotetta kahdesta lähteestä. |
| --- | --- |

(143)

Yksi käyttäjistä korosti kahden hankintalähteen merkitystä eli mahdollisuutta hankkia aspartaamia vaihtoehtoisista hankintalähteistä. Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole sulkea unionin markkinoita Kiinasta peräisin olevan aspartaamin tuonnilta vaan palauttaa toimiva kilpailu eri tavarantoimittajien ja markkinatoimijoiden keskuuteen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonala todennäköisesti häviää, mikä vähentäisi edelleen jo nyt vähäisiä aspartaamin tuottajia maailmanlaajuisesti, minkä vuoksi kahden hankintalähteen käyttö olisi yhä vaikeampaa (ks. 135 kappale). Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteet eivät vaaranna käyttäjien tarvetta hankkia tuotetta kahdesta lähteestä.

6.4   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (144) | Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton voidaan odottaa mahdollistavan sen, että unionin tuotannonala voisi pysyä markkinoilla ja tämän seurauksena parantaa tilannettaan. On olemassa suuri riski, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan olisi harkittava vetäytymistä aspartaamiin liittyvästä liiketoiminnasta keskipitkällä aikavälillä, mikä johtaisi väistämättä työpaikkojen menetyksiin. Tuojien tai käyttäjien kannalta ei tuotu esiin mitään pakottavia syitä toimenpiteiden käyttöönottoa vastaan. |
| --- | --- |

(144)

Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton voidaan odottaa mahdollistavan sen, että unionin tuotannonala voisi pysyä markkinoilla ja tämän seurauksena parantaa tilannettaan. On olemassa suuri riski, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan olisi harkittava vetäytymistä aspartaamiin liittyvästä liiketoiminnasta keskipitkällä aikavälillä, mikä johtaisi väistämättä työpaikkojen menetyksiin. Tuojien tai käyttäjien kannalta ei tuotu esiin mitään pakottavia syitä toimenpiteiden käyttöönottoa vastaan.

| (145) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta peräisin olevan aspartaamin tuontia koskevat toimenpiteet ovat yleisesti unionin edun mukaisia eikä ole mitään pakottavia syitä, jotka estäisivät niiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(145)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta peräisin olevan aspartaamin tuontia koskevat toimenpiteet ovat yleisesti unionin edun mukaisia eikä ole mitään pakottavia syitä, jotka estäisivät niiden käyttöönoton.

7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (146) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(146)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

7.1   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

| (147) | Vahingon korjaavan tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. |
| --- | --- |

(147)

Vahingon korjaavan tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

| (148) | Aiheutuva vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(148)

Aiheutuva vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (149) | Tästä syystä ja muiden kohtuullisten vaihtoehtojen puutteessa komissio käytti vuosina 2011 ja 2012 – tarkastelujakson kahtena ensimmäisenä vuotena – saatua keskimääräistä voittomarginaalia (5–10 prosenttia). Syynä tähän oli, että unionin myynnin voitto vuonna 2011 saatiin, kun kapasiteetin käyttöaste oli korkea ja yksikkötuotantokustannukset näin ollen suhteellisen alhaiset. Vuonna 2012 tilanne heikkeni myynnin ja tuotannon supistumisen vuoksi, mikä johti korkeampiin yksikkötuotantokustannuksiin, joilla taas oli negatiivinen vaikutus kannattavuuteen. Vuosina 2011 ja 2012 havaittujen keskimääräisten voittomarginaalien katsotaan vastaavan tasoja, jotka unionin tuotannonala voi saavuttaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja toimivassa kilpailussa. |
| --- | --- |

(149)

Tästä syystä ja muiden kohtuullisten vaihtoehtojen puutteessa komissio käytti vuosina 2011 ja 2012 – tarkastelujakson kahtena ensimmäisenä vuotena – saatua keskimääräistä voittomarginaalia (5–10 prosenttia). Syynä tähän oli, että unionin myynnin voitto vuonna 2011 saatiin, kun kapasiteetin käyttöaste oli korkea ja yksikkötuotantokustannukset näin ollen suhteellisen alhaiset. Vuonna 2012 tilanne heikkeni myynnin ja tuotannon supistumisen vuoksi, mikä johti korkeampiin yksikkötuotantokustannuksiin, joilla taas oli negatiivinen vaikutus kannattavuuteen. Vuosina 2011 ja 2012 havaittujen keskimääräisten voittomarginaalien katsotaan vastaavan tasoja, jotka unionin tuotannonala voi saavuttaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja toimivassa kilpailussa.

| (150) | Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan tuotevalvontakoodeittain korvaamalla tutkimusajanjaksolla aiheutuneet tosiasialliset tappiot edellä kuvatulla tavoitevoittomarginaalilla. |
| --- | --- |

(150)

Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan tuotevalvontakoodeittain korvaamalla tutkimusajanjaksolla aiheutuneet tosiasialliset tappiot edellä kuvatulla tavoitevoittomarginaalilla.

| (151) | Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuottajan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tuotevalvontakoodeittain. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Keskimääräinen vahinkomarginaali kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle saatiin ilmaisemalla tuotevalvontakoodien tasolla havaittujen erojen summa prosentteina niiden CIF-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(151)

Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuottajan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tuotevalvontakoodeittain. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Keskimääräinen vahinkomarginaali kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle saatiin ilmaisemalla tuotevalvontakoodien tasolla havaittujen erojen summa prosentteina niiden CIF-kokonaisarvosta.

| (152) | Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 63–67 kappale). |
| --- | --- |

(152)

Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 63–67 kappale).

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

Väliaikaiset toimenpiteet

| (153) | Kiinasta peräisin olevan aspartaamin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava näistä marginaaleista alemman suuruiseksi. |
| --- | --- |

(153)

Kiinasta peräisin olevan aspartaamin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava näistä marginaaleista alemman suuruiseksi.

| (154) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:








  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % | 55,40 % | 55,4 % |
| Sinosweet-ryhmä | 275,91 % | 59,40 % | 59,4 % |
| Niutang-ryhmä | 219,17 % | 59,13 % | 59,1 % |
| Kaikki muut yhteistyössä toimineet yritykset | 262,93 % | 58,86 % | 58,8 % |
| Kaikki muut yritykset | 284,23 % | 59,40 % | 59,4 % |

(154)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Väliaikainen polkumyyntitulli

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

55,40 %

55,4 %

Sinosweet-ryhmä

275,91 %

59,40 %

59,4 %

Niutang-ryhmä

219,17 %

59,13 %

59,1 %

Kaikki muut yhteistyössä toimineet yritykset

262,93 %

58,86 %

58,8 %

Kaikki muut yritykset

284,23 %

59,40 %

59,4 %

| (155) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(155)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (156) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (13). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(156)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (13). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

13

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (157) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että myös tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(157)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että myös tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

8.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (158) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi asianomaiset osapuolet voivat esittää kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytää tulla komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(158)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi asianomaiset osapuolet voivat esittää kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytää tulla komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

| (159) | Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

(159)

Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa aspartaamia (N-L-α-aspartyyli-L-fenyylilalaniini-1-metyyliesteri, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetyyli)-sukkinamiinihappo-N-metyyliesteri), jonka CAS-numero on 22839-47-0 ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2924 29 98 (Taric-koodi 2924299805).

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun tuotteeseen, jonka jäljempänä luetellut yritykset ovat valmistaneet, sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 55,4 % | C067 |
| Sinosweet-ryhmä: | Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kiina, ja |

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Taric-lisäkoodi

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

55,4 %

C067

Sinosweet-ryhmä:

Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kiina, ja

| | Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kiina |
| --- | --- |

Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kiina

59,4 %

C068

Niutang-ryhmä:

| | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Kiina, ja |
| --- | --- |

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Kiina, ja

| | Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kiina |
| --- | --- |

Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kiina

59,1 %

C069

Otoksen ulkopuoliset yhteistyössä toimineet yritykset:

Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd., Shaoxing, Zhejiang Province, Kiina

58,8 %

C070

Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd., Chunjiang Town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kiina

58,8 %

C071

Vitasweet Jiangsu Co., Ltd., Liyang City, Changzhou City, Jiangsu Province, Kiina

58,8 %

C072

Kaikki muut yritykset

59,4 %

C999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta

| a) | pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin; |
| --- | --- |

a)

pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin;

| b) | toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; sekä |
| --- | --- |

b)

toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; sekä

| c) | pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

c)

pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aspartaamin sekä tiettyjen valmisteiden ja/tai seosten sisältämän Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aspartaamin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (EUVL C 177, 30.5.2015, s. 6).

2

(3)  Ks. unionin yleisen tuomioistuimen tuomio asiassa T-443/11 Gold East Paper (Jiangsu) Co. Ltd and Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co. Ltd vs. Euroopan unionin neuvosto, 11.9.2014.

3

Gold East Paper (Jiangsu) Co. Ltd and Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co. Ltd vs. Euroopan unionin neuvosto

(4)  Valitus sekä unionin tuottajan, käyttäjien ja vertailumaan tuottajan kyselyvastaukset.

4

(5)  CCM Information Science & Technology Co., Ltd on tutkimusyritys, joka tarjoaa markkinatietoihin, tietojen tarkasteluun, tutkimukseen ja konsultointiin liittyviä palveluja. Yritys tarjoaa tietokannan, markkinaraportteja, kauppa-analyysejä, uutiskirjeitä, tuonti- ja vientianalyysejä sekä hintaseurantaraportteja. Se toimii maatalous-, kemian-, elintarvike-, lääke-, painotuote-, pakkaus- ja energiateollisuuden alalla. www.cnchemicals.com

5

(6)  Absoluuttisten lukujen esittäminen yhdessä kiinalaisen tuonnin markkinaosuuden kanssa paljastaisi ainoan unionin tuottajan myyntitiedot.

6

(7)  Tuotantokapasiteetti vahvistettiin jatkuvan tuotannon (7/7 ja 24/24) perusteella; siinä tuotanto pysäytetään 18 kuukauden välein 21 päiväksi huoltoa varten.

7

(8)  Poikkeuksellinen 105 prosentin kapasiteetin käyttöaste saavutettiin vuonna 2011 siksi, että tuotantoa ei pysäytetty lainkaan kyseisenä kalenterivuotena suurten myyntimäärien vuoksi (unionin myynti ja vienti yhdessä).

8

(9)  Unionin tuotannonala laatii kirjanpitonsa varainhoitovuosittain. Varainhoitovuosi 2012 tarkoittaa huhtikuun 2012 ja maaliskuun 2013 välistä kautta.

9

(10)  Yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet (Generally Accepted Accounting Principles, GAAP).

10

(11)  Valitus sekä unionin tuottajan, käyttäjien ja vertailumaan tuottajan kyselyvastaukset.

11

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1963, annettu 30 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan asesulfaamikaliumin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 287, 31.10.2015, s. 52).

12

(13)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170 / Wetstraat 170, 1040 Brussels, Belgium.

13

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/25

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2016/263,

annettu 25 päivänä helmikuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse elintarvikeryhmän 12.3 ”Etikat” otsikosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset.

| (2) | Kyseinen luettelo voidaan saattaa ajan tasalle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai hakemuksen johdosta. |
| --- | --- |

(2)

Kyseinen luettelo voidaan saattaa ajan tasalle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai hakemuksen johdosta.

| (3) | Unionin luettelo elintarvikelisäaineista laadittiin niiden elintarvikelisäaineiden perusteella, joiden käyttö elintarvikkeissa on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/35/EY (3), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/36/EY (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/2/EY (5) mukaisesti, sen jälkeen kun oli varmistettu, että elintarvikelisäaineet ovat asetuksen (EY) N:o 1333/2008 6, 7 ja 8 artiklan mukaisia. Unionin luettelo sisältää elintarvikelisäaineet sen mukaan, mihin elintarvikeryhmiin niitä voidaan lisätä. |
| --- | --- |

(3)

Unionin luettelo elintarvikelisäaineista laadittiin niiden elintarvikelisäaineiden perusteella, joiden käyttö elintarvikkeissa on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/35/EY (3), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/36/EY (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/2/EY (5) mukaisesti, sen jälkeen kun oli varmistettu, että elintarvikelisäaineet ovat asetuksen (EY) N:o 1333/2008 6, 7 ja 8 artiklan mukaisia. Unionin luettelo sisältää elintarvikelisäaineet sen mukaan, mihin elintarvikeryhmiin niitä voidaan lisätä.

| (4) | Unionin luettelon D osassa elintarvikeryhmä 12 kattaa suolat, mausteet, keitot, kastikkeet, salaatit ja proteiinituotteet, ja siihen sisältyy alaryhmä 12.3 – Etikat. Unionin luettelon E osassa esitetään seuraavat sallitut lisäaineet elintarvikeryhmän 12.3 osalta: I ryhmän lisäaineet sokerikulöörit (E 150a–d) ja rikkidioksidi – sulfiitit (E 220–228) ainoastaan käymisetikassa. |
| --- | --- |

(4)

Unionin luettelon D osassa elintarvikeryhmä 12 kattaa suolat, mausteet, keitot, kastikkeet, salaatit ja proteiinituotteet, ja siihen sisältyy alaryhmä 12.3 – Etikat. Unionin luettelon E osassa esitetään seuraavat sallitut lisäaineet elintarvikeryhmän 12.3 osalta: I ryhmän lisäaineet sokerikulöörit (E 150a–d) ja rikkidioksidi – sulfiitit (E 220–228) ainoastaan käymisetikassa.

| (5) | Etikkahappoa (käytetään myös elintarvikkeiden lisäaineena E 260), kun sitä on laimennettu vedellä (4–30 tilavuusprosenttia), voitaisiin käyttää elintarvikkeena tai elintarvikkeen ainesosana samalla tavalla kuin maatalousperäistä etikkaa. |
| --- | --- |

(5)

Etikkahappoa (käytetään myös elintarvikkeiden lisäaineena E 260), kun sitä on laimennettu vedellä (4–30 tilavuusprosenttia), voitaisiin käyttää elintarvikkeena tai elintarvikkeen ainesosana samalla tavalla kuin maatalousperäistä etikkaa.

| (6) | Joissakin jäsenvaltioissa ainoastaan maataloustuotteiden käymisestä saatuja etikoita saa kutsua nimityksellä ”etikat”. Muissa jäsenvaltioissa sekä vedellä laimennetusta etikkahaposta saatuja tuotteita että maataloustuotteiden käymisestä saatuja etikoita saa pitää kaupan nimityksellä ”etikka”. |
| --- | --- |

(6)

Joissakin jäsenvaltioissa ainoastaan maataloustuotteiden käymisestä saatuja etikoita saa kutsua nimityksellä ”etikat”. Muissa jäsenvaltioissa sekä vedellä laimennetusta etikkahaposta saatuja tuotteita että maataloustuotteiden käymisestä saatuja etikoita saa pitää kaupan nimityksellä ”etikka”.

| (7) | Lisäaineita käsittelevien jäsenvaltioiden hallitusten asiantuntijoiden työryhmän keskusteluista on seurannut, että laimennetun etikkahapon ja maatalousperäisten etikoiden elintarvikelisäaineille on olemassa vastaavanlainen teknologinen tarve. Sen vuoksi on aiheellista tarkistaa elintarvikeryhmän 12.3 ”Etikat” otsikkoa sen täsmentämiseksi, että ryhmään sisältyy ihmisravinnoksi soveltuva laimennettu etikkahappo (laimennettu vedellä 4–30 tilavuusprosenttiin), jotta varmistetaan avoimuus ja oikeusvarmuus siltä osin kuin on kyse elintarvikelisäaineiden käytöstä kyseisissä elintarvikkeissa. |
| --- | --- |

(7)

Lisäaineita käsittelevien jäsenvaltioiden hallitusten asiantuntijoiden työryhmän keskusteluista on seurannut, että laimennetun etikkahapon ja maatalousperäisten etikoiden elintarvikelisäaineille on olemassa vastaavanlainen teknologinen tarve. Sen vuoksi on aiheellista tarkistaa elintarvikeryhmän 12.3 ”Etikat” otsikkoa sen täsmentämiseksi, että ryhmään sisältyy ihmisravinnoksi soveltuva laimennettu etikkahappo (laimennettu vedellä 4–30 tilavuusprosenttiin), jotta varmistetaan avoimuus ja oikeusvarmuus siltä osin kuin on kyse elintarvikelisäaineiden käytöstä kyseisissä elintarvikkeissa.

| (8) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuus-viranomainen’, kattava eurooppalainen elintarvikekulutustietokanta (Comprehensive European Food Consumption Database) (6) tarjoaa tietoa elintarvikkeiden kulutuksesta Euroopan unionissa. Tilastoihin sisältyvät maatalousperäisten etikoiden elintarvikekulutusta koskevat tiedot, jotka otetaan huomioon, kun elintarviketurvallisuusviranomainen suorittaa altistumisen arvioinnin. Koska laimennettua etikkahappoa käytetään samalla tavalla kuin maatalousperäistä etikkaa, ei ole odotettavissa, että elintarvikeryhmän 12.3 otsikkoa koskevalla ehdotetulla muutoksella olisi vaikutusta kyseisessä elintarvikeryhmässä käytettäväksi sallituille lisäaineille altistumiseen. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuus-viranomainen’, kattava eurooppalainen elintarvikekulutustietokanta (Comprehensive European Food Consumption Database) (6) tarjoaa tietoa elintarvikkeiden kulutuksesta Euroopan unionissa. Tilastoihin sisältyvät maatalousperäisten etikoiden elintarvikekulutusta koskevat tiedot, jotka otetaan huomioon, kun elintarviketurvallisuusviranomainen suorittaa altistumisen arvioinnin. Koska laimennettua etikkahappoa käytetään samalla tavalla kuin maatalousperäistä etikkaa, ei ole odotettavissa, että elintarvikeryhmän 12.3 otsikkoa koskevalla ehdotetulla muutoksella olisi vaikutusta kyseisessä elintarvikeryhmässä käytettäväksi sallituille lisäaineille altistumiseen.

| (9) | Komissio pyytää asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 2 kohdan nojalla elintarviketurvallisuusviranomaiselta lausunnon asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II esitetyn unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelon saattamiseksi ajan tasalle, paitsi jos kyseisellä ajan tasalle saattamisella ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Koska laimennetun etikkahapon sisällyttäminen elintarvikeryhmään 12.3 unionin elintarvikelisäaineiden luettelon E ja D osassa on sellainen kyseisen luettelon ajantasaistus, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen, elintarviketurvallisuusviranomaiselta ei ole tarpeen pyytää lausuntoa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyytää asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 2 kohdan nojalla elintarviketurvallisuusviranomaiselta lausunnon asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II esitetyn unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelon saattamiseksi ajan tasalle, paitsi jos kyseisellä ajan tasalle saattamisella ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Koska laimennetun etikkahapon sisällyttäminen elintarvikeryhmään 12.3 unionin elintarvikelisäaineiden luettelon E ja D osassa on sellainen kyseisen luettelon ajantasaistus, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen, elintarviketurvallisuusviranomaiselta ei ole tarpeen pyytää lausuntoa.

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi sen vuoksi muutettava.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1331/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/35/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1994, elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista (EYVL L 237, 10.9.1994, s. 3).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/36/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1994, elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista väriaineista (EYVL L 237, 10.9.1994, s. 13).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/2/EY, annettu 20 päivänä helmikuuta 1995, elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista (EYVL L 61, 18.3.1995, s. 1).

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/datexfoodcdb/datexfooddb.htm

6

---

LIITE

D ja E osassa asetuksen (EY) N:o 1333/2008 elintarvikeryhmää 12.3 koskeva liite II korvataan seuraavasti:

| ”12.3 | Etikat ja laimennettu etikkahappo (laimennettu vedellä 4–30 tilavuusprosenttiin)” |
| --- | --- |

”12.3

Etikat ja laimennettu etikkahappo (laimennettu vedellä 4–30 tilavuusprosenttiin)”

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/27

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/264,

annettu 25 päivänä helmikuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,1 |
| SN | 174,1 |
| TN | 107,9 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 144,5 |
| 0707 00 05 | MA | 83,5 |
| TR | 171,2 |
| ZZ | 127,4 |
| 0709 91 00 | TN | 173,6 |
| ZZ | 173,6 |
| 0709 93 10 | MA | 41,8 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,1 |
| IL | 64,8 |
| MA | 50,6 |
| TN | 56,6 |
| TR | 63,7 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | IL | 121,3 |
| MA | 89,3 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 98,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 137,8 |
| JM | 161,2 |
| MA | 109,3 |
| TR | 71,8 |
| US | 130,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0805 50 10 | EG | 90,7 |
| MA | 85,9 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 10 80 | CL | 93,2 |
| US | 123,9 |
| ZZ | 108,6 |
| 0808 30 90 | CL | 221,4 |
| CN | 63,3 |
| TR | 156,1 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 133,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,1

SN

174,1

TN

107,9

TR

110,0

ZZ

144,5

0707 00 05

MA

83,5

TR

171,2

ZZ

127,4

0709 91 00

TN

173,6

ZZ

173,6

0709 93 10

MA

41,8

TR

158,0

ZZ

99,9

0805 10 20

EG

47,1

IL

64,8

MA

50,6

TN

56,6

TR

63,7

ZZ

56,6

0805 20 10

IL

121,3

MA

89,3

TR

84,6

ZZ

98,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

137,8

JM

161,2

MA

109,3

TR

71,8

US

130,0

ZZ

122,0

0805 50 10

EG

90,7

MA

85,9

TR

88,1

ZZ

88,2

0808 10 80

CL

93,2

US

123,9

ZZ

108,6

0808 30 90

CL

221,4

CN

63,3

TR

156,1

ZA

91,4

ZZ

133,1

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/30

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/265,

annettu 25 päivänä helmikuuta 2016,

MELCO-moottorigeneraattorin hyväksymisestä innovatiiviseksi teknologiaksi henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 nojalla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon päästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille osana yhteisön kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toimittaja Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), jota edustaa unionissa Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V., jäljempänä ’hakija’, toimitti 27 päivänä toukokuuta 2015 hakemuksen toisen innovatiivisen teknologiansa hyväksymiseksi: hakemus koskee MELCO-moottorigeneraattoria. Hakemuksen vaatimustenmukaisuutta arvioitiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 (2) 4 artiklan mukaisesti. Hakemuksen todettiin olevan täydellinen, ja komission käytettävissä oleva hakemuksen arviointiaika alkoi mainitun asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti 28 päivänä toukokuuta 2015. |
| --- | --- |

(1)

Toimittaja Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), jota edustaa unionissa Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V., jäljempänä ’hakija’, toimitti 27 päivänä toukokuuta 2015 hakemuksen toisen innovatiivisen teknologiansa hyväksymiseksi: hakemus koskee MELCO-moottorigeneraattoria. Hakemuksen vaatimustenmukaisuutta arvioitiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 (2) 4 artiklan mukaisesti. Hakemuksen todettiin olevan täydellinen, ja komission käytettävissä oleva hakemuksen arviointiaika alkoi mainitun asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti 28 päivänä toukokuuta 2015.

| (2) | Hakemusta on arvioitu asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklan, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 ja asiakirjan ”Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009” (3), jäljempänä ’tekniset ohjeet’, mukaisesti. Hakemuksen tiedot osoittavat, että asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 2 ja 4 artiklassa tarkoitetut edellytykset ja arviointiperusteet täyttyvät. |
| --- | --- |

(2)

Hakemusta on arvioitu asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklan, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 ja asiakirjan ”Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009” (3), jäljempänä ’tekniset ohjeet’, mukaisesti. Hakemuksen tiedot osoittavat, että asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 2 ja 4 artiklassa tarkoitetut edellytykset ja arviointiperusteet täyttyvät.

| (3) | MELCO-moottorigeneraattorilla on tavallisen vaihtovirtageneraattorin kaltainen generaattoritoiminto. Tavanomaiseen vaihtovirtageneraattoriin verrattuna se vähentää staattorin kuparihäviötä, koska siinä käytetään erittäin korkean täyttösuhteen staattoria, joka on valmistettu käyttäen menetelmää, jolla käämitys saadaan erittäin tiheäksi, sekä uutta kaksitiejäähdytintä. Se vähentää myös staattorin rautahäviötä, koska siinä käytetään ohuesta sähkömagneettisesta jaloteräksestä valmistettua staattorisydäntä. Lisäksi se vähentää tasasuuntaushäviötä, koska se sisältää uuden metallioksidipuolijohdekanavatransistoria (MOSFET) käyttävän moduulin. |
| --- | --- |

(3)

MELCO-moottorigeneraattorilla on tavallisen vaihtovirtageneraattorin kaltainen generaattoritoiminto. Tavanomaiseen vaihtovirtageneraattoriin verrattuna se vähentää staattorin kuparihäviötä, koska siinä käytetään erittäin korkean täyttösuhteen staattoria, joka on valmistettu käyttäen menetelmää, jolla käämitys saadaan erittäin tiheäksi, sekä uutta kaksitiejäähdytintä. Se vähentää myös staattorin rautahäviötä, koska siinä käytetään ohuesta sähkömagneettisesta jaloteräksestä valmistettua staattorisydäntä. Lisäksi se vähentää tasasuuntaushäviötä, koska se sisältää uuden metallioksidipuolijohdekanavatransistoria (MOSFET) käyttävän moduulin.

| (4) | Hakija on osoittanut, että tässä hakemuksessa kuvatun kaltainen moottorigeneraattori on asennettu enintään 3 prosenttiin kaikista vuonna 2009 rekisteröidyistä uusista henkilöautoista, kuten asetuksen (EU) N:o 725/2011 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(4)

Hakija on osoittanut, että tässä hakemuksessa kuvatun kaltainen moottorigeneraattori on asennettu enintään 3 prosenttiin kaikista vuonna 2009 rekisteröidyistä uusista henkilöautoista, kuten asetuksen (EU) N:o 725/2011 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (5) | Ajoneuvoon asennetun innovatiivisen teknologian aikaan saamien hiilidioksidisäästöjen määrittämiseksi on tarpeen määritellä vertailuteknologia, johon innovatiivisen teknologian hyötysuhdetta olisi verrattava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 5 ja 8 artiklan mukaisesti. Hakijan valitseman, teknisissä ohjeissa kuvatun yksinkertaistetun lähestymistavan mukaisesti on asianmukaista pitää 12 V:n vaihtovirtageneraattoria, jonka hyötysuhde on 67 prosenttia, sopivana vertailuteknologiana, kuten hakija esittää. |
| --- | --- |

(5)

Ajoneuvoon asennetun innovatiivisen teknologian aikaan saamien hiilidioksidisäästöjen määrittämiseksi on tarpeen määritellä vertailuteknologia, johon innovatiivisen teknologian hyötysuhdetta olisi verrattava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 5 ja 8 artiklan mukaisesti. Hakijan valitseman, teknisissä ohjeissa kuvatun yksinkertaistetun lähestymistavan mukaisesti on asianmukaista pitää 12 V:n vaihtovirtageneraattoria, jonka hyötysuhde on 67 prosenttia, sopivana vertailuteknologiana, kuten hakija esittää.

| (6) | Hakija on toimittanut menetelmän, jolla hiilidioksidipäästövähennyksiä voidaan testata ja laskea ja joka sisältää kaavat, jotka ovat yhdenmukaiset yksinkertaistettua lähestymistapaa koskevissa teknisissä ohjeissa kuvattujen kaavojen kanssa vaihtovirtageneraattorin osalta. Jotta tilastollinen merkitsevyys voitaisiin määrittää tarkasti, kaavassa olisi kuitenkin otettava huomioon tarve arvioida moottorigeneraattorin massa verrattuna tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin massaan (joka on 7 kg). Sen varmistamiseksi, että käytetään samoja painotuskertoimia ja nopeuspisteitä, valmistajan olisi säästöjen sertifiointia varten esitettävä näyttöä siitä, että MELCO-moottorigeneraattorin nopeusalueet ovat yhdenmukaiset vaihtovirtageneraattoreihin sovellettaviin nopeusalueisiin nähden. Testimenetelmällä tuotetaan todennettavia, toistettavia ja vertailukelpoisia tuloksia ja sillä voidaan osoittaa innovatiivisesta teknologiasta saatava hiilidioksidipäästöhyöty reaaliolosuhteita vastaavalla ja tilastollisesti merkitsevällä tavalla täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Hakija on toimittanut menetelmän, jolla hiilidioksidipäästövähennyksiä voidaan testata ja laskea ja joka sisältää kaavat, jotka ovat yhdenmukaiset yksinkertaistettua lähestymistapaa koskevissa teknisissä ohjeissa kuvattujen kaavojen kanssa vaihtovirtageneraattorin osalta. Jotta tilastollinen merkitsevyys voitaisiin määrittää tarkasti, kaavassa olisi kuitenkin otettava huomioon tarve arvioida moottorigeneraattorin massa verrattuna tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin massaan (joka on 7 kg). Sen varmistamiseksi, että käytetään samoja painotuskertoimia ja nopeuspisteitä, valmistajan olisi säästöjen sertifiointia varten esitettävä näyttöä siitä, että MELCO-moottorigeneraattorin nopeusalueet ovat yhdenmukaiset vaihtovirtageneraattoreihin sovellettaviin nopeusalueisiin nähden. Testimenetelmällä tuotetaan todennettavia, toistettavia ja vertailukelpoisia tuloksia ja sillä voidaan osoittaa innovatiivisesta teknologiasta saatava hiilidioksidipäästöhyöty reaaliolosuhteita vastaavalla ja tilastollisesti merkitsevällä tavalla täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 6 artiklan mukaisesti.

| (7) | Näin ollen hakija on osoittanut riittävällä tavalla, että innovatiivisen teknologian avulla saavutettava päästöjen vähennys on vähintään 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(7)

Näin ollen hakija on osoittanut riittävällä tavalla, että innovatiivisen teknologian avulla saavutettava päästöjen vähennys on vähintään 1 g CO2/km.

| (8) | Innovatiivisen teknologian avulla saatavat säästöt voidaan osoittaa osittain perustestisyklillä, ja lopulliset kokonaissäästöt olisi näin ollen määritettävä mainitun täytäntöönpanoasetuksen 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti asetuksen (EU) N:o 725/2011 11 artiklan mukaista innovatiivisella teknologialla varustettujen ajoneuvojen sertifiointia varten. |
| --- | --- |

(8)

Innovatiivisen teknologian avulla saatavat säästöt voidaan osoittaa osittain perustestisyklillä, ja lopulliset kokonaissäästöt olisi näin ollen määritettävä mainitun täytäntöönpanoasetuksen 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti asetuksen (EU) N:o 725/2011 11 artiklan mukaista innovatiivisella teknologialla varustettujen ajoneuvojen sertifiointia varten.

| (9) | Todentamisraportin on laatinut akkreditoitu tutkimuslaitos UTAC, joka on riippumaton ja sertifioitu elin, ja raportissa tuetaan hakemuksessa esitettyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

(9)

Todentamisraportin on laatinut akkreditoitu tutkimuslaitos UTAC, joka on riippumaton ja sertifioitu elin, ja raportissa tuetaan hakemuksessa esitettyjä päätelmiä.

| (10) | Näin ollen kyseessä olevan innovatiivisen teknologian hyväksymistä ei pitäisi vastustaa. |
| --- | --- |

(10)

Näin ollen kyseessä olevan innovatiivisen teknologian hyväksymistä ei pitäisi vastustaa.

| (11) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (4) liitteiden I, VIII ja IX mukaisen asiaa koskevissa tyyppihyväksyntäasiakirjoissa käytettäväksi tarkoitetun yleisen ekoinnovaatiokoodin määrittämiseksi olisi määritettävä tällä päätöksellä hyväksytyn innovatiivisen teknologian koodi, |
| --- | --- |

(11)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (4) liitteiden I, VIII ja IX mukaisen asiaa koskevissa tyyppihyväksyntäasiakirjoissa käytettäväksi tarkoitetun yleisen ekoinnovaatiokoodin määrittämiseksi olisi määritettävä tällä päätöksellä hyväksytyn innovatiivisen teknologian koodi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Hyväksytään yrityksen Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), jota edustaa unionissa Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V., toimittamassa hakemuksessa kuvattu MELCO-moottorigeneraattori, joka on tarkoitettu käytettäväksi luokan M1 ajoneuvoissa, asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa tarkoitetuksi innovatiiviseksi teknologiaksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun moottorigeneraattorin käytön ansiosta saavutetut hiilidioksidipäästöjen vähennykset on määritettävä käyttäen liitteessä vahvistettua menetelmää.

3.   Tyyppihyväksyntäasiakirjoissa esitettävä tällä päätöksellä hyväksytyn innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiokoodi on ”16”.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 725/2011, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2011, henkilöautojen hiilidioksidipäästöjä vähentävien innovatiivisten teknologioiden hyväksymis- ja sertifiointimenettelystä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 mukaisesti (EUVL L 194, 26.7.2011, s. 19).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/42c4a33e-6fd7-44aa-adac-f28620bd436f/Technical%20Guidelines%20February%202013.pdf

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

4

---

LIITE

1.   JOHDANTO

Jotta voidaan määrittää moottorigeneraattorin käytön aikaan saamat CO2-säästöt luokan M1 ajoneuvossa, on tarpeen täsmentää seuraavat:

| 1) | testiolosuhteet; |
| --- | --- |

1)

testiolosuhteet;

| 2) | testauslaitteet; |
| --- | --- |

2)

testauslaitteet;

| 3) | innovatiivisen teknologian ja vertailuteknologian hyötysuhteen määrittäminen; |
| --- | --- |

3)

innovatiivisen teknologian ja vertailuteknologian hyötysuhteen määrittäminen;

| 4) | CO2-säästöjen laskeminen; |
| --- | --- |

4)

CO2-säästöjen laskeminen;

| 5) | tilastovirheen ja tulosten merkitsevyyden laskeminen. |
| --- | --- |

5)

tilastovirheen ja tulosten merkitsevyyden laskeminen.

2.   SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT

Latinalaiset symbolit

| | – | CO2-säästöt [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | Hiilidioksidi |
| CF | – | Muuntokerroin (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l], siten kuin se määritellään taulukossa 3 |
| h | – | Frekvenssi, siten kuin se määritellään taulukossa 1 |
| I | – | Virran voimakkuus, jolla mittaus on suoritettava (A) |
| m | – | Näytteestä tehtyjen mittausten määrä |
| M | – | Vääntömomentti (Nm) |
| n | – | Pyörimisnopeus (min– 1), siten kuin se määritellään taulukossa 1 |
| P | – | Teho (W) |
| | – | Moottorigeneraattorin hyötysuhteen keskihajonta (%) |
| | – | Moottorigeneraattorin hyötysuhteen keskiarvon keskihajonta (%) |
| | – | CO2-kokonaissäästöjen keskihajonta (g CO2/km) |
| U | – | Testijännite, jolla mittaus on suoritettava (V) |
| v | – | Uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC) keskimääräinen ajonopeus (km/h) |
| VPe | – | Hyötytehon kulutus (l/kWh), siten kuin se määritellään taulukossa 2 |
| | – | Laskettujen CO2-säästöjen herkkyys suhteessa moottorigeneraattorin hyötysuhteeseen |

Formula

–

CO2-säästöt [g CO2/km]

CO2

–

Hiilidioksidi

CF

–

Muuntokerroin (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l], siten kuin se määritellään taulukossa 3

h

–

Frekvenssi, siten kuin se määritellään taulukossa 1

I

–

Virran voimakkuus, jolla mittaus on suoritettava (A)

m

–

Näytteestä tehtyjen mittausten määrä

M

–

Vääntömomentti (Nm)

n

–

Pyörimisnopeus (min– 1), siten kuin se määritellään taulukossa 1

P

–

Teho (W)

Formula

–

Moottorigeneraattorin hyötysuhteen keskihajonta (%)

Formula

–

Moottorigeneraattorin hyötysuhteen keskiarvon keskihajonta (%)

Formula

–

CO2-kokonaissäästöjen keskihajonta (g CO2/km)

U

–

Testijännite, jolla mittaus on suoritettava (V)

v

–

Uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC) keskimääräinen ajonopeus (km/h)

VPe

–

Hyötytehon kulutus (l/kWh), siten kuin se määritellään taulukossa 2

Image 1

–

Laskettujen CO2-säästöjen herkkyys suhteessa moottorigeneraattorin hyötysuhteeseen

Kreikkalaiset symbolit

| Δ | – | Erotus |
| --- | --- | --- |
| ηB | – | Tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin hyötysuhde (%) |
| ηMG | – | Moottorigeneraattorin hyötysuhde (%) |
| | – | Moottorigeneraattorin hyötysuhteen keskiarvo toimintapisteessä i (%) |

Δ

–

Erotus

ηB

–

Tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin hyötysuhde (%)

ηMG

–

Moottorigeneraattorin hyötysuhde (%)

Formula

–

Moottorigeneraattorin hyötysuhteen keskiarvo toimintapisteessä i (%)

Alaindeksit

Indeksi (i) tarkoittaa toimintapistettä

Indeksi (j) tarkoittaa näytteen mittaamista

| MG | – | Moottorigeneraattori |
| --- | --- | --- |
| m | – | Mekaaninen |
| RW | – | Todelliset olosuhteet |
| TA | – | Tyyppihyväksyntäolosuhteet |
| B | – | Vertailukohta |

MG

–

Moottorigeneraattori

m

–

Mekaaninen

RW

–

Todelliset olosuhteet

TA

–

Tyyppihyväksyntäolosuhteet

B

–

Vertailukohta

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

Testausolosuhteiden on täytettävä standardin ISO 8854:2012 (1) vaatimukset.

4.   TESTAUSLAITTEET

Testauslaitteiden on oltava standardin ISO 8854:2012 (1) eritelmien mukaiset.

5.   MITTAUKSET JA HYÖTYSUHTEEN MÄÄRITTÄMINEN

Moottorigeneraattorin hyötysuhde määritetään standardin ISO 8854:2012 mukaisesti, lukuun ottamatta tässä kohdassa eriteltyjä tekijöitä.

Tyyppihyväksyntäviranomaiselle on toimitettava näyttöä siitä, että moottorigeneraattorin nopeusalueet ovat yhdenmukaiset jäljempänä kuvattuihin nopeusalueisiin nähden. Mittaukset on suoritettava eri toimintapisteissä i, taulukon 1 mukaisesti. Moottorigeneraattorin virran voimakkuudeksi määritellään puolet nimellisvirrasta kaikkien toimintapisteiden osalta. Moottorigeneraattorin jännite ja antovirta on pidettävä vakiona kullakin nopeudella; jännite 14,3 V:ssä.

Taulukko 1

Toimintapisteet

| Toimintapiste
  i | Kesto
  (s) | Pyörimisnopeus
  ni (min– 1) | Frekvenssi
  hi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Toimintapiste

i

Kesto

(s)

Pyörimisnopeus

ni (min– 1)

Frekvenssi

hi

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

Hyötysuhde lasketaan käyttämällä kaavaa 1.

Kaava 1

Formula

Kaikki hyötysuhdemittaukset suoritetaan peräkkäin vähintään viisi (5) kertaa. Kussakin toimintapisteessä tehtyjen mittausten keskiarvo (
  Formula
  ) on laskettava.

Moottorigeneraattorin hyötysuhde (ηMG) lasketaan käyttämällä kaavaa 2.

Kaava 2

Formula

Moottorigeneraattorilla säästetään mekaanista energiaa todellisissa olosuhteissa (ΔPmRW) ja tyyppihyväksyntäolosuhteissa (ΔPmTA), siten kuin kaavassa 3 määritellään.

Kaava 3

ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA

Kun todellisissa olosuhteissa säästetty mekaaninen energia (ΔPmRW) lasketaan kaavan 4 mukaisesti ja tyyppihyväksyntäolosuhteissa säästetty mekaaninen energia (ΔPmTA) kaavan 5 mukaisesti.

Kaava 4

Formula

Kaava 5

Formula

jossa

| PRW | : | Tehotarve todellisissa olosuhteissa (W), joka on 750 W |
| --- | --- | --- |
| PTA | : | Tehotarve tyyppihyväksyntäolosuhteissa (W), joka on 350 W |
| ηB | : | Tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin hyötysuhde (%), joka on 67 %. |

PRW

:

Tehotarve todellisissa olosuhteissa (W), joka on 750 W

PTA

:

Tehotarve tyyppihyväksyntäolosuhteissa (W), joka on 350 W

ηB

:

Tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin hyötysuhde (%), joka on 67 %.

6.   CO2-SÄÄSTÖJEN LASKEMINEN

Moottorigeneraattorin CO2-säästöt lasketaan seuraavalla kaavalla:

Kaava 6

Formula

jossa

| v | : | NEDC:n keskimääräinen ajonopeus (km/h), joka on 33,58 km/h |
| --- | --- | --- |
| VPe | : | Hyötytehon kulutus (l/kWh), siten kuin se määritellään taulukossa 2

  Taulukko 2


  Hyötytehon kulutus







  Moottorityyppi | Hyötytehon kulutus (VPe)
  [l/kWh] |
| Bensiini | 0,264 |
| Turbobensiini | 0,280 |
| Dieselöljy | 0,220 |

v

:

NEDC:n keskimääräinen ajonopeus (km/h), joka on 33,58 km/h

VPe

:

Hyötytehon kulutus (l/kWh), siten kuin se määritellään taulukossa 2

Taulukko 2

Hyötytehon kulutus

Moottorityyppi

Hyötytehon kulutus (VPe)

[l/kWh]

Bensiini

0,264

Turbobensiini

0,280

Dieselöljy

0,220

CF

:

Muuntokerroin (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l] siten kuin se määritellään taulukossa 3

Taulukko 3

Polttoaineen muuntokerroin

| Polttoainetyyppi | Muuntokerroin (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)
  [gCO2/l] |
| --- | --- |
| Bensiini | 2 330 |
| Dieselöljy | 2 640 |

Polttoainetyyppi

Muuntokerroin (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)

[gCO2/l]

Bensiini

2 330

Dieselöljy

2 640

7.   TILASTOVIRHEEN LASKEMINEN

Mittausten aiheuttamat tilastovirheet testimenetelmän tuloksissa on ilmaistava määrällisesti. Keskihajonta kussakin toimintapisteessä lasketaan seuraavassa kaavassa määritellyllä tavalla:

Kaava 7

Formula

Moottorigeneraattorin hyötysuhdearvon keskihajonta (
  Formula
  ) lasketaan kaavalla 8:

Kaava 8

Formula

Moottorigeneraattorin hyötysuhteen keskihajonta (
  Formula
  ) aiheuttaa virheen CO2-säästöihin (
  Formula
  ). Virhe lasketaan kaavalla 9.

Kaava 9

Image 2

8.   TILASTOLLINEN MERKITSEVYYS

Kunkin moottorigeneraattorilla varustetun ajoneuvotyypin, variantin ja version osalta on osoitettava, että kaavalla 9 lasketun CO2-säästön virhe ei ole suurempi kuin CO2-säästöjen kokonaismäärän ja asetuksen (EU) N:o 725/2011 9 artiklan 1 kohdassa vahvistetun säästöjen vähimmäisarvon erotus (ks. kaava 10).

Kaava 10

Formula

jossa

| MT | : | Vähimmäisarvo (gCO2/km), joka on 1 gCO2/km |
| --- | --- | --- |
| | : | CO2:n korjauskerroin, joka johtuu moottorigeneraattorin ja tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin välisestä positiivisesta massaerosta.

  :n osalta käytetään taulukon 4 tietoja.

  Taulukko 4


  Lisämassasta johtuva CO2:n korjauskerroin







  Polttoainetyyppi | Lisämassasta johtuva CO2:n korjauskerroin (

  )
  [g CO2/km] |
| Bensiini | 0,0277 · Δm |
| Dieselöljy | 0,0383 · Δm |

MT

:

Vähimmäisarvo (gCO2/km), joka on 1 gCO2/km

Formula

:

CO2:n korjauskerroin, joka johtuu moottorigeneraattorin ja tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin välisestä positiivisesta massaerosta.
  Formula
  :n osalta käytetään taulukon 4 tietoja.

Taulukko 4

Lisämassasta johtuva CO2:n korjauskerroin

Polttoainetyyppi

Lisämassasta johtuva CO2:n korjauskerroin (
  Formula
  )

[g CO2/km]

Bensiini

0,0277 · Δm

Dieselöljy

0,0383 · Δm

Taulukossa 4 Δm on moottorigeneraattorin asentamisen aiheuttama lisämassa. Se on moottorigeneraattorin ja tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin välinen positiivinen massaero. Tavanomaisen vaihtovirtageneraattorin massa on 7 kg.

9.   AJONEUVOIHIN ASENNETTAVA MOOTTORIGENERAATTORI

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on sertifioitava CO2-säästöt moottorigeneraattorilla ja tavanomaisella vaihtovirtageneraattorilla tehtyjen mittausten perusteella käyttäen tässä liitteessä vahvistettua testimenetelmää. Jos vältetyt hiilidioksidipäästöt ovat alle 9 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa vahvistetun vähimmäisarvon, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 725/2011 11 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa.

---

(1)  ISO 8854:2012 Road vehicles – Alternators with regulators – Test methods and general requirements.

Viitenumero ISO 8854:2012, julkaistu 1.6.2012.

---