# Euroopan unionin L 114/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 114 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta16. huhtikuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 114

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta16. huhtikuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/200/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2013, valtiontuesta SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) Espanjan soveltama tiettyihin rahoitusleasingsopimuksiin sovellettava verojärjestelmä (Espanjan tax lease -järjestelmä)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4426)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/201/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 2 päivänä lokakuuta 2013, hyvityksestä Simet SpA:lle julkisen liikenteen palveluista vuosina 1987–2003 (valtiontuki SA.33037 (2012/C) – Italia)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 6251)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2014/202/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan unionin kannasta Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan unionin välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen mukaiseen hallintoyksikköjen päätökseen tietokonepalvelimia ja keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmiä koskevien vaatimusten lisäämisestä sopimuksen liitteeseen C sekä liitteeseen C sisältyvien näyttöjä ja kuvantamislaitteita koskevien vaatimusten tarkistamisesta (
  1
  ) | 68 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2014/200/EU

*

Komission päätös, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2013, valtiontuesta SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) Espanjan soveltama tiettyihin rahoitusleasingsopimuksiin sovellettava verojärjestelmä (Espanjan tax lease -järjestelmä)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4426)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4426)

1

1

2014/201/EU

*

Komission päätös, annettu 2 päivänä lokakuuta 2013, hyvityksestä Simet SpA:lle julkisen liikenteen palveluista vuosina 1987–2003 (valtiontuki SA.33037 (2012/C) – Italia)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 6251)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 6251)

1

48

2014/202/EU

*

Komission päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan unionin kannasta Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan unionin välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen mukaiseen hallintoyksikköjen päätökseen tietokonepalvelimia ja keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmiä koskevien vaatimusten lisäämisestä sopimuksen liitteeseen C sekä liitteeseen C sisältyvien näyttöjä ja kuvantamislaitteita koskevien vaatimusten tarkistamisesta (
  1
  )

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 16.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 17 päivänä heinäkuuta 2013,

valtiontuesta SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) Espanjan soveltama tiettyihin rahoitusleasingsopimuksiin sovellettava verojärjestelmä (Espanjan tax lease -järjestelmä)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4426)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/200/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen säädösten mukaisesti (1) ja on ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komission toukokuusta 2006 lähtien kirjaamien useiden kantelujen mukaan Espanjan järjestelmä, jota on sovellettu laivanvarustamoihin vuodesta 2002 lähtien, jäljempänä ’Espanjan tax lease -järjestelmä’, antoi meriliikenneyrityksille mahdollisuuden ostaa aluksia Espanjassa 20-30 prosentin hinnanalennuksella. Kaksi kansallista telakkaliittoa ja yksi telakka valittivat, että niiden jäsenet menettivät järjestelmän vuoksi laivanrakennussopimuksia Espanjan telakoille. Seitsemän eurooppalaista laivanrakennusalan järjestöä allekirjoitti 13 päivänä heinäkuuta 2010 yhdessä vetoomuksen Espanjan tax lease -järjestelmää vastaan. Ainakin yksi varustamo tuki näitä kanteluita. Euroopan parlamentin jäsen esitti elokuussa 2010 kysymyksen samasta aiheesta (2). |
| --- | --- |

(1)

Komission toukokuusta 2006 lähtien kirjaamien useiden kantelujen mukaan Espanjan järjestelmä, jota on sovellettu laivanvarustamoihin vuodesta 2002 lähtien, jäljempänä ’Espanjan tax lease -järjestelmä’, antoi meriliikenneyrityksille mahdollisuuden ostaa aluksia Espanjassa 20-30 prosentin hinnanalennuksella. Kaksi kansallista telakkaliittoa ja yksi telakka valittivat, että niiden jäsenet menettivät järjestelmän vuoksi laivanrakennussopimuksia Espanjan telakoille. Seitsemän eurooppalaista laivanrakennusalan järjestöä allekirjoitti 13 päivänä heinäkuuta 2010 yhdessä vetoomuksen Espanjan tax lease -järjestelmää vastaan. Ainakin yksi varustamo tuki näitä kanteluita. Euroopan parlamentin jäsen esitti elokuussa 2010 kysymyksen samasta aiheesta (2).

| (2) | Komissio pyysi Espanjalta tietoja 15 päivänä syyskuuta 2006, 30 päivänä tammikuuta 2007, 6 päivänä marraskuuta 2007 ja 3 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Espanja vastasi 16 päivänä lokakuuta 2006, 23 ja 27 päivänä helmikuuta 2007 sekä 11 päivänä tammikuuta ja 27 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi 29 päivänä huhtikuuta 2008 pidetyssä kokouksessa lisätietoja, jotka Espanja toimitti 17 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi jälleen lisätietoja 23 päivänä syyskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä, ja Espanja toimitti ne 24 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Espanjalta tietoja 15 päivänä syyskuuta 2006, 30 päivänä tammikuuta 2007, 6 päivänä marraskuuta 2007 ja 3 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Espanja vastasi 16 päivänä lokakuuta 2006, 23 ja 27 päivänä helmikuuta 2007 sekä 11 päivänä tammikuuta ja 27 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi 29 päivänä huhtikuuta 2008 pidetyssä kokouksessa lisätietoja, jotka Espanja toimitti 17 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi jälleen lisätietoja 23 päivänä syyskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä, ja Espanja toimitti ne 24 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Komissio pyysi kantelijoilta saatujen uusien tietojen perusteella jälleen lisätietoja 11 päivänä tammikuuta ja 25 päivänä toukokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Espanja vastasi 10 päivänä maaliskuuta ja 26 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Kokous Espanjan viranomaisten kanssa järjestettiin 24 päivänä tammikuuta 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi kantelijoilta saatujen uusien tietojen perusteella jälleen lisätietoja 11 päivänä tammikuuta ja 25 päivänä toukokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Espanja vastasi 10 päivänä maaliskuuta ja 26 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Kokous Espanjan viranomaisten kanssa järjestettiin 24 päivänä tammikuuta 2011.

| (4) | Komissio ilmoitti Espanjalla 29 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen tukea koskeva menettely. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Espanjalla 29 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen tukea koskeva menettely.

| (5) | Espanja kommentoi 2 päivänä elokuuta 2011 päivätyssä kirjeessä päätöstä aloittaa muodollinen menettely. |
| --- | --- |

(5)

Espanja kommentoi 2 päivänä elokuuta 2011 päivätyssä kirjeessä päätöstä aloittaa muodollinen menettely.

| (6) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’päätös K(2011) 4494 lopullinen’, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti siinä asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa näistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(6)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’päätös K(2011) 4494 lopullinen’, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti siinä asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa näistä toimenpiteistä.

| (7) | Komissio vastaanotti huomautuksia usealta asianomaiselta osapuolelta. Se välitti ne Espanjalle 23 päivänä helmikuuta, 7 päivänä maaliskuuta, 11 päivänä heinäkuuta ja 29 päivänä lokakuuta 2012 sekä 12 ja 25 päivänä helmikuuta ja 22 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä, ja Espanjalle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Sen huomautukset vastaanotettiin 30 päivänä huhtikuuta, 24 päivänä toukokuuta, 9 ja 23 päivänä heinäkuuta ja 14 päivänä marraskuuta 2012 sekä 25 päivänä helmikuuta, 12 päivänä maaliskuuta ja 21 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Espanja toimitti myös lisähuomautuksia 3 ja 9 päivänä lokakuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Komissio tapasi 13 päivänä marraskuuta 2012 ja 4 päivänä helmikuuta 2013 yhdistyksen Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) ja 6 päivänä maaliskuuta 2013 Espanjan viranomaisia niiden pyynnöstä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio vastaanotti huomautuksia usealta asianomaiselta osapuolelta. Se välitti ne Espanjalle 23 päivänä helmikuuta, 7 päivänä maaliskuuta, 11 päivänä heinäkuuta ja 29 päivänä lokakuuta 2012 sekä 12 ja 25 päivänä helmikuuta ja 22 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä, ja Espanjalle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Sen huomautukset vastaanotettiin 30 päivänä huhtikuuta, 24 päivänä toukokuuta, 9 ja 23 päivänä heinäkuuta ja 14 päivänä marraskuuta 2012 sekä 25 päivänä helmikuuta, 12 päivänä maaliskuuta ja 21 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Espanja toimitti myös lisähuomautuksia 3 ja 9 päivänä lokakuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Komissio tapasi 13 päivänä marraskuuta 2012 ja 4 päivänä helmikuuta 2013 yhdistyksen Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) ja 6 päivänä maaliskuuta 2013 Espanjan viranomaisia niiden pyynnöstä.

2.   ESPANJAN TAX LEASE -JÄRJESTELMÄN KUVAUS

| (8) | Espanjan tax lease -järjestelmää käytetään liiketoimissa, joissa telakat (myyjät) rakentavat merialuksia, laivanvarustamot (ostajat) hankkivat niitä ja rahoittavat liiketoimet tilapäisellä oikeudellisella ja rahoitusjärjestelyllä. |
| --- | --- |

(8)

Espanjan tax lease -järjestelmää käytetään liiketoimissa, joissa telakat (myyjät) rakentavat merialuksia, laivanvarustamot (ostajat) hankkivat niitä ja rahoittavat liiketoimet tilapäisellä oikeudellisella ja rahoitusjärjestelyllä.

| (9) | Espanjan tax lease -järjestelmä perustuu






  — | tilapäiseen oikeudelliseen ja rahoitusjärjestelyyn, jonka pankki järjestää laivanvarustamon (aluksen ostaja) ja telakan (aluksen myyjä) välille; |
| --- | --- | --- |

(9)

Espanjan tax lease -järjestelmä perustuu

—

tilapäiseen oikeudelliseen ja rahoitusjärjestelyyn, jonka pankki järjestää laivanvarustamon (aluksen ostaja) ja telakan (aluksen myyjä) välille;

| — | liiketoimen osapuolten väliseen monimutkaiseen sopimusten verkostoon; |
| --- | --- |

—

liiketoimen osapuolten väliseen monimutkaiseen sopimusten verkostoon;

| — | useiden espanjalaisten verotoimenpiteiden käyttöön. |
| --- | --- |

—

useiden espanjalaisten verotoimenpiteiden käyttöön.

| (10) | Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet komission pyynnöstä, että sen tax lease -järjestelmää käytettiin 273 laivanrakennukseen ja hankintaan liittyvässä liiketoimessa ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta 200230 päivään kesäkuuta 2010, ja niiden kokonaisarvo oli 8 727 997 332 euroa. Järjestelmän soveltamista jatkettiin 29 päivään kesäkuuta 2011, jolloin aloitettiin muodollinen tutkintamenettely. Ostajat ovat Euroopasta ja sen ulkopuolelta peräisin olevia laivanvarustamoja. Kaikissa paitsi yhdessä liiketoimessa (sopimus, jonka arvo oli 6 148 969 euroa) oli kyse espanjalaisista telakoista. |
| --- | --- |

(10)

Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet komission pyynnöstä, että sen tax lease -järjestelmää käytettiin 273 laivanrakennukseen ja hankintaan liittyvässä liiketoimessa ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta 200230 päivään kesäkuuta 2010, ja niiden kokonaisarvo oli 8 727 997 332 euroa. Järjestelmän soveltamista jatkettiin 29 päivään kesäkuuta 2011, jolloin aloitettiin muodollinen tutkintamenettely. Ostajat ovat Euroopasta ja sen ulkopuolelta peräisin olevia laivanvarustamoja. Kaikissa paitsi yhdessä liiketoimessa (sopimus, jonka arvo oli 6 148 969 euroa) oli kyse espanjalaisista telakoista.

2.1   ESPANJAN TAX LEASE -JÄRJESTELMÄN OIKEUDELLINEN JA RAHOITUSRAKENNE

| (11) | Kuten todettiin, Espanjan tax lease -järjestelmä tarjoaa varustamolle mahdollisuuden hankkia uusi alus, jonka rakennushinta on 20-30 prosenttia telakan veloittamaa alhaisempi. Saadakseen alennetun hinnan (hinnanalennuksen vähentämisen jälkeen) laivanvarustamon on suostuttava siihen, ettei se osta alusta suoraan telakalta vaan Espanjan lainsäädännön mukaiselta pankin perustamalta taloudelliselta etuyhtymältä. |
| --- | --- |

(11)

Kuten todettiin, Espanjan tax lease -järjestelmä tarjoaa varustamolle mahdollisuuden hankkia uusi alus, jonka rakennushinta on 20-30 prosenttia telakan veloittamaa alhaisempi. Saadakseen alennetun hinnan (hinnanalennuksen vähentämisen jälkeen) laivanvarustamon on suostuttava siihen, ettei se osta alusta suoraan telakalta vaan Espanjan lainsäädännön mukaiselta pankin perustamalta taloudelliselta etuyhtymältä.

| (12) | Espanjan tax lease -rakenne on yleensä pankin järjestämä verosuunnittelujärjestelmä, jolla pyritään luomaan sijoittajille veroetuja verotuksellisesti läpinäkyvässä taloudellisessa etuyhtymässä ja siirtämään osa veroeduista laivanvarustamolle aluksen hinnanalennuksen välityksellä. Taloudellisen etuyhtymän sijoittajat pitävät muut edut palkkiona investoinneistaan. Taloudellisen etuyhtymän lisäksi Espanjan tax lease -toimintaan osallistuu myös muita välittäjiä, kuten pankkeja ja leasing-yhtiöitä (ks. alla oleva taulukko). |
| --- | --- |

(12)

Espanjan tax lease -rakenne on yleensä pankin järjestämä verosuunnittelujärjestelmä, jolla pyritään luomaan sijoittajille veroetuja verotuksellisesti läpinäkyvässä taloudellisessa etuyhtymässä ja siirtämään osa veroeduista laivanvarustamolle aluksen hinnanalennuksen välityksellä. Taloudellisen etuyhtymän sijoittajat pitävät muut edut palkkiona investoinneistaan. Taloudellisen etuyhtymän lisäksi Espanjan tax lease -toimintaan osallistuu myös muita välittäjiä, kuten pankkeja ja leasing-yhtiöitä (ks. alla oleva taulukko).

Image

| (13) | Käytännössä taloudellinen etuyhtymä vuokraa aluksen leasing-yhtiöltä sen ensimmäisestä rakennuspäivästä alkaen. Aluksen rakentamisen jälkeen taloudellinen etuyhtymä vuokraa sen laivanvarustamolle ilman miehistöä (bareboat charter), ja varustamo aloittaa aluksen käytön. Taloudellinen etuyhtymä sitoutuu joka tapauksessa ostamaan aluksen leasing-sopimuksen päättyessä, ja varustamo sitoutuu ostamaan aluksen bareboat charter -sopimuksen päätyttyä keskinäisillä myynti- ja osto-optiosopimuksilla (5). Leasing-sopimuksessa käyttöönotettujen optioiden käyttämisajankohdaksi asetetaan muutama viikko ennen bareboat charter -sopimuksen mukaista option käyttämisajankohtaa. Kumpaakin optiota käytetään, kun taloudellinen etuyhtymä siirtyy tonnistoverojärjestelmään (yksityiskohtaisempi kuvaus, ks. 2.2.4 kohta, toimenpide 4, tonnistoverojärjestelmä). Osapuolet allekirjoittavat puitesopimuksen sen varmistamiseksi, että ne ovat kaikki yhtä mieltä Espanjan tax lease -järjestelmän organisoinnista ja toiminnasta. |
| --- | --- |

(13)

Käytännössä taloudellinen etuyhtymä vuokraa aluksen leasing-yhtiöltä sen ensimmäisestä rakennuspäivästä alkaen. Aluksen rakentamisen jälkeen taloudellinen etuyhtymä vuokraa sen laivanvarustamolle ilman miehistöä (bareboat charter), ja varustamo aloittaa aluksen käytön. Taloudellinen etuyhtymä sitoutuu joka tapauksessa ostamaan aluksen leasing-sopimuksen päättyessä, ja varustamo sitoutuu ostamaan aluksen bareboat charter -sopimuksen päätyttyä keskinäisillä myynti- ja osto-optiosopimuksilla (5). Leasing-sopimuksessa käyttöönotettujen optioiden käyttämisajankohdaksi asetetaan muutama viikko ennen bareboat charter -sopimuksen mukaista option käyttämisajankohtaa. Kumpaakin optiota käytetään, kun taloudellinen etuyhtymä siirtyy tonnistoverojärjestelmään (yksityiskohtaisempi kuvaus, ks. 2.2.4 kohta, toimenpide 4, tonnistoverojärjestelmä). Osapuolet allekirjoittavat puitesopimuksen sen varmistamiseksi, että ne ovat kaikki yhtä mieltä Espanjan tax lease -järjestelmän organisoinnista ja toiminnasta.

| (14) | Espanjan tax lease -järjestelmän osallistujien välisiä liiketoimia on kuvattu tarkemmin päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen (2.2 kohta) (6) Espanjan esittämien esimerkkien pohjalta (7). |
| --- | --- |

(14)

Espanjan tax lease -järjestelmän osallistujien välisiä liiketoimia on kuvattu tarkemmin päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen (2.2 kohta) (6) Espanjan esittämien esimerkkien pohjalta (7).

2.2   ESPANJAN TAX LEASE -JÄRJESTELMÄ - VEROTUKSELLISET NÄKÖKOHDAT

| (15) | Edellä 2.1 kohdassa kuvatun Espanjan tax lease -järjestelmän tarkoituksena on tarjota tiettyjen verotuksellisten toimien avulla etua taloudelliselle etuyhtymällä ja siihen osallistuville sijoittajille, jotka puolestaan siirtävät osan eduista varustamolle, joka hankkii uuden aluksen. |
| --- | --- |

(15)

Edellä 2.1 kohdassa kuvatun Espanjan tax lease -järjestelmän tarkoituksena on tarjota tiettyjen verotuksellisten toimien avulla etua taloudelliselle etuyhtymällä ja siihen osallistuville sijoittajille, jotka puolestaan siirtävät osan eduista varustamolle, joka hankkii uuden aluksen.

| (16) | Taloudellinen etuyhtymä kerää veroedun kahdessa vaiheessa kahden eri verosääntöjärjestelmän mukaisesti. Ensimmäisessä vaiheessa vuokrattujen alusten varhennettua ja nopeutettua poistoa sovelletaan tavanomaisen yhtiöverojärjestelmän puitteissa. Tämä aiheuttaa raskaita verotappioita taloudelliselle etuyhtymälle. Taloudellisen etuyhtymän verotuksellisten avoimuusjärjestelyiden vuoksi verotappio voidaan vähentää sijoittajien omista tuloista suhteessa niiden osuuksiin taloudellisessa etuyhtymässä. |
| --- | --- |

(16)

Taloudellinen etuyhtymä kerää veroedun kahdessa vaiheessa kahden eri verosääntöjärjestelmän mukaisesti. Ensimmäisessä vaiheessa vuokrattujen alusten varhennettua ja nopeutettua poistoa sovelletaan tavanomaisen yhtiöverojärjestelmän puitteissa. Tämä aiheuttaa raskaita verotappioita taloudelliselle etuyhtymälle. Taloudellisen etuyhtymän verotuksellisten avoimuusjärjestelyiden vuoksi verotappio voidaan vähentää sijoittajien omista tuloista suhteessa niiden osuuksiin taloudellisessa etuyhtymässä.

| (17) | Tavanomaisissa olosuhteissa alusten hinnan varhennetusta ja nopeutetusta poistosta aikaansaatuja verosäästöjä olisi tasapainotettava korkeammilla veromaksuilla silloin, kun alus on kokonaan poistettu ja mitään muita arvonalennuksesta aiheutuvia kustannuksia ei voida vähentää tai silloin, kun alus myydään ja myynnistä saadaan luovutusvoitto (8). Taloudellisen etuyhtymän verotuksellisten avoimuusjärjestelyiden vuoksi sen myöhempinä vuosina lisääntynyt voitto lisättäisiin tavanomaisesti sijoittajien omiin tuloihin ja siitä olisi maksettava vero. |
| --- | --- |

(17)

Tavanomaisissa olosuhteissa alusten hinnan varhennetusta ja nopeutetusta poistosta aikaansaatuja verosäästöjä olisi tasapainotettava korkeammilla veromaksuilla silloin, kun alus on kokonaan poistettu ja mitään muita arvonalennuksesta aiheutuvia kustannuksia ei voida vähentää tai silloin, kun alus myydään ja myynnistä saadaan luovutusvoitto (8). Taloudellisen etuyhtymän verotuksellisten avoimuusjärjestelyiden vuoksi sen myöhempinä vuosina lisääntynyt voitto lisättäisiin tavanomaisesti sijoittajien omiin tuloihin ja siitä olisi maksettava vero.

| (18) | Espanjan tax lease -järjestelmässä taloudelliset etuyhtymät eivät kuitenkaan pidä aluksia sen jälkeen, kun koko poisto on toteutettu. Toisessa vaiheessa sijoittajille siirretyt alkuperäisistä tappioista aiheutuvat verosäästöt turvataan, koska taloudelliset etuyhtymät siirtyvät tuloverojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmään ja aluksen varustamolle myynnistä saatuun luovutusvoittoon sovelletaan täyttä vapautusta pian uuteen järjestelmään siirtymisen jälkeen (9). Lisätietoja näistä kahdesta vaiheesta on päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen (2.3.1 kohta). |
| --- | --- |

(18)

Espanjan tax lease -järjestelmässä taloudelliset etuyhtymät eivät kuitenkaan pidä aluksia sen jälkeen, kun koko poisto on toteutettu. Toisessa vaiheessa sijoittajille siirretyt alkuperäisistä tappioista aiheutuvat verosäästöt turvataan, koska taloudelliset etuyhtymät siirtyvät tuloverojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmään ja aluksen varustamolle myynnistä saatuun luovutusvoittoon sovelletaan täyttä vapautusta pian uuteen järjestelmään siirtymisen jälkeen (9). Lisätietoja näistä kahdesta vaiheesta on päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen (2.3.1 kohta).

| (19) | Komission saatavilla olevien tietojen mukaan (10) Espanjan tax lease -järjestelmässä käytettyjen verotoimenpiteiden yhteisvaikutus antaa taloudelliselle etuyhtymälle ja sen sijoittajille mahdollisuuden saada aluksen alkuperäisestä bruttohinnasta noin 30 prosentin veroetu. Osa tästä alun perin taloudellisen etuyhtymän ja sen sijoittajien saamasta veroedusta jää sijoittajille (10-15 prosenttia) ja osa siitä siirretään varustamolle (85-90 prosenttia), josta tulee lopulta aluksen omistaja, ja se saa 20-30 prosentin alennuksen aluksen alkuperäisestä bruttohinnasta. |
| --- | --- |

(19)

Komission saatavilla olevien tietojen mukaan (10) Espanjan tax lease -järjestelmässä käytettyjen verotoimenpiteiden yhteisvaikutus antaa taloudelliselle etuyhtymälle ja sen sijoittajille mahdollisuuden saada aluksen alkuperäisestä bruttohinnasta noin 30 prosentin veroetu. Osa tästä alun perin taloudellisen etuyhtymän ja sen sijoittajien saamasta veroedusta jää sijoittajille (10-15 prosenttia) ja osa siitä siirretään varustamolle (85-90 prosenttia), josta tulee lopulta aluksen omistaja, ja se saa 20-30 prosentin alennuksen aluksen alkuperäisestä bruttohinnasta.

| (20) | Kuten jo mainittiin, Espanjan tax lease -toimissa yhdistetään veroedun aikaansaamiseksi erilaisia yksittäisiä, mutta kuitenkin toisiinsa sidoksissa olevia verotoimenpiteitä. Näitä toimenpiteitä kuvataan lyhyesti seuraavassa kohdassa. Yksityiskohtaisempi kuvaus on päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen (2.4 kohta). |
| --- | --- |

(20)

Kuten jo mainittiin, Espanjan tax lease -toimissa yhdistetään veroedun aikaansaamiseksi erilaisia yksittäisiä, mutta kuitenkin toisiinsa sidoksissa olevia verotoimenpiteitä. Näitä toimenpiteitä kuvataan lyhyesti seuraavassa kohdassa. Yksityiskohtaisempi kuvaus on päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen (2.4 kohta).

2.2.1   Toimenpide 1 – vuokralle annetun omaisuuden nopeutettu poisto
   (11)

(TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti)

| (21) | Leasing-liiketoimen verotuskohtelu eroaa Espanjassa sen kirjanpitokäsittelystä. Yhtiöverolain konsolidoidun version (el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, jäljempänä ’TRLIS-säädös’) hyväksymisestä 5 päivänä maaliskuuta 2004 annetun kuninkaan asetuksen 4/2004 (12) XII lukua ja yhtiöveromääräyksen (Reglamento del Impuesto sobre Sociedades, jäljempänä ’RIS-säädös’) hyväksymisestä 30 päivänä heinäkuuta 2004 annetun kuninkaan asetuksen 1777/2004 (13) 49 §:ää sovelletaan vähintään kahden vuoden ajan jatkuviin leasing-sopimuksiin, jos ne koskevat irtainta omaisuutta, ja kymmenen vuoden ajan, jos ne koskevat kiinteää omaisuutta tai teollisuuslaitoksia. |
| --- | --- |

(21)

Leasing-liiketoimen verotuskohtelu eroaa Espanjassa sen kirjanpitokäsittelystä. Yhtiöverolain konsolidoidun version (el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, jäljempänä ’TRLIS-säädös’) hyväksymisestä 5 päivänä maaliskuuta 2004 annetun kuninkaan asetuksen 4/2004 (12) XII lukua ja yhtiöveromääräyksen (Reglamento del Impuesto sobre Sociedades, jäljempänä ’RIS-säädös’) hyväksymisestä 30 päivänä heinäkuuta 2004 annetun kuninkaan asetuksen 1777/2004 (13) 49 §:ää sovelletaan vähintään kahden vuoden ajan jatkuviin leasing-sopimuksiin, jos ne koskevat irtainta omaisuutta, ja kymmenen vuoden ajan, jos ne koskevat kiinteää omaisuutta tai teollisuuslaitoksia.

| (22) | Pelkästään verotuksen kannalta sitä osuutta maksuista, jonka avulla vuokranantaja saa takaisin omaisuuserän hankintamenot (14), katsotaan verotuksessa vähennyskelpoisiksi menoiksi tietyissä rajoissa, eli: vähennetty määrä ei voi ylittää määrää, joka saadaan, kun omaisuuserän kustannukset kerrotaan kyseisen omaisuuserätyypin tasapoiston enimmäismäärää koskevan virallisen kertoimen kaksin- tai kolminkertaisella määrällä. |
| --- | --- |

(22)

Pelkästään verotuksen kannalta sitä osuutta maksuista, jonka avulla vuokranantaja saa takaisin omaisuuserän hankintamenot (14), katsotaan verotuksessa vähennyskelpoisiksi menoiksi tietyissä rajoissa, eli: vähennetty määrä ei voi ylittää määrää, joka saadaan, kun omaisuuserän kustannukset kerrotaan kyseisen omaisuuserätyypin tasapoiston enimmäismäärää koskevan virallisen kertoimen kaksin- tai kolminkertaisella määrällä.

| (23) | Alusten osalta normaali tasapoisto jakaantuu verotussyistä yli kymmenen vuoden ajanjaksolle (10 prosenttia vuodessa). Vuokralle annettujen omaisuuserien nopeutetun poiston määrä on enintään 20-30 prosenttia vuodessa (40-60 kuukautta). Espanjan lainsäädännön mukaan alusten omistajat voivat tehdä poiston myös jäännösarvopoistoa koskevalla menetelmällä (15) tai menetelmällä, jolla suurin poisto tehdään ensimmäisenä vuonna ja määrä alenee jokaisena sen jälkeisenä vuotena (16). |
| --- | --- |

(23)

Alusten osalta normaali tasapoisto jakaantuu verotussyistä yli kymmenen vuoden ajanjaksolle (10 prosenttia vuodessa). Vuokralle annettujen omaisuuserien nopeutetun poiston määrä on enintään 20-30 prosenttia vuodessa (40-60 kuukautta). Espanjan lainsäädännön mukaan alusten omistajat voivat tehdä poiston myös jäännösarvopoistoa koskevalla menetelmällä (15) tai menetelmällä, jolla suurin poisto tehdään ensimmäisenä vuonna ja määrä alenee jokaisena sen jälkeisenä vuotena (16).

2.2.2   Toimenpide 2: vuokrattujen omaisuuserien varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen

(TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 §)

| (24) | TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentin perusteella vuokratun omaisuuden varhennettu poisto alkaa siitä päivästä, jona omaisuuserä otetaan käyttöön, eli ei ennen kuin omaisuuserä toimitetaan sen vuokraajalle ja ennen kuin se alkaa käyttää sitä. Espanjan talous- ja valtiovarainministeriö voi kuitenkin vuokraajan virallisesta pyynnöstä määrittää TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin (17) perusteella poistolle aikaisemman alkamispäivämäärän. Periaatteessa tämä säännös koskee tietyin edellytyksin kaikkia leasing-sopimuksen kattavia ja nopeutettuun poistoon oikeutettuja vuokrattuja omaisuuseriä. |
| --- | --- |

(24)

TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentin perusteella vuokratun omaisuuden varhennettu poisto alkaa siitä päivästä, jona omaisuuserä otetaan käyttöön, eli ei ennen kuin omaisuuserä toimitetaan sen vuokraajalle ja ennen kuin se alkaa käyttää sitä. Espanjan talous- ja valtiovarainministeriö voi kuitenkin vuokraajan virallisesta pyynnöstä määrittää TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin (17) perusteella poistolle aikaisemman alkamispäivämäärän. Periaatteessa tämä säännös koskee tietyin edellytyksin kaikkia leasing-sopimuksen kattavia ja nopeutettuun poistoon oikeutettuja vuokrattuja omaisuuseriä.

| (25) | TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentissa säädetään kahdesta yleisestä ehdosta. Ensinnäkin alkamispäivämäärä olisi määritettävä niin, että omaisuuserien sopimuksenteko- tai rakentamisvaiheen erityispiirteet sekä niiden taloudelliseen käyttöön liittyvät erityispiirteet otetaan huomioon. RIS-säädöksen 49 §:n mukaisesti veroviranomaiset hyväksyvät varhennetut poistot rakentamisvaiheen alusta lähtien ainoastaan, jos vaiheen kesto on yli 12 kuukautta ja jos leasing-sopimuksessa määrätään ennakkoon suoritettavista vuokrausmaksuista. Toiseksi tämän päivämäärän määrittäminen ei saisi vaikuttaa sen verotettavan määrän laskemiseen, joka johtuu omaisuuserän tosiasiallisesta käytöstä tai omistusoikeuden siirrosta aiheutuvista maksuista, jotka on määritettävä yleisen verojärjestelmän tai TRLIS-säädöksen VIII osaston VII luvussa tarkoitetun erityisjärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentissa säädetään kahdesta yleisestä ehdosta. Ensinnäkin alkamispäivämäärä olisi määritettävä niin, että omaisuuserien sopimuksenteko- tai rakentamisvaiheen erityispiirteet sekä niiden taloudelliseen käyttöön liittyvät erityispiirteet otetaan huomioon. RIS-säädöksen 49 §:n mukaisesti veroviranomaiset hyväksyvät varhennetut poistot rakentamisvaiheen alusta lähtien ainoastaan, jos vaiheen kesto on yli 12 kuukautta ja jos leasing-sopimuksessa määrätään ennakkoon suoritettavista vuokrausmaksuista. Toiseksi tämän päivämäärän määrittäminen ei saisi vaikuttaa sen verotettavan määrän laskemiseen, joka johtuu omaisuuserän tosiasiallisesta käytöstä tai omistusoikeuden siirrosta aiheutuvista maksuista, jotka on määritettävä yleisen verojärjestelmän tai TRLIS-säädöksen VIII osaston VII luvussa tarkoitetun erityisjärjestelmän mukaisesti.

| (26) | TRLIS-säädöksen 48 §:n 4 momentin mukaan (18) TRLIS-säädöksen 115 §:n 1 momentissa tarkoitettuun varhennettua poistoa koskevaan järjestelmään kuuluva omaisuuserä vuokrataan Espanjassa rekisteröidyille taloudellisille etuyhtymille, jotka puolestaan jälleenvuokraavat niitä kolmansille osapuolille. RIS-säädöksen 49 §:ssä vahvistetaan lisäksi menettely, jota noudatetaan, kun esitetään hakemus vuokrattujen omaisuuserien varhennetusta poistosta. |
| --- | --- |

(26)

TRLIS-säädöksen 48 §:n 4 momentin mukaan (18) TRLIS-säädöksen 115 §:n 1 momentissa tarkoitettuun varhennettua poistoa koskevaan järjestelmään kuuluva omaisuuserä vuokrataan Espanjassa rekisteröidyille taloudellisille etuyhtymille, jotka puolestaan jälleenvuokraavat niitä kolmansille osapuolille. RIS-säädöksen 49 §:ssä vahvistetaan lisäksi menettely, jota noudatetaan, kun esitetään hakemus vuokrattujen omaisuuserien varhennetusta poistosta.

2.2.3   Toimenpide 3: Taloudelliset etuyhtymät

| (27) | Kuten edellä todettiin, Espanjan taloudellisilla etuyhtymillä on jäseniinsä nähden erillinen oikeushenkilöys. Tästä syystä taloudelliset etuyhtymät voivat esittää hakemuksen varhennettua poistotoimea ja TRLIS-säädöksen 124-128 §:ssä tarkoitettua vaihtoehtoista tonnistoverojärjestelmää (ks. 2.2.4 kohta) varten, jos ne täyttävät Espanjan lainsäädännön mukaiset kelpoisuusvaatimukset, vaikkei yksikään niiden jäsenistä olisi varustamo. |
| --- | --- |

(27)

Kuten edellä todettiin, Espanjan taloudellisilla etuyhtymillä on jäseniinsä nähden erillinen oikeushenkilöys. Tästä syystä taloudelliset etuyhtymät voivat esittää hakemuksen varhennettua poistotoimea ja TRLIS-säädöksen 124-128 §:ssä tarkoitettua vaihtoehtoista tonnistoverojärjestelmää (ks. 2.2.4 kohta) varten, jos ne täyttävät Espanjan lainsäädännön mukaiset kelpoisuusvaatimukset, vaikkei yksikään niiden jäsenistä olisi varustamo.

| (28) | Taloudelliset etuyhtymät ovat kuitenkin verotuksellisesta näkökulmasta avoimia Espanjassa asuviin osakkaisiinsa nähden. Toisin sanoen verotuksellisesta näkökulmasta taloudellisten etuyhtymien voitot (tai tappiot) siirretään määräsuhteen mukaisesti suoraan niiden Espanjaan sijoittautuneille jäsenille. Koska Espanjan tax lease -järjestelmään osallistuvien taloudellisten etuyhtymien jäsenet pitävät järjestelmää sijoitusvälineenä - eivätkä tapana toteuttaa toimintaa yhteisesti - niihin viitataan tässä päätöksessä sijoittajina. |
| --- | --- |

(28)

Taloudelliset etuyhtymät ovat kuitenkin verotuksellisesta näkökulmasta avoimia Espanjassa asuviin osakkaisiinsa nähden. Toisin sanoen verotuksellisesta näkökulmasta taloudellisten etuyhtymien voitot (tai tappiot) siirretään määräsuhteen mukaisesti suoraan niiden Espanjaan sijoittautuneille jäsenille. Koska Espanjan tax lease -järjestelmään osallistuvien taloudellisten etuyhtymien jäsenet pitävät järjestelmää sijoitusvälineenä - eivätkä tapana toteuttaa toimintaa yhteisesti - niihin viitataan tässä päätöksessä sijoittajina.

| (29) | Taloudellisten etuyhtymien verotuksellinen avoimuus merkitsee, että niiden kärsimät huomattavat tappiot varhennetun ja nopeutetun poiston vuoksi voidaan siirtää suoraan sijoittajille, jotka voivat korvata nämä tappiot omilla voitoillaan ja vähentää maksettavan veron määrää. |
| --- | --- |

(29)

Taloudellisten etuyhtymien verotuksellinen avoimuus merkitsee, että niiden kärsimät huomattavat tappiot varhennetun ja nopeutetun poiston vuoksi voidaan siirtää suoraan sijoittajille, jotka voivat korvata nämä tappiot omilla voitoillaan ja vähentää maksettavan veron määrää.

2.2.4   Toimenpide 4: Tonnistoverojärjestelmä (TRLIS-säädöksen 124-128 §)

| (30) | Espanjan tonnistoverojärjestelmää koskevaa lainsäädäntöä on sovellettu vuodesta 2002 lähtien. Siinä säädetään varustamojen verotettavien tulojen vaihtoehtoisesta laskennasta, kun kyseessä on niiden verohelpotuksiin oikeuttava liikennöintitoiminta. Tämä perustuu tonnistoon eikä tulojen ja menojen väliseen eroon. |
| --- | --- |

(30)

Espanjan tonnistoverojärjestelmää koskevaa lainsäädäntöä on sovellettu vuodesta 2002 lähtien. Siinä säädetään varustamojen verotettavien tulojen vaihtoehtoisesta laskennasta, kun kyseessä on niiden verohelpotuksiin oikeuttava liikennöintitoiminta. Tämä perustuu tonnistoon eikä tulojen ja menojen väliseen eroon.

| (31) | Komissio hyväksyi (19) Espanjan tonnistoverojärjestelmän soveltuvaksi valtiontueksi meriliikenteen valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti (20), jäljempänä ’meriliikenteen suuntaviivat’. Tonnistoverojärjestelmään sovellettavat säännökset sisältyvät TRLIS-säädöksen XVII luvun 124-128 §:ään. |
| --- | --- |

(31)

Komissio hyväksyi (19) Espanjan tonnistoverojärjestelmän soveltuvaksi valtiontueksi meriliikenteen valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti (20), jäljempänä ’meriliikenteen suuntaviivat’. Tonnistoverojärjestelmään sovellettavat säännökset sisältyvät TRLIS-säädöksen XVII luvun 124-128 §:ään.

| (32) | Espanja on myös hyväksynyt RIS-säädöksen VI osaston 50-52 §:ään sisältyvät täytäntöönpanotoimet. Komissio panee merkille, että toisin kuin TRLIS-säädöksen 124-128 §:ssä vahvistetuissa säännöissä, jotka ilmoitettiin komissiolle ja joka hyväksyi ne, näistä täytäntöönpanotoimista - lukuun ottamatta erityisesti RIS-säädöksen 50 §:n 3 momenttiin sisältyvää poikkeusta (ks. 2.2.5 kohta) - ei ilmoitettu komissiolle eikä se hyväksynyt niitä. |
| --- | --- |

(32)

Espanja on myös hyväksynyt RIS-säädöksen VI osaston 50-52 §:ään sisältyvät täytäntöönpanotoimet. Komissio panee merkille, että toisin kuin TRLIS-säädöksen 124-128 §:ssä vahvistetuissa säännöissä, jotka ilmoitettiin komissiolle ja joka hyväksyi ne, näistä täytäntöönpanotoimista - lukuun ottamatta erityisesti RIS-säädöksen 50 §:n 3 momenttiin sisältyvää poikkeusta (ks. 2.2.5 kohta) - ei ilmoitettu komissiolle eikä se hyväksynyt niitä.

| (33) | Kuten muissa jäsenvaltioissa, Espanjan tonnistoverojärjestelmään liittyminen on vapaaehtoista ja edellyttää veroviranomaisten ennakkolupaa, joka on voimassa kymmenen vuotta. Muusta kuin meriliikenteestä tai muista kuin verohelpotukseen oikeuttavasta toiminnasta saataviin tuloihin sovelletaan tavanomaisia tuloverosääntöjä. |
| --- | --- |

(33)

Kuten muissa jäsenvaltioissa, Espanjan tonnistoverojärjestelmään liittyminen on vapaaehtoista ja edellyttää veroviranomaisten ennakkolupaa, joka on voimassa kymmenen vuotta. Muusta kuin meriliikenteestä tai muista kuin verohelpotukseen oikeuttavasta toiminnasta saataviin tuloihin sovelletaan tavanomaisia tuloverosääntöjä.

| (34) | Espanjan lainsäädännön mukaan sen tax lease -järjestelmään osallistuvat taloudelliset etuyhtymät voidaan merkitä yhteen varustamorekistereistä (21), koska maan viranomaisten mukaan niiden toimintaan sisältyy omien ja vuokrattujen alusten liikennöinti. Aluksen liikennöintiä koskevaan käsitteeseen sisältyisi sen vuoksi aluksen asettaminen kolmannen osapuolen saataville bareboat charter -sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Espanjan lainsäädännön mukaan sen tax lease -järjestelmään osallistuvat taloudelliset etuyhtymät voidaan merkitä yhteen varustamorekistereistä (21), koska maan viranomaisten mukaan niiden toimintaan sisältyy omien ja vuokrattujen alusten liikennöinti. Aluksen liikennöintiä koskevaan käsitteeseen sisältyisi sen vuoksi aluksen asettaminen kolmannen osapuolen saataville bareboat charter -sopimuksen mukaisesti.

| (35) | Veropohja järjestelmään oikeutetulle laivaliikenteelle lasketaan bruttovetoisuuden perusteella:






  Nettovetoisuus | Päivittäinen määrä 100:aa tonnia kohti (euroissa) |
| --- | --- | --- |
| 0 - 1 000 | 0,90 |
| 1 001 - 10 000 | 0,70 |
| 10 001 - 25 000 | 0,40 |
| Yli 25 001 | 0,20 |

(35)

Veropohja järjestelmään oikeutetulle laivaliikenteelle lasketaan bruttovetoisuuden perusteella:

Nettovetoisuus

Päivittäinen määrä 100:aa tonnia kohti (euroissa)

0 - 1 000

0,90

1 001 - 10 000

0,70

10 001 - 25 000

0,40

Yli 25 001

0,20

| (36) | Kun vaihtoehtoinen veropohja lasketaan varustamon liikennöimän bruttovetoisuuden perusteella, veropohjaan sovelletaan tavanomaista yhtiöverokantaa. |
| --- | --- |

(36)

Kun vaihtoehtoinen veropohja lasketaan varustamon liikennöimän bruttovetoisuuden perusteella, veropohjaan sovelletaan tavanomaista yhtiöverokantaa.

| (37) | TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin ensimmäisen luetelmakohdan mukaan tonnistoveron veroperusteeseen katsotaan kuuluvan kaikki tulot (järjestelmään oikeutetusta) laivaliikenteestä merellä mukaan lukien erityisesti luovutusvoitto, joka saadaan, kun alukset - jotka tonnistoverojärjestelmästä hyötyvä yritys ostaa uutena - myydään myöhemmin ja kun yritys pysyy tonnistoverojärjestelmässä. Sitä vastoin tavanomaisten yhtiöverosääntöjen mukaan nämä poikkeukselliset luovutusvoitot ovat veronalaista tuloa ja korottavat siten verokantaa, josta yhtiövero peritään, koska verokanta määritetään tulojen ja menojen välisenä erotuksena, kun alukset hankkii yritys, joka myy ne myöhemmin luovutusvoitolla. |
| --- | --- |

(37)

TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin ensimmäisen luetelmakohdan mukaan tonnistoveron veroperusteeseen katsotaan kuuluvan kaikki tulot (järjestelmään oikeutetusta) laivaliikenteestä merellä mukaan lukien erityisesti luovutusvoitto, joka saadaan, kun alukset - jotka tonnistoverojärjestelmästä hyötyvä yritys ostaa uutena - myydään myöhemmin ja kun yritys pysyy tonnistoverojärjestelmässä. Sitä vastoin tavanomaisten yhtiöverosääntöjen mukaan nämä poikkeukselliset luovutusvoitot ovat veronalaista tuloa ja korottavat siten verokantaa, josta yhtiövero peritään, koska verokanta määritetään tulojen ja menojen välisenä erotuksena, kun alukset hankkii yritys, joka myy ne myöhemmin luovutusvoitolla.

Poikkeuksellisten luovutusvoittojen verokohtelu, kun aluksia siirretään tonnistoverojärjestelmään

| (38) | Erityisiä sääntöjä sovelletaan, kun alus - joka ei ole enää uusi - ja siitä saatavien tulojen verotus siirretään tavanomaisesta yhtiöverojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmään. Kun on kyse aluksista, jotka yhtiö omisti jo, kun se liittyi tonnistoverojärjestelmään, tai käytetyistä aluksista, jotka oli ostettu, kun yhtiö jo hyötyi tonnistoverojärjestelmästä, sovelletaan TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentissa (22) tarkoitettua erityistä menettelyä. Tämän menettelyn perusteella tiettyjen määrien verotus suoritetaan tavanomaisten yhtiöverojärjestelyiden mukaisesti ainoastaan, kun alus myöhemmin myydään:






  — | Ensimmäisellä tilikaudella, jolloin tonnistoverojärjestelmää sovelletaan tai jolloin käytetyt alukset on hankittu, sidotut varaukset, jotka vastaavat tämän säännön piiriin kuuluvan kunkin aluksen normaalin markkina-arvon ja nettokirjanpitoarvon eroa, on pidettävä varauksessa, tai tämä ero on ilmoitettava erikseen kutakin alusta koskevassa vuosiraportissa kustakin tilikaudesta, jolloin niiden omistusoikeus on säilynyt. |
| --- | --- | --- |

(38)

Erityisiä sääntöjä sovelletaan, kun alus - joka ei ole enää uusi - ja siitä saatavien tulojen verotus siirretään tavanomaisesta yhtiöverojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmään. Kun on kyse aluksista, jotka yhtiö omisti jo, kun se liittyi tonnistoverojärjestelmään, tai käytetyistä aluksista, jotka oli ostettu, kun yhtiö jo hyötyi tonnistoverojärjestelmästä, sovelletaan TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentissa (22) tarkoitettua erityistä menettelyä. Tämän menettelyn perusteella tiettyjen määrien verotus suoritetaan tavanomaisten yhtiöverojärjestelyiden mukaisesti ainoastaan, kun alus myöhemmin myydään:

—

Ensimmäisellä tilikaudella, jolloin tonnistoverojärjestelmää sovelletaan tai jolloin käytetyt alukset on hankittu, sidotut varaukset, jotka vastaavat tämän säännön piiriin kuuluvan kunkin aluksen normaalin markkina-arvon ja nettokirjanpitoarvon eroa, on pidettävä varauksessa, tai tämä ero on ilmoitettava erikseen kutakin alusta koskevassa vuosiraportissa kustakin tilikaudesta, jolloin niiden omistusoikeus on säilynyt.

| — | Tämän positiivisen varauksen määrä yhdessä myydystä aluksesta verotuksessa tehtyjen poistojen ja tilinpäätöksen poistojen välisen positiivisen eron kanssa ajankohtana, jolloin omistusoikeuden siirto toteutettiin, lisätään TRLIS-säädöksen 125 §:n 1 momentissa tarkoitettuun tonnistoveron veroperusteeseen aluksen myynnin päättämisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Tämän positiivisen varauksen määrä yhdessä myydystä aluksesta verotuksessa tehtyjen poistojen ja tilinpäätöksen poistojen välisen positiivisen eron kanssa ajankohtana, jolloin omistusoikeuden siirto toteutettiin, lisätään TRLIS-säädöksen 125 §:n 1 momentissa tarkoitettuun tonnistoveron veroperusteeseen aluksen myynnin päättämisen jälkeen.

| (39) | Espanjan tonnistoverojärjestelmää, siten kuin komissio on sen hyväksynyt, normaalisti sovellettaessa mahdollisia luovutusvoittoja verotetaan, kun tonnistoverojärjestelmään siirrytään ja oletetaan, että luovutusvoittojen verotus - vaikka sitä lykätään - suoritetaan myöhemmin aluksen myynnin tai purkamisen yhteydessä. Kuten 2.2.5 kohdassa todettiin, Espanjan tax lease -järjestelmän mukaan tätä verotusta ei siirretä myöhemmäksi vaan se vältetään kokonaan, koska aluksia ei pidetä käytettyinä vaan uusina. Tästä syystä erityistä menettelyä ei sovelleta. |
| --- | --- |

(39)

Espanjan tonnistoverojärjestelmää, siten kuin komissio on sen hyväksynyt, normaalisti sovellettaessa mahdollisia luovutusvoittoja verotetaan, kun tonnistoverojärjestelmään siirrytään ja oletetaan, että luovutusvoittojen verotus - vaikka sitä lykätään - suoritetaan myöhemmin aluksen myynnin tai purkamisen yhteydessä. Kuten 2.2.5 kohdassa todettiin, Espanjan tax lease -järjestelmän mukaan tätä verotusta ei siirretä myöhemmäksi vaan se vältetään kokonaan, koska aluksia ei pidetä käytettyinä vaan uusina. Tästä syystä erityistä menettelyä ei sovelleta.

2.2.5   Toimenpide 5: RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti

| (40) | Komissio huomauttaa hyväksyttyjen Espanjan tax lease -liiketoimien osalta, että taloudelliset etuyhtymät voivat siirtyä pois normaalista yhtiöverojärjestelmästä ja liittyä tonnistoverojärjestelmään ilman, että ne suorittavat jäljellä olevan verovelan, joka johtuu varhennetusta ja nopeutetusta poistosta, joko silloin, kun ne liittyvät tonnistoverojärjestelmään, tai myöhemmin, kun alus myydään tai puretaan. |
| --- | --- |

(40)

Komissio huomauttaa hyväksyttyjen Espanjan tax lease -liiketoimien osalta, että taloudelliset etuyhtymät voivat siirtyä pois normaalista yhtiöverojärjestelmästä ja liittyä tonnistoverojärjestelmään ilman, että ne suorittavat jäljellä olevan verovelan, joka johtuu varhennetusta ja nopeutetusta poistosta, joko silloin, kun ne liittyvät tonnistoverojärjestelmään, tai myöhemmin, kun alus myydään tai puretaan.

| (41) | Näin ollen RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa (23) todetaan, poiketen TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentissa vahvistetusta säännöstä, että kun alukset hankitaan osto-optiolla osana veroviranomaisten aiemmin hyväksymää leasing-sopimusta, kyseisiä aluksia pidetään uusina (24), ei käytettyinä – ottamatta huomioon, ovatko ne olleet jo käytössä tai onko ne poistettu käytöstä - siitä päivästä lähtien, jona leasing-vaihtoehto toteutetaan, eli sen jälkeen kun taloudellinen etuyhtymä siirtyy tonnistoverojärjestelmään. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tätä poikkeusta sovellettiin ainoastaan erityisiin leasing-sopimuksiin, jotka veroviranomaiset hyväksyivät varhennettua poistoa koskevan hakemuksen yhteydessä TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin mukaisesti (ks. edellä oleva 2.2.2 kohta, toimenpide 2: vuokratun omaisuuden varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen), eli vuokrattuihin hiljattain rakennettuihin merialuksiin, jotka hankittiin Espanjan tax lease -toimien välityksellä ja yhtä poikkeusta lukuun ottamatta espanjalaisilta telakoilta. |
| --- | --- |

(41)

Näin ollen RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa (23) todetaan, poiketen TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentissa vahvistetusta säännöstä, että kun alukset hankitaan osto-optiolla osana veroviranomaisten aiemmin hyväksymää leasing-sopimusta, kyseisiä aluksia pidetään uusina (24), ei käytettyinä – ottamatta huomioon, ovatko ne olleet jo käytössä tai onko ne poistettu käytöstä - siitä päivästä lähtien, jona leasing-vaihtoehto toteutetaan, eli sen jälkeen kun taloudellinen etuyhtymä siirtyy tonnistoverojärjestelmään. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tätä poikkeusta sovellettiin ainoastaan erityisiin leasing-sopimuksiin, jotka veroviranomaiset hyväksyivät varhennettua poistoa koskevan hakemuksen yhteydessä TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin mukaisesti (ks. edellä oleva 2.2.2 kohta, toimenpide 2: vuokratun omaisuuden varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen), eli vuokrattuihin hiljattain rakennettuihin merialuksiin, jotka hankittiin Espanjan tax lease -toimien välityksellä ja yhtä poikkeusta lukuun ottamatta espanjalaisilta telakoilta.

| (42) | Tällaisissa tapauksissa katsotaan, että taloudellinen etuyhtymä on hankkinut aluksen uutena leasing-vaihtoehdon toteuttamisen yhteydessä, eli sen jälkeen, kun taloudellinen etuyhtymä siirtyi tonnistoverojärjestelmään. Ensimmäinen seuraus RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa tarkoitetusta poikkeuksesta on se, että TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentissa vahvistettujen sääntöjen soveltaminen vältetään. Taloudellisen etuyhtymän ei tarvitse ottaa käyttöön sidottuja varauksia. Varustamon maksaman hinnan ja taloudellisen etuyhtymän tileissä olevan aluksen kirjanpitoarvon välistä positiivista eroa (25) tai aluksen kirjanpitoarvon ja verotusarvon välistä positiivista eroa (26) ei veroteta. Toinen seuraus on se, että varustamolle myynnistä kertyneiden tulojen (merkittävä bareboat charter -option toteuttamishinta) katsotaan olevan peräisin aluksesta, jonka ostaa ja myy tonnistoverojärjestelmästä hyötyvä yritys, ja se sisällytetään tonnistoveron veroperusteeseen TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Tällaisissa tapauksissa katsotaan, että taloudellinen etuyhtymä on hankkinut aluksen uutena leasing-vaihtoehdon toteuttamisen yhteydessä, eli sen jälkeen, kun taloudellinen etuyhtymä siirtyi tonnistoverojärjestelmään. Ensimmäinen seuraus RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa tarkoitetusta poikkeuksesta on se, että TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentissa vahvistettujen sääntöjen soveltaminen vältetään. Taloudellisen etuyhtymän ei tarvitse ottaa käyttöön sidottuja varauksia. Varustamon maksaman hinnan ja taloudellisen etuyhtymän tileissä olevan aluksen kirjanpitoarvon välistä positiivista eroa (25) tai aluksen kirjanpitoarvon ja verotusarvon välistä positiivista eroa (26) ei veroteta. Toinen seuraus on se, että varustamolle myynnistä kertyneiden tulojen (merkittävä bareboat charter -option toteuttamishinta) katsotaan olevan peräisin aluksesta, jonka ostaa ja myy tonnistoverojärjestelmästä hyötyvä yritys, ja se sisällytetään tonnistoveron veroperusteeseen TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti.

3.   SYYT ALOITTAA MUODOLLINEN TUTKINTAMENETTELY

| (43) | Komissio katsoi ensimmäisessä vaiheessa, että Espanjan tax lease -järjestelmää pitäisi erilaisten verotustoimenpiteiden soveltamisesta huolimatta arvioida yhtenä järjestelmänä (kokonaisvaltainen lähestymistapa), koska eri toimenpiteitä voitiin soveltaa ainoastaan yhdessä - oikeudellisesti tai tosiasiallisesti - ja se päätteli, että järjestelmä oli valtiontukea. |
| --- | --- |

(43)

Komissio katsoi ensimmäisessä vaiheessa, että Espanjan tax lease -järjestelmää pitäisi erilaisten verotustoimenpiteiden soveltamisesta huolimatta arvioida yhtenä järjestelmänä (kokonaisvaltainen lähestymistapa), koska eri toimenpiteitä voitiin soveltaa ainoastaan yhdessä - oikeudellisesti tai tosiasiallisesti - ja se päätteli, että järjestelmä oli valtiontukea.

| (44) | Toisessa vaiheessa yksittäisiä toimenpiteitä arvioitiin erikseen (yksilöllinen lähestymistapa), ja komissio totesi tässä vaiheessa seuraavaa:






  — | Vuokratun omaisuuden nopeutettu poisto (toimenpide 1) saattaa olla valtiontukea, mutta kyseessä on joka tapauksessa voimassa oleva tuki, koska se pantiin täytäntöön ennen liittymistä. Tästä syystä tästä toimenpiteestä ei ole aloitettu muodollista tutkintamenettelyä. |
| --- | --- | --- |

(44)

Toisessa vaiheessa yksittäisiä toimenpiteitä arvioitiin erikseen (yksilöllinen lähestymistapa), ja komissio totesi tässä vaiheessa seuraavaa:

—

Vuokratun omaisuuden nopeutettu poisto (toimenpide 1) saattaa olla valtiontukea, mutta kyseessä on joka tapauksessa voimassa oleva tuki, koska se pantiin täytäntöön ennen liittymistä. Tästä syystä tästä toimenpiteestä ei ole aloitettu muodollista tutkintamenettelyä.

| — | Vuokratun omaisuuden varhennettu poisto (toimenpide 2) saattaa olla valtiotukea, koska se tarjoaa valikoivan edun, kun otetaan huomioon Espanjan lainsäädännön nojalla käyttöön otetut epätarkat ehdot sekä Espanjan verohallinnan harkintavalta tulkita näitä ehtoja. Tätä vuonna 2002 voimaan tullutta toimenpidettä (27) pidettiin säännönvastaisena ja mahdollisesti soveltumattomana valtiontukena. |
| --- | --- |

—

Vuokratun omaisuuden varhennettu poisto (toimenpide 2) saattaa olla valtiotukea, koska se tarjoaa valikoivan edun, kun otetaan huomioon Espanjan lainsäädännön nojalla käyttöön otetut epätarkat ehdot sekä Espanjan verohallinnan harkintavalta tulkita näitä ehtoja. Tätä vuonna 2002 voimaan tullutta toimenpidettä (27) pidettiin säännönvastaisena ja mahdollisesti soveltumattomana valtiontukena.

| — | Taloudellisen etuyhtymän asemaa (toimenpide 3) ei pidetty mahdollisena valtiontukitoimena. Muodollista tutkintamenettelyä ei aloitettu tästä toimesta. |
| --- | --- |

—

Taloudellisen etuyhtymän asemaa (toimenpide 3) ei pidetty mahdollisena valtiontukitoimena. Muodollista tutkintamenettelyä ei aloitettu tästä toimesta.

| — | Komissio hyväksyi tonnistoverojärjestelmän (toimenpide 4) soveltuvaksi valtiontueksi vuonna 2002. Tonnistoverojärjestelmän, sellaisena kuin se on hyväksytty, soveltuvuutta ei kyseenalaistettu päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen. Komission antaman luvan nojalla tätä toimenpidettä olisi joka tapauksessa pidettävä voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

—

Komissio hyväksyi tonnistoverojärjestelmän (toimenpide 4) soveltuvaksi valtiontueksi vuonna 2002. Tonnistoverojärjestelmän, sellaisena kuin se on hyväksytty, soveltuvuutta ei kyseenalaistettu päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen. Komission antaman luvan nojalla tätä toimenpidettä olisi joka tapauksessa pidettävä voimassa olevana tukena.

Komissio kuitenkin kyseenalaisti kaksi tonnistoveroon liittyvää seikkaa:

| — | Komissio kyseenalaisti tietyille yrityksille, kuten Espanjan tax lease -toimiin osallistuville taloudellisille yhteenliittymille, annetun mahdollisuuden hyötyä tonnistoverojärjestelmästä, kun niiden toiminta rajoittuu alusten vuokraamiseen tai leasing-järjestelyihin bareboat charter -sopimuksen mukaisesti. Komissio katsoi, että nämä yritykset eivät toimineet asetuksessa (ETY) N:o 4055/86 (28) ja asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 (29) annetun määritelmän mukaisen meriliikenteen tavara- ja matkustajaliikenteen alalla, vaan pikemminkin taloudellisten investointien ja hyödykkeiden vuokraamisen tai leasing-vuokraamisen alalla. Komissio totesi, että sille ei ollut koskaan esitetty ilmoitusta niiden soveltuvuudesta Espanjan tonnistoverojärjestelmään eikä komissio ollut koskaan hyväksynyt tätä. |
| --- | --- |

—

Komissio kyseenalaisti tietyille yrityksille, kuten Espanjan tax lease -toimiin osallistuville taloudellisille yhteenliittymille, annetun mahdollisuuden hyötyä tonnistoverojärjestelmästä, kun niiden toiminta rajoittuu alusten vuokraamiseen tai leasing-järjestelyihin bareboat charter -sopimuksen mukaisesti. Komissio katsoi, että nämä yritykset eivät toimineet asetuksessa (ETY) N:o 4055/86 (28) ja asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 (29) annetun määritelmän mukaisen meriliikenteen tavara- ja matkustajaliikenteen alalla, vaan pikemminkin taloudellisten investointien ja hyödykkeiden vuokraamisen tai leasing-vuokraamisen alalla. Komissio totesi, että sille ei ollut koskaan esitetty ilmoitusta niiden soveltuvuudesta Espanjan tonnistoverojärjestelmään eikä komissio ollut koskaan hyväksynyt tätä.

| — | Luovutusvoittoihin sovellettavaa verovapautta (toimenpide 5), joka johtuu tonnistoverojärjestelmän täytäntöönpanotoimista (RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti) ja jonka Espanjan viranomaiset esittivät osaksi hyväksyttyä tonnistoverojärjestelmää, pidettiin täydentävänä toimenpiteenä, joka kuului komission vuonna 2002 hyväksymän poikkeuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tätä toimenpidettä pidettiin myös sääntöjenvastaisena ja mahdollisesti soveltumattomana tukena. |
| --- | --- |

—

Luovutusvoittoihin sovellettavaa verovapautta (toimenpide 5), joka johtuu tonnistoverojärjestelmän täytäntöönpanotoimista (RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti) ja jonka Espanjan viranomaiset esittivät osaksi hyväksyttyä tonnistoverojärjestelmää, pidettiin täydentävänä toimenpiteenä, joka kuului komission vuonna 2002 hyväksymän poikkeuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tätä toimenpidettä pidettiin myös sääntöjenvastaisena ja mahdollisesti soveltumattomana tukena.

| (45) | Tuen mahdolliseksi vastaanottajiksi todettiin:






  — | taloudelliset etuyhtymät, jotka saavat ensisijaisesti veroetua; |
| --- | --- | --- |

(45)

Tuen mahdolliseksi vastaanottajiksi todettiin:

—

taloudelliset etuyhtymät, jotka saavat ensisijaisesti veroetua;

| — | taloudellisten etuyhtymien jäsenet/sijoittajat, jotka hyötyvät taloudellisen etuyhtymän avoimuusjärjestelyihin perustuvista veroeduista; |
| --- | --- |

—

taloudellisten etuyhtymien jäsenet/sijoittajat, jotka hyötyvät taloudellisen etuyhtymän avoimuusjärjestelyihin perustuvista veroeduista;

| — | varustamot, jotka saavat osan veroeduista aluksen hinnanalennuksen kautta; |
| --- | --- |

—

varustamot, jotka saavat osan veroeduista aluksen hinnanalennuksen kautta;

| — | mahdollisesti telakat, asiaan osallistuvat pankit, leasing-yhtiöt ja muut välittäjät. |
| --- | --- |

—

mahdollisesti telakat, asiaan osallistuvat pankit, leasing-yhtiöt ja muut välittäjät.

| (46) | Komissio katsoi, ettei tuki vaikuttaisi soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(46)

Komissio katsoi, ettei tuki vaikuttaisi soveltuvan sisämarkkinoille.

4.   ESPANJAN JA ASIANOSAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (47) | Huomautuksia saatiin Espanjan viranomaisilta ja 41 kolmannelta osapuolelta, kuten viranomaisilta, toimialajärjestöiltä ja yksittäisiltä yrityksiltä, jotka joko osallistuivat Espanjan tax lease -toimiin tai olivat niihin osallistuvien yritysten kilpailijoita, kuten ulkomaiset telakat tai laivanrakennusalan järjestöt. |
| --- | --- |

(47)

Huomautuksia saatiin Espanjan viranomaisilta ja 41 kolmannelta osapuolelta, kuten viranomaisilta, toimialajärjestöiltä ja yksittäisiltä yrityksiltä, jotka joko osallistuivat Espanjan tax lease -toimiin tai olivat niihin osallistuvien yritysten kilpailijoita, kuten ulkomaiset telakat tai laivanrakennusalan järjestöt.

| (48) | Huomautuksissa käsitellään seuraavia näkökohtia, jotka liittyvät komission päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen esittämään arvioon:






  — | menettelyyn liittyvät näkökohdat; |
| --- | --- | --- |

(48)

Huomautuksissa käsitellään seuraavia näkökohtia, jotka liittyvät komission päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen esittämään arvioon:

—

menettelyyn liittyvät näkökohdat;

| — | yleinen lähestymistapa: Espanjan tax lease -järjestelmän arviointi yhtenä järjestelmänä siihen verrattuna, että tarkastellaan tähän järjestelmään kuuluvia yksittäisiä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

—

yleinen lähestymistapa: Espanjan tax lease -järjestelmän arviointi yhtenä järjestelmänä siihen verrattuna, että tarkastellaan tähän järjestelmään kuuluvia yksittäisiä toimenpiteitä;

| — | ovatko yksittäiset toimenpiteet valtiontukea (edun olemassaolo, valtion varat, valtion toiminta, vaikutus kilpailuun ja kauppaan) ja ovatko jotkut niistä voimassa olevaa tukea; |
| --- | --- |

—

ovatko yksittäiset toimenpiteet valtiontukea (edun olemassaolo, valtion varat, valtion toiminta, vaikutus kilpailuun ja kauppaan) ja ovatko jotkut niistä voimassa olevaa tukea;

| — | tiedot tuensaajista; |
| --- | --- |

—

tiedot tuensaajista;

| — | mahdollisen valtiontuen soveltuvuus; |
| --- | --- |

—

mahdollisen valtiontuen soveltuvuus;

| — | esteet tuen takaisinperinnälle (yhdenvertainen kohtelu, luottamuksensuoja, oikeusvarmuus). |
| --- | --- |

—

esteet tuen takaisinperinnälle (yhdenvertainen kohtelu, luottamuksensuoja, oikeusvarmuus).

4.1   MENETTELY

| (49) | Espanja katsoo, että komissio on aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn tarkastamatta asianmukaisesti keskeisiä päätelmiään Espanjan viranomaisten kanssa. Tästä syystä Espanjan valtion oikeutta puolustautua ja kaikille hallinnollisille menettelyille välttämätöntä kontradiktorista periaatetta on rikottu. |
| --- | --- |

(49)

Espanja katsoo, että komissio on aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn tarkastamatta asianmukaisesti keskeisiä päätelmiään Espanjan viranomaisten kanssa. Tästä syystä Espanjan valtion oikeutta puolustautua ja kaikille hallinnollisille menettelyille välttämätöntä kontradiktorista periaatetta on rikottu.

| (50) | Usean kolmannen osapuolen mukaan komission olisi pitänyt soveltaa voimassa olevaa tukea koskevaa menettelyä, koska jos kaksi asiaan liittyvää verotustointa (vuokratun omaisuuden poistoja koskevat säännöt ja tonnistoverojärjestelmä) on tukea, kyseessä on voimassa oleva tuki. |
| --- | --- |

(50)

Usean kolmannen osapuolen mukaan komission olisi pitänyt soveltaa voimassa olevaa tukea koskevaa menettelyä, koska jos kaksi asiaan liittyvää verotustointa (vuokratun omaisuuden poistoja koskevat säännöt ja tonnistoverojärjestelmä) on tukea, kyseessä on voimassa oleva tuki.

4.2   ESPANJAN TAX LEASE -TOIMIEN ARVIOINTI YHTENÄ JÄRJESTELMÄNÄ JA YKSITTÄISTEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

4.2.1   Kantelijat

| (51) | Holland Shipbuilding katsoo, että Espanjan tax lease -toimia olisi pidettävä yhtenä järjestelmänä, koska kyseessä on organisoitu järjestelmä, jossa tietoisesti hyödynnetään erilaisia verotuksellisia toimia sellaisen taloudellisen edun tuottamiseksi, joka on paljon suurempi kuin erilaisten toimenpiteiden erillisestä soveltamisesta saatava kokonaisetu, ja koska toimenpiteet ovat toisistaan riippuvaisia. Tonnistoverojärjestelmän soveltaminen antaa taloudellisille etuyhtymille mahdollisuuden tehdä varhennetun ja nopeutetun poiston mahdollistamasta väliaikaisesta veroedusta pysyvä. Epätarkat ehdot, joita määrättiin varhennetun poiston soveltamista varten, ja Espanjan viranomaisten tulkinta niistä antaa verohallinnolle harkintavallan. Tämä johtuu siitä, että käytännössä lupa myönnetään ainoastaan, jos tavanomaisesta yhtiöverotusjärjestelmästä siirrytään tonnistoverojärjestelmään. |
| --- | --- |

(51)

Holland Shipbuilding katsoo, että Espanjan tax lease -toimia olisi pidettävä yhtenä järjestelmänä, koska kyseessä on organisoitu järjestelmä, jossa tietoisesti hyödynnetään erilaisia verotuksellisia toimia sellaisen taloudellisen edun tuottamiseksi, joka on paljon suurempi kuin erilaisten toimenpiteiden erillisestä soveltamisesta saatava kokonaisetu, ja koska toimenpiteet ovat toisistaan riippuvaisia. Tonnistoverojärjestelmän soveltaminen antaa taloudellisille etuyhtymille mahdollisuuden tehdä varhennetun ja nopeutetun poiston mahdollistamasta väliaikaisesta veroedusta pysyvä. Epätarkat ehdot, joita määrättiin varhennetun poiston soveltamista varten, ja Espanjan viranomaisten tulkinta niistä antaa verohallinnolle harkintavallan. Tämä johtuu siitä, että käytännössä lupa myönnetään ainoastaan, jos tavanomaisesta yhtiöverotusjärjestelmästä siirrytään tonnistoverojärjestelmään.

| (52) | Danish Maritime ja [...] (30)
   (31) pitävät Espanjan tax lease -järjestelyä kokonaisuudessaan valtiontukijärjestelmänä, joka antaa selkeästi taloudellista etua tietyille yrityksille tuensaajista riippumatta. |
| --- | --- |

(52)

Danish Maritime ja [...] (30)
   (31) pitävät Espanjan tax lease -järjestelyä kokonaisuudessaan valtiontukijärjestelmänä, joka antaa selkeästi taloudellista etua tietyille yrityksille tuensaajista riippumatta.

4.2.2   Espanja ja tax lease –liiketoimiin osallistujat

| (53) | Espanja ja komission mahdollisiksi edunsaajiksi yksilöimät yritykset (varustamot, pankit, sijoittajat taloudellisessa etuyhtymässä, Espanjan tax lease -toimissa mukana olevat telakat) asettavat kyseenalaiseksi tällaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan. |
| --- | --- |

(53)

Espanja ja komission mahdollisiksi edunsaajiksi yksilöimät yritykset (varustamot, pankit, sijoittajat taloudellisessa etuyhtymässä, Espanjan tax lease -toimissa mukana olevat telakat) asettavat kyseenalaiseksi tällaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan.

| (54) | Ne katsovat, että Espanjan tax lease -toimenpiteistä ei säädetä sellaisenaan Espanjan verolainsäädännössä, että tax lease -toimenpiteet ovat yksityisiä sopimuksia (leasing, bareboat charter -sopimus, taloudellinen etuyhtymä) ja että niitä ovat tehneet yksityiset osapuolet, jotka voivat valita vapaasti halvimman tavan omaisuuserän rahoittamiseksi ja käyttää saatavillaan olevia sopimusperusteisia ja verotuskeinoja. Ne katsovat myös, että Espanjaa ei olisi pidettävä vastuussa veronmaksajien saamista eduista verotaakkansa alentamiseksi. Lisäksi verolainsäädännössä ei edellytetä kaikkia komission päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen mainittujen toimien käyttöä. |
| --- | --- |

(54)

Ne katsovat, että Espanjan tax lease -toimenpiteistä ei säädetä sellaisenaan Espanjan verolainsäädännössä, että tax lease -toimenpiteet ovat yksityisiä sopimuksia (leasing, bareboat charter -sopimus, taloudellinen etuyhtymä) ja että niitä ovat tehneet yksityiset osapuolet, jotka voivat valita vapaasti halvimman tavan omaisuuserän rahoittamiseksi ja käyttää saatavillaan olevia sopimusperusteisia ja verotuskeinoja. Ne katsovat myös, että Espanjaa ei olisi pidettävä vastuussa veronmaksajien saamista eduista verotaakkansa alentamiseksi. Lisäksi verolainsäädännössä ei edellytetä kaikkia komission päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen mainittujen toimien käyttöä.

| (55) | Espanjan pankkiyhdistys Asociación Española de Banca, jäljempänä ’AEB’, toteaa, että kyseessä on ensimmäinen kerta kun komissio on todennut valtiontuen säädöksen sijasta yksityisten toimijoiden välisten oikeustoimien yhdistelmässä. |
| --- | --- |

(55)

Espanjan pankkiyhdistys Asociación Española de Banca, jäljempänä ’AEB’, toteaa, että kyseessä on ensimmäinen kerta kun komissio on todennut valtiontuen säädöksen sijasta yksityisten toimijoiden välisten oikeustoimien yhdistelmässä.

| (56) | AEB katsoo, että yhden järjestelmän sijaan kyseessä on kaksi erillistä järjestelmää (poistojärjestelmä ja tonnistoverojärjestelmä), jotka voidaan selvästi erottaa ja joita voidaan käsitellä erikseen riippumatta siitä, sovelletaanko niitä erikseen tai yhdessä. |
| --- | --- |

(56)

AEB katsoo, että yhden järjestelmän sijaan kyseessä on kaksi erillistä järjestelmää (poistojärjestelmä ja tonnistoverojärjestelmä), jotka voidaan selvästi erottaa ja joita voidaan käsitellä erikseen riippumatta siitä, sovelletaanko niitä erikseen tai yhdessä.

| (57) | Lisäksi AEB katsoo, että komissio ei ollut todennut yleistä vertailukohtaa ennen kuin se totesi valikoivan edun. AEB:n mukaan on olemassa useita tapoja rahoittaa omaisuuserän hankinta säädösten ja verotustoimien erilaisia yhdistelmiä käyttämällä ja että komission pitäisi vertailla kaikkia näitä vaihtoehtoisia tilanteita. Näin ollen olisi keinotekoista katsoa, että Espanjan tax lease -toimet tarjoavat valikoivaa etua tietyille yrityksille, erityisesti jos komissio käyttää viitteenä verotuksellisesta näkökulmasta kalleinta toteutustapaa ja jättää siten ottamatta huomioon sijoittajien saatavilla olevat kaikki kannustintoimet. |
| --- | --- |

(57)

Lisäksi AEB katsoo, että komissio ei ollut todennut yleistä vertailukohtaa ennen kuin se totesi valikoivan edun. AEB:n mukaan on olemassa useita tapoja rahoittaa omaisuuserän hankinta säädösten ja verotustoimien erilaisia yhdistelmiä käyttämällä ja että komission pitäisi vertailla kaikkia näitä vaihtoehtoisia tilanteita. Näin ollen olisi keinotekoista katsoa, että Espanjan tax lease -toimet tarjoavat valikoivaa etua tietyille yrityksille, erityisesti jos komissio käyttää viitteenä verotuksellisesta näkökulmasta kalleinta toteutustapaa ja jättää siten ottamatta huomioon sijoittajien saatavilla olevat kaikki kannustintoimet.

| (58) | Tästä syystä Espanjan tax lease -toimet eivät tarjoa valikoivaa etua. Tämä käy erityisesti ilmi siitä, että komissio on eritellyt useita mahdollisia edunsaajia. Ne eivät vastaa taloudenaloja. Valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annettuun komission tiedonantoon (32), jäljempänä ’yritysten verotusta koskeva tiedonanto’, ja komission päätökseen Alankomaiden Groepsrentebox-tukiohjelmasta (33) viitaten AEB katsoo, ettei voida päätellä, että toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttäisi enemmän taloudellisen etuyhtymän jäseniä, jotka investoivat merialuksiin muunlaisten omaisuuserien sijasta. |
| --- | --- |

(58)

Tästä syystä Espanjan tax lease -toimet eivät tarjoa valikoivaa etua. Tämä käy erityisesti ilmi siitä, että komissio on eritellyt useita mahdollisia edunsaajia. Ne eivät vastaa taloudenaloja. Valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annettuun komission tiedonantoon (32), jäljempänä ’yritysten verotusta koskeva tiedonanto’, ja komission päätökseen Alankomaiden Groepsrentebox-tukiohjelmasta (33) viitaten AEB katsoo, ettei voida päätellä, että toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttäisi enemmän taloudellisen etuyhtymän jäseniä, jotka investoivat merialuksiin muunlaisten omaisuuserien sijasta.

| (59) | Koska Espanjan tax lease -toimenpiteet koostuvat pelkästään yksityisistä osapuolista, jotka käyttävät yleisiä verotuksellisia toimenpiteitä yksityisten sopimusten yhteydessä, toimeen ei käytetä valtion varoja. |
| --- | --- |

(59)

Koska Espanjan tax lease -toimenpiteet koostuvat pelkästään yksityisistä osapuolista, jotka käyttävät yleisiä verotuksellisia toimenpiteitä yksityisten sopimusten yhteydessä, toimeen ei käytetä valtion varoja.

| (60) | AEB:n mukaan jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan ei aiheuteta minkäänlaisia vaikutuksia, koska komission erittelemät pääasialliset tuensaajat ovat varustamoita ja toimenpide on kaikkien eurooppalaisten ja EU:n ulkopuolisten varustamoiden saatavilla. |
| --- | --- |

(60)

AEB:n mukaan jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan ei aiheuteta minkäänlaisia vaikutuksia, koska komission erittelemät pääasialliset tuensaajat ovat varustamoita ja toimenpide on kaikkien eurooppalaisten ja EU:n ulkopuolisten varustamoiden saatavilla.

| (61) | Kolmannet osapuolet kuvaavat Espanjan tax lease -toimenpiteitä useiksi erillisiksi toimenpiteiksi (yksilöllinen lähestymistapa), ja ne eivät esitä mitään huomautuksia näistä toimenpiteistä kokonaisuutena. |
| --- | --- |

(61)

Kolmannet osapuolet kuvaavat Espanjan tax lease -toimenpiteitä useiksi erillisiksi toimenpiteiksi (yksilöllinen lähestymistapa), ja ne eivät esitä mitään huomautuksia näistä toimenpiteistä kokonaisuutena.

4.3   YKSITTÄISTEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTIIN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

4.3.1   Nopeutettu poisto (TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti
   (34)
  ) – toimenpide 1

| (62) | Espanjan ja tiettyjen kolmansien osapuolten mukaan tätä toimenpidettä voidaan soveltaa yleisesti kaikkiin omaisuuseriin ja aloihin. Leasing-kulujen erilainen verotuksellinen ja kirjanpitokäsittely ei tuo mukanaan mitään tosiasiallista valikoivuutta, vaan tätä toimenpidettä voidaan soveltaa hyvin erilaisilla aloilla. Espanjan yhtiöverojärjestelmässä on myös vaihtoehtoisia järjestelyjä nopeutetulle poistolle. AEB toteaa, että tasapoistoa ei voida pitää (ainoana) määritelmänä edun (yksinään) osoituksena edun olemassaolosta, koska muut poistomenetelmät yleensä sallitaan. TRLIS-säädöksen 11 §:ssä ja RIS-säädöksen 1-5 §:ssä säädetään mahdollisuudesta soveltaa degressiivisiä menetelmiä, kuten jäännösarvopoistoa (35) tai menetelmää, jolla suurin poisto tehdään ensimmäisenä vuonna ja määrä alenee jokaisena sen jälkeisenä vuotena (36) sekä mahdollisuudesta tehdä poisto omaisuuserästä verohallinnon kanssa sovitun erityisen suunnitelman mukaisesti (37). AEB mainitsee esimerkkinä, että alenevan poiston menetelmä olisi sovellettavissa tasolla, joka on 2,5 kertaa korkeampi kuin sovellettava tasapoiston taso, eli 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Espanjan ja tiettyjen kolmansien osapuolten mukaan tätä toimenpidettä voidaan soveltaa yleisesti kaikkiin omaisuuseriin ja aloihin. Leasing-kulujen erilainen verotuksellinen ja kirjanpitokäsittely ei tuo mukanaan mitään tosiasiallista valikoivuutta, vaan tätä toimenpidettä voidaan soveltaa hyvin erilaisilla aloilla. Espanjan yhtiöverojärjestelmässä on myös vaihtoehtoisia järjestelyjä nopeutetulle poistolle. AEB toteaa, että tasapoistoa ei voida pitää (ainoana) määritelmänä edun (yksinään) osoituksena edun olemassaolosta, koska muut poistomenetelmät yleensä sallitaan. TRLIS-säädöksen 11 §:ssä ja RIS-säädöksen 1-5 §:ssä säädetään mahdollisuudesta soveltaa degressiivisiä menetelmiä, kuten jäännösarvopoistoa (35) tai menetelmää, jolla suurin poisto tehdään ensimmäisenä vuonna ja määrä alenee jokaisena sen jälkeisenä vuotena (36) sekä mahdollisuudesta tehdä poisto omaisuuserästä verohallinnon kanssa sovitun erityisen suunnitelman mukaisesti (37). AEB mainitsee esimerkkinä, että alenevan poiston menetelmä olisi sovellettavissa tasolla, joka on 2,5 kertaa korkeampi kuin sovellettava tasapoiston taso, eli 25 prosenttia.

4.3.2   Varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti ja RIS-säädöksen 49 §) – toimenpide 2

| (63) | On esitetty väite, että varhennettu poisto on vain nopeutetun poiston menetelmä, jonka mukaan kyseinen nopeutettu poisto voidaan aloittaa tietyin edellytyksin ennen päivää, jolloin omaisuuserä toimitetaan loppukäyttäjälle ja se aloittaa sen käytön. Jos omaisuuserän rakentamisvaiheen aikana maksettuja määriä ei olisi ollut mahdollista vähentää, kyseessä olisi tosiasiallisesti verotuksen ennakoiminen. Varhennetulla poistolla ainoastaan palautetaan verotuksen neutraalius sekä rahavirtojen ja verotuskohtelun välinen yhteys. |
| --- | --- |

(63)

On esitetty väite, että varhennettu poisto on vain nopeutetun poiston menetelmä, jonka mukaan kyseinen nopeutettu poisto voidaan aloittaa tietyin edellytyksin ennen päivää, jolloin omaisuuserä toimitetaan loppukäyttäjälle ja se aloittaa sen käytön. Jos omaisuuserän rakentamisvaiheen aikana maksettuja määriä ei olisi ollut mahdollista vähentää, kyseessä olisi tosiasiallisesti verotuksen ennakoiminen. Varhennetulla poistolla ainoastaan palautetaan verotuksen neutraalius sekä rahavirtojen ja verotuskohtelun välinen yhteys.

| (64) | AEB väittää, että mahdollisuus ennakoida poistokauden alkua on yleinen toimenpide, josta säädetään myös TRLIS-säädöksen 11 §:n 1 momentin d alamomentissa ja RIS-säädöksen 5 §:ssä, joissa määritellään poistoihin sovellettavat yleiset säännöt. Verohallinto voi näiden säännösten nojalla hyväksyä verovelvollisen esittämän ja perusteleman erityisen poistosuunnitelman, mukaan lukien rakentamisvaiheessa olevat omaisuuserät. |
| --- | --- |

(64)

AEB väittää, että mahdollisuus ennakoida poistokauden alkua on yleinen toimenpide, josta säädetään myös TRLIS-säädöksen 11 §:n 1 momentin d alamomentissa ja RIS-säädöksen 5 §:ssä, joissa määritellään poistoihin sovellettavat yleiset säännöt. Verohallinto voi näiden säännösten nojalla hyväksyä verovelvollisen esittämän ja perusteleman erityisen poistosuunnitelman, mukaan lukien rakentamisvaiheessa olevat omaisuuserät.

| (65) | Varhennettua poistoa varten ennakkoon annettavan luvan ja verohallinnon noudattaman menettelyn ainoana tarkoituksena on tarkistaa, että toiminta on tosiasiallista ja että lainsäädännössä säädetyt objektiiviset vaatimukset täytetään. Ennakolta on varmistettava erityisesti, että: on olemassa leasing-sopimus, jonka aloituspäivä on aikaisempi kuin päivä, jolloin omaisuuserä on toimintavalmis tai se toimitetaan; kun pyyntö esitetään, ilmoitetaan, että maksut omaisuuserän hankintakustannusten korvaamiseksi ovat vähennyskelpoisia; sopimus tehdään sellaisen omaisuuserän hankintaa varten, joka edellyttää pitkää sopimusaikaa/rakennusaikaa omaisuuserän käyttöolosuhteiden mukaisesti; omaisuuserän rakentamista koskeva sopimus allekirjoitetaan ja omaisuuserän käyttöä koskevat erityiset sopimusehdot esitetään. |
| --- | --- |

(65)

Varhennettua poistoa varten ennakkoon annettavan luvan ja verohallinnon noudattaman menettelyn ainoana tarkoituksena on tarkistaa, että toiminta on tosiasiallista ja että lainsäädännössä säädetyt objektiiviset vaatimukset täytetään. Ennakolta on varmistettava erityisesti, että: on olemassa leasing-sopimus, jonka aloituspäivä on aikaisempi kuin päivä, jolloin omaisuuserä on toimintavalmis tai se toimitetaan; kun pyyntö esitetään, ilmoitetaan, että maksut omaisuuserän hankintakustannusten korvaamiseksi ovat vähennyskelpoisia; sopimus tehdään sellaisen omaisuuserän hankintaa varten, joka edellyttää pitkää sopimusaikaa/rakennusaikaa omaisuuserän käyttöolosuhteiden mukaisesti; omaisuuserän rakentamista koskeva sopimus allekirjoitetaan ja omaisuuserän käyttöä koskevat erityiset sopimusehdot esitetään.

| (66) | RIS-säädöksen 49 §:ssä säädettyjen yleisten ehtojen lisäksi TRLIS-säädöksen 48 §:n 4 momentissa säädetään täydentävästä ehdosta silloin, kun hakija on taloudellinen etuyhtymä. Lupa ei riipu muiden toimenpiteiden soveltamisesta tai täydentävien asiakirjojen toimittamisesta. Lopuksi kaikenlaisen harkintavallan puuttumista menettelyssä kuvaa se, että mitään verohallinnolle jätettyä hakemusta ei ole koskaan hylätty. AEB katsoo tältä osin, että komission pitäisi tutkia tarkemmin syitä, miksi rahoitustoimintoja ei toteuteta. Jos, kuten komissio toteaa epävirallisten tietojen perusteella, tietyt varustamot eivät pystyneet löytämään pankkia toiminnon toteuttamiseksi, kyseessä on pikemminkin se, että osapuolet eivät päässeet sopimukseen toiminnon tietyistä näkökohdista, kuten hinnasta. AEB kiistää virallisesti, että mikään sen jäsenistä olisi osallistunut mihinkään kokoukseen Espanjan viranomaisten kanssa tai ottanut niihin epävirallisesti yhteyttä. Tilanne ei ole siten sama kuin mitä kuvataan komission päätöksessä Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä (38), jossa ehto siitä, että investointiin olisi liityttävä merkittävä taloudellinen ja sosiaalinen etu, katsottiin epätarkaksi ja jätettiin veroviranomaisten harkinnan varaan. AEB kuitenkin kiistää, että mikään RIS-säädöksen 49 §:ssä määritelty ehto olisi epätarkka ja tulkinnanvarainen. |
| --- | --- |

(66)

RIS-säädöksen 49 §:ssä säädettyjen yleisten ehtojen lisäksi TRLIS-säädöksen 48 §:n 4 momentissa säädetään täydentävästä ehdosta silloin, kun hakija on taloudellinen etuyhtymä. Lupa ei riipu muiden toimenpiteiden soveltamisesta tai täydentävien asiakirjojen toimittamisesta. Lopuksi kaikenlaisen harkintavallan puuttumista menettelyssä kuvaa se, että mitään verohallinnolle jätettyä hakemusta ei ole koskaan hylätty. AEB katsoo tältä osin, että komission pitäisi tutkia tarkemmin syitä, miksi rahoitustoimintoja ei toteuteta. Jos, kuten komissio toteaa epävirallisten tietojen perusteella, tietyt varustamot eivät pystyneet löytämään pankkia toiminnon toteuttamiseksi, kyseessä on pikemminkin se, että osapuolet eivät päässeet sopimukseen toiminnon tietyistä näkökohdista, kuten hinnasta. AEB kiistää virallisesti, että mikään sen jäsenistä olisi osallistunut mihinkään kokoukseen Espanjan viranomaisten kanssa tai ottanut niihin epävirallisesti yhteyttä. Tilanne ei ole siten sama kuin mitä kuvataan komission päätöksessä Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä (38), jossa ehto siitä, että investointiin olisi liityttävä merkittävä taloudellinen ja sosiaalinen etu, katsottiin epätarkaksi ja jätettiin veroviranomaisten harkinnan varaan. AEB kuitenkin kiistää, että mikään RIS-säädöksen 49 §:ssä määritelty ehto olisi epätarkka ja tulkinnanvarainen.

| (67) | Tästä syystä varhennettua poistoa - samalla tavalla kuin nopeutettua poistoa - voidaan soveltaa yleisesti kaikkiin omaisuusluokkiin ja aloihin. Kyseessä on yleinen toimenpide. |
| --- | --- |

(67)

Tästä syystä varhennettua poistoa - samalla tavalla kuin nopeutettua poistoa - voidaan soveltaa yleisesti kaikkiin omaisuusluokkiin ja aloihin. Kyseessä on yleinen toimenpide.

| (68) | Kyseessä on nopeutetun poiston soveltamista koskeva menettely. Jos sitä pidetään tukena, sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(68)

Kyseessä on nopeutetun poiston soveltamista koskeva menettely. Jos sitä pidetään tukena, sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena.

4.3.3   Taloudellisen etuyhtymän verotuksen avoimuusjärjestely (TRLIS-säädöksen 48 §) - toimenpide 3

| (69) | AEB:n mukaan taloudellisen etuyhtymän avoimuusjärjestely on yhdenmukainen Espanjan verotusjärjestelmän logiikan kanssa. Se mahdollistaa usean sijoittajan tekemän yhteisen investoinnin, johon kukaan niistä ei sitoutuisi yksin, ja silti - tämän järjestelyn ansiosta ja niiden investointiosuuden perusteella - voidaan soveltaa verokohtelua, jota olisi sovellettu, jos ne olisivat tehneet sijoituksen yksin. Tästä syystä taloudellisen etuyhtymän asemaan ei liity mitään etua. Tämä asema ei aiheuta mitään alakohtaisia rajoituksia. Kuka tahansa espanjalainen veronmaksaja voi olla taloudellisen etuyhtymän jäsen. Järjestely ei ole sen vuoksi valikoiva. |
| --- | --- |

(69)

AEB:n mukaan taloudellisen etuyhtymän avoimuusjärjestely on yhdenmukainen Espanjan verotusjärjestelmän logiikan kanssa. Se mahdollistaa usean sijoittajan tekemän yhteisen investoinnin, johon kukaan niistä ei sitoutuisi yksin, ja silti - tämän järjestelyn ansiosta ja niiden investointiosuuden perusteella - voidaan soveltaa verokohtelua, jota olisi sovellettu, jos ne olisivat tehneet sijoituksen yksin. Tästä syystä taloudellisen etuyhtymän asemaan ei liity mitään etua. Tämä asema ei aiheuta mitään alakohtaisia rajoituksia. Kuka tahansa espanjalainen veronmaksaja voi olla taloudellisen etuyhtymän jäsen. Järjestely ei ole sen vuoksi valikoiva.

4.3.4   Tonnistoverojärjestelmä (TRLIS-säädöksen 124 - 128 §) – toimenpide 4

| (70) | Koska komissio totesi päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, että se hyväksyi Espanjan tonnistoverojärjestelmän vuonna 2002 meriliikenteen suuntaviivojen mukaiseksi (39), Espanjan viranomaiset ja kolmannet osapuolet kohdistavat huomautuksena vuoden 2002 luvan soveltamisalaan ja erityisiin näkökohtiin siitä, pitäisikö Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvien rahoitusalan taloudellisten yhteenliittymien (40) hyötyä tonnistoverojärjestelmästä. |
| --- | --- |

(70)

Koska komissio totesi päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, että se hyväksyi Espanjan tonnistoverojärjestelmän vuonna 2002 meriliikenteen suuntaviivojen mukaiseksi (39), Espanjan viranomaiset ja kolmannet osapuolet kohdistavat huomautuksena vuoden 2002 luvan soveltamisalaan ja erityisiin näkökohtiin siitä, pitäisikö Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvien rahoitusalan taloudellisten yhteenliittymien (40) hyötyä tonnistoverojärjestelmästä.

| (71) | Sen osalta, pitäisikö Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvien rahoitusalan taloudellisten yhteenliittymien (40), jotka eivät liikennöi aluksia vaan sijoittavat niihin ja antavat niitä vuokralle osana rahoitussijoituksia, hyötyä tonnistoverojärjestelmästä, Espanja katsoo, että yritykset käyttävät aluksia, koska ne vuokraavat niitä, ja ne on sen vuoksi sisällytetty Espanjan alusrekisteriin (samoin kuin varustamot) sen jälkeen kun 28 päivänä heinäkuuta 1989 annetun kuninkaan asetuksen 1027/1989 (41) 1 §, joka toistettiin 24 päivänä marraskuuta 1992 annetun lain 27/1992 9 §:ssä, tuli voimaan. Koska komissio on hyväksynyt tonnistoverojärjestelmän soveltamisen kaikkiin Espanjan alusrekisterissä lueteltuihin yrityksiin (42), tähän lupaan sisältyvät yritykset, jotka omistavat aluksensa ja vuokraavat tai leasing-vuokraavat ne kolmansille osapuolille. Jos kyseistä toimenpidettä pidetään valtiontukena, sitä olisi sen vuoksi pidettävä voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(71)

Sen osalta, pitäisikö Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvien rahoitusalan taloudellisten yhteenliittymien (40), jotka eivät liikennöi aluksia vaan sijoittavat niihin ja antavat niitä vuokralle osana rahoitussijoituksia, hyötyä tonnistoverojärjestelmästä, Espanja katsoo, että yritykset käyttävät aluksia, koska ne vuokraavat niitä, ja ne on sen vuoksi sisällytetty Espanjan alusrekisteriin (samoin kuin varustamot) sen jälkeen kun 28 päivänä heinäkuuta 1989 annetun kuninkaan asetuksen 1027/1989 (41) 1 §, joka toistettiin 24 päivänä marraskuuta 1992 annetun lain 27/1992 9 §:ssä, tuli voimaan. Koska komissio on hyväksynyt tonnistoverojärjestelmän soveltamisen kaikkiin Espanjan alusrekisterissä lueteltuihin yrityksiin (42), tähän lupaan sisältyvät yritykset, jotka omistavat aluksensa ja vuokraavat tai leasing-vuokraavat ne kolmansille osapuolille. Jos kyseistä toimenpidettä pidetään valtiontukena, sitä olisi sen vuoksi pidettävä voimassa olevana tukena.

4.3.5   RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti - toimenpide 5

| (72) | Espanja, PYMAR ja tietyt pankit väittävät, että RIS-säädöksen 50 §:n 3 momenttiin sisältyy ainoastaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla pyritään takaamaan oikeusvarmuus. Ne väittävät, että Espanjan oikeusjärjestelmän periaatteiden mukaisesti verotustoimenpiteen keskeisiä osia on aina säädeltävä lainsäädännön nojalla ja että tämä kuninkaan asetukseen sisältyvä säännös ei aiheuta mitään uusia toimia vaan ainoastaan selkeyttää TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin soveltamisalaa. Sen perusteella ei poiketa lainsäädännöstä tai luoda lisäetuja. Luovutusvoittojen verottamatta jättäminen muodosti jo osan komission hyväksymää järjestelmää ja sen vuoksi, jos se on tukea, sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(72)

Espanja, PYMAR ja tietyt pankit väittävät, että RIS-säädöksen 50 §:n 3 momenttiin sisältyy ainoastaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla pyritään takaamaan oikeusvarmuus. Ne väittävät, että Espanjan oikeusjärjestelmän periaatteiden mukaisesti verotustoimenpiteen keskeisiä osia on aina säädeltävä lainsäädännön nojalla ja että tämä kuninkaan asetukseen sisältyvä säännös ei aiheuta mitään uusia toimia vaan ainoastaan selkeyttää TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin soveltamisalaa. Sen perusteella ei poiketa lainsäädännöstä tai luoda lisäetuja. Luovutusvoittojen verottamatta jättäminen muodosti jo osan komission hyväksymää järjestelmää ja sen vuoksi, jos se on tukea, sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena.

| (73) | Lisäksi Espanja ja väitetyt tuensaajat toteavat, että alusta on loogista pitää uutena, sillä kukaan ei käyttänyt sitä ennen vuokraajaa, ja option käytöstä sovitaan, kun leasing-sopimus allekirjoitetaan (43). AEB toteaa, että omaisuutta pidetään yleensä uutena silloin, kun se hankitaan leasing-sopimukseen sisältyvän option välityksellä. |
| --- | --- |

(73)

Lisäksi Espanja ja väitetyt tuensaajat toteavat, että alusta on loogista pitää uutena, sillä kukaan ei käyttänyt sitä ennen vuokraajaa, ja option käytöstä sovitaan, kun leasing-sopimus allekirjoitetaan (43). AEB toteaa, että omaisuutta pidetään yleensä uutena silloin, kun se hankitaan leasing-sopimukseen sisältyvän option välityksellä.

4.4   VALTION VAROJEN SIIRTOON JA VALTION TOTEUTTAMIIN TOIMENPITEISIIN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

| (74) | Kantelijoiden mukaan verovähennys merkitsee valtion tulojen siirtoa, koska verotuloja menetetään. Espanjan tax lease- ja verotustoimenpiteet toteuttaa valtio, koska kaikki toimenpiteet sisältyvät Espanjan lainsäädäntöön. Lisäksi Espanjan tax lease -toimet perustuvat veroviranomaisten myöntämään lupaan. Vaikka nämä luvat liittyvät yksittäisiin toimenpiteisiin, on selvää, että luvat myönnetään käytännössä Espanjan tax lease -liiketoimien kokonaisuutta varten. Tästä on osoituksena se, että verohallinnolle esitetyssä varhennettua poistoa koskevassa hakemuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti veroedun rakentuminen ja jakautuminen taloudellisen etuyhtymän tai sijoittajien ja varustamon välillä, ja se sisältää telakan ilmoituksen, jossa esitetään järjestelyn odotettavissa oleva sosiaalinen ja taloudellinen hyöty. Ei ole mitään syytä, miksi nämä asiakirjat olisi esitettävä järjestelmällisesti, elleivät ne olisi hyväksymisen edellytys. |
| --- | --- |

(74)

Kantelijoiden mukaan verovähennys merkitsee valtion tulojen siirtoa, koska verotuloja menetetään. Espanjan tax lease- ja verotustoimenpiteet toteuttaa valtio, koska kaikki toimenpiteet sisältyvät Espanjan lainsäädäntöön. Lisäksi Espanjan tax lease -toimet perustuvat veroviranomaisten myöntämään lupaan. Vaikka nämä luvat liittyvät yksittäisiin toimenpiteisiin, on selvää, että luvat myönnetään käytännössä Espanjan tax lease -liiketoimien kokonaisuutta varten. Tästä on osoituksena se, että verohallinnolle esitetyssä varhennettua poistoa koskevassa hakemuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti veroedun rakentuminen ja jakautuminen taloudellisen etuyhtymän tai sijoittajien ja varustamon välillä, ja se sisältää telakan ilmoituksen, jossa esitetään järjestelyn odotettavissa oleva sosiaalinen ja taloudellinen hyöty. Ei ole mitään syytä, miksi nämä asiakirjat olisi esitettävä järjestelmällisesti, elleivät ne olisi hyväksymisen edellytys.

| (75) | Varustamot puolestaan väittävät, ettei telakalle tai taloudelliselle etuyhtymälle myönnettyä alennusta alkuperäisestä hinnasta pitäisi katsoa valtion toteuttamaksi toimenpiteeksi, koska se myönnetään taloudellisen etuyhtymän ja toimenpiteeseen osallistuvan varustamon välisten yksityisten sopimussuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

(75)

Varustamot puolestaan väittävät, ettei telakalle tai taloudelliselle etuyhtymälle myönnettyä alennusta alkuperäisestä hinnasta pitäisi katsoa valtion toteuttamaksi toimenpiteeksi, koska se myönnetään taloudellisen etuyhtymän ja toimenpiteeseen osallistuvan varustamon välisten yksityisten sopimussuhteiden perusteella.

4.5   KILPAILUN VÄÄRISTYMISEEN JA KAUPALLE AIHEUTUVIIN VAIKUTUKSIIN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

| (76) | [...] katsoo, että kyseessä olevien etujen määrä (14 miljoonaa euroa päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen annetussa esimerkissä) epäilemättä vaikuttaa edunsaajien markkina-asemaan ja luo sen vuoksi merkittäviä vääristymiä markkinoilla, joilla vallitsee tiukka kilpailu. Tällä järjestelmällä tarjotaan merkittävää etua espanjalaisille telakoille, jotka voivat edistää alustensa myyntiä hinnalla, joka on alhaisempi kuin muilla Euroopan telakoilla ja johon sisältyvät Espanjan tax lease -järjestelmän edut. [...] viittaa Espanjan teollisuusministeriön tilastoihin, jotka osoittavat, että espanjalaiset telakat ovat tarjonneet palveluja yhä useammille ulkomaisille laivanvarustajille. |
| --- | --- |

(76)

[...] katsoo, että kyseessä olevien etujen määrä (14 miljoonaa euroa päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen annetussa esimerkissä) epäilemättä vaikuttaa edunsaajien markkina-asemaan ja luo sen vuoksi merkittäviä vääristymiä markkinoilla, joilla vallitsee tiukka kilpailu. Tällä järjestelmällä tarjotaan merkittävää etua espanjalaisille telakoille, jotka voivat edistää alustensa myyntiä hinnalla, joka on alhaisempi kuin muilla Euroopan telakoilla ja johon sisältyvät Espanjan tax lease -järjestelmän edut. [...] viittaa Espanjan teollisuusministeriön tilastoihin, jotka osoittavat, että espanjalaiset telakat ovat tarjonneet palveluja yhä useammille ulkomaisille laivanvarustajille.

| (77) | Kun kyseessä ovat varustamot, [...] katsoo, että alusten ostaminen espanjalaisilta telakoilta paljon alhaisempaan hintaan antaa niille mahdollisuuden säästää miljoonia euroja huomattavasta osasta kiinteitä kustannuksiaan. Koska etu jaetaan koko ajanjaksolle, jolla aluksen kustannukset katetaan, tämä etu tarjoaa niille kilpailuetua muihin laivayhtiöihin nähden ja sen vuoksi vääristää kilpailua monen vuoden ajan. |
| --- | --- |

(77)

Kun kyseessä ovat varustamot, [...] katsoo, että alusten ostaminen espanjalaisilta telakoilta paljon alhaisempaan hintaan antaa niille mahdollisuuden säästää miljoonia euroja huomattavasta osasta kiinteitä kustannuksiaan. Koska etu jaetaan koko ajanjaksolle, jolla aluksen kustannukset katetaan, tämä etu tarjoaa niille kilpailuetua muihin laivayhtiöihin nähden ja sen vuoksi vääristää kilpailua monen vuoden ajan.

| (78) | Kuten edellä todettiin, laivanvarustajat väittävät, että Espanjan telakoiden tarjoamat ehdot ovat kaikkien laivayhtiöiden saatavilla ja ne voivat siten hyötyä kaikista hinnanalennuksista, mitä espanjalaiset telakat saattavat tarjota. Ne väittävät myös, että ne ovat maksaneet käyvän markkinahinnan ja että ne eivät ole saaneet mitään taloudellista etua. Tästä syystä alusten hankkiminen espanjalaisilta telakoilta ei todennäköisesti vähennä niiden käyttökustannuksia merkittävästi tai vahvista niiden asemaa kestävällä tavalla, kuten komissio totesi päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen. |
| --- | --- |

(78)

Kuten edellä todettiin, laivanvarustajat väittävät, että Espanjan telakoiden tarjoamat ehdot ovat kaikkien laivayhtiöiden saatavilla ja ne voivat siten hyötyä kaikista hinnanalennuksista, mitä espanjalaiset telakat saattavat tarjota. Ne väittävät myös, että ne ovat maksaneet käyvän markkinahinnan ja että ne eivät ole saaneet mitään taloudellista etua. Tästä syystä alusten hankkiminen espanjalaisilta telakoilta ei todennäköisesti vähennä niiden käyttökustannuksia merkittävästi tai vahvista niiden asemaa kestävällä tavalla, kuten komissio totesi päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen.

4.6   TUENSAAJIEN MÄÄRITTELYYN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

| (79) | AEB:n mukaan taloudelliset etuyhtymät eivät voi olla tuensaajia. Sijoittajien on maksettava etuyhtymän taloudellisesta toiminnasta aiheutuva vero verotuksellisten avoimuusjärjestelyiden vuoksi. Tästä syystä taloudelliset etuyhtymät eivät voi nauttia veronalennuksesta johtuvasta taloudellisesta edusta. Lisäksi kuka tahansa espanjalainen veronmaksaja voi olla taloudellisen etuyhtymän sijoittaja ja siten sen jäsen. |
| --- | --- |

(79)

AEB:n mukaan taloudelliset etuyhtymät eivät voi olla tuensaajia. Sijoittajien on maksettava etuyhtymän taloudellisesta toiminnasta aiheutuva vero verotuksellisten avoimuusjärjestelyiden vuoksi. Tästä syystä taloudelliset etuyhtymät eivät voi nauttia veronalennuksesta johtuvasta taloudellisesta edusta. Lisäksi kuka tahansa espanjalainen veronmaksaja voi olla taloudellisen etuyhtymän sijoittaja ja siten sen jäsen.

| (80) | Toisaalta useat varustamot katsovat, että taloudelliset etuyhtymät ovat ainoita mahdollisia tuensaajia. Laivanvarustajat eivät voi olla tuensaajia, koska ne eivät ole espanjalaisia veronmaksajia. Lisäksi ne väittävät, että komissio on olettanut virheellisesti - antamatta mitään selvitystä - että veroedut siirretään taloudellisesta etuyhtymästä varustamolle hinnanalennuksen välityksellä. Itse asiassa hinta vahvistetaan omaisuuserän yksityisomistajan tekemän kaupallisen päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

(80)

Toisaalta useat varustamot katsovat, että taloudelliset etuyhtymät ovat ainoita mahdollisia tuensaajia. Laivanvarustajat eivät voi olla tuensaajia, koska ne eivät ole espanjalaisia veronmaksajia. Lisäksi ne väittävät, että komissio on olettanut virheellisesti - antamatta mitään selvitystä - että veroedut siirretään taloudellisesta etuyhtymästä varustamolle hinnanalennuksen välityksellä. Itse asiassa hinta vahvistetaan omaisuuserän yksityisomistajan tekemän kaupallisen päätöksen perusteella.

| (81) | Laivanvarustajat toteavat, että varustamot ympäri maailmaa hankkivat tavallisesti alukset eri valtioissa sijaitsevilta telakoilta, halutessaan myös Espanjan telakoilta. Kaikki laivayhtiöt voivat siten hyötyä kaikista hinnanalennuksista, joita espanjalaiset telakat pystyvät tarjoamaan. |
| --- | --- |

(81)

Laivanvarustajat toteavat, että varustamot ympäri maailmaa hankkivat tavallisesti alukset eri valtioissa sijaitsevilta telakoilta, halutessaan myös Espanjan telakoilta. Kaikki laivayhtiöt voivat siten hyötyä kaikista hinnanalennuksista, joita espanjalaiset telakat pystyvät tarjoamaan.

| (82) | Useat laivanvarustajat väittävät, että jos Espanjan tax lease -toimet ovat valtiontukea, ne eivät ole tuensaajia. Tähän esitetään kaksi syytä: ensinnäkin tapa, millä Espanjan tax lease -rakenne toimii, osoittaa, että taloudellisen etuyhtymän ja telakan välillä on koordinointia ja että tämä muodostaa yhden taloudellisen intressikeskuksen ja määrää myyntihinnan; toiseksi hinaajia ja pelastusaluksia liikennöivät yritykset antavat esimerkkejä Espanjan ulkopuolisilta telakoilta saaduista tarjouksista tällaisten hinaajien rakentamiseksi. Nämä tarjoukset ovat samassa hintaluokassa tai jopa halvempia kuin ne, jotka Espanjan telakat lopulta valitsivat. Ne väittävät sen vuoksi, että ne ovat suorittaneet käyvän markkinahinnan ja että ne eivät ole saaneet mitään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua. Jos Espanjan tax lease -toimilla tarjottaisiin taloudellista etua, edunsaajia olisivat näihin toimiin osallistuvat telakat eivätkä varustamot. |
| --- | --- |

(82)

Useat laivanvarustajat väittävät, että jos Espanjan tax lease -toimet ovat valtiontukea, ne eivät ole tuensaajia. Tähän esitetään kaksi syytä: ensinnäkin tapa, millä Espanjan tax lease -rakenne toimii, osoittaa, että taloudellisen etuyhtymän ja telakan välillä on koordinointia ja että tämä muodostaa yhden taloudellisen intressikeskuksen ja määrää myyntihinnan; toiseksi hinaajia ja pelastusaluksia liikennöivät yritykset antavat esimerkkejä Espanjan ulkopuolisilta telakoilta saaduista tarjouksista tällaisten hinaajien rakentamiseksi. Nämä tarjoukset ovat samassa hintaluokassa tai jopa halvempia kuin ne, jotka Espanjan telakat lopulta valitsivat. Ne väittävät sen vuoksi, että ne ovat suorittaneet käyvän markkinahinnan ja että ne eivät ole saaneet mitään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua. Jos Espanjan tax lease -toimilla tarjottaisiin taloudellista etua, edunsaajia olisivat näihin toimiin osallistuvat telakat eivätkä varustamot.

| (83) | Holland Shipbuilding katsoo, että edunsaajia ovat taloudelliset etuyhtymät ja niiden sijoittajat sekä varustamot mutta myös espanjalaiset telakat, koska laivanvarustajan maksaman hinnan ja telakan saaman hinnan, joka on markkinahintoja korkeampi, välillä on merkittävä ero. Kansallisen laivanrakennusteollisuuden liiton mukaan järjestelmä suunniteltiin hyödyttämään telakoita. Olisi väärin päätellä, että Espanjan tax lease -toimi hyödyttää laivanvarustamoja. Rakentamishinnan alennus ei välttämättä merkitse, että laivan ostaja saa etua. Lisäksi espanjalaiset telakat voivat tarjota tämän edun ainoastaan Espanjan tax lease -järjestelmää käyttäville ostajille. Espanjan tax lease -järjestelmä on sääntöjenvastaista tukea laivanrakennusteollisuudelle ja sillä vahingoitetaan espanjalaisten kanssa suoraan kilpailevia kansallisia laivanrakennusyrityksiä. |
| --- | --- |

(83)

Holland Shipbuilding katsoo, että edunsaajia ovat taloudelliset etuyhtymät ja niiden sijoittajat sekä varustamot mutta myös espanjalaiset telakat, koska laivanvarustajan maksaman hinnan ja telakan saaman hinnan, joka on markkinahintoja korkeampi, välillä on merkittävä ero. Kansallisen laivanrakennusteollisuuden liiton mukaan järjestelmä suunniteltiin hyödyttämään telakoita. Olisi väärin päätellä, että Espanjan tax lease -toimi hyödyttää laivanvarustamoja. Rakentamishinnan alennus ei välttämättä merkitse, että laivan ostaja saa etua. Lisäksi espanjalaiset telakat voivat tarjota tämän edun ainoastaan Espanjan tax lease -järjestelmää käyttäville ostajille. Espanjan tax lease -järjestelmä on sääntöjenvastaista tukea laivanrakennusteollisuudelle ja sillä vahingoitetaan espanjalaisten kanssa suoraan kilpailevia kansallisia laivanrakennusyrityksiä.

| (84) | PYMAR katsoo, että komissio ei ole antanut riittäviä perusteita päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen siitä, miksi se pitää telakoita mahdollisina valtiontuen saajina. Se huomauttaa myös, että komissio ei pitänyt omaisuuserän tuottajaa valtiontuen saajana päätöksissä asioista Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät, Brittany Ferries, Air Caraïbes tai Le Levant (44), jotka koskevat samankaltaisia verojärjestelmiä. |
| --- | --- |

(84)

PYMAR katsoo, että komissio ei ole antanut riittäviä perusteita päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen siitä, miksi se pitää telakoita mahdollisina valtiontuen saajina. Se huomauttaa myös, että komissio ei pitänyt omaisuuserän tuottajaa valtiontuen saajana päätöksissä asioista Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät, Brittany Ferries, Air Caraïbes tai Le Levant (44), jotka koskevat samankaltaisia verojärjestelmiä.

4.7   VOIMASSA OLEVAN TAI LAITTOMAN TUEN LUOKITTELUUN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

| (85) | Kuten 4.3 kohdassa todettiin, Espanja ja tietyt kolmannet osapuolet katsovat, että asiaan liittyy vain kaksi toimenpidettä: ensinnäkin TRLIS-säädöksen 115 §:n säännökset, jotka koskevat hankitun omaisuuden kustannusten vähentämistä rahoitusleasingsopimuksella. Espanja hyväksyi nämä säännökset ennen kuin se liittyi EU:hun. Sen vuoksi, jos tämä toimenpide on tukea, kyse on voimassa olevasta tuesta, kuten todettiin komissio päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen. Lisäksi TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti, jonka nojalla hallinto voi vahvistaa poiston aloittamisajankohdan, on ainoastaan keino panna 115 § täytäntöön. Toiseksi komissio hyväksyi vuonna 2002 TRLIS-säädöksen 124-128 §:ssä vahvistetun tonnistoverojärjestelmän, ja myös se on siitä syystä voimassa oleva tuki. Täytäntöönpanosäännöksissä - erityisesti RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa - ei muuteta lainsäädännössä vahvistettuja määräyksiä, ja ne kuuluvat siten komission hyväksymien toimien piiriin. |
| --- | --- |

(85)

Kuten 4.3 kohdassa todettiin, Espanja ja tietyt kolmannet osapuolet katsovat, että asiaan liittyy vain kaksi toimenpidettä: ensinnäkin TRLIS-säädöksen 115 §:n säännökset, jotka koskevat hankitun omaisuuden kustannusten vähentämistä rahoitusleasingsopimuksella. Espanja hyväksyi nämä säännökset ennen kuin se liittyi EU:hun. Sen vuoksi, jos tämä toimenpide on tukea, kyse on voimassa olevasta tuesta, kuten todettiin komissio päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen. Lisäksi TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti, jonka nojalla hallinto voi vahvistaa poiston aloittamisajankohdan, on ainoastaan keino panna 115 § täytäntöön. Toiseksi komissio hyväksyi vuonna 2002 TRLIS-säädöksen 124-128 §:ssä vahvistetun tonnistoverojärjestelmän, ja myös se on siitä syystä voimassa oleva tuki. Täytäntöönpanosäännöksissä - erityisesti RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa - ei muuteta lainsäädännössä vahvistettuja määräyksiä, ja ne kuuluvat siten komission hyväksymien toimien piiriin.

4.8   TUEN SOVELTUVUUTTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (86) | Espanjan viranomaiset ja väitetyt tuensaajat pitävät tukea soveltuvana vuonna 2002 hyväksytyn tonnistoverojärjestelmän perusteella, koska se kattaa Espanjan lainsäädännön (45) mukaan rekisteröidyt meriliikenneyhtiöt, joiden toimintaan kuuluu omassa omistuksessa olevien ja vuokrattujen alusten liikennöinti. Koska RIS-säädöksen 50 artiklan 3 momentissa ainoastaan pannaan täytäntöön tonnistoverojärjestelmä, myös se kuuluu vuoden 2002 päätöksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(86)

Espanjan viranomaiset ja väitetyt tuensaajat pitävät tukea soveltuvana vuonna 2002 hyväksytyn tonnistoverojärjestelmän perusteella, koska se kattaa Espanjan lainsäädännön (45) mukaan rekisteröidyt meriliikenneyhtiöt, joiden toimintaan kuuluu omassa omistuksessa olevien ja vuokrattujen alusten liikennöinti. Koska RIS-säädöksen 50 artiklan 3 momentissa ainoastaan pannaan täytäntöön tonnistoverojärjestelmä, myös se kuuluu vuoden 2002 päätöksen soveltamisalaan.

| (87) | Kolmannet osapuolet kiistävät myös sen, että kaikki tuet olisivat meriliikenteen suuntaviivojen mukaisia. Näihin suuntaviivoihin sisältyy myös omassa omistuksessa olevien ja rahdattujen alusten liikennöinti, ja tuki pysyisi näiden suuntaviivojen asettamissa rajoissa. |
| --- | --- |

(87)

Kolmannet osapuolet kiistävät myös sen, että kaikki tuet olisivat meriliikenteen suuntaviivojen mukaisia. Näihin suuntaviivoihin sisältyy myös omassa omistuksessa olevien ja rahdattujen alusten liikennöinti, ja tuki pysyisi näiden suuntaviivojen asettamissa rajoissa.

| (88) | Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Espanjan laiva- ja merenkulkualan insinöörien liitto) katsoo, että kaiken tuen soveltuvuutta olisi tarkasteltava sisämarkkinoiden sijasta maailmanlaajuisen kilpailun näkökulmasta, koska EU:n ulkopuolisissa maissa telakat saavat tukia, joihin ei sovelleta EU:n kilpailusääntöjä. |
| --- | --- |

(88)

Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Espanjan laiva- ja merenkulkualan insinöörien liitto) katsoo, että kaiken tuen soveltuvuutta olisi tarkasteltava sisämarkkinoiden sijasta maailmanlaajuisen kilpailun näkökulmasta, koska EU:n ulkopuolisissa maissa telakat saavat tukia, joihin ei sovelleta EU:n kilpailusääntöjä.

| (89) | Kuitenkin [...] katsoo, että tätä järjestelmää ei voida pitää lainkaan soveltuvana tukena, ei edes meriliikenteen suuntaviivojen perusteella, kuten todetaan päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen. Se katsoo ensinnäkin, että Espanja ei pysty osoittamaan, että kaikki rakennetut alukset voivat hyötyä näistä suuntaviivoista, ja toiseksi, että tuella voidaan ainoastaan vähentää nollaan se vero, joka tuensaajan pitäisi maksaa järjestelmän käyttöön ottavassa valtiossa. Tämän vuoksi muut kuin espanjalaiset laivanvarustamot eivät voi hyötyä järjestelmästä ja espanjalaisten laivanvarustajien maksamat verot ovat todennäköisesti vähäiset, koska ne hyötyvät tonnistoverojärjestelmästä ja alhaisemmista sosiaaliturvamaksuista. |
| --- | --- |

(89)

Kuitenkin [...] katsoo, että tätä järjestelmää ei voida pitää lainkaan soveltuvana tukena, ei edes meriliikenteen suuntaviivojen perusteella, kuten todetaan päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen. Se katsoo ensinnäkin, että Espanja ei pysty osoittamaan, että kaikki rakennetut alukset voivat hyötyä näistä suuntaviivoista, ja toiseksi, että tuella voidaan ainoastaan vähentää nollaan se vero, joka tuensaajan pitäisi maksaa järjestelmän käyttöön ottavassa valtiossa. Tämän vuoksi muut kuin espanjalaiset laivanvarustamot eivät voi hyötyä järjestelmästä ja espanjalaisten laivanvarustajien maksamat verot ovat todennäköisesti vähäiset, koska ne hyötyvät tonnistoverojärjestelmästä ja alhaisemmista sosiaaliturvamaksuista.

4.9   TUEN TAKAISINPERINTÄÄN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

| (90) | Espanjan viranomaiset ja mahdolliset tuensaajat katsovat, että tukea ei olisi perittävä takaisin, koska tällä rikottaisiin EU:n lainsäädännön perusperiaatteita (46), kuten yhdenvertaista kohtelua, luottamuksensuojaa tai oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

(90)

Espanjan viranomaiset ja mahdolliset tuensaajat katsovat, että tukea ei olisi perittävä takaisin, koska tällä rikottaisiin EU:n lainsäädännön perusperiaatteita (46), kuten yhdenvertaista kohtelua, luottamuksensuojaa tai oikeusvarmuutta.

4.9.1   Yhdenvertainen kohtelu

| (91) | PYMAR väittää, että samankaltaisia verotuksellisia toimia tutkittiin kahdessa muussa asiassa (Brittany Ferries (47) ja Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät), joissa ei edellytetty takaisinperintää. Jos komissio toteaisi tuen olemassaolon, tätä tukea olisi pidettävä yhdenmukaisena meriliikenteen suuntaviivojen 11 luvussa asetetun rajan kanssa, ja jos määrä ylittää tämän rajan, komissio ei voisi oikeusvarmuuden turvaamisen vuoksi edellyttää sen perimistä takaisin, kuten ei myöskään Ranskaa koskeneessa tapauksessa. [...] toteaa, että koska tukea ei peritty takaisin ranskalaisilta toimijoilta, sen periminen takaisin espanjalaisilta toimijoilta hyvin samankaltaisessa tapauksessa saattaisi espanjalaiset epäedulliseen kilpailuasemaan ja loukkaisi yhdenvertaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

(91)

PYMAR väittää, että samankaltaisia verotuksellisia toimia tutkittiin kahdessa muussa asiassa (Brittany Ferries (47) ja Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät), joissa ei edellytetty takaisinperintää. Jos komissio toteaisi tuen olemassaolon, tätä tukea olisi pidettävä yhdenmukaisena meriliikenteen suuntaviivojen 11 luvussa asetetun rajan kanssa, ja jos määrä ylittää tämän rajan, komissio ei voisi oikeusvarmuuden turvaamisen vuoksi edellyttää sen perimistä takaisin, kuten ei myöskään Ranskaa koskeneessa tapauksessa. [...] toteaa, että koska tukea ei peritty takaisin ranskalaisilta toimijoilta, sen periminen takaisin espanjalaisilta toimijoilta hyvin samankaltaisessa tapauksessa saattaisi espanjalaiset epäedulliseen kilpailuasemaan ja loukkaisi yhdenvertaisuusperiaatetta.

| (92) | Espanja ja PYMAR vetoavat useisiin päätöksiin, joissa komissio on jo päättänyt pidättäytyä takaisinperinnästä komission tai yhden sen jäsenen esittämien julkisten lausuntojen vuoksi. Ne viittaavat päätöksiin Belgiassa sijaitsevista koordinointikeskuksista, Luxemburgin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvista holdingyhtiöistä ja muista monikansallisten yritysten koordinointikeskuksista ja ryhmänsisäisistä toiminnoista (48), liikearvon kirjaamista kuluksi koskevasta Espanjaan liittyvästä asiasta (49), Italiaa koskevasta asiasta, jossa tukea myönnettiin vaikeuksissa oleville suurille yrityksille (50) ja kahdesta kalastusalaa koskevasta asiasta (51) (Shetlandin- ja Orkneysaaret). |
| --- | --- |

(92)

Espanja ja PYMAR vetoavat useisiin päätöksiin, joissa komissio on jo päättänyt pidättäytyä takaisinperinnästä komission tai yhden sen jäsenen esittämien julkisten lausuntojen vuoksi. Ne viittaavat päätöksiin Belgiassa sijaitsevista koordinointikeskuksista, Luxemburgin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvista holdingyhtiöistä ja muista monikansallisten yritysten koordinointikeskuksista ja ryhmänsisäisistä toiminnoista (48), liikearvon kirjaamista kuluksi koskevasta Espanjaan liittyvästä asiasta (49), Italiaa koskevasta asiasta, jossa tukea myönnettiin vaikeuksissa oleville suurille yrityksille (50) ja kahdesta kalastusalaa koskevasta asiasta (51) (Shetlandin- ja Orkneysaaret).

4.9.2   Luottamuksensuoja/oikeusvarmuus

| (93) | Espanjan (52) ja tiettyjen Espanjan tax lease -toimiin osallistuvien kolmansien osapuolten mukaan näihin toimiin osallistujat uskoivat, että niissä sovelletut verotukselliset toimenpiteet eivät ole valtiontukea seuraavien seikkojen vuoksi:






  1) | komission lausunto vuonna 2001 asiassa Brittany Ferries annetussa päätöksessä (53) sen osalta, että Espanjan tax lease -järjestelmän kanssa samankaltainen järjestelmä - Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät – kuului yleisten toimenpiteiden piiriin; |
| --- | --- | --- |

(93)

Espanjan (52) ja tiettyjen Espanjan tax lease -toimiin osallistuvien kolmansien osapuolten mukaan näihin toimiin osallistujat uskoivat, että niissä sovelletut verotukselliset toimenpiteet eivät ole valtiontukea seuraavien seikkojen vuoksi:

1)

komission lausunto vuonna 2001 asiassa Brittany Ferries annetussa päätöksessä (53) sen osalta, että Espanjan tax lease -järjestelmän kanssa samankaltainen järjestelmä - Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät – kuului yleisten toimenpiteiden piiriin;

| 2) | toimenpideluonnoksen julkaiseminen (varhennettu poisto ja tonnistoverojärjestelmä) 10 päivänä lokakuuta 2001 julkaistussa Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä (54); |
| --- | --- |

2)

toimenpideluonnoksen julkaiseminen (varhennettu poisto ja tonnistoverojärjestelmä) 10 päivänä lokakuuta 2001 julkaistussa Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä (54);

| 3) | vuonna 2001 lähetetty komission kirje, jossa Espanjalta pyydetään tutkintaa varten tietoja useista väitetyistä laivanrakennusalan tukitoimenpiteistä, myös tax lease -järjestelmästä; |
| --- | --- |

3)

vuonna 2001 lähetetty komission kirje, jossa Espanjalta pyydetään tutkintaa varten tietoja useista väitetyistä laivanrakennusalan tukitoimenpiteistä, myös tax lease -järjestelmästä;

| 4) | vuonna 2004 tehty komission päätös (55), jossa hylätään tuen tarjoaminen Alankomaiden telakoille korvaukseksi tuesta, jota on väitteiden mukaan myönnetty espanjalaisille telakoille, jotka kilpailevat samoista laivanrakennussopimuksista; |
| --- | --- |

4)

vuonna 2004 tehty komission päätös (55), jossa hylätään tuen tarjoaminen Alankomaiden telakoille korvaukseksi tuesta, jota on väitteiden mukaan myönnetty espanjalaisille telakoille, jotka kilpailevat samoista laivanrakennussopimuksista;

| 5) | vuonna 2006 tehty päätös Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevasta asiasta (56); |
| --- | --- |

5)

vuonna 2006 tehty päätös Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevasta asiasta (56);

| 6) | kilpailupolitiikasta vastanneen komission jäsenen Neelie Kroesin vuonna 2009 lähettämä kirje (57) Norjan kauppa- ja teollisuusministerille vastauksena valitukseen, että Espanjan tax lease -järjestelmä suosii Espanjan telakoita; |
| --- | --- |

6)

kilpailupolitiikasta vastanneen komission jäsenen Neelie Kroesin vuonna 2009 lähettämä kirje (57) Norjan kauppa- ja teollisuusministerille vastauksena valitukseen, että Espanjan tax lease -järjestelmä suosii Espanjan telakoita;

| 7) | ajanjakso, joka kului toimenpideluonnoksen julkaisemisesta vuonna 2001 järjestelmän aloittamiseen vuonna 2002 taikka komission vuonna 2006 vastaanottamista ensimmäisistä kanteluista menettelyn aloittamiseen kesäkuussa 2011. Näin pitkän aikavälin voidaan olettaa tukeneen sitä käsitystä, että menettelyn aloittamiseen ei ollut riittävästi perusteita; |
| --- | --- |

7)

ajanjakso, joka kului toimenpideluonnoksen julkaisemisesta vuonna 2001 järjestelmän aloittamiseen vuonna 2002 taikka komission vuonna 2006 vastaanottamista ensimmäisistä kanteluista menettelyn aloittamiseen kesäkuussa 2011. Näin pitkän aikavälin voidaan olettaa tukeneen sitä käsitystä, että menettelyn aloittamiseen ei ollut riittävästi perusteita;

| 8) | huolellinen taloudellinen toimija ei olisi voinut ennakoida valtiontuen mahdollista olemassaoloa sellaisten erilaisten järjestelmien yhdistelmässä, jotka muodostivat joko vakiintuneen toimen kansallisessa verotuksessa (vuokratun omaisuuden nopeutettu poisto, taloudellisen etuyhtymän asema) tai jotka komissio on aiemmin hyväksynyt (tonnistoverojärjestelmä); |
| --- | --- |

8)

huolellinen taloudellinen toimija ei olisi voinut ennakoida valtiontuen mahdollista olemassaoloa sellaisten erilaisten järjestelmien yhdistelmässä, jotka muodostivat joko vakiintuneen toimen kansallisessa verotuksessa (vuokratun omaisuuden nopeutettu poisto, taloudellisen etuyhtymän asema) tai jotka komissio on aiemmin hyväksynyt (tonnistoverojärjestelmä);

| 9) | lausunnot siitä, että tukea ei esiintynyt toimenpiteissä, jotka koskivat poistomenetelmiä yritysverotuksesta annetussa komission tiedonannossa (58). |
| --- | --- |

9)

lausunnot siitä, että tukea ei esiintynyt toimenpiteissä, jotka koskivat poistomenetelmiä yritysverotuksesta annetussa komission tiedonannossa (58).

4.9.2.1   Komission vuonna 2001 tekemä päätös asiassa Brittany Ferries (BAI)

| (94) | Komissio totesi kyseisen päätöksen 193 kohdassa seuraavaa: ”Taloudellisten etuyhtymien ja niiden soveltumisesta johtuvien mahdollisten veroetujen osalta komissio katsoo, että kyse on yleisestä toimenpiteestä, koska näiden soveltaminen on Ranskassa yleistä. Taloudellisia etuyhtymiä voidaan perustaa kaikilla talouden sektoreilla ja ne kuuluvat yleisten oikeussääntöjen piiriin.” |
| --- | --- |

(94)

Komissio totesi kyseisen päätöksen 193 kohdassa seuraavaa: ”Taloudellisten etuyhtymien ja niiden soveltumisesta johtuvien mahdollisten veroetujen osalta komissio katsoo, että kyse on yleisestä toimenpiteestä, koska näiden soveltaminen on Ranskassa yleistä. Taloudellisia etuyhtymiä voidaan perustaa kaikilla talouden sektoreilla ja ne kuuluvat yleisten oikeussääntöjen piiriin.”

| (95) | Päätös julkaistiin 15 päivänä tammikuuta 2002 ilmestyneessä virallisessa lehdessä. Vuonna 2006 tekemässään päätöksessä Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä komissio totesi: ”Vaikka pitää paikkansa, että kyseisessä asiassa tarkasteltu järjestelmä oli voimassa ennen vuotta 1998, on todettava, että tämä voimassaoloon liittyvä seikka ei käynyt selkeästi ilmi päätöksen perusteluista, mikä on voinut johtaa harhaan nyt tarkasteltavan järjestelmän edunsaajia.” |
| --- | --- |

(95)

Päätös julkaistiin 15 päivänä tammikuuta 2002 ilmestyneessä virallisessa lehdessä. Vuonna 2006 tekemässään päätöksessä Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä komissio totesi: ”Vaikka pitää paikkansa, että kyseisessä asiassa tarkasteltu järjestelmä oli voimassa ennen vuotta 1998, on todettava, että tämä voimassaoloon liittyvä seikka ei käynyt selkeästi ilmi päätöksen perusteluista, mikä on voinut johtaa harhaan nyt tarkasteltavan järjestelmän edunsaajia.”

| (96) | Espanja (59) ja eräät kolmannet osapuolet väittivät, että tämä lausunto oli joko luonut oikeudellista epävarmuutta Espanjan tax lease –toimenpiteen - joka on hyvin samankaltainen sen rakenteen ja vaikutusten osalta - laillisuuden suhteen tai johtanut perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että Espanjan tax lease -toimenpide ei ollut valtiontukea. |
| --- | --- |

(96)

Espanja (59) ja eräät kolmannet osapuolet väittivät, että tämä lausunto oli joko luonut oikeudellista epävarmuutta Espanjan tax lease –toimenpiteen - joka on hyvin samankaltainen sen rakenteen ja vaikutusten osalta - laillisuuden suhteen tai johtanut perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että Espanjan tax lease -toimenpide ei ollut valtiontukea.

4.9.2.2   Toimenpideluonnosten julkaiseminen Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä

| (97) | PYMAR:in mukaan komissio sai tietää Espanjan tax lease -järjestelmän olemassaolosta, kun sen muodostavat toimenpiteet (leasing-vuokratun omaisuuden varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen ja tonnistoverojärjestelmä) julkaistiin osana samaa lakiehdotusta Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä 10 päivänä lokakuuta 2001. Telakat alkoivat tämän vuoksi sisällyttää näistä toimenpiteistä saatavat edut tarjouksiinsa uusista laivanrakennushankkeista ilman, että ne odottivat näiden toimenpiteiden voimaantuloa, jotta neuvotteluissa ja ensimmäisten Espanjan tax lease -rakenteiden täytäntöönpanossa päästäisiin eteenpäin. |
| --- | --- |

(97)

PYMAR:in mukaan komissio sai tietää Espanjan tax lease -järjestelmän olemassaolosta, kun sen muodostavat toimenpiteet (leasing-vuokratun omaisuuden varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen ja tonnistoverojärjestelmä) julkaistiin osana samaa lakiehdotusta Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä 10 päivänä lokakuuta 2001. Telakat alkoivat tämän vuoksi sisällyttää näistä toimenpiteistä saatavat edut tarjouksiinsa uusista laivanrakennushankkeista ilman, että ne odottivat näiden toimenpiteiden voimaantuloa, jotta neuvotteluissa ja ensimmäisten Espanjan tax lease -rakenteiden täytäntöönpanossa päästäisiin eteenpäin.

4.9.2.3   Vuonna 2001 esitetty tietopyyntö Espanjan tax lease -järjestelmästä

| (98) | PYMAR viittaa komission kirjeeseen, joka lähetettiin 21 päivänä joulukuuta 2001 sen jälkeen kun se oli saanut kantelun useista valtion toteuttamista toimenpiteistä, joiden väitettiin vähentävän Espanjan telakoilta ostettujen alusten kustannuksia. Komissio pyysi tässä kirjeessä erityisesti tietoja tax lease -järjestelmästä:
  ”Komission tietoon on tullut, että näyttäisi olevan olemassa useita toimenpiteitä, joilla vähennetään Espanjan telakoilla valmistettavien laivojen hankintakustannuksia. Komissio on erityisesti saanut tietoja seuraavista käytössä olevista toimenpiteistä:
  ...






  3. | Tax lease -järjestelmä, jonka perusteella Espanjassa rakennettuja aluksia voidaan käyttää verojen vähentämiseen erillisyhtiöiden välityksellä. Vaikuttaa siltä, että tästä yhdistelmästä saatu voitto siirretään laivanvarustajille alempien hintojen tai alempien leasing-kustannusten välityksellä. Espanjaa pyydetään toimittamaan kaikki asianmukaiset tiedot, joiden avulla komissio voi arvioida tätä asiaa”. |
| --- | --- | --- |

(98)

PYMAR viittaa komission kirjeeseen, joka lähetettiin 21 päivänä joulukuuta 2001 sen jälkeen kun se oli saanut kantelun useista valtion toteuttamista toimenpiteistä, joiden väitettiin vähentävän Espanjan telakoilta ostettujen alusten kustannuksia. Komissio pyysi tässä kirjeessä erityisesti tietoja tax lease -järjestelmästä:

”Komission tietoon on tullut, että näyttäisi olevan olemassa useita toimenpiteitä, joilla vähennetään Espanjan telakoilla valmistettavien laivojen hankintakustannuksia. Komissio on erityisesti saanut tietoja seuraavista käytössä olevista toimenpiteistä:

...

3.

Tax lease -järjestelmä, jonka perusteella Espanjassa rakennettuja aluksia voidaan käyttää verojen vähentämiseen erillisyhtiöiden välityksellä. Vaikuttaa siltä, että tästä yhdistelmästä saatu voitto siirretään laivanvarustajille alempien hintojen tai alempien leasing-kustannusten välityksellä. Espanjaa pyydetään toimittamaan kaikki asianmukaiset tiedot, joiden avulla komissio voi arvioida tätä asiaa”.

| (99) | PYMAR:in mukaan tämä kirje osoittaa, että komissiolla oli tietoja tax lease -järjestelmästä, että se oli tietoinen sen olemassaolosta ja että se oli tutkinut asiaa jo vuonna 2001 tekemättä mitään päätöstä. Tämä johti perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että Espanjan toimenpide ei ollut tukea. |
| --- | --- |

(99)

PYMAR:in mukaan tämä kirje osoittaa, että komissiolla oli tietoja tax lease -järjestelmästä, että se oli tietoinen sen olemassaolosta ja että se oli tutkinut asiaa jo vuonna 2001 tekemättä mitään päätöstä. Tämä johti perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että Espanjan toimenpide ei ollut tukea.

4.9.2.4   Vuonna 2004 tehty päätös Alankomaiden ilmoituksesta

| (100) | Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat 9 päivänä syyskuuta 2002”vastintuesta”, jonka ne aikoivat antaa Alankomaiden telakoille, jotta ne saisivat väitettyä Espanjan myöntämää tukea vastaavan tukimäärän (60). Muodollisen tutkintamenettelyn päätteeksi (61) komissio totesi lopullisessa päätöksessään (62)”Espanjan viranomaisten selvästi kiistäneen, että tukea olisi myönnetty” ja että sillä ei ole riittäviä todisteita ”Espanjan myöntämäksi väitetystä tuesta” (63) sekä katsoi, että ilmoitettu tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(100)

Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat 9 päivänä syyskuuta 2002”vastintuesta”, jonka ne aikoivat antaa Alankomaiden telakoille, jotta ne saisivat väitettyä Espanjan myöntämää tukea vastaavan tukimäärän (60). Muodollisen tutkintamenettelyn päätteeksi (61) komissio totesi lopullisessa päätöksessään (62)”Espanjan viranomaisten selvästi kiistäneen, että tukea olisi myönnetty” ja että sillä ei ole riittäviä todisteita ”Espanjan myöntämäksi väitetystä tuesta” (63) sekä katsoi, että ilmoitettu tuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (101) | PYMAR katsoi, että, koska Espanjan tax lease -järjestelmä oli voimassa vuonna 2002 ennen kuin Alankomaat teki ilmoituksen tuesta, komission vuonna 2004 antama päätös olisi johtanut perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että Espanjan tax lease -järjestelmä ei ole tukea. |
| --- | --- |

(101)

PYMAR katsoi, että, koska Espanjan tax lease -järjestelmä oli voimassa vuonna 2002 ennen kuin Alankomaat teki ilmoituksen tuesta, komission vuonna 2004 antama päätös olisi johtanut perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että Espanjan tax lease -järjestelmä ei ole tukea.

4.9.2.5   Vuonna 2006 tehty päätös Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa asiassa

| (102) | PYMAR:in mukaan Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva järjestelmä on hyvin samankaltainen kuin Espanjan tax lease -järjestelmä. Tästä syystä vuonna 2006 tehty päätös Ranskaa koskevassa asiassa johti perustellun luottamuksen syntymiseen toimijoiden keskuudessa siitä, että: (1) Espanjan tax lease -järjestelmä voitiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi meriliikenteen suuntaviivojen 11 luvun mukaisissa rajoissa ja että (2) näiden suuntaviivojen 11 luvun rajan ylittävän valtiontuen takaisinperintää ei edellytetä, kun otetaan huomioon kummankin tapauksen menettelyyn liittyvät yhtäläisyydet. |
| --- | --- |

(102)

PYMAR:in mukaan Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva järjestelmä on hyvin samankaltainen kuin Espanjan tax lease -järjestelmä. Tästä syystä vuonna 2006 tehty päätös Ranskaa koskevassa asiassa johti perustellun luottamuksen syntymiseen toimijoiden keskuudessa siitä, että: (1) Espanjan tax lease -järjestelmä voitiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi meriliikenteen suuntaviivojen 11 luvun mukaisissa rajoissa ja että (2) näiden suuntaviivojen 11 luvun rajan ylittävän valtiontuen takaisinperintää ei edellytetä, kun otetaan huomioon kummankin tapauksen menettelyyn liittyvät yhtäläisyydet.

| (103) | Lisäksi PYMAR vetoaa useaan komission päätökseen, jossa toimenpiteen samankaltaisuus komission aikaisemmin hyväksymän toimen kanssa oli tekijä, jonka vuoksi toimijoiden perustellun luottamuksen syntyminen oli ymmärrettävää. PYMAR muistuttaa erityisesti, että takaisinperintää ei määrätty muun muassa asioissa (64) ulkomailta saatavat tulot (Irlanti), kansainväliset rahoitustoiminnot (Alankomaat), koordinointikeskukset ja rahoitusyritykset (Luxemburg), Biskajan koordinointikeskukset (Espanja), valvonta- ja koordinointikeskukset (Saksa), finanssinhallintokeskukset ja pääkonttorit ja logistiikkakeskukset (Ranska), tukijärjestelmä yhdysvaltalaisten myyntiyritysten verotukseen sovellettavan ennakkopäätösjärjestelmän mukaisesti (Belgia) ja Gibraltarin edellytykset täyttävät yhtiöt (Yhdistynyt kuningaskunta), koska nämä järjestelmät olivat hyvin samankaltaisia komission aikaisemmin hyväksymän Belgiassa sijaitsevia koordinointikeskuksia koskevan järjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

(103)

Lisäksi PYMAR vetoaa useaan komission päätökseen, jossa toimenpiteen samankaltaisuus komission aikaisemmin hyväksymän toimen kanssa oli tekijä, jonka vuoksi toimijoiden perustellun luottamuksen syntyminen oli ymmärrettävää. PYMAR muistuttaa erityisesti, että takaisinperintää ei määrätty muun muassa asioissa (64) ulkomailta saatavat tulot (Irlanti), kansainväliset rahoitustoiminnot (Alankomaat), koordinointikeskukset ja rahoitusyritykset (Luxemburg), Biskajan koordinointikeskukset (Espanja), valvonta- ja koordinointikeskukset (Saksa), finanssinhallintokeskukset ja pääkonttorit ja logistiikkakeskukset (Ranska), tukijärjestelmä yhdysvaltalaisten myyntiyritysten verotukseen sovellettavan ennakkopäätösjärjestelmän mukaisesti (Belgia) ja Gibraltarin edellytykset täyttävät yhtiöt (Yhdistynyt kuningaskunta), koska nämä järjestelmät olivat hyvin samankaltaisia komission aikaisemmin hyväksymän Belgiassa sijaitsevia koordinointikeskuksia koskevan järjestelmän kanssa.

4.9.2.6   Komission jäsenen Neelie Kroesin vuonna 2009 lähettämä kirje

| (104) | Vastauksessaan Norjan viranomaisten kirjeeseen, jossa valitettiin Norjan telakoihin kohdistuvasta väitetystä syrjinnästä Espanjan tax lease -järjestelmän yhteydessä, komission jäsen Neelie Kroes totesi, että kilpailun pääosasto oli jo tutkinut asiaa ja että Espanja oli antanut sen pyynnöstä julkisen lausunnon, joka oli verohallinnon vastaus veronmaksajan esittämään kysymykseen (65) – verotukseen sovellettava ennakkopäätös – ja jossa vahvistettiin, että toimenpide ei rajoittunut espanjalaisiin telakoihin ja että sitä voitaisiin käyttää myös muissa jäsenvaltioissa tuotettujen alusten hankintaan. Kirjeessä todettiin, että tämän selvennyksen vuoksi lisätoimia ei pidetty tarpeellisina. |
| --- | --- |

(104)

Vastauksessaan Norjan viranomaisten kirjeeseen, jossa valitettiin Norjan telakoihin kohdistuvasta väitetystä syrjinnästä Espanjan tax lease -järjestelmän yhteydessä, komission jäsen Neelie Kroes totesi, että kilpailun pääosasto oli jo tutkinut asiaa ja että Espanja oli antanut sen pyynnöstä julkisen lausunnon, joka oli verohallinnon vastaus veronmaksajan esittämään kysymykseen (65) – verotukseen sovellettava ennakkopäätös – ja jossa vahvistettiin, että toimenpide ei rajoittunut espanjalaisiin telakoihin ja että sitä voitaisiin käyttää myös muissa jäsenvaltioissa tuotettujen alusten hankintaan. Kirjeessä todettiin, että tämän selvennyksen vuoksi lisätoimia ei pidetty tarpeellisina.

| (105) | PYMAR:in mukaan norjalainen laivanvarustaja jakoi 2 päivänä huhtikuuta 2009 komission jäsenen kirjeen sisällön espanjalaisen telakan kanssa, jonka kanssa se osallistui Espanjan tax lease -toimenpiteisiin. PYMAR esitti 13 päivänä syyskuuta 2012 Gerencia del Sector de la Construcción Navalilta (66) (GSN) saadun kirjeen, jossa todettiin, että se tiesi vuonna 2009 komission jäsenen kirjeen sisällöstä ja oli jakanut sen Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvien toimijoiden ja PYMAR:in kanssa niiden kesken pidetyissä säännöllisissä kokouksissa. |
| --- | --- |

(105)

PYMAR:in mukaan norjalainen laivanvarustaja jakoi 2 päivänä huhtikuuta 2009 komission jäsenen kirjeen sisällön espanjalaisen telakan kanssa, jonka kanssa se osallistui Espanjan tax lease -toimenpiteisiin. PYMAR esitti 13 päivänä syyskuuta 2012 Gerencia del Sector de la Construcción Navalilta (66) (GSN) saadun kirjeen, jossa todettiin, että se tiesi vuonna 2009 komission jäsenen kirjeen sisällöstä ja oli jakanut sen Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvien toimijoiden ja PYMAR:in kanssa niiden kesken pidetyissä säännöllisissä kokouksissa.

4.9.2.7   Valituksen esittämisen ja menettelyn aloittamisen välillä kulunut aika

| (106) | PYMAR:in mukaan komissio sai tietää järjestelmästä joulukuussa 2001 ja sen voimaantulosta vuonna 2002 (viisi vuotta ennen komission vuonna 2006 vastaanottamia ensimmäisiä kanteluita). Tästä hetkestä kului yhdeksän vuotta ennen kuin menettely aloitettiin kesäkuussa 2011. Se, ettei komissio toiminut tämän nopeammin, tuki käsitystä siitä, että menettelyn jatkamiseen ei ollut riittävästi perusteita. |
| --- | --- |

(106)

PYMAR:in mukaan komissio sai tietää järjestelmästä joulukuussa 2001 ja sen voimaantulosta vuonna 2002 (viisi vuotta ennen komission vuonna 2006 vastaanottamia ensimmäisiä kanteluita). Tästä hetkestä kului yhdeksän vuotta ennen kuin menettely aloitettiin kesäkuussa 2011. Se, ettei komissio toiminut tämän nopeammin, tuki käsitystä siitä, että menettelyn jatkamiseen ei ollut riittävästi perusteita.

4.9.2.8   Huolellinen taloudellinen toimija ei olisi voinut ennakoida valtiontuen mahdollista olemassaoloa usean toimenpiteen yhdistelmässä

| (107) | PYMAR:in ja muiden kolmansien osapuolten mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun komissio on katsonut, että usean toimenpiteen yhteinen soveltaminen on valtiontukea. Tavanomaisesti huolelliset toimijat eivät ole voineet ennakoida tätä. |
| --- | --- |

(107)

PYMAR:in ja muiden kolmansien osapuolten mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun komissio on katsonut, että usean toimenpiteen yhteinen soveltaminen on valtiontukea. Tavanomaisesti huolelliset toimijat eivät ole voineet ennakoida tätä.

4.9.2.9   Väitteet poistomenettelyistä yritysverotusta koskevassa komission tiedonannossa

| (108) | PYMAR väittää, että komission yritysverotusta koskevan tiedonannon 13 artiklan mukaan pelkästään tekniset toimenpiteet, kuten poistosäännöt, eivät ole valtiontukea. Tämän perusteella toimijat olivat oikeutetusti katsoneet, että varhennettua poistoa koskeva toimenpide ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(108)

PYMAR väittää, että komission yritysverotusta koskevan tiedonannon 13 artiklan mukaan pelkästään tekniset toimenpiteet, kuten poistosäännöt, eivät ole valtiontukea. Tämän perusteella toimijat olivat oikeutetusti katsoneet, että varhennettua poistoa koskeva toimenpide ei ole valtiontukea.

4.9.3   Takaisinperinnän seuraukset

| (109) | Komission toiminta siitä alkaen, kun se sai tiedon Espanjan tax lease -toimen olemassaolosta, ja kulunut ajanjakso on johtanut perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että tukea ei ole myönnetty ja että aikaisemmin toteutettuihin toimiin myönnettyä tukea ei perittäisi takaisin. Komission olisi sen vuoksi pidättäydyttävä määräämästä tuen takaisinperintää kaikkien toimien osalta. |
| --- | --- |

(109)

Komission toiminta siitä alkaen, kun se sai tiedon Espanjan tax lease -toimen olemassaolosta, ja kulunut ajanjakso on johtanut perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että tukea ei ole myönnetty ja että aikaisemmin toteutettuihin toimiin myönnettyä tukea ei perittäisi takaisin. Komission olisi sen vuoksi pidättäydyttävä määräämästä tuen takaisinperintää kaikkien toimien osalta.

| (110) | Samoin komission jäsenen Neelie Kroesin vuonna 2009 lähettämässä kirjeessä vahvistetaan, että komissio on arvioinut järjestelmää. Tax lease -toimenpiteisiin osallistuville kaikille osapuolille (esim. varustamot, taloudelliset etuyhtymät, pankit ja välittäjät) on voinut syntyä perusteltu luottamus siihen, että komissio olisi havainnut kaikenlaisen tuen olemassaolon järjestelmässä ja että koska lisätutkimuksia ei suunniteltu, toimiin ei liittynyt mitään tukea. |
| --- | --- |

(110)

Samoin komission jäsenen Neelie Kroesin vuonna 2009 lähettämässä kirjeessä vahvistetaan, että komissio on arvioinut järjestelmää. Tax lease -toimenpiteisiin osallistuville kaikille osapuolille (esim. varustamot, taloudelliset etuyhtymät, pankit ja välittäjät) on voinut syntyä perusteltu luottamus siihen, että komissio olisi havainnut kaikenlaisen tuen olemassaolon järjestelmässä ja että koska lisätutkimuksia ei suunniteltu, toimiin ei liittynyt mitään tukea.

| (111) | PYMAR viittaa myös päätöksiin, joissa komissio myönsi, että EU:n toimielinten toimet voivat johtaa perustellun luottamuksen syntymiseen siihen, että aikaisemmin myönnettyä tukea ei perittäisi takaisin. Tämä estäisi komissiota määräämästä takaisinperinnästä myös kun kyse on tuesta, joka myönnettiin ennen toimintaa, joka johti perustellun luottamuksen syntymiseen. Se viittaa päätöksiin Espanjaa koskevassa liikearvoon kirjaamista kuluksi koskevassa asiassa, Belgiassa sijaitsevia koordinointikeskuksia koskevassa asiassa, Itävallan energiaveroon myönnettyä huojennusta koskevassa asiassa ja Italian soveltamaa tukiohjelmaa vaikeuksissa olevien suuryritysten hyväksi koskevassa asiassa (67). |
| --- | --- |

(111)

PYMAR viittaa myös päätöksiin, joissa komissio myönsi, että EU:n toimielinten toimet voivat johtaa perustellun luottamuksen syntymiseen siihen, että aikaisemmin myönnettyä tukea ei perittäisi takaisin. Tämä estäisi komissiota määräämästä takaisinperinnästä myös kun kyse on tuesta, joka myönnettiin ennen toimintaa, joka johti perustellun luottamuksen syntymiseen. Se viittaa päätöksiin Espanjaa koskevassa liikearvoon kirjaamista kuluksi koskevassa asiassa, Belgiassa sijaitsevia koordinointikeskuksia koskevassa asiassa, Itävallan energiaveroon myönnettyä huojennusta koskevassa asiassa ja Italian soveltamaa tukiohjelmaa vaikeuksissa olevien suuryritysten hyväksi koskevassa asiassa (67).

4.9.4   Sopimuslausekkeet

| (112) | Espanjan viranomaiset ja PYMAR toteavat, että kaikki komission havaitsema varustamoita tai taloudellisia yhteenliittymiä ja sijoittajia hyödyttävä tuki vaikuttaisi joka tapauksessa telakoihin, jotka saisivat vaateita suorittaa korvauksia taloudellisille etuyhtymille tai niiden sijoittajille taikka sijoitusyhtiölle Espanjan tax lease -toimintojen eri osanottajien välisten sopimussuhteiden nojalla. PYMAR:in mukaan tietyillä sopimuslausekkeilla edellytetään, että telakat suorittavat korvauksia sijoittajille ja varustamoille, jos lainsäädäntöön, myös verolainsäädäntöön, tehdään toimintaan vaikuttavia muutoksia. |
| --- | --- |

(112)

Espanjan viranomaiset ja PYMAR toteavat, että kaikki komission havaitsema varustamoita tai taloudellisia yhteenliittymiä ja sijoittajia hyödyttävä tuki vaikuttaisi joka tapauksessa telakoihin, jotka saisivat vaateita suorittaa korvauksia taloudellisille etuyhtymille tai niiden sijoittajille taikka sijoitusyhtiölle Espanjan tax lease -toimintojen eri osanottajien välisten sopimussuhteiden nojalla. PYMAR:in mukaan tietyillä sopimuslausekkeilla edellytetään, että telakat suorittavat korvauksia sijoittajille ja varustamoille, jos lainsäädäntöön, myös verolainsäädäntöön, tehdään toimintaan vaikuttavia muutoksia.

5.   ARVIOINTI

5.1   MENETTELY

| (113) | Komissio katsoo, että menettely ei ole loukannut Espanjan puolustautumisoikeuksia eikä kolmannen osapuolen oikeutta tulla kuulluksi. Päinvastoin päätös aloittaa muodollinen menettely on ensimmäinen virallinen toimi, joka komission täytyy toteuttaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (68) mukaisesti, jos sillä on alustavan tutkinnan jälkeen epäilyjä valtiontukitoimen soveltuvuudesta sisämarkkinoille (asetuksen (EY) N:o 659/1999 13 artikla ja 4 artiklan 4 kohta). Tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tarkoituksena on esittää asiaan liittyvät oikeudelliset ja tosiseikat lyhyesti, tehdä alustava arvio tukitoimenpiteen tukiluonteesta ja esittää epäilyt toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille sekä pyytää asianomaisia jäsenvaltioita ja muita asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artikla). |
| --- | --- |

(113)

Komissio katsoo, että menettely ei ole loukannut Espanjan puolustautumisoikeuksia eikä kolmannen osapuolen oikeutta tulla kuulluksi. Päinvastoin päätös aloittaa muodollinen menettely on ensimmäinen virallinen toimi, joka komission täytyy toteuttaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (68) mukaisesti, jos sillä on alustavan tutkinnan jälkeen epäilyjä valtiontukitoimen soveltuvuudesta sisämarkkinoille (asetuksen (EY) N:o 659/1999 13 artikla ja 4 artiklan 4 kohta). Tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tarkoituksena on esittää asiaan liittyvät oikeudelliset ja tosiseikat lyhyesti, tehdä alustava arvio tukitoimenpiteen tukiluonteesta ja esittää epäilyt toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille sekä pyytää asianomaisia jäsenvaltioita ja muita asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artikla).

| (114) | Komissio ei aloittanut muodollista tutkintamenettelyä vuokratun omaisuuserän nopeutetusta poistosta (TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti), koska se on todennut, että jos toimenpide on valtiontukea, sitä voidaan joka tapauksessa pitää voimassa olevana tukena. Se ei esittänyt epäilyksiä tonnistoverojärjestelmästä ainakaan sen suhteen, että siitä oli tehty ilmoitus ja komissio oli hyväksynyt sen (TRLIS-säädöksen 124-128 §), koska toimenpidettä pidettiin myös voimassa olevana tukena. Nämä kaksi toimenpidettä ainoastaan mainitaan ja kuvataan päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, koska ne ovat tärkeä osa Espanjan tax lease -järjestelmää ja liittyvät muodollisen tutkinnan kohteena oleviin toimenpiteisiin (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 § ja 50 §:n 3 momentti ja tonnistoverojärjestelmän soveltaminen muuhun kuin liikennöintitoimintaan). |
| --- | --- |

(114)

Komissio ei aloittanut muodollista tutkintamenettelyä vuokratun omaisuuserän nopeutetusta poistosta (TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti), koska se on todennut, että jos toimenpide on valtiontukea, sitä voidaan joka tapauksessa pitää voimassa olevana tukena. Se ei esittänyt epäilyksiä tonnistoverojärjestelmästä ainakaan sen suhteen, että siitä oli tehty ilmoitus ja komissio oli hyväksynyt sen (TRLIS-säädöksen 124-128 §), koska toimenpidettä pidettiin myös voimassa olevana tukena. Nämä kaksi toimenpidettä ainoastaan mainitaan ja kuvataan päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, koska ne ovat tärkeä osa Espanjan tax lease -järjestelmää ja liittyvät muodollisen tutkinnan kohteena oleviin toimenpiteisiin (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 § ja 50 §:n 3 momentti ja tonnistoverojärjestelmän soveltaminen muuhun kuin liikennöintitoimintaan).

| (115) | Komissio katsoo, että TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 § ja 50 §:n 3 momentti ja tonnistoverojärjestelmän soveltaminen muuhun kuin liikennöintitoimintaan voidaan erottaa muista aikaisemmassa johdanto-osan kappaleessa mainituista toimista (kuten TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti ja TRLIS-säädöksen 124-128 §). Kyseessä ei ole asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa tarkoitettu voimassa oleva tuki, koska kyseiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002 ja 2003 sen jälkeen, kun Espanja oli liittynyt EU:hun, ja pantiin täytäntöön ilman komission ennakkohyväksyntää. Tästä syystä komissio on perustellusti noudattanut kyseisten toimenpiteiden osalta sääntöjenvastaiseen tukeen sovellettavaa menettelyä (asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohta, 13 artikla ja 4 artiklan 4 kohta). |
| --- | --- |

(115)

Komissio katsoo, että TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 § ja 50 §:n 3 momentti ja tonnistoverojärjestelmän soveltaminen muuhun kuin liikennöintitoimintaan voidaan erottaa muista aikaisemmassa johdanto-osan kappaleessa mainituista toimista (kuten TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti ja TRLIS-säädöksen 124-128 §). Kyseessä ei ole asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa tarkoitettu voimassa oleva tuki, koska kyseiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002 ja 2003 sen jälkeen, kun Espanja oli liittynyt EU:hun, ja pantiin täytäntöön ilman komission ennakkohyväksyntää. Tästä syystä komissio on perustellusti noudattanut kyseisten toimenpiteiden osalta sääntöjenvastaiseen tukeen sovellettavaa menettelyä (asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohta, 13 artikla ja 4 artiklan 4 kohta).

5.2   ESPANJAN TAX LEASE -TOIMIEN ARVIOINTI YHTENÄ JÄRJESTELMÄNÄ JA YKSITTÄISTEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

| (116) | Se, että Espanjan tax lease -järjestelmä koostuu erilaisista toimenpiteistä, jotka eivät kaikki sisälly Espanjan verolainsäädäntöön, ei riitä estämään komissiota määrittelemästä ja arvioimasta sitä järjestelmänä. Kuten selvitetään päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, komissio katsoo, että Espanjan tax lease -toiminnoissa käytetyt eri verotustoimenpiteet liittyivät toisiinsa oikeudellisesti tai tosiasiallisesti. Oikeudellisesti, koska leasing-vuokratun omaisuuden varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti) vastaa leasing-vuokratun omaisuuden nopeutetun poiston aikaistettua soveltamista (TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti). Samoin RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa vahvistetaan poikkeus tonnistoverojärjestelmän yhteydessä sovellettavaan erityiseen menettelyyn. Oikeudellisesti, koska RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti koskee ainoastaan tonnistoverojärjestelmään oikeutettuja aluksia ja verohallinnon hyväksymiä leasing-sopimuksia. Tosiasiallisesti, koska leasing-sopimuksia pidettiin verohallinnon hyväksyminä vain silloin, kun luvat myönnettiin vuokratun omaisuuden varhennettua poistoa varten. Oikeudellisesti, koska varhennettua poistoa voidaan suunnitella sellaisia monenlaisia omaisuuseriä varten, jotka on mahdollisesti hankittu leasing-sopimuksen välityksellä. Kuitenkin varhennettuun poistoon liittyvät ehdot ovat tulkinnanvaraisia ja niiden katsottiin täyttyneen tosiasiallisesti ainoastaan - ja niille myönnettiin luvat ainoastaan - kun kyseessä ovat tonnistoverojärjestelmään oikeutetut alukset. |
| --- | --- |

(116)

Se, että Espanjan tax lease -järjestelmä koostuu erilaisista toimenpiteistä, jotka eivät kaikki sisälly Espanjan verolainsäädäntöön, ei riitä estämään komissiota määrittelemästä ja arvioimasta sitä järjestelmänä. Kuten selvitetään päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, komissio katsoo, että Espanjan tax lease -toiminnoissa käytetyt eri verotustoimenpiteet liittyivät toisiinsa oikeudellisesti tai tosiasiallisesti. Oikeudellisesti, koska leasing-vuokratun omaisuuden varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti) vastaa leasing-vuokratun omaisuuden nopeutetun poiston aikaistettua soveltamista (TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti). Samoin RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa vahvistetaan poikkeus tonnistoverojärjestelmän yhteydessä sovellettavaan erityiseen menettelyyn. Oikeudellisesti, koska RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti koskee ainoastaan tonnistoverojärjestelmään oikeutettuja aluksia ja verohallinnon hyväksymiä leasing-sopimuksia. Tosiasiallisesti, koska leasing-sopimuksia pidettiin verohallinnon hyväksyminä vain silloin, kun luvat myönnettiin vuokratun omaisuuden varhennettua poistoa varten. Oikeudellisesti, koska varhennettua poistoa voidaan suunnitella sellaisia monenlaisia omaisuuseriä varten, jotka on mahdollisesti hankittu leasing-sopimuksen välityksellä. Kuitenkin varhennettuun poistoon liittyvät ehdot ovat tulkinnanvaraisia ja niiden katsottiin täyttyneen tosiasiallisesti ainoastaan - ja niille myönnettiin luvat ainoastaan - kun kyseessä ovat tonnistoverojärjestelmään oikeutetut alukset.

| (117) | Komissio panee lisäksi merkille, että kaksi kolmesta Espanjan tax lease -järjestelmään liittyvästä pääasiallisesta toimesta (varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen ja tonnistoverojärjestelmään liittyvät tukikelpoisuussäännöt) tuli voimaan samana päivänä (1 päivänä tammikuuta 2002) saman lain nojalla. |
| --- | --- |

(117)

Komissio panee lisäksi merkille, että kaksi kolmesta Espanjan tax lease -järjestelmään liittyvästä pääasiallisesta toimesta (varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen ja tonnistoverojärjestelmään liittyvät tukikelpoisuussäännöt) tuli voimaan samana päivänä (1 päivänä tammikuuta 2002) saman lain nojalla.

| (118) | Komissio toteaa myös, että kun esitetään väite perustellusta luottamuksesta ja yhdenvertaisesta kohtelusta, samat kolmannet osapuolet, jotka asettavat komission kokonaisvaltaisen lähestymistavan kyseenalaiseksi, katsovat, että Espanjan tax lease -järjestelmä on hyvin samankaltainen Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevan järjestelmän kanssa. Se, että Ranskan toimenpiteen kaikki osat sisällytettiin yhteen säännökseen, merkitsee välttämättä, että kyseessä on kokonaisvaltainen arviointi. Tältä osin se, että Espanjan tax lease -toimen eri osat sisältyvät eri säädöksiin, mutta ovat tosiasiallisesti sidoksissa toisiinsa, ei anna sinänsä aihetta soveltaa erilaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(118)

Komissio toteaa myös, että kun esitetään väite perustellusta luottamuksesta ja yhdenvertaisesta kohtelusta, samat kolmannet osapuolet, jotka asettavat komission kokonaisvaltaisen lähestymistavan kyseenalaiseksi, katsovat, että Espanjan tax lease -järjestelmä on hyvin samankaltainen Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevan järjestelmän kanssa. Se, että Ranskan toimenpiteen kaikki osat sisällytettiin yhteen säännökseen, merkitsee välttämättä, että kyseessä on kokonaisvaltainen arviointi. Tältä osin se, että Espanjan tax lease -toimen eri osat sisältyvät eri säädöksiin, mutta ovat tosiasiallisesti sidoksissa toisiinsa, ei anna sinänsä aihetta soveltaa erilaista lähestymistapaa.

| (119) | Komissio katsoo näistä syistä, että Espanjan tax lease -järjestelmää on kuvattava toisiinsa sidoksissa olevien verotustoimenpiteiden järjestelmäksi, että niiden vaikutuksia on arvioitava keskinäisessä yhteydessään ja että on erityisesti otettava huomioon tosiasialliset valtion käyttöön ottamat tai hyväksymät suhteet. |
| --- | --- |

(119)

Komissio katsoo näistä syistä, että Espanjan tax lease -järjestelmää on kuvattava toisiinsa sidoksissa olevien verotustoimenpiteiden järjestelmäksi, että niiden vaikutuksia on arvioitava keskinäisessä yhteydessään ja että on erityisesti otettava huomioon tosiasialliset valtion käyttöön ottamat tai hyväksymät suhteet.

| (120) | Komissio ei joka tapauksessa perusta toimiaan pelkästään kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan. Kokonaisvaltaisen lähestymistavan ohessa komissio arvioi myös Espanjan tax lease -järjestelmän muodostamia yksittäisiä toimenpiteitä. Komissio katsoo, että nämä kaksi lähestymistapaa täydentävät toisiaan ja että ne johtavat johdonmukaisiin päätelmiin. Yksittäisten toimenpiteiden arviointi on tarpeen, jotta määritetään, mitkä osat Espanjan tax lease -järjestelmän tuottamista eduista ovat peräisin yleisistä ja mitkä valikoivista toimenpiteistä. Komissio voi myös yksittäisten toimenpiteiden arvioinnin perusteella määritellä tarvittaessa, mikä osa tukea on sisämarkkinoille soveltuvaa ja mikä osa olisi perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(120)

Komissio ei joka tapauksessa perusta toimiaan pelkästään kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan. Kokonaisvaltaisen lähestymistavan ohessa komissio arvioi myös Espanjan tax lease -järjestelmän muodostamia yksittäisiä toimenpiteitä. Komissio katsoo, että nämä kaksi lähestymistapaa täydentävät toisiaan ja että ne johtavat johdonmukaisiin päätelmiin. Yksittäisten toimenpiteiden arviointi on tarpeen, jotta määritetään, mitkä osat Espanjan tax lease -järjestelmän tuottamista eduista ovat peräisin yleisistä ja mitkä valikoivista toimenpiteistä. Komissio voi myös yksittäisten toimenpiteiden arvioinnin perusteella määritellä tarvittaessa, mikä osa tukea on sisämarkkinoille soveltuvaa ja mikä osa olisi perittävä takaisin.

| (121) | Tämä kaksiosainen lähestymistapa, jota noudatettiin jo päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, antaa komissiolle mahdollisuuden määritellä viitejärjestelmä kullekin toimelle ja Espanjan tax lease -järjestelmälle kokonaisuudessaan. Näin voidaan tunnistaa valikoivat edut, jotka ovat valtiontukea. Jokaisen Espanjan tax lease -toimenpiteen osalta kontrafaktuaalisessa analyysissa, jonka perusteella arvioidaan tuen olemassaoloa, on kyse itse toimenpiteestä, johon liittyvät samat sopimusmääräykset mutta joka toteutetaan ilman valtiontueksi katsottuja toimenpiteitä. Näin ollen vaihtoehtoinen toiminta, johon liittyvät tosiasiallisesti erilaiset sopimus- ja rahoitusjärjestelyt, ei muodosta asianmukaista kontrafaktuaalista analyysia. |
| --- | --- |

(121)

Tämä kaksiosainen lähestymistapa, jota noudatettiin jo päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, antaa komissiolle mahdollisuuden määritellä viitejärjestelmä kullekin toimelle ja Espanjan tax lease -järjestelmälle kokonaisuudessaan. Näin voidaan tunnistaa valikoivat edut, jotka ovat valtiontukea. Jokaisen Espanjan tax lease -toimenpiteen osalta kontrafaktuaalisessa analyysissa, jonka perusteella arvioidaan tuen olemassaoloa, on kyse itse toimenpiteestä, johon liittyvät samat sopimusmääräykset mutta joka toteutetaan ilman valtiontueksi katsottuja toimenpiteitä. Näin ollen vaihtoehtoinen toiminta, johon liittyvät tosiasiallisesti erilaiset sopimus- ja rahoitusjärjestelyt, ei muodosta asianmukaista kontrafaktuaalista analyysia.

| (122) | Talouden toimijat voivat jäsentää vapaasti omaisuuseriensä rahoitustoimet ja käyttää tätä varten sopivimmiksi katsomiaan yleisiä verotustoimia. Koska niissä on kyse valtiontuen valvonnan piirissä olevien valikoivien verotustoimien soveltamisesta, liiketoimiin osallistuvat yritykset ovat mahdollisia valtiontuen saajia. Kuitenkin se, että useita yritysaloja tai -luokkia pidetään mahdollisina tuensaajina, ei merkitse, että Espanjan tax lease -järjestelmä on yleinen toimenpide (69). Toisaalta se, että järjestelmää käytetään omaisuuserän rahoittamiseen, ilman miehistöä vuokrattavien alusten vuokraukseen ja merialusten jälleenmyyntiin, voidaan pitää selvänä osoituksena siitä, että toimenpide on alakohtaisesta näkökulmasta valikoiva. |
| --- | --- |

(122)

Talouden toimijat voivat jäsentää vapaasti omaisuuseriensä rahoitustoimet ja käyttää tätä varten sopivimmiksi katsomiaan yleisiä verotustoimia. Koska niissä on kyse valtiontuen valvonnan piirissä olevien valikoivien verotustoimien soveltamisesta, liiketoimiin osallistuvat yritykset ovat mahdollisia valtiontuen saajia. Kuitenkin se, että useita yritysaloja tai -luokkia pidetään mahdollisina tuensaajina, ei merkitse, että Espanjan tax lease -järjestelmä on yleinen toimenpide (69). Toisaalta se, että järjestelmää käytetään omaisuuserän rahoittamiseen, ilman miehistöä vuokrattavien alusten vuokraukseen ja merialusten jälleenmyyntiin, voidaan pitää selvänä osoituksena siitä, että toimenpide on alakohtaisesta näkökulmasta valikoiva.

5.3   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLO

| (123) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(123)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (124) | Valtiontukisääntöjä sovelletaan ainoastaan taloudellista toimintaa harjoittaviin yrityksiin. Lisäksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit ovat kumulatiivisia. Arvioitavat toimenpiteet ovat perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki edellä mainitut edellytykset täyttyvät. Rahoitustuen pitäisi siis






  — | olla peräisin valtiolta ja valtion varoista; |
| --- | --- | --- |

(124)

Valtiontukisääntöjä sovelletaan ainoastaan taloudellista toimintaa harjoittaviin yrityksiin. Lisäksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit ovat kumulatiivisia. Arvioitavat toimenpiteet ovat perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki edellä mainitut edellytykset täyttyvät. Rahoitustuen pitäisi siis

—

olla peräisin valtiolta ja valtion varoista;

| — | suosia tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa; |
| --- | --- |

—

suosia tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa;

| — | vääristää kilpailua tai uhata vääristää kilpailua; |
| --- | --- |

—

vääristää kilpailua tai uhata vääristää kilpailua;

| — | vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (125) | Komissio on toteuttanut arviointinsa kahdella eri tasolla:






  — | Yksittäisten toimenpiteiden tasolla, kun komissio tarkastelee, onko kukin toimenpide valtiontukea riippumatta sen käytöstä Espanjan tax lease -järjestelmässä. |
| --- | --- | --- |

(125)

Komissio on toteuttanut arviointinsa kahdella eri tasolla:

—

Yksittäisten toimenpiteiden tasolla, kun komissio tarkastelee, onko kukin toimenpide valtiontukea riippumatta sen käytöstä Espanjan tax lease -järjestelmässä.

| — | Koko Espanjan tax lease -järjestelmän tasolla: kuten edellä todettiin, tämä järjestelmä pohjautuu oikeudellisesti ja tosiasiallisesti toisiinsa sidoksissa olevien toimenpiteiden yhdistelmään. |
| --- | --- |

—

Koko Espanjan tax lease -järjestelmän tasolla: kuten edellä todettiin, tämä järjestelmä pohjautuu oikeudellisesti ja tosiasiallisesti toisiinsa sidoksissa olevien toimenpiteiden yhdistelmään.

5.3.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetut yritykset

| (126) | Komissio katsoo, että kaikki Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvat osapuolet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä – ja Espanja (70) tai mikään kolmas osapuoli ei kiistä tätä - koska niiden toimintaan sisältyy tavaroiden ja palveluiden tarjoaminen markkinoilla (71). Tarkemmin sanottuna telakat tarjoavat uusia aluksia tai rakennus-, korjaus- ja kunnostuspalveluita; leasing-yritykset tarjoavat rahoitusjärjestelyjä; taloudelliset etuyhtymät rahtaavat ja myyvät aluksia; sijoittajat tarjoavat tavaroita ja palveluita monenlaisilla markkinoilla, paitsi jos ne ovat yksityishenkilöitä, jotka eivät harjoita mitään taloudellista toimintaa, missä tapauksessa ne eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan; laivayhtiöt tarjoavat meriliikenteen palveluita; järjestelyistä vastaavat pankit tarjoavat välitys- ja rahoituspalveluita ja muut välittäjät tarjoavat välitys- ja konsulttipalveluja. |
| --- | --- |

(126)

Komissio katsoo, että kaikki Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvat osapuolet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä – ja Espanja (70) tai mikään kolmas osapuoli ei kiistä tätä - koska niiden toimintaan sisältyy tavaroiden ja palveluiden tarjoaminen markkinoilla (71). Tarkemmin sanottuna telakat tarjoavat uusia aluksia tai rakennus-, korjaus- ja kunnostuspalveluita; leasing-yritykset tarjoavat rahoitusjärjestelyjä; taloudelliset etuyhtymät rahtaavat ja myyvät aluksia; sijoittajat tarjoavat tavaroita ja palveluita monenlaisilla markkinoilla, paitsi jos ne ovat yksityishenkilöitä, jotka eivät harjoita mitään taloudellista toimintaa, missä tapauksessa ne eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan; laivayhtiöt tarjoavat meriliikenteen palveluita; järjestelyistä vastaavat pankit tarjoavat välitys- ja rahoituspalveluita ja muut välittäjät tarjoavat välitys- ja konsulttipalveluja.

5.3.2   Valikoivan edun olemassaolo

| (127) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos näin on, kyseessä oleva toimenpide täyttää valikoivuutta koskevan edellytyksen.” (72) |
| --- | --- |

(127)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos näin on, kyseessä oleva toimenpide täyttää valikoivuutta koskevan edellytyksen.” (72)

5.3.2.1   Nopeutettu poisto (TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti) – toimenpide 1

| (128) | Komissio totesi päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, että jos toimenpide on tukea, kyseessä on voimassa oleva tuki, ja se ei esittänyt asiassa arviointia. Komissio on tehnyt muodollisen tutkinnan perusteella päätelmän, että tämä toimenpide ei ole erikseen tarkasteltuna valtiontukea, koska sillä ei suosita tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja. Komissio panee merkille, että toimenpidettä sovelletaan kaikkiin yrityksiin, joiden on suoritettava tulovero Espanjassa, rajoittamatta sitä toimialan, sijoittautumispaikan, koon, oikeudellisen aseman tai omaisuuserien sijainnin perusteella. Sitä sovelletaan poikkeuksetta kaikkiin tavaroihin, joihin sovelletaan poistoja. |
| --- | --- |

(128)

Komissio totesi päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen, että jos toimenpide on tukea, kyseessä on voimassa oleva tuki, ja se ei esittänyt asiassa arviointia. Komissio on tehnyt muodollisen tutkinnan perusteella päätelmän, että tämä toimenpide ei ole erikseen tarkasteltuna valtiontukea, koska sillä ei suosita tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja. Komissio panee merkille, että toimenpidettä sovelletaan kaikkiin yrityksiin, joiden on suoritettava tulovero Espanjassa, rajoittamatta sitä toimialan, sijoittautumispaikan, koon, oikeudellisen aseman tai omaisuuserien sijainnin perusteella. Sitä sovelletaan poikkeuksetta kaikkiin tavaroihin, joihin sovelletaan poistoja.

| (129) | Lisäksi toimen rajoittaminen vuokrattuihin omaisuuseriin ei muodosta valikoivaa toimenpidettä, koska kaikkien omaisuuserien hankinta voidaan rahoittaa rahoitusleasingsopimuksilla, jotka ovat yleisesti kaikkien alojen ja kaikenkokoisten yritysten saatavilla. Ei ole mitään viitteitä siitä, että toimenpiteen edunsaajat ovat tosiasiallisesti keskittyneet tietyille aloille tai tietyntyyppiseen tuotantoon. Espanjan tilastotiedot siitä, miten Espanjan veronmaksajat hyödyntävät TRLIS-säädöksen 115 §:n toimenpiteitä (ks. alla oleva taulukko), vahvistavat, että rahoitusleasingia käyttävät yritykset, joilla on monenlaista verotettavaa tuloa (45 prosenttia 115 §:n toimenpiteiden ilmoitetuista käyttäjistä ansaitsee vähemmän kuin miljoona euroa ja 70 prosenttia vähemmän kuin 3 miljoonaa euroa) (ks. vasemmanpuoleinen taulukko). Lisämenojen (73) vähentämisestä TRLIS-säädöksen 115 §:n mukaisesti mahdollisesti saatavan absoluuttisen verohyödyn määrä vaihtelee myös veronmaksajien tulojen mukaan (ks. oikeanpuoleinen taulukko). | |
| --- | --- | --- |

(129)

Lisäksi toimen rajoittaminen vuokrattuihin omaisuuseriin ei muodosta valikoivaa toimenpidettä, koska kaikkien omaisuuserien hankinta voidaan rahoittaa rahoitusleasingsopimuksilla, jotka ovat yleisesti kaikkien alojen ja kaikenkokoisten yritysten saatavilla. Ei ole mitään viitteitä siitä, että toimenpiteen edunsaajat ovat tosiasiallisesti keskittyneet tietyille aloille tai tietyntyyppiseen tuotantoon. Espanjan tilastotiedot siitä, miten Espanjan veronmaksajat hyödyntävät TRLIS-säädöksen 115 §:n toimenpiteitä (ks. alla oleva taulukko), vahvistavat, että rahoitusleasingia käyttävät yritykset, joilla on monenlaista verotettavaa tuloa (45 prosenttia 115 §:n toimenpiteiden ilmoitetuista käyttäjistä ansaitsee vähemmän kuin miljoona euroa ja 70 prosenttia vähemmän kuin 3 miljoonaa euroa) (ks. vasemmanpuoleinen taulukko). Lisämenojen (73) vähentämisestä TRLIS-säädöksen 115 §:n mukaisesti mahdollisesti saatavan absoluuttisen verohyödyn määrä vaihtelee myös veronmaksajien tulojen mukaan (ks. oikeanpuoleinen taulukko).

Image

Image

Lähde: talous- ja valtionvarainministeriö

| (130) | Espanjan viranomaiset ovat myös vahvistaneet, että leasing-sopimuksia ja TRLIS-säädöksen 115 §:ä voidaan soveltaa omaisuuseriin, jotka on muodostettu muissa jäsenvaltioissa (tai jotka ovat sieltä peräisin). Lopuksi komissio toteaa, että TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentin soveltamisedellytykset ovat selkeät, objektiiviset ja puolueettomat ja että sen soveltamiseen ei tarvita mitään ennakkolupaa. Tästä syystä verohallinnolla ei ole toimivaltaa hyväksyä tai hylätä oman harkintansa mukaisesti tämän toimenpiteen soveltamista (74). |
| --- | --- |

(130)

Espanjan viranomaiset ovat myös vahvistaneet, että leasing-sopimuksia ja TRLIS-säädöksen 115 §:ä voidaan soveltaa omaisuuseriin, jotka on muodostettu muissa jäsenvaltioissa (tai jotka ovat sieltä peräisin). Lopuksi komissio toteaa, että TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentin soveltamisedellytykset ovat selkeät, objektiiviset ja puolueettomat ja että sen soveltamiseen ei tarvita mitään ennakkolupaa. Tästä syystä verohallinnolla ei ole toimivaltaa hyväksyä tai hylätä oman harkintansa mukaisesti tämän toimenpiteen soveltamista (74).

| (131) | Komissio päättelee tästä syystä, että vuokrattujen omaisuuserien nopeutettu poisto (TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti) ei sinänsä tarjoa taloudellisille etuyhtymille valikoivaa etua Espanjan tax lease -toimissa. |
| --- | --- |

(131)

Komissio päättelee tästä syystä, että vuokrattujen omaisuuserien nopeutettu poisto (TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentti) ei sinänsä tarjoa taloudellisille etuyhtymille valikoivaa etua Espanjan tax lease -toimissa.

5.3.2.2   Varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti, TRLIS-säädöksen 48 §:n 4 momentti ja RIS-säädöksen 49 §) – toimenpide 2

| (132) | Espanjan verolainsäädännön (TRLIS-säädöksen 11 §) poistoa koskevissa säännöissä yleensä vahvistetaan, että omaisuuserän kustannukset olisi jaettava koko sen taloudellisen elinkaaren ajan, eli siitä hetkestä lähtien, kun sitä käytetään taloudellista toimea varten. Vuokrattujen omaisuuserien nopeutetuissa poistoissa olisi otettava TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentin nojalla huomioon päivämäärä, jolloin omaisuuserä otettiin käyttöön. Koska sen perusteella on mahdollista aloittaa nopeutettu poisto ennen kuin omaisuuserä otetaan käyttöön, TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti tarjoaa taloudellista etua. |
| --- | --- |

(132)

Espanjan verolainsäädännön (TRLIS-säädöksen 11 §) poistoa koskevissa säännöissä yleensä vahvistetaan, että omaisuuserän kustannukset olisi jaettava koko sen taloudellisen elinkaaren ajan, eli siitä hetkestä lähtien, kun sitä käytetään taloudellista toimea varten. Vuokrattujen omaisuuserien nopeutetuissa poistoissa olisi otettava TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentin nojalla huomioon päivämäärä, jolloin omaisuuserä otettiin käyttöön. Koska sen perusteella on mahdollista aloittaa nopeutettu poisto ennen kuin omaisuuserä otetaan käyttöön, TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti tarjoaa taloudellista etua.

| (133) | Tämä mahdollisuus on poikkeus 115 §:n 6 momentissa vahvistettuun yleiseen sääntöön ja se edellyttää Espanjan viranomaisten harkinnanvaraista lupaa; toimenpide on siis ensitarkastelun perusteella valikoiva. Toisin kuin Espanja ja tietyt kolmannet osapuolet väittävät, luvan myöntämistä koskevat perusteet eivät ole selkeät ja objektiiviset, ja vaikka ne olisivat selkeät ja objektiiviset, niillä ei pystytä sulkemaan pois perusteiden valikoivaa luonnetta (75). Komissio toteaa myös, että TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentissa esitetyt perusteet ovat epätarkkoja ja edellyttävät verohallinnon tulkintaa. Verohallinto ei ole julkaissut tästä mitään hallinnollisia sääntöjä tai selityksiä. Varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen epätarkkojen perusteiden mukaisesti aiheuttaa Espanjan tax lease -järjestelmässä valikoivuutta, vaikka harkintavaltaa ei käytettäisi mielivaltaisesti (76). Komissio panee lisäksi merkille, että Espanja ei ole selvittänyt vakuuttavasti, miksi TRLIS-säädöksen 48 §:n 4 momentissa ja RIS-säädöksen 49 §:ssä asetetut ehdot ovat tarpeen väärinkäytösten estämiseksi. Esimerkiksi omaisuuserän taloudellisen käytön erityispiirteet (77) on osoitettava samoin kuin se, että verotettavalle määrälle ei aiheudu omaisuuserän käytöstä tai omistusoikeuden siirrosta vaikutuksia (78). Mitään perustetta ei esitetty näille rajoituksille, joilla otetaan käyttöön lisää valikoivia toimenpiteitä. Espanja ei ole myöskään osoittanut, miksi ennakkolupa on tarpeen. Esimerkiksi leasing-toimen todellisuuden varmistaminen vaikuttaa yhtä tärkeältä omaisuuserän leasing-kustannusten/poistokustannusten normaalin poiston tai nopeutetun poiston soveltamisen kannalta kuin sen kannalta, että poisto voidaan toteuttaa varhennetusti. Ensimmäisiin toimenpiteisiin ei kuitenkaan tarvita ennakkolupaa, ja kuten näiden toimenpiteiden tapauksessa, vuokrattujen omaisuuserien varhennettuun poistoon sovellettavien selkeiden ja objektiivisten perusteiden tarkistaminen jälkikäteen näyttäisi riittävän. |
| --- | --- |

(133)

Tämä mahdollisuus on poikkeus 115 §:n 6 momentissa vahvistettuun yleiseen sääntöön ja se edellyttää Espanjan viranomaisten harkinnanvaraista lupaa; toimenpide on siis ensitarkastelun perusteella valikoiva. Toisin kuin Espanja ja tietyt kolmannet osapuolet väittävät, luvan myöntämistä koskevat perusteet eivät ole selkeät ja objektiiviset, ja vaikka ne olisivat selkeät ja objektiiviset, niillä ei pystytä sulkemaan pois perusteiden valikoivaa luonnetta (75). Komissio toteaa myös, että TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentissa esitetyt perusteet ovat epätarkkoja ja edellyttävät verohallinnon tulkintaa. Verohallinto ei ole julkaissut tästä mitään hallinnollisia sääntöjä tai selityksiä. Varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen epätarkkojen perusteiden mukaisesti aiheuttaa Espanjan tax lease -järjestelmässä valikoivuutta, vaikka harkintavaltaa ei käytettäisi mielivaltaisesti (76). Komissio panee lisäksi merkille, että Espanja ei ole selvittänyt vakuuttavasti, miksi TRLIS-säädöksen 48 §:n 4 momentissa ja RIS-säädöksen 49 §:ssä asetetut ehdot ovat tarpeen väärinkäytösten estämiseksi. Esimerkiksi omaisuuserän taloudellisen käytön erityispiirteet (77) on osoitettava samoin kuin se, että verotettavalle määrälle ei aiheudu omaisuuserän käytöstä tai omistusoikeuden siirrosta vaikutuksia (78). Mitään perustetta ei esitetty näille rajoituksille, joilla otetaan käyttöön lisää valikoivia toimenpiteitä. Espanja ei ole myöskään osoittanut, miksi ennakkolupa on tarpeen. Esimerkiksi leasing-toimen todellisuuden varmistaminen vaikuttaa yhtä tärkeältä omaisuuserän leasing-kustannusten/poistokustannusten normaalin poiston tai nopeutetun poiston soveltamisen kannalta kuin sen kannalta, että poisto voidaan toteuttaa varhennetusti. Ensimmäisiin toimenpiteisiin ei kuitenkaan tarvita ennakkolupaa, ja kuten näiden toimenpiteiden tapauksessa, vuokrattujen omaisuuserien varhennettuun poistoon sovellettavien selkeiden ja objektiivisten perusteiden tarkistaminen jälkikäteen näyttäisi riittävän.

| (134) | Päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen komissio toteaa, että Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet kokouksessa, että myönnettyjen lupien perusteella TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentissa tarkoitetut ehdot katsottiin täytetyksi ainoastaan, kun hankitaan aluksia, jotka on siirretty tavanomaisesta yritysverojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmään (79), ja kun aluksen omistusoikeus siirretään myöhemmin varustamolle bareboat charter -sopimukseen sisältyvän option käytön avulla. Espanja kiisti (80) antaneensa tällaisen lausunnon, mutta myönsi tulkintavaikeudet (81). Komissio totesi, että mitään sellaisia todisteita ei ole esitetty, joilla olisi vahvistettu, että varhennettua poistoa varten myönnetty lupa olisi annettu toisenlaisissa olosuhteissa (82). |
| --- | --- |

(134)

Päätöksessä K(2011) 4494 lopullinen komissio toteaa, että Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet kokouksessa, että myönnettyjen lupien perusteella TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentissa tarkoitetut ehdot katsottiin täytetyksi ainoastaan, kun hankitaan aluksia, jotka on siirretty tavanomaisesta yritysverojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmään (79), ja kun aluksen omistusoikeus siirretään myöhemmin varustamolle bareboat charter -sopimukseen sisältyvän option käytön avulla. Espanja kiisti (80) antaneensa tällaisen lausunnon, mutta myönsi tulkintavaikeudet (81). Komissio totesi, että mitään sellaisia todisteita ei ole esitetty, joilla olisi vahvistettu, että varhennettua poistoa varten myönnetty lupa olisi annettu toisenlaisissa olosuhteissa (82).

| (135) | Espanjan viranomaisten esittämien esimerkkien perusteella vaikuttaa siltä, että taloudellisten etuyhtymien verohallinnolle esittämissä varhennettuja poistoja koskevissa hakemuksissa kuvataan yksityiskohtaisesti koko Espanjan tax lease -toimien organisointi sekä esitetään kaikki asianmukaiset sopimukset (erityisesti laivanrakennussopimus, leasing-sopimus, bareboat charter -sopimus, optiosopimukset, velansiirtoa ja velasta vapautumista koskeva sopimus). Espanjan mukaan nämä ovat tarpeellisia, jotta voidaan tarkistaa, noudatetaanko TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n mukaisia ehtoja. |
| --- | --- |

(135)

Espanjan viranomaisten esittämien esimerkkien perusteella vaikuttaa siltä, että taloudellisten etuyhtymien verohallinnolle esittämissä varhennettuja poistoja koskevissa hakemuksissa kuvataan yksityiskohtaisesti koko Espanjan tax lease -toimien organisointi sekä esitetään kaikki asianmukaiset sopimukset (erityisesti laivanrakennussopimus, leasing-sopimus, bareboat charter -sopimus, optiosopimukset, velansiirtoa ja velasta vapautumista koskeva sopimus). Espanjan mukaan nämä ovat tarpeellisia, jotta voidaan tarkistaa, noudatetaanko TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n mukaisia ehtoja.

| (136) | Komissio toteaa kuitenkin, että verohallinnolle myönnetään täytäntöönpanoasetuksissa (83) vahvistetulla menettelyllä merkittävä harkintavalta tulkita oikeudellisia vaatimuksia ja mahdollisesti asettaa lisäehtoja. Hallinto voi erityisesti vaatia lisätietoja, joita se pitää asianmukaisina arviointia varten (84). Komissio toteaa tältä osin myös, että joissain annetuissa esimerkeissä hakijoiden esittämiin hakemuksiin sisältyi myös täydentäviä liitteitä, jotka eivät ole välttämättömiä sen osoittamiseksi, että TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n mukaisia ehtoja noudatetaan: (1) yksityiskohtainen laskelma kaikista veroeduista ja siitä, miten ne jaetaan varustamon ja taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien kesken, ja (2) telakan lausunto, jossa esitetään yksityiskohtaisesti laivanrakennussopimukselta odotettavat taloudelliset ja sosiaaliset edut. Joidenkin kantelijoiden mukaan verohallinto edellyttää näitä asiakirjoja lupamenettelyssä. Espanjan mukaan hakijat (taloudelliset etuyhtymät) esittivät nämä omasta aloitteestaan. Näissä asiakirjoissa osoitetaan erityisesti, että laivanrakennussopimuksen merkitys Espanjan taloudelle otetaan huomioon samoin kuin Espanjan tax lease -toiminnoista saatavat kaikki veroedut. |
| --- | --- |

(136)

Komissio toteaa kuitenkin, että verohallinnolle myönnetään täytäntöönpanoasetuksissa (83) vahvistetulla menettelyllä merkittävä harkintavalta tulkita oikeudellisia vaatimuksia ja mahdollisesti asettaa lisäehtoja. Hallinto voi erityisesti vaatia lisätietoja, joita se pitää asianmukaisina arviointia varten (84). Komissio toteaa tältä osin myös, että joissain annetuissa esimerkeissä hakijoiden esittämiin hakemuksiin sisältyi myös täydentäviä liitteitä, jotka eivät ole välttämättömiä sen osoittamiseksi, että TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n mukaisia ehtoja noudatetaan: (1) yksityiskohtainen laskelma kaikista veroeduista ja siitä, miten ne jaetaan varustamon ja taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien kesken, ja (2) telakan lausunto, jossa esitetään yksityiskohtaisesti laivanrakennussopimukselta odotettavat taloudelliset ja sosiaaliset edut. Joidenkin kantelijoiden mukaan verohallinto edellyttää näitä asiakirjoja lupamenettelyssä. Espanjan mukaan hakijat (taloudelliset etuyhtymät) esittivät nämä omasta aloitteestaan. Näissä asiakirjoissa osoitetaan erityisesti, että laivanrakennussopimuksen merkitys Espanjan taloudelle otetaan huomioon samoin kuin Espanjan tax lease -toiminnoista saatavat kaikki veroedut.

| (137) | Komissio päättelee, että pakollinen ennakkolupamenettely, TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n epätarkkojen ehtojen vuoksi tarvittava tulkinta ja verohallinnon mahdollisuus pyytää täydentäviä asiakirjoja tai tietoja osoittaa selvästi, että verohallinnolla on laaja harkintavalta Espanjan tax lease -toimenpiteiden hyväksymistä koskevan tehtävänsä suorittamisessa. |
| --- | --- |

(137)

Komissio päättelee, että pakollinen ennakkolupamenettely, TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n epätarkkojen ehtojen vuoksi tarvittava tulkinta ja verohallinnon mahdollisuus pyytää täydentäviä asiakirjoja tai tietoja osoittaa selvästi, että verohallinnolla on laaja harkintavalta Espanjan tax lease -toimenpiteiden hyväksymistä koskevan tehtävänsä suorittamisessa.

| (138) | Kuten mainitaan komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, jäljempänä ’verotukia koskeva tiedonanto’ (85), unionin tuomioistuin myöntää, että taloudellisten toimijoiden harkinnanvarainen kohtelu voi johtaa siihen, että yleisen toimenpiteen soveltamisessa voi joissakin yksittäistapauksissa ilmetä valikoivalle toimenpiteelle ominaisia piirteitä. Tämä on kyseessä etenkin silloin, kun harkintavallan käyttö ulottuu pelkkää puolueettomin perustein tapahtuvaa verotulojen hallintaa pidemmälle (86)
   (87). |
| --- | --- |

(138)

Kuten mainitaan komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, jäljempänä ’verotukia koskeva tiedonanto’ (85), unionin tuomioistuin myöntää, että taloudellisten toimijoiden harkinnanvarainen kohtelu voi johtaa siihen, että yleisen toimenpiteen soveltamisessa voi joissakin yksittäistapauksissa ilmetä valikoivalle toimenpiteelle ominaisia piirteitä. Tämä on kyseessä etenkin silloin, kun harkintavallan käyttö ulottuu pelkkää puolueettomin perustein tapahtuvaa verotulojen hallintaa pidemmälle (86)
   (87).

| (139) | Komissio katsoo tästä syystä, että leasing-vuokrattujen omaisuuserien varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n nojalla tarjoaa valikoivaa etua Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuville taloudellisille yhteenliittymille ja niiden sijoittajille. |
| --- | --- |

(139)

Komissio katsoo tästä syystä, että leasing-vuokrattujen omaisuuserien varhennetun poiston harkinnanvarainen soveltaminen TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n nojalla tarjoaa valikoivaa etua Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuville taloudellisille yhteenliittymille ja niiden sijoittajille.

5.3.2.3   Taloudellisen etuyhtymän verotuksen avoimuusjärjestely (TRLIS-säädöksen 48 §) - toimenpide 3

| (140) | Komissio katsoo, että taloudellisten etuyhtymien verotuksellinen avoimuusjärjestely, joka vahvistetaan TRLIS-säädöksen 48 ja 49 §:ssä, pelkästään tarjoaa eri toimijoille mahdollisuuden liittyä investointitoimiin ja rahoittaa niitä tai toteuttaa taloudellista toimintaa. Tästä syystä tällä toimenpiteellä ei tarjota mitään valikoivaa etua taloudellisille etuyhtymille tai niiden jäsenille. |
| --- | --- |

(140)

Komissio katsoo, että taloudellisten etuyhtymien verotuksellinen avoimuusjärjestely, joka vahvistetaan TRLIS-säädöksen 48 ja 49 §:ssä, pelkästään tarjoaa eri toimijoille mahdollisuuden liittyä investointitoimiin ja rahoittaa niitä tai toteuttaa taloudellista toimintaa. Tästä syystä tällä toimenpiteellä ei tarjota mitään valikoivaa etua taloudellisille etuyhtymille tai niiden jäsenille.

5.3.2.4   Tonnistoverojärjestelmä (TRLIS-säädöksen 124 - 128 §) – toimenpide 4

| (141) | Kuten 2.2.4 kohdassa todettiin, tonnistoverojärjestelmä muodostaa voimassa olevan valtiotukijärjestelmän, joka hyväksyttiin komission 27 päivänä helmikuuta 2002 antamalla päätöksellä K(2002)582 lopullinen. Siihen sisältyvät TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin mukaiset säännöt jäljellä olevan verovelan ja luovutusvoittojen käsittelystä, kun käytetyt omaisuuserät, joihin sovellettiin aiemmin yleistä verojärjestelmää, siirretään tonnistoverojärjestelmään. |
| --- | --- |

(141)

Kuten 2.2.4 kohdassa todettiin, tonnistoverojärjestelmä muodostaa voimassa olevan valtiotukijärjestelmän, joka hyväksyttiin komission 27 päivänä helmikuuta 2002 antamalla päätöksellä K(2002)582 lopullinen. Siihen sisältyvät TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin mukaiset säännöt jäljellä olevan verovelan ja luovutusvoittojen käsittelystä, kun käytetyt omaisuuserät, joihin sovellettiin aiemmin yleistä verojärjestelmää, siirretään tonnistoverojärjestelmään.

| (142) | Kuten johdanto-osan 17 kappaleessa todettiin, normaalioloissa - eli silloin kun yritys pysyy yleisessä yhtiöverojärjestelmässä eikä siirry tonnistoverojärjestelmään - omaisuuserien varhennetusta tai nopeutetusta poistosta ensimmäisinä vuosina saatu veroetu (jäljellä olevan verovelan lisääminen) korvataan suurelta osin sen jälkeisinä vuosina (vähentämällä jäljellä olevia verovelkoja) tai kun se myydään taikka omaisuuserä puretaan (luovutusvoiton verottaminen). Tämä prosessi johtaa koko ajanjakson ajan tietyn veromäärän maksun lykkäämiseen. Koska tonnistoverojärjestelmän perusteella maksettu vero ei ole riippuvainen tulojen ja menojen välisestä erosta, tonnistoverojärjestelmään siirtyminen kesken kauden merkitsee, että jäljellä olevaa verovelkaa ei ole maksettu. |
| --- | --- |

(142)

Kuten johdanto-osan 17 kappaleessa todettiin, normaalioloissa - eli silloin kun yritys pysyy yleisessä yhtiöverojärjestelmässä eikä siirry tonnistoverojärjestelmään - omaisuuserien varhennetusta tai nopeutetusta poistosta ensimmäisinä vuosina saatu veroetu (jäljellä olevan verovelan lisääminen) korvataan suurelta osin sen jälkeisinä vuosina (vähentämällä jäljellä olevia verovelkoja) tai kun se myydään taikka omaisuuserä puretaan (luovutusvoiton verottaminen). Tämä prosessi johtaa koko ajanjakson ajan tietyn veromäärän maksun lykkäämiseen. Koska tonnistoverojärjestelmän perusteella maksettu vero ei ole riippuvainen tulojen ja menojen välisestä erosta, tonnistoverojärjestelmään siirtyminen kesken kauden merkitsee, että jäljellä olevaa verovelkaa ei ole maksettu.

| (143) | Verrattuna siihen, miten yleisessä verojärjestelmässä toimittaisiin, jäljellä olevan verovelan maksamisen lykkääminen tonnistoverojärjestelmässä, siten kuin se on mahdollista TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin nojalla, tarjoaa lisää valikoivaa taloudellista hyötyä tonnistoverojärjestelmään siirtyville yrityksille verrattuna niihin, jotka pysyvät yleisessä verojärjestelmässä. |
| --- | --- |

(143)

Verrattuna siihen, miten yleisessä verojärjestelmässä toimittaisiin, jäljellä olevan verovelan maksamisen lykkääminen tonnistoverojärjestelmässä, siten kuin se on mahdollista TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin nojalla, tarjoaa lisää valikoivaa taloudellista hyötyä tonnistoverojärjestelmään siirtyville yrityksille verrattuna niihin, jotka pysyvät yleisessä verojärjestelmässä.

| (144) | Kuten jäljempänä 5.4 kohdassa todetaan, tonnistoverojärjestelmä, siten kuin komissio on sen hyväksynyt, ei ulotu ilman miehistöä vuokratuista aluksista saatavan tulon verokohteluun. Se ei ole sen vuoksi voimassa oleva vaan uusi tuki. |
| --- | --- |

(144)

Kuten jäljempänä 5.4 kohdassa todetaan, tonnistoverojärjestelmä, siten kuin komissio on sen hyväksynyt, ei ulotu ilman miehistöä vuokratuista aluksista saatavan tulon verokohteluun. Se ei ole sen vuoksi voimassa oleva vaan uusi tuki.

5.3.2.5   RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti - toimenpide 5

| (145) | Verrattuna siihen, mikä hyväksyttiin osaksi ilmoitettua tonnistoverojärjestelmää, RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin nojalla tarjotaan lisäetu: siinä vahvistetaan poikkeus TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin normaaliin soveltamiseen, jolloin tiettyjä merialuksia, joita olisi tavallisesti pidettävä käytettyinä, pidetään uusina, kun ne siirretään tonnistoverojärjestelmään. Tästä syystä jäljellä olevien verovelkojen suorittaminen - mitä yleensä lykätään omaisuuserän myyntiin tai purkamiseen TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin mukaisesti - peruutetaan lopullisesti. Tällä tarjotaan taloudellista etua. |
| --- | --- |

(145)

Verrattuna siihen, mikä hyväksyttiin osaksi ilmoitettua tonnistoverojärjestelmää, RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin nojalla tarjotaan lisäetu: siinä vahvistetaan poikkeus TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin normaaliin soveltamiseen, jolloin tiettyjä merialuksia, joita olisi tavallisesti pidettävä käytettyinä, pidetään uusina, kun ne siirretään tonnistoverojärjestelmään. Tästä syystä jäljellä olevien verovelkojen suorittaminen - mitä yleensä lykätään omaisuuserän myyntiin tai purkamiseen TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin mukaisesti - peruutetaan lopullisesti. Tällä tarjotaan taloudellista etua.

| (146) | RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin tarjoama taloudellinen etu on valikoiva, koska sitä ei voida soveltaa kaikkiin omaisuuseriin. Sitä ei voida soveltaa edes tonnistoverojärjestelmän ja TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin alaisiin aluksiin. Tästä edusta voidaan hyötyä ainoastaan sillä edellytyksellä, että alus hankitaan verohallinnon aikaisemmin hyväksymällä rahoitusleasingsopimuksella. Kuten todettiin, Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet verohallinnon katsovan, että tämä edellytys täytetään tosiasiallisesti vasta silloin, jos rahoitusleasingsopimus hyväksytään TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin mukaista varhennettua poistoa koskevan hakemuksen yhteydessä. Espanja tai mikään kolmas osapuoli ei ole viitannut muihin olosuhteisiin, joiden perusteella verohallinto pystyisi ennakolta hyväksymään leasing-sopimuksen. Kuten 5.3.2.2 kohdassa mainittiin, tällaiset luvat myönnettiin verohallinnon merkittävän harkintavallan piirissä ja ainoastaan hiljattain rakennettujen merialusten osalta. |
| --- | --- |

(146)

RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin tarjoama taloudellinen etu on valikoiva, koska sitä ei voida soveltaa kaikkiin omaisuuseriin. Sitä ei voida soveltaa edes tonnistoverojärjestelmän ja TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin alaisiin aluksiin. Tästä edusta voidaan hyötyä ainoastaan sillä edellytyksellä, että alus hankitaan verohallinnon aikaisemmin hyväksymällä rahoitusleasingsopimuksella. Kuten todettiin, Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet verohallinnon katsovan, että tämä edellytys täytetään tosiasiallisesti vasta silloin, jos rahoitusleasingsopimus hyväksytään TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin mukaista varhennettua poistoa koskevan hakemuksen yhteydessä. Espanja tai mikään kolmas osapuoli ei ole viitannut muihin olosuhteisiin, joiden perusteella verohallinto pystyisi ennakolta hyväksymään leasing-sopimuksen. Kuten 5.3.2.2 kohdassa mainittiin, tällaiset luvat myönnettiin verohallinnon merkittävän harkintavallan piirissä ja ainoastaan hiljattain rakennettujen merialusten osalta.

| (147) | Toisin kuin Espanja ja tietyt kolmannet osapuolet väittävät, RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti ei selkeytä ilmoitettua erityistä menettelyä tai käytettyä alusta koskevaa määritelmää. Se poikkeaa TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentissa vahvistetusta erityisestä menettelystä (88), koska sen perusteella katsotaan, että leasing-vuokrattu alus on edelleen uusi sinä päivänä, kun vuokraaja käyttää osto-optiota, sillä edellytyksellä, että verohallinto on hyväksynyt ennakolta leasing-sopimuksen. Tällä tarjotaan täydentävä valikoiva etu, koska luovutusvoiton verotus estetään. |
| --- | --- |

(147)

Toisin kuin Espanja ja tietyt kolmannet osapuolet väittävät, RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti ei selkeytä ilmoitettua erityistä menettelyä tai käytettyä alusta koskevaa määritelmää. Se poikkeaa TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentissa vahvistetusta erityisestä menettelystä (88), koska sen perusteella katsotaan, että leasing-vuokrattu alus on edelleen uusi sinä päivänä, kun vuokraaja käyttää osto-optiota, sillä edellytyksellä, että verohallinto on hyväksynyt ennakolta leasing-sopimuksen. Tällä tarjotaan täydentävä valikoiva etu, koska luovutusvoiton verotus estetään.

| (148) | Komissio katsoo, että tämän täydentävän valikoivan edun tarjoamista - joka tarjotaan yleiseen verojärjestelmään nähden tai jopa silloin, kun sovelletaan normaalisti vaihtoehtoista tonnistoverojärjestelmää ja TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momenttia, minkä komissio on hyväksynyt - ei voida perustella Espanjan verojärjestelmän luonteen ja yleisen järjestelmän perusteella. |
| --- | --- |

(148)

Komissio katsoo, että tämän täydentävän valikoivan edun tarjoamista - joka tarjotaan yleiseen verojärjestelmään nähden tai jopa silloin, kun sovelletaan normaalisti vaihtoehtoista tonnistoverojärjestelmää ja TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momenttia, minkä komissio on hyväksynyt - ei voida perustella Espanjan verojärjestelmän luonteen ja yleisen järjestelmän perusteella.

| (149) | Komissio on hyväksynyt TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin erityiseksi menettelyksi, jonka tarkoituksena oli estää 125 §:n 1 momentin väärinkäyttäminen, eli estää toimijoita siirtämästä käytettyjä ja ylipoiston kohteena olevia aluksia tonnistoverojärjestelmään pelkästään sen vuoksi, että niitä voidaan myydä huomattavalla luovutusvoitolla, johon sovellettaisiin tonnistoverojärjestelmän perusteella vapautusta. Komissio toteaa tältä osin, että Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät, jotka vuokraavat - ja sen jälkeen omistavat lyhyen aikaa - yhden aluksen, jota ne eivät käytä itse, ja siirtävät sen tonnistoverojärjestelmään hyvin lyhyeksi ajanjaksoksi, joka on tarpeen leasing-sopimuksen option käyttämiseksi ja niiden ainoan aluksen omistajuuden siirtämiseksi laivanvarustamolle. Nämä toiminnot eivät vaikuta olevan tonnistoverojärjestelmän tavoitteiden mukaisia meriliikenteen suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(149)

Komissio on hyväksynyt TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin erityiseksi menettelyksi, jonka tarkoituksena oli estää 125 §:n 1 momentin väärinkäyttäminen, eli estää toimijoita siirtämästä käytettyjä ja ylipoiston kohteena olevia aluksia tonnistoverojärjestelmään pelkästään sen vuoksi, että niitä voidaan myydä huomattavalla luovutusvoitolla, johon sovellettaisiin tonnistoverojärjestelmän perusteella vapautusta. Komissio toteaa tältä osin, että Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät, jotka vuokraavat - ja sen jälkeen omistavat lyhyen aikaa - yhden aluksen, jota ne eivät käytä itse, ja siirtävät sen tonnistoverojärjestelmään hyvin lyhyeksi ajanjaksoksi, joka on tarpeen leasing-sopimuksen option käyttämiseksi ja niiden ainoan aluksen omistajuuden siirtämiseksi laivanvarustamolle. Nämä toiminnot eivät vaikuta olevan tonnistoverojärjestelmän tavoitteiden mukaisia meriliikenteen suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla.

| (150) | Tästä syystä komissio ei ole samaa mieltä siitä, että alusta on loogista pitää uutena sinä päivänä kun optiota käytetään, koska kukaan ei ole käyttänyt sitä ennen vuokraajaa, tai koska option käytöstä sovittiin jo, kun leasing-sopimus allekirjoitettiin. |
| --- | --- |

(150)

Tästä syystä komissio ei ole samaa mieltä siitä, että alusta on loogista pitää uutena sinä päivänä kun optiota käytetään, koska kukaan ei ole käyttänyt sitä ennen vuokraajaa, tai koska option käytöstä sovittiin jo, kun leasing-sopimus allekirjoitettiin.

| (151) | Komissio toteaa tämän väitteen ensimmäisestä osasta, että rajoittavaa säännöstä sovelletaan myös alukseen, jonka toimija siirsi tavanomaisesta verojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmään, eli ilman, että omistusoikeutta muutettiin ja että kolmas osapuoli käytti sitä. |
| --- | --- |

(151)

Komissio toteaa tämän väitteen ensimmäisestä osasta, että rajoittavaa säännöstä sovelletaan myös alukseen, jonka toimija siirsi tavanomaisesta verojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmään, eli ilman, että omistusoikeutta muutettiin ja että kolmas osapuoli käytti sitä.

| (152) | Toisen osan suhteen sillä seikalla, että optiosta oli jo sovittu, ei ole mitään merkitystä, kun määritellään, onko alus uusi. Komissio ei ole saanut mitään selvitystä siihen, miksi tällaista alusta olisi pidettävä uutena - riippumatta siitä, kuka omistaja on - sinä päivänä, jolloin optiota käytetään. Se ei ole saanut myöskään vakuuttavaa selvitystä siihen, miksi tämä olettamus olisi kohtuullinen vain, jos verohallinto oli aiemmin hyväksynyt leasing-sopimuksen. |
| --- | --- |

(152)

Toisen osan suhteen sillä seikalla, että optiosta oli jo sovittu, ei ole mitään merkitystä, kun määritellään, onko alus uusi. Komissio ei ole saanut mitään selvitystä siihen, miksi tällaista alusta olisi pidettävä uutena - riippumatta siitä, kuka omistaja on - sinä päivänä, jolloin optiota käytetään. Se ei ole saanut myöskään vakuuttavaa selvitystä siihen, miksi tämä olettamus olisi kohtuullinen vain, jos verohallinto oli aiemmin hyväksynyt leasing-sopimuksen.

| (153) | Komissio toteaa tältä osin, että luovutusvoittoa ei vapautettaisi veroista, jos RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa ainoastaan selvennettäisiin, että vuokrattuja aluksia pidetään uutena leasing-sopimuksen allekirjoituspäivänä ilman, että otetaan huomioon päivä, jolloin optio käytetään. Tässä tapauksessa taloudellista etuyhtymää olisi pidettävä aluksen omistajana ennen kuin se siirretään tonnistoverojärjestelmään. Alusta pidettäisiin käytettynä, kun se siirtyy tonnistoverojärjestelmään, ja TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momenttia sovellettaisiin, mikä johtaisi siihen, että jäljellä olevia verovelkoja tai luovutusvoiton verotusta lykätään, kun alus myydään tai puretaan. |
| --- | --- |

(153)

Komissio toteaa tältä osin, että luovutusvoittoa ei vapautettaisi veroista, jos RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentissa ainoastaan selvennettäisiin, että vuokrattuja aluksia pidetään uutena leasing-sopimuksen allekirjoituspäivänä ilman, että otetaan huomioon päivä, jolloin optio käytetään. Tässä tapauksessa taloudellista etuyhtymää olisi pidettävä aluksen omistajana ennen kuin se siirretään tonnistoverojärjestelmään. Alusta pidettäisiin käytettynä, kun se siirtyy tonnistoverojärjestelmään, ja TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momenttia sovellettaisiin, mikä johtaisi siihen, että jäljellä olevia verovelkoja tai luovutusvoiton verotusta lykätään, kun alus myydään tai puretaan.

| (154) | Komissio katsoo tästä syystä, että RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti tarjoaa valikoivaa etua yrityksille, jotka hankkivat alukset verohallinnon aikaisemmin hyväksymien rahoitusleasingsopimuksien välityksellä, ja erityisesti taloudellisille etuyhtymille tai niiden Espanjan tax lease -toimiin osallistuville sijoittajille. |
| --- | --- |

(154)

Komissio katsoo tästä syystä, että RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti tarjoaa valikoivaa etua yrityksille, jotka hankkivat alukset verohallinnon aikaisemmin hyväksymien rahoitusleasingsopimuksien välityksellä, ja erityisesti taloudellisille etuyhtymille tai niiden Espanjan tax lease -toimiin osallistuville sijoittajille.

5.3.2.6   Espanjan tax lease -toimista kokonaisuudessaan aiheutuva valikoiva etu: edunsaajat

| (155) | Espanjan tax lease -toimista aiheutuvan taloudellisen edun kokonaismäärä vastaa sitä etua, jota taloudellinen etuyhtymä ei olisi saavuttanut samassa rahoitusoperaatiossa ainoastaan yleisiä toimenpiteitä soveltamalla. Tämä etu vastaa käytännössä taloudellisen etuyhtymän saaman edun loppusummaa. Se saadaan soveltamalla edellä mainittuja valikoivia toimenpiteitä, joihin sisältyvät:






  — | korko, joka säästettiin veromaksuista, joita lykättiin varhennettujen poistojen avulla (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 §); |
| --- | --- | --- |

(155)

Espanjan tax lease -toimista aiheutuvan taloudellisen edun kokonaismäärä vastaa sitä etua, jota taloudellinen etuyhtymä ei olisi saavuttanut samassa rahoitusoperaatiossa ainoastaan yleisiä toimenpiteitä soveltamalla. Tämä etu vastaa käytännössä taloudellisen etuyhtymän saaman edun loppusummaa. Se saadaan soveltamalla edellä mainittuja valikoivia toimenpiteitä, joihin sisältyvät:

—

korko, joka säästettiin veromaksuista, joita lykättiin varhennettujen poistojen avulla (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 §);

| — | sen veron määrä, joka vältettiin, tai korko, joka säästettiin veromaksuista, joita lykättiin tonnistoverojärjestelmän avulla (TRLIS-säädöksen 128 §), koska taloudellinen etuyhtymä ei ollut oikeutettu tonnistoverojärjestelmään; |
| --- | --- |

—

sen veron määrä, joka vältettiin, tai korko, joka säästettiin veromaksuista, joita lykättiin tonnistoverojärjestelmän avulla (TRLIS-säädöksen 128 §), koska taloudellinen etuyhtymä ei ollut oikeutettu tonnistoverojärjestelmään;

| — | aluksen myynnistä saadun voiton osalta vältetyn veron määrä RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin nojalla. |
| --- | --- |

—

aluksen myynnistä saadun voiton osalta vältetyn veron määrä RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin nojalla.

| (156) | Kun Espanjan tax lease -toimia tarkastellaan kokonaisuutena, etu on valikoiva, koska siihen sovellettiin verohallinnon harkintavaltaa pakollisen ennakkolupamenettelyn ja varhennettuun poistoon sovellettavien ehtojen epätarkan sanamuodon vuoksi. Koska muut toimenpiteet, joita voidaan soveltaa ainoastaan meriliikenteen toimenpiteisiin, joita pidetään oikeutettuina meriliikenteen suuntaviivojen, erityisesti TRLIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin, mukaisesti, riippuvat kyseisestä ennakkoluvasta, koko Espanjan tax lease -järjestelmä on valikoiva. Tämän vuoksi verohallinto hyväksyi Espanjan tax lease -toimenpiteet ainoastaan merialusten rahoittamista varten (alakohtainen valikoivuus). Kuten Espanjan toimittamissa tilastoissa vahvistetaan, kussakin kesäkuuhun 2010 saakka järjestetyssä 273:ssa Espanjan tax lease -toimenpiteessä on kyse merialuksista. |
| --- | --- |

(156)

Kun Espanjan tax lease -toimia tarkastellaan kokonaisuutena, etu on valikoiva, koska siihen sovellettiin verohallinnon harkintavaltaa pakollisen ennakkolupamenettelyn ja varhennettuun poistoon sovellettavien ehtojen epätarkan sanamuodon vuoksi. Koska muut toimenpiteet, joita voidaan soveltaa ainoastaan meriliikenteen toimenpiteisiin, joita pidetään oikeutettuina meriliikenteen suuntaviivojen, erityisesti TRLIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin, mukaisesti, riippuvat kyseisestä ennakkoluvasta, koko Espanjan tax lease -järjestelmä on valikoiva. Tämän vuoksi verohallinto hyväksyi Espanjan tax lease -toimenpiteet ainoastaan merialusten rahoittamista varten (alakohtainen valikoivuus). Kuten Espanjan toimittamissa tilastoissa vahvistetaan, kussakin kesäkuuhun 2010 saakka järjestetyssä 273:ssa Espanjan tax lease -toimenpiteessä on kyse merialuksista.

| (157) | Tältä osin se, että kaikilla varustamoilla, mukaan lukien muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneilla yrityksillä, oli mahdollisuus käyttää Espanjan tax lease -rahoitustoimenpiteitä, ei muuta päätelmää siitä, että järjestelmällä suositaan tiettyjä toimintoja, kuten merialusten hankkimista leasing-sopimusten välityksellä, jotta ne vuokrataan ilman miehistöä ja myydään myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(157)

Tältä osin se, että kaikilla varustamoilla, mukaan lukien muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneilla yrityksillä, oli mahdollisuus käyttää Espanjan tax lease -rahoitustoimenpiteitä, ei muuta päätelmää siitä, että järjestelmällä suositaan tiettyjä toimintoja, kuten merialusten hankkimista leasing-sopimusten välityksellä, jotta ne vuokrataan ilman miehistöä ja myydään myöhemmässä vaiheessa.

| (158) | Eurooppalaiset telakat valittivat useasti, että niillä ei ollut mahdollisuuksia saada espanjalaisten pankkien rahoitusta Espanjan tax lease -toimiin. |
| --- | --- |

(158)

Eurooppalaiset telakat valittivat useasti, että niillä ei ollut mahdollisuuksia saada espanjalaisten pankkien rahoitusta Espanjan tax lease -toimiin.

| (159) | Komissio totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että yhtä poikkeusta lukuun ottamatta kaikki Espanjan tax lease -järjestelmään hyväksytyt alukset oli rakennettu Espanjan telakoilla. Komissio epäili (89), että tällainen lopputulos voisi olla kohtuudella perusteltavissa sellaisten toimien yhteydessä, jotka johtuvat ainoastaan taloudellisten toimijoiden vapaasta valinnasta vapailla ja kilpailukykyisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(159)

Komissio totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että yhtä poikkeusta lukuun ottamatta kaikki Espanjan tax lease -järjestelmään hyväksytyt alukset oli rakennettu Espanjan telakoilla. Komissio epäili (89), että tällainen lopputulos voisi olla kohtuudella perusteltavissa sellaisten toimien yhteydessä, jotka johtuvat ainoastaan taloudellisten toimijoiden vapaasta valinnasta vapailla ja kilpailukykyisillä markkinoilla.

| (160) | Koska ei ole kuitenkaan mitään todisteita siitä, että muiden kuin espanjalaisten alusten hankintaan liittyvät hakemukset hylättiin, komissio ei voi todeta, että Espanjan tax lease -järjestelmä rajoitettiin tosiasiassa espanjalaisten alusten hankintaan. Lisäksi komissio toteaa, että Espanjan verohallinto vahvisti nimenomaisesti 1 päivänä joulukuuta 2008 antamassaan sitovassa ilmoituksessa, jolla vastattiin mahdollisen sijoittajan esittämään kysymykseen, että Espanjan tax lease -järjestelmää sovelletaan EU:n muissa jäsenvaltioissa rakennettuihin aluksiin (90). Komissio toteaa näiden olosuhteiden perusteella, että Espanjan tax lease -toimet eivät muodosta mitään muita valikoivia toimenpiteitä Espanjan telakoiden eduksi eivätkä aiheuta syrjintää telakan sijoittautumispaikan perusteella. |
| --- | --- |

(160)

Koska ei ole kuitenkaan mitään todisteita siitä, että muiden kuin espanjalaisten alusten hankintaan liittyvät hakemukset hylättiin, komissio ei voi todeta, että Espanjan tax lease -järjestelmä rajoitettiin tosiasiassa espanjalaisten alusten hankintaan. Lisäksi komissio toteaa, että Espanjan verohallinto vahvisti nimenomaisesti 1 päivänä joulukuuta 2008 antamassaan sitovassa ilmoituksessa, jolla vastattiin mahdollisen sijoittajan esittämään kysymykseen, että Espanjan tax lease -järjestelmää sovelletaan EU:n muissa jäsenvaltioissa rakennettuihin aluksiin (90). Komissio toteaa näiden olosuhteiden perusteella, että Espanjan tax lease -toimet eivät muodosta mitään muita valikoivia toimenpiteitä Espanjan telakoiden eduksi eivätkä aiheuta syrjintää telakan sijoittautumispaikan perusteella.

| (161) | Komissio katsoo, että etua saavat taloudelliset etuyhtymät ja avoimuusjärjestelyiden välityksellä sen sijoittajat. Taloudellinen etuyhtymä on oikeushenkilö, joka soveltaa kaikkia verotustoimia ja tarvittaessa esittää verohallinnolle lupahakemuksia. Esimerkiksi sitä ei kiistetä, että tonnistoverojärjestelmän varhennetun poiston soveltamista koskevat hakemukset esitettiin taloudellisen etuyhtymän puolesta. Verotuksellisesta näkökulmasta taloudellinen etuyhtymä on verotuksellisesti avoin toimija ja sen verotettavat tulot tai vähennyskelpoiset kulut siirretään automaattisesti sijoittajille. |
| --- | --- |

(161)

Komissio katsoo, että etua saavat taloudelliset etuyhtymät ja avoimuusjärjestelyiden välityksellä sen sijoittajat. Taloudellinen etuyhtymä on oikeushenkilö, joka soveltaa kaikkia verotustoimia ja tarvittaessa esittää verohallinnolle lupahakemuksia. Esimerkiksi sitä ei kiistetä, että tonnistoverojärjestelmän varhennetun poiston soveltamista koskevat hakemukset esitettiin taloudellisen etuyhtymän puolesta. Verotuksellisesta näkökulmasta taloudellinen etuyhtymä on verotuksellisesti avoin toimija ja sen verotettavat tulot tai vähennyskelpoiset kulut siirretään automaattisesti sijoittajille.

| (162) | Taloudellisesta näkökulmasta varustamolle siirretään Espanjan tax lease -toimenpiteessä huomattava osa taloudellisen etuyhtymän saamasta veroedusta hinnanalennuksen välityksellä. Tiettyjen asiakirjojen liitteissä, jotka liittyvät taloudellisen etuyhtymän pyyntöön saada ennakkolupa varhennettua poistoa varten (ks. johdanto-osan 168 kappale), vahvistetaan, että Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvat toimijat katsovat, että toiminnoista saatavat veroedut jaetaan taloudellisten etuyhtymien tai niiden sijoittajien ja varustamoiden kesken. Kysymystä tähän etuun liittyvästä valtion toiminnasta käsitellään seuraavassa kohdassa. |
| --- | --- |

(162)

Taloudellisesta näkökulmasta varustamolle siirretään Espanjan tax lease -toimenpiteessä huomattava osa taloudellisen etuyhtymän saamasta veroedusta hinnanalennuksen välityksellä. Tiettyjen asiakirjojen liitteissä, jotka liittyvät taloudellisen etuyhtymän pyyntöön saada ennakkolupa varhennettua poistoa varten (ks. johdanto-osan 168 kappale), vahvistetaan, että Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvat toimijat katsovat, että toiminnoista saatavat veroedut jaetaan taloudellisten etuyhtymien tai niiden sijoittajien ja varustamoiden kesken. Kysymystä tähän etuun liittyvästä valtion toiminnasta käsitellään seuraavassa kohdassa.

| (163) | Koska Espanjan tax lease -liiketoimien muut osallistujat, kuten varustamot, leasing-yhtiöt ja muut välittäjät, hyötyvät edun epäsuorasta vaikutuksesta, komissio katsoo, että taloudellisen etuyhtymän ja sen sijoittajien alun perin saamaa etua ei siirretä niille. |
| --- | --- |

(163)

Koska Espanjan tax lease -liiketoimien muut osallistujat, kuten varustamot, leasing-yhtiöt ja muut välittäjät, hyötyvät edun epäsuorasta vaikutuksesta, komissio katsoo, että taloudellisen etuyhtymän ja sen sijoittajien alun perin saamaa etua ei siirretä niille.

5.3.3   Valtion varojen käyttö ja valtion toiminta

Valtion varat

| (164) | Toimenpiteissä 2, 4 ja 5 (ks. 5.3.2.2, 5.3.2.4 ja 5.3.2.5 kohta) esitettyjen taloudellisten etuyhtymien ja niiden jäsenten valikoivat edut aiheutuvat verolainsäädännön säännösten soveltamisesta. |
| --- | --- |

(164)

Toimenpiteissä 2, 4 ja 5 (ks. 5.3.2.2, 5.3.2.4 ja 5.3.2.5 kohta) esitettyjen taloudellisten etuyhtymien ja niiden jäsenten valikoivat edut aiheutuvat verolainsäädännön säännösten soveltamisesta.

| (165) | Valtion varojen käyttö aiheuttaa kunkin Espanjan tax lease -liiketoimen osalta korkomenetyksiä, jotka johtuvat vuokrattujen omaisuuserien aikaistetusta poistoista johtuvasta verojen lykkäämisestä, veromenetyksiä, koska jäljellä olevia verovelkoja ei suoriteta, kun taloudellinen etuyhtymä siirtyy normaalista yritysverojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmiin, ja muita veromenetyksiä, koska luovutusvoittoa ei veroteta, kun aluksen omistajuus siirretään varustamolle. Espanjan tax lease -järjestelmä kokonaisuudessaan merkitsee, että verotuloja menetetään yhtä paljon kuin valtion varoja käytetään verotustukiin ja veromenetysten vuoksi. |
| --- | --- |

(165)

Valtion varojen käyttö aiheuttaa kunkin Espanjan tax lease -liiketoimen osalta korkomenetyksiä, jotka johtuvat vuokrattujen omaisuuserien aikaistetusta poistoista johtuvasta verojen lykkäämisestä, veromenetyksiä, koska jäljellä olevia verovelkoja ei suoriteta, kun taloudellinen etuyhtymä siirtyy normaalista yritysverojärjestelmästä tonnistoverojärjestelmiin, ja muita veromenetyksiä, koska luovutusvoittoa ei veroteta, kun aluksen omistajuus siirretään varustamolle. Espanjan tax lease -järjestelmä kokonaisuudessaan merkitsee, että verotuloja menetetään yhtä paljon kuin valtion varoja käytetään verotustukiin ja veromenetysten vuoksi.

| (166) | Valtio siirtää Espanjan tax lease -toimintojen yhteydessä varoja taloudelliselle etuyhtymälle rahoittamalla valikoivia etuja. Taloudellinen etuyhtymä siirtää sen jälkeen valtion varat sijoittajilleen verotuksen avoimuusjärjestelyn avulla. |
| --- | --- |

(166)

Valtio siirtää Espanjan tax lease -toimintojen yhteydessä varoja taloudelliselle etuyhtymälle rahoittamalla valikoivia etuja. Taloudellinen etuyhtymä siirtää sen jälkeen valtion varat sijoittajilleen verotuksen avoimuusjärjestelyn avulla.

Valtion toiminta

| (167) | Kyseessä olevat toimenpiteet johtuvat Espanjan verolainsäädännön soveltamisesta ja Espanjan verohallinnon myöntämistä veroluvista varhennetun poiston ja tonnistoverojärjestelmän soveltamiseksi. Nämä luvat myönnettiin yksittäisten toimenpiteiden soveltamiseksi. Niihin sisältyvät kunkin taloudellisen etuyhtymän vuokraaman aluksen varhennettu (nopeutettu) poisto tai taloudellisen etuyhtymän siirtyminen tonnistoverojärjestelmään. Lisäksi Espanjan viranomaisten antamien esimerkkien perusteella lupamenettely oli välttämätön rahoitustoimien toteuttamista varten. |
| --- | --- |

(167)

Kyseessä olevat toimenpiteet johtuvat Espanjan verolainsäädännön soveltamisesta ja Espanjan verohallinnon myöntämistä veroluvista varhennetun poiston ja tonnistoverojärjestelmän soveltamiseksi. Nämä luvat myönnettiin yksittäisten toimenpiteiden soveltamiseksi. Niihin sisältyvät kunkin taloudellisen etuyhtymän vuokraaman aluksen varhennettu (nopeutettu) poisto tai taloudellisen etuyhtymän siirtyminen tonnistoverojärjestelmään. Lisäksi Espanjan viranomaisten antamien esimerkkien perusteella lupamenettely oli välttämätön rahoitustoimien toteuttamista varten.

| (168) | Kantelijoiden mukaan verohallinto tarkastaa ja puuttuu varustamon sekä taloudellisen etuyhtymän ja sen sijoittajien välisen veroedun jakoon. Espanjan viranomaisten antamien esimerkkien perusteella vaikuttaa siltä, että verohallinnolle toimitettuihin varhennettuja poistoja koskeviin hakemuksiin sisältyy yleensä laskelma Espanjan tax lease -rakenteen tarjoaman veroedun kokonaismäärästä ja tiedot siitä, miten tämä veroetu jaetaan varustamon ja taloudellisen etuyhtymän sijoittajien välillä, tai siihen sisältyvät joka tapauksessa tarvittavat tiedot tämän laskelman tekemistä varten. |
| --- | --- |

(168)

Kantelijoiden mukaan verohallinto tarkastaa ja puuttuu varustamon sekä taloudellisen etuyhtymän ja sen sijoittajien välisen veroedun jakoon. Espanjan viranomaisten antamien esimerkkien perusteella vaikuttaa siltä, että verohallinnolle toimitettuihin varhennettuja poistoja koskeviin hakemuksiin sisältyy yleensä laskelma Espanjan tax lease -rakenteen tarjoaman veroedun kokonaismäärästä ja tiedot siitä, miten tämä veroetu jaetaan varustamon ja taloudellisen etuyhtymän sijoittajien välillä, tai siihen sisältyvät joka tapauksessa tarvittavat tiedot tämän laskelman tekemistä varten.

| (169) | Kaikki taloudelliset seuraukset veroedun myöntämisestä taloudellisille etuyhtymille johtuvat kuitenkin yksityisten toimijoiden välisten oikeustoimien yhdistelmästä. Sovellettavat säännöt eivät velvoita taloudellisia etuyhtymiä siirtämään osaa veroedusta varustamoille ja vielä vähemmän telakoille tai välittäjille. On totta, että verohallinnolla on laaja harkintavalta ja että se arvioi tässä yhteydessä koko liiketoimen taloudellista vaikutusta. Tämä ei kuitenkaan riitä sen osoittamiseen, että juuri Espanjan viranomaiset päättävät edun osan siirrosta laivanvarustamolle tai tämän siirron määrän. Tilanne on eri kuin mitä tarkasteltiin päätöksissä asioista Air Caraïbes tai Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät, sillä niissä sijoittajilla oli oikeudellinen velvoite siirtää ainakin 60 prosenttia tai kaksi kolmasosaa edusta käyttäjille, ja Ranskan viranomaiset varmistivat, että kukin toimi oli tämän velvoitteen mukainen. |
| --- | --- |

(169)

Kaikki taloudelliset seuraukset veroedun myöntämisestä taloudellisille etuyhtymille johtuvat kuitenkin yksityisten toimijoiden välisten oikeustoimien yhdistelmästä. Sovellettavat säännöt eivät velvoita taloudellisia etuyhtymiä siirtämään osaa veroedusta varustamoille ja vielä vähemmän telakoille tai välittäjille. On totta, että verohallinnolla on laaja harkintavalta ja että se arvioi tässä yhteydessä koko liiketoimen taloudellista vaikutusta. Tämä ei kuitenkaan riitä sen osoittamiseen, että juuri Espanjan viranomaiset päättävät edun osan siirrosta laivanvarustamolle tai tämän siirron määrän. Tilanne on eri kuin mitä tarkasteltiin päätöksissä asioista Air Caraïbes tai Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät, sillä niissä sijoittajilla oli oikeudellinen velvoite siirtää ainakin 60 prosenttia tai kaksi kolmasosaa edusta käyttäjille, ja Ranskan viranomaiset varmistivat, että kukin toimi oli tämän velvoitteen mukainen.

| (170) | Valikoivat edut myönnettiin siten valtion varoista. Niitä on selvästi pidettävä Espanjan valtion toteuttamina toimina, koska ne hyödyttävät taloudellisia etuyhtymiä ja niiden sijoittajia. Tästä ei ole kuitenkaan kyse varustamoiden nauttimien etujen eikä etenkään telakoiden ja välittäjien epäsuorasti nauttimien etujen tapauksessa. |
| --- | --- |

(170)

Valikoivat edut myönnettiin siten valtion varoista. Niitä on selvästi pidettävä Espanjan valtion toteuttamina toimina, koska ne hyödyttävät taloudellisia etuyhtymiä ja niiden sijoittajia. Tästä ei ole kuitenkaan kyse varustamoiden nauttimien etujen eikä etenkään telakoiden ja välittäjien epäsuorasti nauttimien etujen tapauksessa.

5.3.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (171) | Tämä etu uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (91).Riittää, että tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (92) ja jäsenvaltioiden välisessä kaupassa. |
| --- | --- |

(171)

Tämä etu uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (91).Riittää, että tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (92) ja jäsenvaltioiden välisessä kaupassa.

| (172) | Tässä tapauksessa sijoittajat, eli taloudellisten etuyhtymien jäsenet, toimivat talouden eri aloilla, eli erityisesti EU:n sisäiselle kaupalle avoimilla aloilla. Lisäksi, koska ne hyötyvät Espanjan tax lease -toimenpiteistä, ne toimivat taloudellisten etuyhtymien välityksellä markkinoilla bareboat chartering -toiminnan sekä merialusten hankinnan ja myynnin aloilla. Nämä ovat avoinna EU:n sisäiselle kaupalle. Espanjan tax lease -järjestelmästä saatavat edut vahvistavat niiden asemaa omilla markkinoillaan, joten ne vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(172)

Tässä tapauksessa sijoittajat, eli taloudellisten etuyhtymien jäsenet, toimivat talouden eri aloilla, eli erityisesti EU:n sisäiselle kaupalle avoimilla aloilla. Lisäksi, koska ne hyötyvät Espanjan tax lease -toimenpiteistä, ne toimivat taloudellisten etuyhtymien välityksellä markkinoilla bareboat chartering -toiminnan sekä merialusten hankinnan ja myynnin aloilla. Nämä ovat avoinna EU:n sisäiselle kaupalle. Espanjan tax lease -järjestelmästä saatavat edut vahvistavat niiden asemaa omilla markkinoillaan, joten ne vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua.

| (173) | Taloudellinen etu, jonka saavat taloudelliset etuyhtymät ja niiden sijoittajat, jotka hyötyvät tarkasteltavina olevista toimenpiteistä, on sen vuoksi omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden kauppaan ja vääristämään kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(173)

Taloudellinen etu, jonka saavat taloudelliset etuyhtymät ja niiden sijoittajat, jotka hyötyvät tarkasteltavina olevista toimenpiteistä, on sen vuoksi omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden kauppaan ja vääristämään kilpailua sisämarkkinoilla.

5.4   VOIMASSA OLEVA TAI SÄÄNTÖJENVASTAINEN TUKI

| (174) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 (93) 1 artiklan b kohdassa esitetään eri tilanteet, joissa tukea on pidettävä voimassa olevana tukena. Kun esillä olevaan asiaan saadut huomautukset otetaan huomioon, voimassa oleva tuki olisi i) tuki, joka oli voimassa ennen kuin sopimus tuli voimaan Espanjassa tai ii) komission aikaisemmin hyväksymä tuki. |
| --- | --- |

(174)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 (93) 1 artiklan b kohdassa esitetään eri tilanteet, joissa tukea on pidettävä voimassa olevana tukena. Kun esillä olevaan asiaan saadut huomautukset otetaan huomioon, voimassa oleva tuki olisi i) tuki, joka oli voimassa ennen kuin sopimus tuli voimaan Espanjassa tai ii) komission aikaisemmin hyväksymä tuki.

Tonnistovero on voimassa oleva tuki, mutta sen soveltaminen ilman miehistöä vuokratuista aluksista saatuun tuloon on uutta tukea

| (175) | Komissio katsoo valtiontukena pidettävien toimenpiteiden (94) osalta, että ainoastaan tonnistoverojärjestelmän säännökset (TRLIS-säädöksen 124-128 §, toimenpide 4) muodostavat voimassa olevan valtiontukijärjestelmän, koska komissio hyväksyi sen vuonna 2002. |
| --- | --- |

(175)

Komissio katsoo valtiontukena pidettävien toimenpiteiden (94) osalta, että ainoastaan tonnistoverojärjestelmän säännökset (TRLIS-säädöksen 124-128 §, toimenpide 4) muodostavat voimassa olevan valtiontukijärjestelmän, koska komissio hyväksyi sen vuonna 2002.

| (176) | Komissio katsoo kuitenkin, että tax lease -toimintoihin osallistuneet taloudelliset etuyhtymät eivät täytä kaikkia Espanjan tonnistoverojärjestelmään oikeuttavia edellytyksiä. |
| --- | --- |

(176)

Komissio katsoo kuitenkin, että tax lease -toimintoihin osallistuneet taloudelliset etuyhtymät eivät täytä kaikkia Espanjan tonnistoverojärjestelmään oikeuttavia edellytyksiä.

| (177) | Komissio hyväksyi Espanjan tonnistoverojärjestelmän soveltuvaksi tueksi meriliikenteen suuntaviivojen mukaisesti. Niitä sovelletaan ainoastaan yrityksiin, jotka harjoittavat todellista meriliikennetoimintaa (95) joko omilla tai vuokratuilla aluksilla. Tonnistoverojärjestelmää voidaan poikkeuksellisesti soveltaa toimenpiteisiin, joita suuntaviivoissa pidetään oheistoimintoina tai meriliikenteeseen rinnastettavissa olevina toimina. Esimerkiksi alusten hallintoa, ruoppausta tai hinaamista voidaan pitää tiettyjen edellytysten mukaan soveltuvina (96). Sen sijaan pelkkää aluksen omistajuutta, sen hankkimista rahoitusleasingsopimuksen välityksellä tai sen vuokraamista tai rahtaamista kolmansille osapuolille ilman, että aluksen toiminnasta otetaan täysi vastuu, ei voida pitää soveltuvana toimintana. On selvää, että tonnistoverojärjestelmän edunsaajan pitäisi suorittaa soveltuva liikennetoiminta soveltuvalla aluksella. |
| --- | --- |

(177)

Komissio hyväksyi Espanjan tonnistoverojärjestelmän soveltuvaksi tueksi meriliikenteen suuntaviivojen mukaisesti. Niitä sovelletaan ainoastaan yrityksiin, jotka harjoittavat todellista meriliikennetoimintaa (95) joko omilla tai vuokratuilla aluksilla. Tonnistoverojärjestelmää voidaan poikkeuksellisesti soveltaa toimenpiteisiin, joita suuntaviivoissa pidetään oheistoimintoina tai meriliikenteeseen rinnastettavissa olevina toimina. Esimerkiksi alusten hallintoa, ruoppausta tai hinaamista voidaan pitää tiettyjen edellytysten mukaan soveltuvina (96). Sen sijaan pelkkää aluksen omistajuutta, sen hankkimista rahoitusleasingsopimuksen välityksellä tai sen vuokraamista tai rahtaamista kolmansille osapuolille ilman, että aluksen toiminnasta otetaan täysi vastuu, ei voida pitää soveltuvana toimintana. On selvää, että tonnistoverojärjestelmän edunsaajan pitäisi suorittaa soveltuva liikennetoiminta soveltuvalla aluksella.

| (178) | Pitää paikkansa, että komissio on aiemmin sallinut poikkeuksellisesti aluksen rahtaamisen ilman miehistöä osaksi tiettyjä ilmoitettuja tonnistoverojärjestelmiä, mutta ainoastaan väliaikaisesti ja liikakapasiteettiin liittyvien erityisten edellytysten mukaisesti (97). Tällaisten edellytysten mukaan näiden yritysten ydintoiminta on edelleen meriliikenne, ja tuloja, jotka saadaan rahtaamiseen ilman miehistöä liittyvistä toiminnoista, voidaan pitää ydintoimintojen oheistoimina. Tämä poikkeus on täysin meriliikenteen suuntaviivojen tavoitteiden mukainen. Niillä pyritään: ”säilyttämään ja kehittämään merenkulkualan osaamista ja turvaamaan eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyys ja parantamaan sitä” sekä ”edistämään jäsenvaltioissa sijaitsevan merenkulkuklusterin lujittamista samalla kun pidetään yllä aluskantaa, joka on yleisesti kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla” (98). |
| --- | --- |

(178)

Pitää paikkansa, että komissio on aiemmin sallinut poikkeuksellisesti aluksen rahtaamisen ilman miehistöä osaksi tiettyjä ilmoitettuja tonnistoverojärjestelmiä, mutta ainoastaan väliaikaisesti ja liikakapasiteettiin liittyvien erityisten edellytysten mukaisesti (97). Tällaisten edellytysten mukaan näiden yritysten ydintoiminta on edelleen meriliikenne, ja tuloja, jotka saadaan rahtaamiseen ilman miehistöä liittyvistä toiminnoista, voidaan pitää ydintoimintojen oheistoimina. Tämä poikkeus on täysin meriliikenteen suuntaviivojen tavoitteiden mukainen. Niillä pyritään: ”säilyttämään ja kehittämään merenkulkualan osaamista ja turvaamaan eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyys ja parantamaan sitä” sekä ”edistämään jäsenvaltioissa sijaitsevan merenkulkuklusterin lujittamista samalla kun pidetään yllä aluskantaa, joka on yleisesti kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla” (98).

| (179) | Meriliikenteen suuntaviivojen mukaisesti Espanjan tonnistoverojärjestelmästä 27 päivänä helmikuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä K(2002) 582 lopullinen mainitaan nimenomaisesti, että tonnistoverojärjestelmää sovelletaan vain meriliikenteen toimintoihin (99). Päätöksen 2.4 kohdassa (Edunsaajat) säädetään seuraavaa: Tonnistoverojärjestelmän edunsaajat voivat olla Espanjan lainsäädännön mukaan rekisteröityjä meriliikenneyhtiöitä, joiden toimintaan sisältyy omassa omistuksessa olevien ja vuokrattujen alusten toiminta (komission alleviivaus). Sen 2.5 kohdassa (Järjestelmään oikeuttavat toiminnot/alukset) todetaan, että tonnistoverojärjestelmän piiriin kuuluvat vain meriliikenteen toiminnoissa käytettävistä merialuksista saatavat tulot. Järjestelmään oikeuttaviin toimintoihin sisällytetään ainoastaan meriliikenne (komission alleviivaus). |
| --- | --- |

(179)

Meriliikenteen suuntaviivojen mukaisesti Espanjan tonnistoverojärjestelmästä 27 päivänä helmikuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä K(2002) 582 lopullinen mainitaan nimenomaisesti, että tonnistoverojärjestelmää sovelletaan vain meriliikenteen toimintoihin (99). Päätöksen 2.4 kohdassa (Edunsaajat) säädetään seuraavaa: Tonnistoverojärjestelmän edunsaajat voivat olla Espanjan lainsäädännön mukaan rekisteröityjä meriliikenneyhtiöitä, joiden toimintaan sisältyy omassa omistuksessa olevien ja vuokrattujen alusten toiminta (komission alleviivaus). Sen 2.5 kohdassa (Järjestelmään oikeuttavat toiminnot/alukset) todetaan, että tonnistoverojärjestelmän piiriin kuuluvat vain meriliikenteen toiminnoissa käytettävistä merialuksista saatavat tulot. Järjestelmään oikeuttaviin toimintoihin sisällytetään ainoastaan meriliikenne (komission alleviivaus).

| (180) | Komission vuonna 2002 tekemän päätöksen, joka hyväksyttiin meriliikenteen suuntaviivojen perusteella, sanamuodosta seuraa, että Espanjan lainsäädännön perusteella varustamoiksi katsotut yritykset voivat hyötyä tonnistoverojärjestelmästä, jos ne harjoittavat järjestelmään oikeuttavaa meriliikenteen toimintaa ja tämän toiminnan rajoissa. |
| --- | --- |

(180)

Komission vuonna 2002 tekemän päätöksen, joka hyväksyttiin meriliikenteen suuntaviivojen perusteella, sanamuodosta seuraa, että Espanjan lainsäädännön perusteella varustamoiksi katsotut yritykset voivat hyötyä tonnistoverojärjestelmästä, jos ne harjoittavat järjestelmään oikeuttavaa meriliikenteen toimintaa ja tämän toiminnan rajoissa.

| (181) | Komissio katsoo, että Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvien taloudellisten etuyhtymien harjoittamaa toimintaa ei voida pitää liikennetoimintana. Kun taloudellinen etuyhtymä siirtyy tonnistoverojärjestelmään, se vuokraa yhden aluksen leasing-yhtiöltä ja rahtaa sen ilman miehistöä kolmantena osapuolena olevalle varustamolle. Jos kolmantena osapuolena oleva varustamo käyttää alusta meriliikenteen palvelujen tarjoamiseen, se voi olla oikeutettu tonnistoverojärjestelmään. Taloudellinen etuyhtymä kuitenkin ainoastaan asettaa aluksen sellaisen kolmantena osapuolena olevan varustamon käyttöön, joka harjoittaa sillä toimintaa. Taloudellinen etuyhtymä ei ole tästä syystä liikennepalvelujen vaan vuokraukseen tai leasing-vuokraukseen liittyvien palvelujen välittäjä. |
| --- | --- |

(181)

Komissio katsoo, että Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvien taloudellisten etuyhtymien harjoittamaa toimintaa ei voida pitää liikennetoimintana. Kun taloudellinen etuyhtymä siirtyy tonnistoverojärjestelmään, se vuokraa yhden aluksen leasing-yhtiöltä ja rahtaa sen ilman miehistöä kolmantena osapuolena olevalle varustamolle. Jos kolmantena osapuolena oleva varustamo käyttää alusta meriliikenteen palvelujen tarjoamiseen, se voi olla oikeutettu tonnistoverojärjestelmään. Taloudellinen etuyhtymä kuitenkin ainoastaan asettaa aluksen sellaisen kolmantena osapuolena olevan varustamon käyttöön, joka harjoittaa sillä toimintaa. Taloudellinen etuyhtymä ei ole tästä syystä liikennepalvelujen vaan vuokraukseen tai leasing-vuokraukseen liittyvien palvelujen välittäjä.

| (182) | Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät yleensä rahtaavat ainoan omistuksessaan olevan aluksen tai vuokraavat sitä. Kyseessä on siten niiden laivasto kokonaisuudessaan. Taloudellisen etuyhtymän ei tarvitse tällaisissa olosuhteissa ottaa mitään riskiä tai vastuuta aluksen miehistön, sen teknisestä eikä edes kaupallisesta hallinnoinnista. Se on pelkästään välittäjä ja rahtaamiseen ilman miehistöä liittyvistä toiminnoista saatavia tuloja ei voida pitää meriliikennetoiminnan oheistuloina. |
| --- | --- |

(182)

Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät yleensä rahtaavat ainoan omistuksessaan olevan aluksen tai vuokraavat sitä. Kyseessä on siten niiden laivasto kokonaisuudessaan. Taloudellisen etuyhtymän ei tarvitse tällaisissa olosuhteissa ottaa mitään riskiä tai vastuuta aluksen miehistön, sen teknisestä eikä edes kaupallisesta hallinnoinnista. Se on pelkästään välittäjä ja rahtaamiseen ilman miehistöä liittyvistä toiminnoista saatavia tuloja ei voida pitää meriliikennetoiminnan oheistuloina.

| (183) | Lisäksi taloudellinen etuyhtymä pysyy tonnistoverojärjestelmässä vain lyhyen ajanjakson ajan, eli kaksi viikkoa. Tätä tarvitaan leasing-sopimuksen option käyttämiseksi ja siihen, että varustamo käyttää rahtaussopimukseen liittyvän option. Tällaisen toiminnan salliminen tonnistoverojärjestelmässä ei vaikuta lisäävän pysyvästi ETA-valtioiden lipun alla purjehtivaa tai niiden määräysvallassa olevaa tonnistoa. Samasta syystä Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät eivät näytä edistävän tavoitetta säilyttää merenkulkualan osaaminen ja turvata eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyys tai edistää merenkulkuklusterin lujittamista. |
| --- | --- |

(183)

Lisäksi taloudellinen etuyhtymä pysyy tonnistoverojärjestelmässä vain lyhyen ajanjakson ajan, eli kaksi viikkoa. Tätä tarvitaan leasing-sopimuksen option käyttämiseksi ja siihen, että varustamo käyttää rahtaussopimukseen liittyvän option. Tällaisen toiminnan salliminen tonnistoverojärjestelmässä ei vaikuta lisäävän pysyvästi ETA-valtioiden lipun alla purjehtivaa tai niiden määräysvallassa olevaa tonnistoa. Samasta syystä Espanjan tax lease -toimintoihin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät eivät näytä edistävän tavoitetta säilyttää merenkulkualan osaaminen ja turvata eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyys tai edistää merenkulkuklusterin lujittamista.

| (184) | Tästä syystä vuoden 2002 päätöksestä johtuva hyväksyntä ei merkitse, että yritysten, kuten Espanjan tax lease -toimiin osallistuvien taloudellisten etuyhtymien, toimintaa voidaan pitää meriliikennetoimintana. |
| --- | --- |

(184)

Tästä syystä vuoden 2002 päätöksestä johtuva hyväksyntä ei merkitse, että yritysten, kuten Espanjan tax lease -toimiin osallistuvien taloudellisten etuyhtymien, toimintaa voidaan pitää meriliikennetoimintana.

| (185) | Komissio katsoo siten, että yritysten, kuten Espanjan tax lease -toimiin osallistuvien taloudellisten etuyhtymien (100), sisällyttäminen tonnistoverojärjestelmän mukaisiin toimiin johtaa uuden tuen myöntämiseen joko siten, että verotettavat tulot lasketaan käytetyn tonniston perusteella, tai että jäljellä olevien verovelkojen suorittaminen voidaan siirtää aluksen myynnin tai purkamisen yhteyteen, TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin mukaisesti. |
| --- | --- |

(185)

Komissio katsoo siten, että yritysten, kuten Espanjan tax lease -toimiin osallistuvien taloudellisten etuyhtymien (100), sisällyttäminen tonnistoverojärjestelmän mukaisiin toimiin johtaa uuden tuen myöntämiseen joko siten, että verotettavat tulot lasketaan käytetyn tonniston perusteella, tai että jäljellä olevien verovelkojen suorittaminen voidaan siirtää aluksen myynnin tai purkamisen yhteyteen, TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin mukaisesti.

Muut toimenpiteet ovat uutta tukea

| (186) | Vuokrattujen omaisuuserien varhennettu poisto (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 §, toimenpide 2) ei ole voimassa olevaa tukea, koska se otettiin käyttöön vuonna 2002, eli sen jälkeen kun Espanja liittyi EU:hun (vuonna 1986) ja siitä ei koskaan esitetty ilmoitusta komissiolle tai komissio ei koskaan hyväksynyt sitä. Lisäksi tämän toimenpiteen vaikutus voidaan selvästi erottaa nopeutetun poiston vaikutuksesta. Tämä toimenpide on sääntöjenvastaista tukea. |
| --- | --- |

(186)

Vuokrattujen omaisuuserien varhennettu poisto (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 §, toimenpide 2) ei ole voimassa olevaa tukea, koska se otettiin käyttöön vuonna 2002, eli sen jälkeen kun Espanja liittyi EU:hun (vuonna 1986) ja siitä ei koskaan esitetty ilmoitusta komissiolle tai komissio ei koskaan hyväksynyt sitä. Lisäksi tämän toimenpiteen vaikutus voidaan selvästi erottaa nopeutetun poiston vaikutuksesta. Tämä toimenpide on sääntöjenvastaista tukea.

| (187) | Samoin RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti, jonka perusteella oli mahdollista soveltaa poikkeusta aiemmin hyväksyttyjen leasing-sopimusten yhteydessä hankittuihin aluksiin liittyvään luovutusvoittoon (toimenpide 5), tuli voimaan vuonna 2002 ja siitä ei koskaan esitetty ilmoitusta komissiolle tai komissio ei koskaan hyväksynyt sitä. |
| --- | --- |

(187)

Samoin RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti, jonka perusteella oli mahdollista soveltaa poikkeusta aiemmin hyväksyttyjen leasing-sopimusten yhteydessä hankittuihin aluksiin liittyvään luovutusvoittoon (toimenpide 5), tuli voimaan vuonna 2002 ja siitä ei koskaan esitetty ilmoitusta komissiolle tai komissio ei koskaan hyväksynyt sitä.

| (188) | Komissio katsoo, että vuonna 2002 myönnetty lupa ei kata täytäntöönpanotoimia ja erityisesti RIS-säädöksen 50 §:n 3 momenttia, koska sillä otetaan TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin mukaisesti käyttöön käytettyihin aluksiin sovellettaviin rajoittaviin sääntöihin liittyvä poikkeus, eli sillä tarjotaan lisäetua. Tästä poikkeuksesta olisi pitänyt esittää ilmoitus yhdessä komission hyväksymien sääntöjen kanssa, mutta sitä ei esitetty. |
| --- | --- |

(188)

Komissio katsoo, että vuonna 2002 myönnetty lupa ei kata täytäntöönpanotoimia ja erityisesti RIS-säädöksen 50 §:n 3 momenttia, koska sillä otetaan TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin mukaisesti käyttöön käytettyihin aluksiin sovellettaviin rajoittaviin sääntöihin liittyvä poikkeus, eli sillä tarjotaan lisäetua. Tästä poikkeuksesta olisi pitänyt esittää ilmoitus yhdessä komission hyväksymien sääntöjen kanssa, mutta sitä ei esitetty.

| (189) | TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin soveltaminen ei näytä edellyttävän mitään muuta määritelmää tai selvennystä. Sen perusteella yleensä verotettaisiin luovutusvoittoa, jonka vuokralleantaja sai siirtäessään aluksen vuokraajalle (varustamolle). Jos Espanja piti selvennystä tarpeellisena, sen olisi pitänyt pyytää sitä ilmoituksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(189)

TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentin soveltaminen ei näytä edellyttävän mitään muuta määritelmää tai selvennystä. Sen perusteella yleensä verotettaisiin luovutusvoittoa, jonka vuokralleantaja sai siirtäessään aluksen vuokraajalle (varustamolle). Jos Espanja piti selvennystä tarpeellisena, sen olisi pitänyt pyytää sitä ilmoituksen yhteydessä.

| (190) | Tästä syystä täytäntöönpanotoimet ja erityisesti RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti ovat sääntöjenvastaista tukea. |
| --- | --- |

(190)

Tästä syystä täytäntöönpanotoimet ja erityisesti RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti ovat sääntöjenvastaista tukea.

5.5   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (191) | Komissio päättelee, että seuraavat toimenpiteet ovat valtiontukea yksittäin tarkasteltuna ja Espanjan tax lease -toimien yhteydessä:






  — | Rahoitusleasingsopimuksen välityksellä hankittujen omaisuuserien varhennettu poisto (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 §); |
| --- | --- | --- |

(191)

Komissio päättelee, että seuraavat toimenpiteet ovat valtiontukea yksittäin tarkasteltuna ja Espanjan tax lease -toimien yhteydessä:

—

Rahoitusleasingsopimuksen välityksellä hankittujen omaisuuserien varhennettu poisto (TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 §);

| — | tonnistoverojärjestelmä rahtaamiseen ilman miehistöä liittyvien toimintojen soveltuvuuden osalta; |
| --- | --- |

—

tonnistoverojärjestelmä rahtaamiseen ilman miehistöä liittyvien toimintojen soveltuvuuden osalta;

| — | RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti. |
| --- | --- |

—

RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti.

| (192) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määritellyt valtiontuet ovat pääsääntöisesti kiellettyjä. Kuitenkin 107 artiklan 2 kohdan mukaan tietynlainen tuki on soveltuvaa, ja 107 artiklan 3 kohdassa todetaan, että komissio voi pitää soveltuvana tietynlaista tukea tai tietynlaisille edunsaajille tarkoitettua tukea. Edunsaajaluokasta riippuen voidaan soveltaa erityissääntöjä, kuten meriliikenteen suuntaviivoja (101) tai laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevia puitteita (102). |
| --- | --- |

(192)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määritellyt valtiontuet ovat pääsääntöisesti kiellettyjä. Kuitenkin 107 artiklan 2 kohdan mukaan tietynlainen tuki on soveltuvaa, ja 107 artiklan 3 kohdassa todetaan, että komissio voi pitää soveltuvana tietynlaista tukea tai tietynlaisille edunsaajille tarkoitettua tukea. Edunsaajaluokasta riippuen voidaan soveltaa erityissääntöjä, kuten meriliikenteen suuntaviivoja (101) tai laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevia puitteita (102).

| (193) | Espanjan viranomaiset tai mitkään tuensaajiksi katsotuista kolmansista osapuolista eivät ole vedonneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan muun säännöksen soveltamiseen tai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella hyväksytyn muunlaisen valtiontukikehyksen soveltamiseen. |
| --- | --- |

(193)

Espanjan viranomaiset tai mitkään tuensaajiksi katsotuista kolmansista osapuolista eivät ole vedonneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan muun säännöksen soveltamiseen tai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella hyväksytyn muunlaisen valtiontukikehyksen soveltamiseen.

5.5.1   Meriliikenteen suuntaviivojen soveltaminen

Ilman miehistöä vuokrattavista aluksista saadun tulon soveltuvuus tonnistoverojärjestelmässä

| (194) | Kuten johdanto-osan 71 kappaleessa todettiin, Espanjan viranomaiset ja tietyt kolmannet osapuolet katsovat, että rahtaus kuuluu Espanjan tonnistoverojärjestelmän hyväksymistä koskevan vuoden 2002 päätöksen soveltamisalaan, koska siinä viitataan omassa omistuksessa olevien ja rahdattujen alusten toimintaan. |
| --- | --- |

(194)

Kuten johdanto-osan 71 kappaleessa todettiin, Espanjan viranomaiset ja tietyt kolmannet osapuolet katsovat, että rahtaus kuuluu Espanjan tonnistoverojärjestelmän hyväksymistä koskevan vuoden 2002 päätöksen soveltamisalaan, koska siinä viitataan omassa omistuksessa olevien ja rahdattujen alusten toimintaan.

| (195) | Komissio ei yhdy tähän vuoden 2002 päätöksen tulkintaan. Meriliikenteen suuntaviivoissa ja vuoden 2002 päätöksessä tehdään selväksi, että tonnistoveroa olisi sovellettava vain meriliikenteen toimintoihin (103). Pääsääntöisesti liikennöinnin alan ulkopuolisista toiminnoista saatavia tuloja - vaikka toimintoja suorittaisi meriliikenteen yritys - ei voida verottaa tonnistoverojärjestelmän mukaisesti (104), ellei tähän myönnetä nimenomaista poikkeusta ja sovelleta tiettyjä edellytyksiä (oheistoiminta, ruoppaus, hinaaminen). |
| --- | --- |

(195)

Komissio ei yhdy tähän vuoden 2002 päätöksen tulkintaan. Meriliikenteen suuntaviivoissa ja vuoden 2002 päätöksessä tehdään selväksi, että tonnistoveroa olisi sovellettava vain meriliikenteen toimintoihin (103). Pääsääntöisesti liikennöinnin alan ulkopuolisista toiminnoista saatavia tuloja - vaikka toimintoja suorittaisi meriliikenteen yritys - ei voida verottaa tonnistoverojärjestelmän mukaisesti (104), ellei tähän myönnetä nimenomaista poikkeusta ja sovelleta tiettyjä edellytyksiä (oheistoiminta, ruoppaus, hinaaminen).

| (196) | Tässä yhteydessä vuoden 2002 päätöksessä hyväksytyksi toiminnaksi mainittu ”omassa omistuksessa olevien ja vuokrattujen alusten toiminta” kattaa ainoastaan sellaisten alusten ”toiminnan”, jotka ovat joko omassa omistuksessa tai joita vuokrataan ilman miehistöä ja joita käyttää - sekä omassa omistuksessa olevien että vuokrattujen alusten tapauksessa - meriliikenteen yritys. |
| --- | --- |

(196)

Tässä yhteydessä vuoden 2002 päätöksessä hyväksytyksi toiminnaksi mainittu ”omassa omistuksessa olevien ja vuokrattujen alusten toiminta” kattaa ainoastaan sellaisten alusten ”toiminnan”, jotka ovat joko omassa omistuksessa tai joita vuokrataan ilman miehistöä ja joita käyttää - sekä omassa omistuksessa olevien että vuokrattujen alusten tapauksessa - meriliikenteen yritys.

| (197) | Kuten 5.3.2.4 kohdassa jo mainittiin, Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvat rahoitusalan taloudelliset yhteenliittymät eivät liikennöi aluksia itse eivätkä tarjoa meriliikenteen palveluita. Ne ovat rahoitusalan välittäjiä, jotka osallistuvat omaisuuserän yhteiseen rahoittamiseen. Ne eivät puutu rahtaamansa aluksen strategiseen, tekniseen tai kaupalliseen taikka miehistön hallinnointiin ja ne eivät ota mitään riskiä tai vastuuta meriliikenteen palvelujen tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(197)

Kuten 5.3.2.4 kohdassa jo mainittiin, Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvat rahoitusalan taloudelliset yhteenliittymät eivät liikennöi aluksia itse eivätkä tarjoa meriliikenteen palveluita. Ne ovat rahoitusalan välittäjiä, jotka osallistuvat omaisuuserän yhteiseen rahoittamiseen. Ne eivät puutu rahtaamansa aluksen strategiseen, tekniseen tai kaupalliseen taikka miehistön hallinnointiin ja ne eivät ota mitään riskiä tai vastuuta meriliikenteen palvelujen tarjoamisesta.

| (198) | Lisäksi komissio panee merkille, että Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät rahtaavat ainoan aluksensa ja niillä on osto-optio, jota varustamo sitoutuu alusta asti käyttämään, ja myyntioptio, jota taloudellinen etuyhtymä voi käyttää. Tämä vastaa taloudellisen etuyhtymän koko laivaston viivästettyä - mutta lopullista - omistajuuden siirtoa. Näin ollen taloudellinen etuyhtymä ei ole samassa tilanteessa kuin varustamot, jotka kärsivät tilapäisestä liikakapasiteetista ja jotka joustavuuteen pyrkiessään rahtaavat osan laivastostaan kolmannen osapuolen toimijoille rajoitetuksi ajanjaksoksi (ks. johdanto-osan 178 kappale). |
| --- | --- |

(198)

Lisäksi komissio panee merkille, että Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät rahtaavat ainoan aluksensa ja niillä on osto-optio, jota varustamo sitoutuu alusta asti käyttämään, ja myyntioptio, jota taloudellinen etuyhtymä voi käyttää. Tämä vastaa taloudellisen etuyhtymän koko laivaston viivästettyä - mutta lopullista - omistajuuden siirtoa. Näin ollen taloudellinen etuyhtymä ei ole samassa tilanteessa kuin varustamot, jotka kärsivät tilapäisestä liikakapasiteetista ja jotka joustavuuteen pyrkiessään rahtaavat osan laivastostaan kolmannen osapuolen toimijoille rajoitetuksi ajanjaksoksi (ks. johdanto-osan 178 kappale).

| (199) | Komissio katsoo kaikkien näiden syiden perusteella, että Espanjan tax lease -toimiin osallistuneet taloudelliset etuyhtymät eivät ole oikeutettuja Espanjan tonnistoverojärjestelmään, siten kuin komissio on sen hyväksynyt, eivätkä ne kuulu meriliikenteen suuntaviivojen määräysten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(199)

Komissio katsoo kaikkien näiden syiden perusteella, että Espanjan tax lease -toimiin osallistuneet taloudelliset etuyhtymät eivät ole oikeutettuja Espanjan tonnistoverojärjestelmään, siten kuin komissio on sen hyväksynyt, eivätkä ne kuulu meriliikenteen suuntaviivojen määräysten soveltamisalaan.

| (200) | Komissio katsoo kuitenkin, että leasing-toimintojen yleisen luonteen vuoksi Espanjan tax lease -toimiin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät ja niiden sijoittajat toimivat välittäjinä, jotka siirtävät muille edunsaajille (varustamoille) edun, jolla pyritään yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(200)

Komissio katsoo kuitenkin, että leasing-toimintojen yleisen luonteen vuoksi Espanjan tax lease -toimiin osallistuvat taloudelliset etuyhtymät ja niiden sijoittajat toimivat välittäjinä, jotka siirtävät muille edunsaajille (varustamoille) edun, jolla pyritään yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen.

Taloudellisten etuyhtymien ja/tai niiden sijoittajien tukikelpoisuus välittäjinä

| (201) | Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä (105)20 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn päätöksen lähestymistavan mukaisesti komissio katsoo, että koska kyseessä on oikeudenmukaisen korvauksen suorittaminen taloudelliselle etuyhtymälle tai sen sijoittajille välitystoiminnasta, kun varustamoille siirretään etu, jolla pyritään yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien itselleen varaamaa tukea olisi pidettävä samassa suhteessa yhteensopivana. On totta, että tässä tapauksessa taloudellisilla etuyhtymillä ei ole mitään oikeudellista velvoitetta siirtää varustamoille osaa saadusta tuesta. Käyttäessään harkintavaltaansa arvioidakseen, onko toimenpide yhdenmukainen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, komissio katsoo, että on asianmukaista ottaa huomioon toimenpiteen myönteiset vaikutukset merenkulkualaan ja soveltaa tarpeellisin muutoksin meriliikenteen suuntaviivojen säännöksiä - joita sovelletaan normaalisti tukitoimiin - varustamolle siirrettyyn etuun. Siten, jos meriliikenteen suuntaviivojen soveltaminen tiettyyn Espanjan tax lease -toimenpiteeseen osallistuvaan varustamoon johtaa siihen, että soveltuvan edun tai kokonaisedun suhteellinen osuus on x prosenttia, samaa prosenttimäärää taloudellisen yhteenliittymän tai sen sijoittajien varaamasta tuesta pidetään soveltuvana. |
| --- | --- |

(201)

Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä (105)20 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn päätöksen lähestymistavan mukaisesti komissio katsoo, että koska kyseessä on oikeudenmukaisen korvauksen suorittaminen taloudelliselle etuyhtymälle tai sen sijoittajille välitystoiminnasta, kun varustamoille siirretään etu, jolla pyritään yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien itselleen varaamaa tukea olisi pidettävä samassa suhteessa yhteensopivana. On totta, että tässä tapauksessa taloudellisilla etuyhtymillä ei ole mitään oikeudellista velvoitetta siirtää varustamoille osaa saadusta tuesta. Käyttäessään harkintavaltaansa arvioidakseen, onko toimenpide yhdenmukainen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, komissio katsoo, että on asianmukaista ottaa huomioon toimenpiteen myönteiset vaikutukset merenkulkualaan ja soveltaa tarpeellisin muutoksin meriliikenteen suuntaviivojen säännöksiä - joita sovelletaan normaalisti tukitoimiin - varustamolle siirrettyyn etuun. Siten, jos meriliikenteen suuntaviivojen soveltaminen tiettyyn Espanjan tax lease -toimenpiteeseen osallistuvaan varustamoon johtaa siihen, että soveltuvan edun tai kokonaisedun suhteellinen osuus on x prosenttia, samaa prosenttimäärää taloudellisen yhteenliittymän tai sen sijoittajien varaamasta tuesta pidetään soveltuvana.

Loppukäyttäjänä oleville varustamoille aiheutuva etu

| (202) | Koska etu hyödyttää varustamoita, ainoa asianmukainen kehys sen soveltuvuuden arvioimiseksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta yhdessä meriliikenteen suuntaviivojen kanssa (106). |
| --- | --- |

(202)

Koska etu hyödyttää varustamoita, ainoa asianmukainen kehys sen soveltuvuuden arvioimiseksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta yhdessä meriliikenteen suuntaviivojen kanssa (106).

| (203) | Komissio katsoo, että varustamot eivät hyödy SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määritellystä valtiontuesta, siten kuin se määritellään. Jotta voidaan tunnistaa soveltuvan tuen määrä taloudellisten etuyhtymien - välittäjien, jotka siirtävät varustamoille edun, jolla pyritään yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen - tasolla, komissio kuitenkin katsoo, että meriliikenteen suuntaviivoja olisi sovellettava soveltuvin osin taloudellisen etuyhtymän varustamolle siirtämään etuun. Tarkoituksena on määrittää: (1) taloudellisen etuyhtymän alun perin saaman ja varustamolle siirtämän edun määrä, joka olisi ollut soveltuva, jos siirretty määrä olisi ollut varustamolle tarkoitettua valtiontukea; (2) soveltuvan edun osuus varustamolle siirretyssä koko edussa; ja (3) sen tuen määrä, jota pitäisi pitää soveltuvana, koska kyseessä on taloudellisille yhteenliittymille välitystehtävistä suoritettava korvaus. |
| --- | --- |

(203)

Komissio katsoo, että varustamot eivät hyödy SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määritellystä valtiontuesta, siten kuin se määritellään. Jotta voidaan tunnistaa soveltuvan tuen määrä taloudellisten etuyhtymien - välittäjien, jotka siirtävät varustamoille edun, jolla pyritään yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen - tasolla, komissio kuitenkin katsoo, että meriliikenteen suuntaviivoja olisi sovellettava soveltuvin osin taloudellisen etuyhtymän varustamolle siirtämään etuun. Tarkoituksena on määrittää: (1) taloudellisen etuyhtymän alun perin saaman ja varustamolle siirtämän edun määrä, joka olisi ollut soveltuva, jos siirretty määrä olisi ollut varustamolle tarkoitettua valtiontukea; (2) soveltuvan edun osuus varustamolle siirretyssä koko edussa; ja (3) sen tuen määrä, jota pitäisi pitää soveltuvana, koska kyseessä on taloudellisille yhteenliittymille välitystehtävistä suoritettava korvaus.

| (204) | Meriliikenteen suuntaviivoissa kuvataan eri valtiontukiluokkia ja edellytyksiä, joiden mukaan komissio voi hyväksyä tuen. Suuntaviivoissa esitetään selvästi, että niitä sovelletaan ainoastaan meriliikennetoimiin sekä rajalliseen määrään oheistoimia ja meriliikennetoimiin rinnastettavia toimia. |
| --- | --- |

(204)

Meriliikenteen suuntaviivoissa kuvataan eri valtiontukiluokkia ja edellytyksiä, joiden mukaan komissio voi hyväksyä tuen. Suuntaviivoissa esitetään selvästi, että niitä sovelletaan ainoastaan meriliikennetoimiin sekä rajalliseen määrään oheistoimia ja meriliikennetoimiin rinnastettavia toimia.

| (205) | Jos loppukäyttäjänä oleva varustamo tarjoaa meriliikennepalveluita (tai harjoittaa niihin rinnastettavia toimia) ja täyttää suuntaviivojen edellytykset, tämän yrityksen saama etu, joka on tukea, on sisämarkkinoille soveltuva. |
| --- | --- |

(205)

Jos loppukäyttäjänä oleva varustamo tarjoaa meriliikennepalveluita (tai harjoittaa niihin rinnastettavia toimia) ja täyttää suuntaviivojen edellytykset, tämän yrityksen saama etu, joka on tukea, on sisämarkkinoille soveltuva.

| (206) | Meriliikenteen suuntaviivojen mukaan tukea voidaan myöntää eri toimenpideluokkien välityksellä. Yksi tärkeimmistä vuoden 1997 suuntaviivojen 10 artiklassa ja vuoden 2004 meriliikenteen suuntaviivojen 11 artiklassa asetetuista ehdoista on kokonaistuen enimmäismäärä, eli suurin määrä valtiontukea, joka voidaan myöntää yritykselle jota voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana (107). |
| --- | --- |

(206)

Meriliikenteen suuntaviivojen mukaan tukea voidaan myöntää eri toimenpideluokkien välityksellä. Yksi tärkeimmistä vuoden 1997 suuntaviivojen 10 artiklassa ja vuoden 2004 meriliikenteen suuntaviivojen 11 artiklassa asetetuista ehdoista on kokonaistuen enimmäismäärä, eli suurin määrä valtiontukea, joka voidaan myöntää yritykselle jota voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana (107).

| (207) | Vuoden 1997 suuntaviivojen mukaan tuen enimmäismäärä vastaa merenkulkijoilta kerättävien verojen ja sosiaaliturvamaksujen sekä laivaliikenteen yritysveron poistamista kokonaan. Vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella tuen enimmäismäärä vastaa merenkulkijoilta kerättävien verojen ja sosiaaliturvamaksujen poistamista kokonaan sekä veroalennusta tonnistoverojärjestelmää soveltamalla. Vuoden 2004 suuntaviivoissa kuitenkin todetaan, että ”tuen kokonaismäärä ei saa ylittää laivaliikenteestä ja merenkulkijoilta kerättävien verojen ja sosiaaliturvamaksujen kokonaismäärää”. |
| --- | --- |

(207)

Vuoden 1997 suuntaviivojen mukaan tuen enimmäismäärä vastaa merenkulkijoilta kerättävien verojen ja sosiaaliturvamaksujen sekä laivaliikenteen yritysveron poistamista kokonaan. Vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella tuen enimmäismäärä vastaa merenkulkijoilta kerättävien verojen ja sosiaaliturvamaksujen poistamista kokonaan sekä veroalennusta tonnistoverojärjestelmää soveltamalla. Vuoden 2004 suuntaviivoissa kuitenkin todetaan, että ”tuen kokonaismäärä ei saa ylittää laivaliikenteestä ja merenkulkijoilta kerättävien verojen ja sosiaaliturvamaksujen kokonaismäärää”.

| (208) | Kun kyseessä on tuen enimmäismäärän soveltaminen tiettyihin tuensaajina oleviin varustamoihin, komissio katsoo, että tätä näkökohtaa olisi tarkasteltava ETA:n tasolla. Tämä merkitsee, että enimmäismäärässä olisi otettava huomioon tuensaajien muissa ETA:n jäsenvaltioissa maksamat yritysverot ja sosiaaliturvamaksut. Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen asiaa FagorBrandt koskevan oikeuskäytännön (108) kanssa. Siinä vahvistettiin, että valtiontukitoimen arvioinnissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon eri jäsenvaltioissa myönnetyn mahdollisen tuen yhteisvaikutus. |
| --- | --- |

(208)

Kun kyseessä on tuen enimmäismäärän soveltaminen tiettyihin tuensaajina oleviin varustamoihin, komissio katsoo, että tätä näkökohtaa olisi tarkasteltava ETA:n tasolla. Tämä merkitsee, että enimmäismäärässä olisi otettava huomioon tuensaajien muissa ETA:n jäsenvaltioissa maksamat yritysverot ja sosiaaliturvamaksut. Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen asiaa FagorBrandt koskevan oikeuskäytännön (108) kanssa. Siinä vahvistettiin, että valtiontukitoimen arvioinnissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon eri jäsenvaltioissa myönnetyn mahdollisen tuen yhteisvaikutus.

| (209) | Koska esillä olevassa tapauksessa on kyse tuesta, jota myönnetään taloudellisille etuyhtymille varustamojen pitkäaikaisten omaisuuserien hankinnan osalta, komissio on samaa mieltä Espanjan viranomaisten kanssa siitä, että varustamon saama etu olisi jaettava omaisuuserän normaalia poistokautta koskevalle ajanjaksolle (kymmenen vuotta verotuksen kannalta) ja sitä olisi verrattava samalla ajanjaksolla maksettujen verojen ja sosiaaliturvamaksujen kokonaismäärään. |
| --- | --- |

(209)

Koska esillä olevassa tapauksessa on kyse tuesta, jota myönnetään taloudellisille etuyhtymille varustamojen pitkäaikaisten omaisuuserien hankinnan osalta, komissio on samaa mieltä Espanjan viranomaisten kanssa siitä, että varustamon saama etu olisi jaettava omaisuuserän normaalia poistokautta koskevalle ajanjaksolle (kymmenen vuotta verotuksen kannalta) ja sitä olisi verrattava samalla ajanjaksolla maksettujen verojen ja sosiaaliturvamaksujen kokonaismäärään.

| (210) | Enimmäismäärän mukaisesti kaikkia etuja, joita myönnetään merenkulkijoilta kerättävien tuloverojen ja sosiaaliturvamaksujen sekä laivaliikenteen yritysverojen kokonaismäärää enemmän, olisi pidettävä perustamissopimuksen vastaisina. |
| --- | --- |

(210)

Enimmäismäärän mukaisesti kaikkia etuja, joita myönnetään merenkulkijoilta kerättävien tuloverojen ja sosiaaliturvamaksujen sekä laivaliikenteen yritysverojen kokonaismäärää enemmän, olisi pidettävä perustamissopimuksen vastaisina.

5.6   TUEN TAKAISINPERINTÄ

| (211) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Tuen takaisinperinnän perusteella ennen sen myöntämistä esiintynyt kilpailutilanne palautetaan mahdollisimman laajasti. |
| --- | --- |

(211)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Tuen takaisinperinnän perusteella ennen sen myöntämistä esiintynyt kilpailutilanne palautetaan mahdollisimman laajasti.

| (212) | Asetuksen 14 artiklassa säädetään kuitenkin, että komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä on yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. Tässä osassa tarkastellaan, estävätkö yhdenvertaista kohtelua, luottamuksensuojaa ja oikeusvarmuutta koskevat yleiset periaatteet komissiota määräämästä aiemmin myönnetyn koko tuen tai tuen osan takaisinperintää. |
| --- | --- |

(212)

Asetuksen 14 artiklassa säädetään kuitenkin, että komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä on yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. Tässä osassa tarkastellaan, estävätkö yhdenvertaista kohtelua, luottamuksensuojaa ja oikeusvarmuutta koskevat yleiset periaatteet komissiota määräämästä aiemmin myönnetyn koko tuen tai tuen osan takaisinperintää.

5.6.1   Yhdenvertainen kohtelu

| (213) | Yhdenvertaista kohtelua ja syrjimättömyyttä koskeva periaate edellyttää, että toisiinsa rinnastettavia tapauksia ei kohdella eri tavalla ja että erilaisia tapauksia ei kohdella samalla tavalla, ellei tällaista kohtelua voida objektiivisesti perustella (109). |
| --- | --- |

(213)

Yhdenvertaista kohtelua ja syrjimättömyyttä koskeva periaate edellyttää, että toisiinsa rinnastettavia tapauksia ei kohdella eri tavalla ja että erilaisia tapauksia ei kohdella samalla tavalla, ellei tällaista kohtelua voida objektiivisesti perustella (109).

| (214) | Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva järjestelmä on monilta osin verrattavissa Espanjan tax lease -järjestelmään. Se edellyttää verotuksellisesti läpinäkyvän taloudellisen etuyhtymän tai sijoittajien välitystä pitkäaikaisen omaisuuserän rakentajan ja ostajan - jolle taloudellinen etuyhtymä vuokraa tai rahtaa omaisuuserän - välillä. Taloudellinen etuyhtymä soveltaa nopeutettua ja varhennettua poistoa omaisuuserään, ja sen myynnistä saatu luovutusvoitto vapautetaan yhtiöverosta. Taloudellinen etuyhtymä tai sen sijoittajat palauttavat huomattavan osan verotustoimista saadusta edusta omaisuuserän ostajalle (esim. varustamolle) alentamalla vuokraa tai osto-option hintaa. Ranskan järjestelmään sisältyi kuitenkin luovutusvoittoihin sovellettava nimenomainen poikkeus. Espanjan järjestelmässä tämä poikkeus johtuu tonnistoverojärjestelmän ja RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin yhteisestä soveltamisesta taloudelliseen etuyhtymään. |
| --- | --- |

(214)

Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva järjestelmä on monilta osin verrattavissa Espanjan tax lease -järjestelmään. Se edellyttää verotuksellisesti läpinäkyvän taloudellisen etuyhtymän tai sijoittajien välitystä pitkäaikaisen omaisuuserän rakentajan ja ostajan - jolle taloudellinen etuyhtymä vuokraa tai rahtaa omaisuuserän - välillä. Taloudellinen etuyhtymä soveltaa nopeutettua ja varhennettua poistoa omaisuuserään, ja sen myynnistä saatu luovutusvoitto vapautetaan yhtiöverosta. Taloudellinen etuyhtymä tai sen sijoittajat palauttavat huomattavan osan verotustoimista saadusta edusta omaisuuserän ostajalle (esim. varustamolle) alentamalla vuokraa tai osto-option hintaa. Ranskan järjestelmään sisältyi kuitenkin luovutusvoittoihin sovellettava nimenomainen poikkeus. Espanjan järjestelmässä tämä poikkeus johtuu tonnistoverojärjestelmän ja RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin yhteisestä soveltamisesta taloudelliseen etuyhtymään.

| (215) | Komissio toteaa myös, että Ranskan ja Espanjan tapausten oikeudellinen asiayhteys ja asian menettelyvaiheet eroavat toisistaan ja että komissio ei määrännyt takaisinperintää sovellettavaksi arviointiajanjakson osalta Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä vuonna 2006 antamassaan lopullisessa päätöksessä kyseisen asian erityisten menettelyvaiheisiin liittyvien syiden vuoksi. Ranska ei ilmoittanut järjestelmästä virallisesti komissiolle, mutta se oli ilmoittanut siitä ennen kuin se pani järjestelmän täytäntöön. Komissio toteaa myös, että kun se aloitti virallisen tutkintamenettelyn Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevasta asiasta, se ei ollut koskaan antanut päätöstä vastaavanlaisesta tapauksesta. Kun komissio aloitti muodollisen tutkinnan Espanjan tax lease -toimista, se oli jo antanut päätöksen siitä, että samankaltaisessa järjestelmässä - eli juuri Ranskan verotuksellisissa taloudellisissa etuyhtymissä - oli kyse valtiontukijärjestelmästä. Koska Ranskan verotuksellisten taloudellisten etuyhtymien oikeudellinen ja tosiasiallinen asiayhteys eroaa Espanjan tax lease -toimenpiteistä, komissio katsoo, että erilainen käsittely voisi olla perusteltua. Kuten komissio selostaa jäljempänä 5.6.3 kohdassa, se kuitenkin pidättäytyi oikeusvarmuutta koskevaan periaatteeseen liittyvistä syistä määräämästä takaisinperintää tässä tapauksessa ajanjaksolta, joka edelsi Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevan päätöksen julkaisupäivää |
| --- | --- |

(215)

Komissio toteaa myös, että Ranskan ja Espanjan tapausten oikeudellinen asiayhteys ja asian menettelyvaiheet eroavat toisistaan ja että komissio ei määrännyt takaisinperintää sovellettavaksi arviointiajanjakson osalta Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä vuonna 2006 antamassaan lopullisessa päätöksessä kyseisen asian erityisten menettelyvaiheisiin liittyvien syiden vuoksi. Ranska ei ilmoittanut järjestelmästä virallisesti komissiolle, mutta se oli ilmoittanut siitä ennen kuin se pani järjestelmän täytäntöön. Komissio toteaa myös, että kun se aloitti virallisen tutkintamenettelyn Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevasta asiasta, se ei ollut koskaan antanut päätöstä vastaavanlaisesta tapauksesta. Kun komissio aloitti muodollisen tutkinnan Espanjan tax lease -toimista, se oli jo antanut päätöksen siitä, että samankaltaisessa järjestelmässä - eli juuri Ranskan verotuksellisissa taloudellisissa etuyhtymissä - oli kyse valtiontukijärjestelmästä. Koska Ranskan verotuksellisten taloudellisten etuyhtymien oikeudellinen ja tosiasiallinen asiayhteys eroaa Espanjan tax lease -toimenpiteistä, komissio katsoo, että erilainen käsittely voisi olla perusteltua. Kuten komissio selostaa jäljempänä 5.6.3 kohdassa, se kuitenkin pidättäytyi oikeusvarmuutta koskevaan periaatteeseen liittyvistä syistä määräämästä takaisinperintää tässä tapauksessa ajanjaksolta, joka edelsi Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevan päätöksen julkaisupäivää

| (216) | Komissio katsoo edelleen, että johdanto-osan 92 kappaleessa mainituissa tapauksissa luottamuksensuojaa koskevan periaatteen soveltaminen samanlaisiin toimenpiteisiin oli perusteltua kunkin tapauksen erityisolosuhteiden perusteella. Euroopan parlamentin jäsenelle annetussa vastauksessa liikearvon kirjaamista kuluksi koskevasta Espanjaan liittyvästä asiasta järjestelmä määriteltiin selvästi yleiseksi toimenpiteeksi. Komissio katsoi koordinointikeskusten ja monikansallisten yritysten ryhmänsisäisten toimintojen osalta (110), että luottamuksensuojan syntymisen perustana oli Belgian koordinointikeskuksille yleisenä toimenpiteenä vuonna 1984 ja 1987 annetun ennakkoluvan lisäksi parlamentin kysymykseen annettu komission vastaus (111). Siinä esitettiin, että monenlaiset verotustoimet - verosäännökset, jotka koskevat Eurooppaan sijoittautuneiden monikansallisten konsernien pääkonttorien verottamista ja jotka on laadittu kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi - ovat valtiotukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolella. Lisäksi kaikki kyseiset järjestelmät oli pantu täytäntöön parlamentin kysymykseen annetun vastauksen jälkeen. Gibraltarin edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevassa asiassa luottamuksensuojan olemassaolo perustui siihen, että toimenpiteen mallina oli toinen samassa jäsenvaltiossa käytössä oleva toimenpide - vapautettuja yhtiöitä koskeva järjestelmä - joka on voimassa olevaa tukea. Samoin Orkney- ja Shetlandinsaaria koskevat toimenpiteet suunniteltiin toisiinsa perustuen. |
| --- | --- |

(216)

Komissio katsoo edelleen, että johdanto-osan 92 kappaleessa mainituissa tapauksissa luottamuksensuojaa koskevan periaatteen soveltaminen samanlaisiin toimenpiteisiin oli perusteltua kunkin tapauksen erityisolosuhteiden perusteella. Euroopan parlamentin jäsenelle annetussa vastauksessa liikearvon kirjaamista kuluksi koskevasta Espanjaan liittyvästä asiasta järjestelmä määriteltiin selvästi yleiseksi toimenpiteeksi. Komissio katsoi koordinointikeskusten ja monikansallisten yritysten ryhmänsisäisten toimintojen osalta (110), että luottamuksensuojan syntymisen perustana oli Belgian koordinointikeskuksille yleisenä toimenpiteenä vuonna 1984 ja 1987 annetun ennakkoluvan lisäksi parlamentin kysymykseen annettu komission vastaus (111). Siinä esitettiin, että monenlaiset verotustoimet - verosäännökset, jotka koskevat Eurooppaan sijoittautuneiden monikansallisten konsernien pääkonttorien verottamista ja jotka on laadittu kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi - ovat valtiotukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolella. Lisäksi kaikki kyseiset järjestelmät oli pantu täytäntöön parlamentin kysymykseen annetun vastauksen jälkeen. Gibraltarin edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevassa asiassa luottamuksensuojan olemassaolo perustui siihen, että toimenpiteen mallina oli toinen samassa jäsenvaltiossa käytössä oleva toimenpide - vapautettuja yhtiöitä koskeva järjestelmä - joka on voimassa olevaa tukea. Samoin Orkney- ja Shetlandinsaaria koskevat toimenpiteet suunniteltiin toisiinsa perustuen.

| (217) | Komissio katsoo siten Espanjan tax lease -toimenpiteiden osalta, että yhdenmukaista kohtelua koskeva yleinen periaate täytetään, jos luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteita noudatetaan (ks. 5.6.2 ja 5.6.3 kohta) järjestelmän erityisolosuhteet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(217)

Komissio katsoo siten Espanjan tax lease -toimenpiteiden osalta, että yhdenmukaista kohtelua koskeva yleinen periaate täytetään, jos luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteita noudatetaan (ks. 5.6.2 ja 5.6.3 kohta) järjestelmän erityisolosuhteet huomioon ottaen.

5.6.2   Luottamuksensuoja

| (218) | Luottamuksensuoja johtuu komission toiminnasta, jolla annetaan sellaisia täsmällisiä, ehdottomia ja yhtäpitäviä vakuutteluja (112), jotka voivat synnyttää perusteltuja odotuksia (113) viranomaisten tai toimenpiteen edunsaajien keskuudessa siitä, että järjestelmä on säännönmukainen (114). Oikeuskäytännön perusteella luottamuksensuojaa ei voi yleensä tunnistaa ilman asianmukaista ilmoitusta (115), (116), ellei asiaan liity poikkeuksellisia olosuhteita (117). |
| --- | --- |

(218)

Luottamuksensuoja johtuu komission toiminnasta, jolla annetaan sellaisia täsmällisiä, ehdottomia ja yhtäpitäviä vakuutteluja (112), jotka voivat synnyttää perusteltuja odotuksia (113) viranomaisten tai toimenpiteen edunsaajien keskuudessa siitä, että järjestelmä on säännönmukainen (114). Oikeuskäytännön perusteella luottamuksensuojaa ei voi yleensä tunnistaa ilman asianmukaista ilmoitusta (115), (116), ellei asiaan liity poikkeuksellisia olosuhteita (117).

5.6.2.1   Komission vuonna 2001 tekemä päätös asiassa Brittany Ferries (BAI)

| (219) | Komissio toteaa, että Espanja ei ilmoittanut tax lease -järjestelmästä komissiolle ja että sen vuonna 2001 antamassa lausunnossa oli kyse erilaisesta järjestelmästä - järjestelmästä, joka edelsi Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä tehdyssä päätöksessä arvioitua järjestelmää - ja siinä viitattiin nimenomaisesti toisen jäsenvaltion oikeusjärjestelmään. Sen vuoksi komissio katsoo, että tämä lausunto ei muodosta poikkeuksellista olosuhdetta ja että se ei riitä perusteeksi tunnustaa Espanjaa ja sen tax lease -toimiin osallistuvia kolmansia osapuolia koskevaa luottamuksensuojaa. Tämä päätelmä on yhdenmukainen verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa komission vuonna 2006 tekemässä päätöksessä hyväksytyn lähestymistavan kanssa. Komissio ei havainnut siinä mitään, joka olisi osoittanut luottamuksensuojan olemassaolon (118). |
| --- | --- |

(219)

Komissio toteaa, että Espanja ei ilmoittanut tax lease -järjestelmästä komissiolle ja että sen vuonna 2001 antamassa lausunnossa oli kyse erilaisesta järjestelmästä - järjestelmästä, joka edelsi Ranskan verotuksellisista taloudellisista etuyhtymistä tehdyssä päätöksessä arvioitua järjestelmää - ja siinä viitattiin nimenomaisesti toisen jäsenvaltion oikeusjärjestelmään. Sen vuoksi komissio katsoo, että tämä lausunto ei muodosta poikkeuksellista olosuhdetta ja että se ei riitä perusteeksi tunnustaa Espanjaa ja sen tax lease -toimiin osallistuvia kolmansia osapuolia koskevaa luottamuksensuojaa. Tämä päätelmä on yhdenmukainen verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa komission vuonna 2006 tekemässä päätöksessä hyväksytyn lähestymistavan kanssa. Komissio ei havainnut siinä mitään, joka olisi osoittanut luottamuksensuojan olemassaolon (118).

5.6.2.2   Toimenpideluonnoksien julkaiseminen Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä

| (220) | Toimenpideluonnoksien julkaiseminen jäsenvaltioiden parlamentin virallisessa lehdessä ei täytä virallista ilmoitusta koskevaa vaatimusta ja perustamissopimuksen säännöksessä määrättyä keskeyttämisvelvollisuutta. Komissio toteaa, että varhennettua poistoa koskeva toimenpide pantiin täytäntöön 21 kuukautta asetuksen N:o 659/1999 julkaisemisen jälkeen ilman, että siitä tehtiin ennakkoilmoitusta samanaikaisesti tonnistoverojärjestelmän kanssa. Tonnistoverojärjestelmästä tehtiin asianmukainen ilmoitus, ja komissio hyväksyi sen perustamissopimuksen ja edellä mainitun asetuksen säännöksien nojalla. |
| --- | --- |

(220)

Toimenpideluonnoksien julkaiseminen jäsenvaltioiden parlamentin virallisessa lehdessä ei täytä virallista ilmoitusta koskevaa vaatimusta ja perustamissopimuksen säännöksessä määrättyä keskeyttämisvelvollisuutta. Komissio toteaa, että varhennettua poistoa koskeva toimenpide pantiin täytäntöön 21 kuukautta asetuksen N:o 659/1999 julkaisemisen jälkeen ilman, että siitä tehtiin ennakkoilmoitusta samanaikaisesti tonnistoverojärjestelmän kanssa. Tonnistoverojärjestelmästä tehtiin asianmukainen ilmoitus, ja komissio hyväksyi sen perustamissopimuksen ja edellä mainitun asetuksen säännöksien nojalla.

5.6.2.3   Vuonna 2001 esitetty tietopyyntö Espanjan tax lease -järjestelmästä

| (221) | Komissio katsoo, että tämä kirje ei ole todennäköisesti luonut mitään perusteltuja odotuksia Espanjan tax lease -toimista tai niihin liittyvistä yksittäisistä toimista. |
| --- | --- |

(221)

Komissio katsoo, että tämä kirje ei ole todennäköisesti luonut mitään perusteltuja odotuksia Espanjan tax lease -toimista tai niihin liittyvistä yksittäisistä toimista.

| (222) | Komissio arvioi hallussaan olevia tietoja oletetusta säännönvastaisesta tuesta asetuksen N:o 659/1999 10 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti ja pyysi 21 päivänä joulukuuta 2001 tietoja jäsenvaltiolta. Ensinnäkin komissio toteaa, että tietopyyntö ei ole julkinen asiakirja. Toiseksi, toisin mitä PYMAR väittää, tämä pyyntö osoittaa, että komissiolla ei ollut riittäviä tietoja väitetyn säännönvastaisen tuen erittelemiseksi ja arvioimiseksi. Vaikka se olisi julkaistu, se ei olisi voinut sinällään vaikuttaa perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että järjestelmä ei ole tukea. Kolmanneksi Espanjan viranomaiset kiistivät ehdottomasti 28 päivänä tammikuuta 2002 ja 28 päivänä toukokuuta 2002 päivätyissä kirjeissä, että sellaisia verotoimenpiteitä olisi saatavilla, joilla tuettiin alusten hankintaa 31 päivän joulukuuta 2000 jälkeen allekirjoitettujen sopimusten osalta. |
| --- | --- |

(222)

Komissio arvioi hallussaan olevia tietoja oletetusta säännönvastaisesta tuesta asetuksen N:o 659/1999 10 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti ja pyysi 21 päivänä joulukuuta 2001 tietoja jäsenvaltiolta. Ensinnäkin komissio toteaa, että tietopyyntö ei ole julkinen asiakirja. Toiseksi, toisin mitä PYMAR väittää, tämä pyyntö osoittaa, että komissiolla ei ollut riittäviä tietoja väitetyn säännönvastaisen tuen erittelemiseksi ja arvioimiseksi. Vaikka se olisi julkaistu, se ei olisi voinut sinällään vaikuttaa perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että järjestelmä ei ole tukea. Kolmanneksi Espanjan viranomaiset kiistivät ehdottomasti 28 päivänä tammikuuta 2002 ja 28 päivänä toukokuuta 2002 päivätyissä kirjeissä, että sellaisia verotoimenpiteitä olisi saatavilla, joilla tuettiin alusten hankintaa 31 päivän joulukuuta 2000 jälkeen allekirjoitettujen sopimusten osalta.

5.6.2.4   Vuonna 2004 tehty päätös Alankomaiden ilmoituksesta
   (119)

| (223) | Komissio katsoo seuraavista syistä, että vuoden 2004 päätös ei ole todennäköisesti voinut luoda mitään perusteltuja odotuksia Espanjan tax lease -toimista tai niihin liittyvistä yksittäisistä toimista. |
| --- | --- |

(223)

Komissio katsoo seuraavista syistä, että vuoden 2004 päätös ei ole todennäköisesti voinut luoda mitään perusteltuja odotuksia Espanjan tax lease -toimista tai niihin liittyvistä yksittäisistä toimista.

| (224) | Ensinnäkin komission tutkinnan kohteena ei ollut tässä tapauksessa Espanjan toimi vaan Alankomaiden hallituksen ilmoittama järjestelmä, jonka tarkoituksena oli suorittaa korvauksia Alankomaiden telakoille tai sallia niiden vastata espanjalaisten telakoiden vuonna 2000 (120) tekemiin tarjouksiin. Espanjalaisten telakoiden väitettiin hyötyvän Espanjan myöntämästä valtionavusta kuuteen erityiseen laivanrakennussopimukseen. Näin ollen vuonna 2004 tehdyn komission päätöksen tarkoitus oli esittää arvio Alankomaiden ilmoittamasta tuesta eikä minkäänlaisesta Espanjan väitetysti myöntämästä tuesta. |
| --- | --- |

(224)

Ensinnäkin komission tutkinnan kohteena ei ollut tässä tapauksessa Espanjan toimi vaan Alankomaiden hallituksen ilmoittama järjestelmä, jonka tarkoituksena oli suorittaa korvauksia Alankomaiden telakoille tai sallia niiden vastata espanjalaisten telakoiden vuonna 2000 (120) tekemiin tarjouksiin. Espanjalaisten telakoiden väitettiin hyötyvän Espanjan myöntämästä valtionavusta kuuteen erityiseen laivanrakennussopimukseen. Näin ollen vuonna 2004 tehdyn komission päätöksen tarkoitus oli esittää arvio Alankomaiden ilmoittamasta tuesta eikä minkäänlaisesta Espanjan väitetysti myöntämästä tuesta.

| (225) | Toiseksi Espanjan toimenpide, johon Alankomaat pyrki vastaamaan, ei ollut tax lease -järjestelmä eikä mikään siihen sisältyvä osa. Kuten mainittiin vuonna 2003 tehdyssä muodollisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, Alankomaiden viranomaiset viittasivat tukeen, jota oli annettu korkotukien muodossa lainoihin, joita laivanvarustajille väitettiin myönnettävän Espanjan kuninkaan asetuksen 442/94 nojalla (121). Lisäksi komissio toteaa, että vuokrattujen omaisuuserien varhennettu poisto ja Espanjan tonnistoverojärjestelmä tulivat voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2002. Näiden toimenpiteiden luonnos julkaistiin Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä vasta 10 päivänä lokakuuta 2001. Sen vuoksi niitä ei olisi voitu käyttää laivanrakennussopimusten rahoittamiseen vuonna 2000. |
| --- | --- |

(225)

Toiseksi Espanjan toimenpide, johon Alankomaat pyrki vastaamaan, ei ollut tax lease -järjestelmä eikä mikään siihen sisältyvä osa. Kuten mainittiin vuonna 2003 tehdyssä muodollisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, Alankomaiden viranomaiset viittasivat tukeen, jota oli annettu korkotukien muodossa lainoihin, joita laivanvarustajille väitettiin myönnettävän Espanjan kuninkaan asetuksen 442/94 nojalla (121). Lisäksi komissio toteaa, että vuokrattujen omaisuuserien varhennettu poisto ja Espanjan tonnistoverojärjestelmä tulivat voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2002. Näiden toimenpiteiden luonnos julkaistiin Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä vasta 10 päivänä lokakuuta 2001. Sen vuoksi niitä ei olisi voitu käyttää laivanrakennussopimusten rahoittamiseen vuonna 2000.

| (226) | Kolmanneksi, vaikka toimijat olisivat katsoneet, että vertailukohdaksi tarkoitettu Espanjan toimenpide oli Espanjan tax lease –toimenpide - vaikka tämä ei pidä paikkansa - vuonna 2004 tehdyssä päätöksessä esitetyt näkökohdat eivät olisi voineet johtaa minkään perustellun luottamuksen syntymiseen. Komissio totesi, että sillä ei ollut riittävästi todisteita väitetystä Espanjan myöntämästä tuesta, koska Espanja oli ilmoittanut, että kuninkaan asetuksen 442/94 mukaista tukea ei olisi käytettävissä 31 päivän joulukuuta 2000 jälkeen. Kyseisen päivämäärän jälkeen tukea ei enää sallittaisi laivanrakennusasetuksen nojalla (122). Komission tutkimuksen kohteena oli kuitenkin Alankomaiden vastintuki eikä väitetty Espanjan myöntämä tuki, ja komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämä pääasiallinen epäily koski laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa (123) mainittua mahdollisuutta toisen jäsenvaltion (vaan ei EU:n ulkopuolisen valtion) myöntämään vastintukeen - sen jälkeen kun valtiontuesta oli näyttö. |
| --- | --- |

(226)

Kolmanneksi, vaikka toimijat olisivat katsoneet, että vertailukohdaksi tarkoitettu Espanjan toimenpide oli Espanjan tax lease –toimenpide - vaikka tämä ei pidä paikkansa - vuonna 2004 tehdyssä päätöksessä esitetyt näkökohdat eivät olisi voineet johtaa minkään perustellun luottamuksen syntymiseen. Komissio totesi, että sillä ei ollut riittävästi todisteita väitetystä Espanjan myöntämästä tuesta, koska Espanja oli ilmoittanut, että kuninkaan asetuksen 442/94 mukaista tukea ei olisi käytettävissä 31 päivän joulukuuta 2000 jälkeen. Kyseisen päivämäärän jälkeen tukea ei enää sallittaisi laivanrakennusasetuksen nojalla (122). Komission tutkimuksen kohteena oli kuitenkin Alankomaiden vastintuki eikä väitetty Espanjan myöntämä tuki, ja komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämä pääasiallinen epäily koski laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa (123) mainittua mahdollisuutta toisen jäsenvaltion (vaan ei EU:n ulkopuolisen valtion) myöntämään vastintukeen - sen jälkeen kun valtiontuesta oli näyttö.

| (227) | Väitettyä tukea koskevien todisteiden puuttuminen oli komission esittämissä epäilyssä toissijainen peruste. Sen jälkeen kun se oli pyytänyt Espanjalta selvitystä Alankomaiden toimittamien tietojen perusteella, komissio pystyi ainoastaan rekisteröimään Espanjan kieltävän vastauksen siihen, oliko tukea myönnetty (124) (Espanjan kuninkaan asetuksen 442/94 nojalla), ja toteamaan, että Alankomaat ei ollut pystynyt tarjoamaan riittäviä todisteita Espanjan tuesta, johon pyrittiin vastaamaan. Valtiontukea koskevien todisteiden puuttuminen ei ole todiste siitä, ettei (missään) Espanjan toteuttamassa toimessa olisi kysymys valtiontuesta. Komissio on päinvastoin jo selventänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei se ole voinut vahvistaa, että Espanja olisi myöntänyt sääntöjenvastaisesti väitetyn tuen, mutta että se aikoo edelleen valvoa EU:n laivanrakennusmarkkinoita ja mahdollisia valtiontuen rikkomuksia (125). Jos tämän järjestelmän tosiasialliset tai mahdolliset edunsaajat olisivat ottaneet huomioon vilpittömässä mielessä, että Espanjan myöntämä tuki, johon Alankomaat aikoi vastata, oli tax lease -järjestelmä, niitä olisi pitänyt varoittaa siitä, että Espanja oli kiistänyt tuen olemassaolon sen sijaan, että se väitti sen olevan soveltuvaa. |
| --- | --- |

(227)

Väitettyä tukea koskevien todisteiden puuttuminen oli komission esittämissä epäilyssä toissijainen peruste. Sen jälkeen kun se oli pyytänyt Espanjalta selvitystä Alankomaiden toimittamien tietojen perusteella, komissio pystyi ainoastaan rekisteröimään Espanjan kieltävän vastauksen siihen, oliko tukea myönnetty (124) (Espanjan kuninkaan asetuksen 442/94 nojalla), ja toteamaan, että Alankomaat ei ollut pystynyt tarjoamaan riittäviä todisteita Espanjan tuesta, johon pyrittiin vastaamaan. Valtiontukea koskevien todisteiden puuttuminen ei ole todiste siitä, ettei (missään) Espanjan toteuttamassa toimessa olisi kysymys valtiontuesta. Komissio on päinvastoin jo selventänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei se ole voinut vahvistaa, että Espanja olisi myöntänyt sääntöjenvastaisesti väitetyn tuen, mutta että se aikoo edelleen valvoa EU:n laivanrakennusmarkkinoita ja mahdollisia valtiontuen rikkomuksia (125). Jos tämän järjestelmän tosiasialliset tai mahdolliset edunsaajat olisivat ottaneet huomioon vilpittömässä mielessä, että Espanjan myöntämä tuki, johon Alankomaat aikoi vastata, oli tax lease -järjestelmä, niitä olisi pitänyt varoittaa siitä, että Espanja oli kiistänyt tuen olemassaolon sen sijaan, että se väitti sen olevan soveltuvaa.

5.6.2.5   Vuonna 2006 tehty päätös Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa asiassa

| (228) | Komissio katsoo, ettei sen vuonna 2004 tekemä päätös aloittaa muodollinen tutkintamenettely Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa asiassa eikä sen vuonna 2006 tekemä lopullinen päätös, jossa katsottiin, että järjestelmä oli osittain soveltumatonta tukea, ole voineet johtaa minkäänlaisen perustellun luottamuksen syntymiseen, kuten PYMAR väittää. |
| --- | --- |

(228)

Komissio katsoo, ettei sen vuonna 2004 tekemä päätös aloittaa muodollinen tutkintamenettely Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa asiassa eikä sen vuonna 2006 tekemä lopullinen päätös, jossa katsottiin, että järjestelmä oli osittain soveltumatonta tukea, ole voineet johtaa minkäänlaisen perustellun luottamuksen syntymiseen, kuten PYMAR väittää.

| (229) | Tukitoimenpiteet on ilmoitettava komissiolle. Jos ilmoitusta ei esitetä, ainoastaan poikkeukselliset olosuhteet voivat johtaa siihen, että jäsenvaltioilla ja toimijoilla on perusteltu syy olettaa, ettei toimenpide ole tukea. Jos ilmoitus- ja hyväksyntämenettelyä ei ole noudatettu, ei kuitenkaan voida oikeutetusti olettaa, että toimenpide, joka on valtiontukea, soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(229)

Tukitoimenpiteet on ilmoitettava komissiolle. Jos ilmoitusta ei esitetä, ainoastaan poikkeukselliset olosuhteet voivat johtaa siihen, että jäsenvaltioilla ja toimijoilla on perusteltu syy olettaa, ettei toimenpide ole tukea. Jos ilmoitus- ja hyväksyntämenettelyä ei ole noudatettu, ei kuitenkaan voida oikeutetusti olettaa, että toimenpide, joka on valtiontukea, soveltuu sisämarkkinoille.

| (230) | Komissio esitti 20 päivänä joulukuuta 2006 tekemässään Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa päätöksessä selvästi kantansa siihen, että Ranskan tax lease -järjestelmä oli valtiontukea. Sen seikan, että Espanjan tax lease -järjestelmä oli samankaltainen Ranskan järjestelmään verrattuna, olisi pitänyt varoittaa Espanjaa ja edunsaajia siitä, että Espanjan tax lease -järjestelmä voi olla valtiontukea. Tästä syystä 30 päivänä huhtikuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistua Ranskan järjestelmää koskevaa päätöstä aiemmin olemassa ollut perusteltu luottamus olisi päättynyt kyseisestä päivästä lähtien. |
| --- | --- |

(230)

Komissio esitti 20 päivänä joulukuuta 2006 tekemässään Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa päätöksessä selvästi kantansa siihen, että Ranskan tax lease -järjestelmä oli valtiontukea. Sen seikan, että Espanjan tax lease -järjestelmä oli samankaltainen Ranskan järjestelmään verrattuna, olisi pitänyt varoittaa Espanjaa ja edunsaajia siitä, että Espanjan tax lease -järjestelmä voi olla valtiontukea. Tästä syystä 30 päivänä huhtikuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistua Ranskan järjestelmää koskevaa päätöstä aiemmin olemassa ollut perusteltu luottamus olisi päättynyt kyseisestä päivästä lähtien.

| (231) | Samoin pelkästään se, että soveltumatonta tukea ei peritty takaisin Ranskan tapauksessa ei riitä perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että Espanjan tapauksessa mahdollisesti havaittua soveltumatonta tukea ei perittäisi takaisin. Jos on olemassa joitakin syitä, joiden perusteella komissiota estetään vaatimasta, että jäsenvaltio perii tuen takaisin, niiden olisi perustuttava asiaa koskeviin erityisolosuhteisiin. |
| --- | --- |

(231)

Samoin pelkästään se, että soveltumatonta tukea ei peritty takaisin Ranskan tapauksessa ei riitä perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että Espanjan tapauksessa mahdollisesti havaittua soveltumatonta tukea ei perittäisi takaisin. Jos on olemassa joitakin syitä, joiden perusteella komissiota estetään vaatimasta, että jäsenvaltio perii tuen takaisin, niiden olisi perustuttava asiaa koskeviin erityisolosuhteisiin.

5.6.2.6   Komission jäsenen Neelie Kroesin vuonna 2009 lähettämä kirje

| (232) | Komissio katsoo seuraavista syistä, että komission jäsenen kirje ei ole voinut luoda perusteltua luottamusta Espanjan tax lease -toimiin tai niihin liittyviin yksittäisiin toimiin. |
| --- | --- |

(232)

Komissio katsoo seuraavista syistä, että komission jäsenen kirje ei ole voinut luoda perusteltua luottamusta Espanjan tax lease -toimiin tai niihin liittyviin yksittäisiin toimiin.

| (233) | Ensinnäkään tämä kirje ei ole virallinen toimenpide, joka edustaa komission - eli komission jäsenten kollegion - kantaa, toisin kuin virallinen komission päätös tai vastaus parlamentin kysymykseen. Komission jäsen Neelie Kroes antoi vastauksen kahdenvälisen viestinnän yhteydessä yksisivuisessa kirjeessään Norjan kauppa- ja teollisuusministeri Sylvia Brustadin lähettämään yksisivuiseen kirjeeseen. Komissio ei julkistanut tämän kirjeen sisältöä. |
| --- | --- |

(233)

Ensinnäkään tämä kirje ei ole virallinen toimenpide, joka edustaa komission - eli komission jäsenten kollegion - kantaa, toisin kuin virallinen komission päätös tai vastaus parlamentin kysymykseen. Komission jäsen Neelie Kroes antoi vastauksen kahdenvälisen viestinnän yhteydessä yksisivuisessa kirjeessään Norjan kauppa- ja teollisuusministeri Sylvia Brustadin lähettämään yksisivuiseen kirjeeseen. Komissio ei julkistanut tämän kirjeen sisältöä.

| (234) | Komissio toteaa, että norjalaisen laivanvarustajan kirje, joka mainitaan johdanto-osan 105 kappaleessa, osoitettiin yhdelle espanjalaiselle telakalle, jonka kanssa varustamolla on liiketoimintaa, ja että vuonna 2012 päivätyn lausuman antoi hallintoelin Gerencia del Sector Naval. Komissio panee myös merkille, etteivät Espanjan viranomaiset, jotka olivat tietoisia meneillään olevasta tutkimuksesta, tai Espanjan tax lease -toimenpiteitä harkitsevat toimijat pyytäneet komissiota selvittämään komission jäsenen kirjeessä esitettyä kantaa. |
| --- | --- |

(234)

Komissio toteaa, että norjalaisen laivanvarustajan kirje, joka mainitaan johdanto-osan 105 kappaleessa, osoitettiin yhdelle espanjalaiselle telakalle, jonka kanssa varustamolla on liiketoimintaa, ja että vuonna 2012 päivätyn lausuman antoi hallintoelin Gerencia del Sector Naval. Komissio panee myös merkille, etteivät Espanjan viranomaiset, jotka olivat tietoisia meneillään olevasta tutkimuksesta, tai Espanjan tax lease -toimenpiteitä harkitsevat toimijat pyytäneet komissiota selvittämään komission jäsenen kirjeessä esitettyä kantaa.

| (235) | Toiseksi, vaikka kyseinen kirje julkistettiin vuonna 2009, siinä ei esitetty erityisiä, ehdottomia ja johdonmukaisia vakuutuksia siitä, että Espanjan tax lease -järjestelmä olisi säännönmukainen. Komission jäsenen antama vastaus koski väitettyä syrjintää eri ETA-maihin sijoittautuneiden varustamojen välillä. Kirjeen päätelmä siitä, ettei mitään muita toimenpiteitä ollut tarkoitus toteuttaa ”tässä vaiheessa”, oli selvästi yhteydessä hiljattain julkaistuun lausuntoon, jossa selvennettiin, että Espanjan tax lease -järjestelmää voitiin käyttää muissa Euroopan valtioissa tuotettujen alusten hankintaan. Tällä vastattiin suoraan ministeri Brustadin esittämiin huolenaiheisiin. Kirjeessä ei kuitenkaan mainittu eikä otettu kantaa valtiontuen olemassaoloon taloudellisten etuyhtymien tai sen sijoittajien tasolla. Varustamoiden, telakoiden ja välittäjien osalta komissio katsoo, että ne eivät ole tuensaajia, joten luottamuksensuojaan liittyvää ongelmaa ei synny. |
| --- | --- |

(235)

Toiseksi, vaikka kyseinen kirje julkistettiin vuonna 2009, siinä ei esitetty erityisiä, ehdottomia ja johdonmukaisia vakuutuksia siitä, että Espanjan tax lease -järjestelmä olisi säännönmukainen. Komission jäsenen antama vastaus koski väitettyä syrjintää eri ETA-maihin sijoittautuneiden varustamojen välillä. Kirjeen päätelmä siitä, ettei mitään muita toimenpiteitä ollut tarkoitus toteuttaa ”tässä vaiheessa”, oli selvästi yhteydessä hiljattain julkaistuun lausuntoon, jossa selvennettiin, että Espanjan tax lease -järjestelmää voitiin käyttää muissa Euroopan valtioissa tuotettujen alusten hankintaan. Tällä vastattiin suoraan ministeri Brustadin esittämiin huolenaiheisiin. Kirjeessä ei kuitenkaan mainittu eikä otettu kantaa valtiontuen olemassaoloon taloudellisten etuyhtymien tai sen sijoittajien tasolla. Varustamoiden, telakoiden ja välittäjien osalta komissio katsoo, että ne eivät ole tuensaajia, joten luottamuksensuojaan liittyvää ongelmaa ei synny.

| (236) | Komissio katsoo tästä syystä, että kirjeessä ei missään tapauksessa annettu täsmällisiä, ehdottomia ja yhtäpitäviä vakuutteluja, joilla olisi luotu perusteltu luottamus siihen, että järjestelmä ei ollut taloudellisia etuyhtymiä tai niiden sijoittajia hyödyttävää valtiontukea. |
| --- | --- |

(236)

Komissio katsoo tästä syystä, että kirjeessä ei missään tapauksessa annettu täsmällisiä, ehdottomia ja yhtäpitäviä vakuutteluja, joilla olisi luotu perusteltu luottamus siihen, että järjestelmä ei ollut taloudellisia etuyhtymiä tai niiden sijoittajia hyödyttävää valtiontukea.

| (237) | Koska komissio ei havainnut kirjeen perusteella mitään, mikä olisi osoittanut perustellun luottamuksen olemassaolon, kysymyksellä siitä, kattaako tällainen perusteltu luottamus kirjettä edeltävän ajanjakson, ei ole mitään merkitystä. |
| --- | --- |

(237)

Koska komissio ei havainnut kirjeen perusteella mitään, mikä olisi osoittanut perustellun luottamuksen olemassaolon, kysymyksellä siitä, kattaako tällainen perusteltu luottamus kirjettä edeltävän ajanjakson, ei ole mitään merkitystä.

5.6.2.7   Huolellinen taloudellinen toimija ei olisi voinut ennakoida valtiontuen mahdollista olemassaoloa usean tukitoimen yhdistelmässä

| (238) | Koska yksittäiset toimenpiteet ovat valtiontukea (vuokrattujen omaisuuserien nopeutettua poistoa lukuun ottamatta), sillä, että taloudelliset toimijat voisivat ennakoida, että niiden yhdistelmää voidaan pitää valtiontukena, ei ole merkitystä. Tällä ei voida myöskään oikeuttaa perustellun luottamuksen olemassaoloa tai minkään muun EU:n lainsäädännön perusperiaatteen rikkomista. |
| --- | --- |

(238)

Koska yksittäiset toimenpiteet ovat valtiontukea (vuokrattujen omaisuuserien nopeutettua poistoa lukuun ottamatta), sillä, että taloudelliset toimijat voisivat ennakoida, että niiden yhdistelmää voidaan pitää valtiontukena, ei ole merkitystä. Tällä ei voida myöskään oikeuttaa perustellun luottamuksen olemassaoloa tai minkään muun EU:n lainsäädännön perusperiaatteen rikkomista.

| (239) | Monet Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuneet kolmannet osapuolet ovat päinvastoin väittäneet, että vuonna 2006 tehty päätös Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevasta asiasta oli synnyttänyt niiden keskuudessa perusteltua luottamusta, koska toimenpide oli hyvin samankaltainen Espanjan tax lease -toimen kanssa. Se, että Ranskan toimenpiteen kaikki yksityiskohdat sisällytettiin yhteen säännökseen, merkitsee välttämättä, että kyseessä on kokonaisvaltainen arviointi. Tältä osin sillä, että Espanjan tax lease -toimien eri osat sisällytettiin eri toimenpiteisiin - jotka olivat tosiasiallisesti yhteydessä toisiinsa ja joita sovellettiin yhdessä - samanlaisten vaikutusten tuottamiseksi, ei pitäisi taata erilaista lähestymistapaa ja sulkea pois kokonaisvaltaista arviointia. |
| --- | --- |

(239)

Monet Espanjan tax lease -toimenpiteisiin osallistuneet kolmannet osapuolet ovat päinvastoin väittäneet, että vuonna 2006 tehty päätös Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevasta asiasta oli synnyttänyt niiden keskuudessa perusteltua luottamusta, koska toimenpide oli hyvin samankaltainen Espanjan tax lease -toimen kanssa. Se, että Ranskan toimenpiteen kaikki yksityiskohdat sisällytettiin yhteen säännökseen, merkitsee välttämättä, että kyseessä on kokonaisvaltainen arviointi. Tältä osin sillä, että Espanjan tax lease -toimien eri osat sisällytettiin eri toimenpiteisiin - jotka olivat tosiasiallisesti yhteydessä toisiinsa ja joita sovellettiin yhdessä - samanlaisten vaikutusten tuottamiseksi, ei pitäisi taata erilaista lähestymistapaa ja sulkea pois kokonaisvaltaista arviointia.

| (240) | Komissio katsoo joka tapauksessa, että vuokratun omaisuuserän varhennettu poisto ja tonnistoverojärjestelmän perusteella aikaan saatuun luovutusvoittoon sovellettava verovapautus - RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin perusteella - on kummassakin tapauksessa valtiontukea. Koska näistä säännöksistä ei esitetty ilmoitusta, toimijoiden keskuudessa voi syntyä perusteltua luottamusta siihen, että ne olivat säännönmukaisia erityisolosuhteissa, joita ei ole osoitettu. |
| --- | --- |

(240)

Komissio katsoo joka tapauksessa, että vuokratun omaisuuserän varhennettu poisto ja tonnistoverojärjestelmän perusteella aikaan saatuun luovutusvoittoon sovellettava verovapautus - RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin perusteella - on kummassakin tapauksessa valtiontukea. Koska näistä säännöksistä ei esitetty ilmoitusta, toimijoiden keskuudessa voi syntyä perusteltua luottamusta siihen, että ne olivat säännönmukaisia erityisolosuhteissa, joita ei ole osoitettu.

5.6.2.8   Väitteet poistomenettelyistä yritysten verotusta koskevassa komission tiedonannossa
   (126)

| (241) | Komissio panee merkille, että tiedonannon sanamuodossa ei annettu toimijoille mitään aihetta perustellun luottamuksen syntymiseen siihen, että Espanjan tax lease -järjestelmä olisi säännönmukainen. Ensinnäkin säännöksissä viitataan ainoastaan poistomenettelyihin, joten perusteltu luottamus, jos sitä on syntynyt, voisi ainoastaan koskea vuokrattujen omaisuuserien varhennettua poistoa. |
| --- | --- |

(241)

Komissio panee merkille, että tiedonannon sanamuodossa ei annettu toimijoille mitään aihetta perustellun luottamuksen syntymiseen siihen, että Espanjan tax lease -järjestelmä olisi säännönmukainen. Ensinnäkin säännöksissä viitataan ainoastaan poistomenettelyihin, joten perusteltu luottamus, jos sitä on syntynyt, voisi ainoastaan koskea vuokrattujen omaisuuserien varhennettua poistoa.

| (242) | Toiseksi tiedonantoa ei voida tulkita siten, että mikä tahansa poistoon liittyvä toimenpide jää valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. Tiedonannon 13 kohdassa todetaan, että poistosäännöt ja tappiontasauksia koskevat säännöt eivät ole valtiontukea, jos niitä sovelletaan samalla tavoin kaikkiin yrityksiin ja tuotannonaloihin. Espanjan tax lease -järjestelmää ei sovelleta kaikkiin yrityksiin tai tuotannonaloihin. |
| --- | --- |

(242)

Toiseksi tiedonantoa ei voida tulkita siten, että mikä tahansa poistoon liittyvä toimenpide jää valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. Tiedonannon 13 kohdassa todetaan, että poistosäännöt ja tappiontasauksia koskevat säännöt eivät ole valtiontukea, jos niitä sovelletaan samalla tavoin kaikkiin yrityksiin ja tuotannonaloihin. Espanjan tax lease -järjestelmää ei sovelleta kaikkiin yrityksiin tai tuotannonaloihin.

| (243) | Lisäksi tiedonannon 22 kohdassa selvennetään, että verohallinnon harkinnanvara ja liikkumavara tukee olettamusta, että toimenpide ei ollut valtiotukea. Kuten 2.2.2 kohdassa todettiin, varhennetun poiston soveltamiseen sovelletaan ehtoja - sanamuoto, joka edellyttää tulkintaa - ja verohallinnon ennakkolupaa. Hallinto voi ennen luvan antamista pyytää täydentäviä asiakirjoja hakijalta tai tietoja muilta hallinnonaloilta. Koska täydentäviä asiakirjoja sisältyi kaikkiin komission saatavilla olleisiin hakemuksiin, vaikuttaa siltä, että hallinto pyysi niitä suoraan tai epäsuorasti taikka hakijat tiesivät, että ne olivat tarpeellisia luvan saamista varten. Tämän seurauksena hallinnolla oli tämän toimenpiteen soveltamisessa laaja harkintavalta. |
| --- | --- |

(243)

Lisäksi tiedonannon 22 kohdassa selvennetään, että verohallinnon harkinnanvara ja liikkumavara tukee olettamusta, että toimenpide ei ollut valtiotukea. Kuten 2.2.2 kohdassa todettiin, varhennetun poiston soveltamiseen sovelletaan ehtoja - sanamuoto, joka edellyttää tulkintaa - ja verohallinnon ennakkolupaa. Hallinto voi ennen luvan antamista pyytää täydentäviä asiakirjoja hakijalta tai tietoja muilta hallinnonaloilta. Koska täydentäviä asiakirjoja sisältyi kaikkiin komission saatavilla olleisiin hakemuksiin, vaikuttaa siltä, että hallinto pyysi niitä suoraan tai epäsuorasti taikka hakijat tiesivät, että ne olivat tarpeellisia luvan saamista varten. Tämän seurauksena hallinnolla oli tämän toimenpiteen soveltamisessa laaja harkintavalta.

| (244) | Tiedonannon sanamuoto ei voinut siten aiheuttaa järjestelmän erityispiirteiden osalta epävarmuutta eikä sillä voitu luoda perusteltua luottamusta, kun kyseessä on varhennetun poiston tukiluonne. |
| --- | --- |

(244)

Tiedonannon sanamuoto ei voinut siten aiheuttaa järjestelmän erityispiirteiden osalta epävarmuutta eikä sillä voitu luoda perusteltua luottamusta, kun kyseessä on varhennetun poiston tukiluonne.

5.6.2.9   Ilman miehistöä vuokratusta aluksesta saatavien tulojen soveltuvuus tonnistoverojärjestelmässä

| (245) | Lupa, joka myönnetään 27 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn komission päätöksen K(2002) 582 lopullinen perusteella, viittaa Espanjan lainsäädännön nojalla rekisteröityihin yrityksiin, joiden toimintaan sisältyy omassa omistuksessa olevien ja rahdattujen alusten käyttö. Komissio katsoo, että tämä lause ei voi kuitenkaan luoda perusteltua luottamusta siihen, että yhteisöt, joiden toiminta muodostuu yksinomaan aluksen rahtauksesta ilman miehistöä, olisivat oikeutettuja tonnistoverojärjestelmään. Kuten johdanto-osan 179 ja 180 kappaleessa on selostettu, vuoden 2002 päätöksessä esitetään selvästi, että tonnistoverojärjestelmää olisi sovellettava yksinomaan tukikelpoisten alusten ja tukikelpoisten meriliikennetoimien osalta. |
| --- | --- |

(245)

Lupa, joka myönnetään 27 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn komission päätöksen K(2002) 582 lopullinen perusteella, viittaa Espanjan lainsäädännön nojalla rekisteröityihin yrityksiin, joiden toimintaan sisältyy omassa omistuksessa olevien ja rahdattujen alusten käyttö. Komissio katsoo, että tämä lause ei voi kuitenkaan luoda perusteltua luottamusta siihen, että yhteisöt, joiden toiminta muodostuu yksinomaan aluksen rahtauksesta ilman miehistöä, olisivat oikeutettuja tonnistoverojärjestelmään. Kuten johdanto-osan 179 ja 180 kappaleessa on selostettu, vuoden 2002 päätöksessä esitetään selvästi, että tonnistoverojärjestelmää olisi sovellettava yksinomaan tukikelpoisten alusten ja tukikelpoisten meriliikennetoimien osalta.

5.6.3   Oikeusvarmuus

| (246) | Oikeusvarmuus on Euroopan unionin oikeuden perustavanlainen vaatimus, jonka tarkoituksena on varmistaa oikeudellisten tilanteiden ja unionin oikeuden soveltamisalaan kuuluvien oikeudellisten suhteiden ennakoitavuus. Oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuutta koskeva vaatimus estää komissiota viivyttämästä loputtomasti toimivaltansa käyttöä ja se ei edellytä toimintaa kyseiseltä toimielimeltä (127). Kuitenkin tämän periaatteen rikkominen on tähän asti edellyttänyt kahta kumulatiivista tekijää:






  — | sellaisten tekijöiden olemassaolo, jotka luovat toimenpiteen säännöllisyyteen liittyvää epävarmuutta; |
| --- | --- | --- |

(246)

Oikeusvarmuus on Euroopan unionin oikeuden perustavanlainen vaatimus, jonka tarkoituksena on varmistaa oikeudellisten tilanteiden ja unionin oikeuden soveltamisalaan kuuluvien oikeudellisten suhteiden ennakoitavuus. Oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuutta koskeva vaatimus estää komissiota viivyttämästä loputtomasti toimivaltansa käyttöä ja se ei edellytä toimintaa kyseiseltä toimielimeltä (127). Kuitenkin tämän periaatteen rikkominen on tähän asti edellyttänyt kahta kumulatiivista tekijää:

—

sellaisten tekijöiden olemassaolo, jotka luovat toimenpiteen säännöllisyyteen liittyvää epävarmuutta;

| — | komissio on toimimatta pitkän aikaa, vaikka se on tietoinen tuesta. |
| --- | --- |

—

komissio on toimimatta pitkän aikaa, vaikka se on tietoinen tuesta.

| (247) | Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva päätös ja tuomio asiassa Salzgitter (128) ovat ainoat kaksi tapausta, joissa komissio ja unionin yleinen tuomioistuin kumpikin katsoivat, että oikeusvarmuuden periaatteen rikkominen voi estää takaisinperinnän, vaikka mitään perusteltua luottamusta ei olisi syntynyt. Unionin tuomioistuin kuitenkin kumosi asiassa Salzgitter annetun tuomion erityisesti siltä osin, miten luottamuksensuojaa koskevaa periaatetta sovelletaan asiaan (129). |
| --- | --- |

(247)

Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva päätös ja tuomio asiassa Salzgitter (128) ovat ainoat kaksi tapausta, joissa komissio ja unionin yleinen tuomioistuin kumpikin katsoivat, että oikeusvarmuuden periaatteen rikkominen voi estää takaisinperinnän, vaikka mitään perusteltua luottamusta ei olisi syntynyt. Unionin tuomioistuin kuitenkin kumosi asiassa Salzgitter annetun tuomion erityisesti siltä osin, miten luottamuksensuojaa koskevaa periaatetta sovelletaan asiaan (129).

5.6.3.1   Toimenpiteen asianmukaisuuden osalta epävarmuutta aiheuttaneet tekijät

| (248) | Espanjan tax lease -toimessa ja Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa toimenpiteessä on monia tärkeitä yhteisiä ominaisuuksia ja niillä on hyvin samankaltaisia vaikutuksia (ks. 5.6.1 kohta Yhdenvertainen kohtelu). Kumpaakin käytetään pitkän aikavälin investointeihin liittyvien omaisuuserien rahoittamiseen. Niissä on kyse verotuksellisesti läpinäkyvistä taloudellisista etuyhtymistä, jotka tekevät omaisuuseristä poistoja ja jotka siirtävät omistusoikeuden loppukäyttäjälle tietynlaisen leasing-sopimuksen välityksellä. Molemmissa tapauksissa poisto tehdään varhennetusti tai nopeutetusti, ja etuyhtymän luovutusvoitto vapautetaan veroista. Kummassakin tapauksessa varhennetusta tai nopeutetusta poistosta ja luovutusvoittoon sovellettavasta poikkeuksesta saatava taloudellinen etu jaetaan taloudellisen etuyhtymän sijoittajien ja omaisuuserän loppukäyttäjän kesken (hinnanalennuksen välityksellä), vaikka tältä osin esiintyy suuria valtion toimintaa koskevia eroja. |
| --- | --- |

(248)

Espanjan tax lease -toimessa ja Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa toimenpiteessä on monia tärkeitä yhteisiä ominaisuuksia ja niillä on hyvin samankaltaisia vaikutuksia (ks. 5.6.1 kohta Yhdenvertainen kohtelu). Kumpaakin käytetään pitkän aikavälin investointeihin liittyvien omaisuuserien rahoittamiseen. Niissä on kyse verotuksellisesti läpinäkyvistä taloudellisista etuyhtymistä, jotka tekevät omaisuuseristä poistoja ja jotka siirtävät omistusoikeuden loppukäyttäjälle tietynlaisen leasing-sopimuksen välityksellä. Molemmissa tapauksissa poisto tehdään varhennetusti tai nopeutetusti, ja etuyhtymän luovutusvoitto vapautetaan veroista. Kummassakin tapauksessa varhennetusta tai nopeutetusta poistosta ja luovutusvoittoon sovellettavasta poikkeuksesta saatava taloudellinen etu jaetaan taloudellisen etuyhtymän sijoittajien ja omaisuuserän loppukäyttäjän kesken (hinnanalennuksen välityksellä), vaikka tältä osin esiintyy suuria valtion toimintaa koskevia eroja.

| (249) | Espanjan tax lease -järjestelmään kuuluvia keskeisiä toimenpiteitä sovellettiin vuosien 2002 (130) ja 2003 välillä, eli ennen kuin komissio päätti, että Ranskan järjestelmä oli valtiontukea. |
| --- | --- |

(249)

Espanjan tax lease -järjestelmään kuuluvia keskeisiä toimenpiteitä sovellettiin vuosien 2002 (130) ja 2003 välillä, eli ennen kuin komissio päätti, että Ranskan järjestelmä oli valtiontukea.

| (250) | Koska Espanjan tax lease -toimet ja Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevat toimet ovat samankaltaisia, on mahdollista - kuten Espanjan viranomaiset ja eräät kolmannet osapuolet väittävät - että tapahtumat, joihin vedottiin Ranskan järjestelmän oikeusvarmuuden suojelemiseksi, ovat myös luoneet Espanjan tax lease -toimien asianmukaisuuden osalta epävarmuutta. |
| --- | --- |

(250)

Koska Espanjan tax lease -toimet ja Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevat toimet ovat samankaltaisia, on mahdollista - kuten Espanjan viranomaiset ja eräät kolmannet osapuolet väittävät - että tapahtumat, joihin vedottiin Ranskan järjestelmän oikeusvarmuuden suojelemiseksi, ovat myös luoneet Espanjan tax lease -toimien asianmukaisuuden osalta epävarmuutta.

| (251) | Komissio toteaa tältä osin, että sen toteamukset vuonna 2001 tehdyssä päätöksessä asiasta Brittany Ferries (131) ovat voineet luoda epävarmuutta ja antaa vaikutelman, että tietyt veroedut ovat yleinen toimenpide. Kuten Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevan päätöksen 192 kohdassa selostettiin, kyseisissä toteamuksissa ei tarkennettu, että niissä viitattiin tällaista Ranskan järjestelmää edeltäneeseen järjestelmään, mikä on saattanut johtaa edunsaajia harhaan kyseisessä ja samankaltaisessa järjestelmässä, kuten Espanjan tax lease -järjestelmässä. |
| --- | --- |

(251)

Komissio toteaa tältä osin, että sen toteamukset vuonna 2001 tehdyssä päätöksessä asiasta Brittany Ferries (131) ovat voineet luoda epävarmuutta ja antaa vaikutelman, että tietyt veroedut ovat yleinen toimenpide. Kuten Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevan päätöksen 192 kohdassa selostettiin, kyseisissä toteamuksissa ei tarkennettu, että niissä viitattiin tällaista Ranskan järjestelmää edeltäneeseen järjestelmään, mikä on saattanut johtaa edunsaajia harhaan kyseisessä ja samankaltaisessa järjestelmässä, kuten Espanjan tax lease -järjestelmässä.

| (252) | Komissio on arvioinut Espanjan ja kolmansien osapuolten esittämien muiden näkökohtien osalta, ovatko perustellun luottamuksen olemassaolon tueksi esitetyt näkökohdat (ks. 5.6.1 kohta) voineet aiheuttaa epävarmuutta. |
| --- | --- |

(252)

Komissio on arvioinut Espanjan ja kolmansien osapuolten esittämien muiden näkökohtien osalta, ovatko perustellun luottamuksen olemassaolon tueksi esitetyt näkökohdat (ks. 5.6.1 kohta) voineet aiheuttaa epävarmuutta.

| (253) | Ensinnäkin jäsenvaltioilla on perustamissopimuksen nojalla velvollisuus ilmoittaa komissiolle suunnitelmistaan myöntää uutta tukea. Toimenpideluonnosten julkaisemista Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä ei voida pitää komissiolle osoitettuna ilmoituksena, ja se, että komissio ei antanut vastausta, ei ole voinut vaikuttaa epävarmuuden syntymiseen. |
| --- | --- |

(253)

Ensinnäkin jäsenvaltioilla on perustamissopimuksen nojalla velvollisuus ilmoittaa komissiolle suunnitelmistaan myöntää uutta tukea. Toimenpideluonnosten julkaisemista Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä ei voida pitää komissiolle osoitettuna ilmoituksena, ja se, että komissio ei antanut vastausta, ei ole voinut vaikuttaa epävarmuuden syntymiseen.

| (254) | Toiseksi vuonna 2001 esitetty tietopyyntö tax lease -toimenpiteestä osoittaa, että komissio vastasi kantelijan väitteeseen tuen käytöstä. Pyyntö osoitettiin Espanjalle, joka kiisti vastauksessaan jyrkästi tällaisten toimenpiteiden olemassaolon. Komissio ei julkistanut pyyntöä, mutta jos Espanjan tax lease -toimien tulevat edunsaajat jostain syystä saivat tietoa tästä tietopyynnöstä ajankohtana, jolloin ne aikoivat osallistua järjestelmään, Espanjan olisi pitänyt varoittaa niitä komissiolle tehdystä kantelusta ja siitä, että komissio katsoi, että tämän järjestelmän toimenpiteet voivat olla valtiontukea. Tietopyynnössä todettiin myös, että komissiolla ei ollut tarpeeksi tietoa toimenpiteestä antaakseen siitä arvion, ja siinä ei tehty päätelmää, että komissio hyväksyi toimenpiteen. Lisäksi koska pyyntö lähetettiin ennen kuin Espanjan tax lease -järjestelmän muodostavat toimenpiteet tulivat voimaan, Espanja olisi voinut tehdä ilmoituksen järjestelmän kaikista toimenpiteistä saadakseen oikeusvarmuuden. Vaihtoehtoisesti edunsaajien olisi pitänyt pyytää Espanjalta tai komissiolta, että Espanja ilmoittaa järjestelmästä tai että komissio hyväksyy sen. Näin ollen Espanja tai toimijat eivät voi väittää, että tämä pyyntö tai - kun otetaan huomioon siihen annettu vastaus - komission jatkotoimien puuttuminen olisi aiheuttanut epävarmuutta. |
| --- | --- |

(254)

Toiseksi vuonna 2001 esitetty tietopyyntö tax lease -toimenpiteestä osoittaa, että komissio vastasi kantelijan väitteeseen tuen käytöstä. Pyyntö osoitettiin Espanjalle, joka kiisti vastauksessaan jyrkästi tällaisten toimenpiteiden olemassaolon. Komissio ei julkistanut pyyntöä, mutta jos Espanjan tax lease -toimien tulevat edunsaajat jostain syystä saivat tietoa tästä tietopyynnöstä ajankohtana, jolloin ne aikoivat osallistua järjestelmään, Espanjan olisi pitänyt varoittaa niitä komissiolle tehdystä kantelusta ja siitä, että komissio katsoi, että tämän järjestelmän toimenpiteet voivat olla valtiontukea. Tietopyynnössä todettiin myös, että komissiolla ei ollut tarpeeksi tietoa toimenpiteestä antaakseen siitä arvion, ja siinä ei tehty päätelmää, että komissio hyväksyi toimenpiteen. Lisäksi koska pyyntö lähetettiin ennen kuin Espanjan tax lease -järjestelmän muodostavat toimenpiteet tulivat voimaan, Espanja olisi voinut tehdä ilmoituksen järjestelmän kaikista toimenpiteistä saadakseen oikeusvarmuuden. Vaihtoehtoisesti edunsaajien olisi pitänyt pyytää Espanjalta tai komissiolta, että Espanja ilmoittaa järjestelmästä tai että komissio hyväksyy sen. Näin ollen Espanja tai toimijat eivät voi väittää, että tämä pyyntö tai - kun otetaan huomioon siihen annettu vastaus - komission jatkotoimien puuttuminen olisi aiheuttanut epävarmuutta.

| (255) | Kolmanneksi Alankomaiden korvaustoimenpiteistä vuonna 2004 tehdyn päätöksen osalta komissio huomauttaa, että korvaus, joka liittyy Espanjan tax lease -toimista poikkeavaan toimenpiteeseen, ei ole voinut aiheuttaa epävarmuutta Espanjan toimenpiteeseen nähden. Sen seikan perusteella, että väitetty Espanjan myöntämä tuki kuvattiin tarkasti pelkästään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen hollanninkielisessä toisinnossa, ei voida päätellä, että lukijat voisivat olettaa sen koskevan Espanjan tax lease -järjestelmää. Hollanninkielisen päätöksen käännöksen avulla tai tiedustelemalla asiaa komissiolta oltaisiin voitu helposti selvittää, että väitettyyn Espanjan tukeen liittyi kuninkaan asetukseen 442/1994 perustuvaa korkotukea. Lisäksi komissio ainoastaan mainitsee sen, että Espanja oli kiistänyt väitetyn Espanjan tuen olemassaolon ja että Alankomaat ei ollut tarjonnut riittäviä todisteita. Kuten kyseisessä päätöksessä mainittiin, komissio voi ainoastaan luottaa jäsenvaltioon eikä sitä voida pitää vastuussa mahdollisesta epävarmuudesta, jota sen jatkotoimien toteuttamisen puute on saattanut aiheuttaa. Komissio katsoo tästä syystä, että vuonna 2004 tehty päätös ei ole voinut vaikuttaa Espanjan tax lease -toimien säännönmukaisuuteen liittyvään epävarmuuteen. |
| --- | --- |

(255)

Kolmanneksi Alankomaiden korvaustoimenpiteistä vuonna 2004 tehdyn päätöksen osalta komissio huomauttaa, että korvaus, joka liittyy Espanjan tax lease -toimista poikkeavaan toimenpiteeseen, ei ole voinut aiheuttaa epävarmuutta Espanjan toimenpiteeseen nähden. Sen seikan perusteella, että väitetty Espanjan myöntämä tuki kuvattiin tarkasti pelkästään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen hollanninkielisessä toisinnossa, ei voida päätellä, että lukijat voisivat olettaa sen koskevan Espanjan tax lease -järjestelmää. Hollanninkielisen päätöksen käännöksen avulla tai tiedustelemalla asiaa komissiolta oltaisiin voitu helposti selvittää, että väitettyyn Espanjan tukeen liittyi kuninkaan asetukseen 442/1994 perustuvaa korkotukea. Lisäksi komissio ainoastaan mainitsee sen, että Espanja oli kiistänyt väitetyn Espanjan tuen olemassaolon ja että Alankomaat ei ollut tarjonnut riittäviä todisteita. Kuten kyseisessä päätöksessä mainittiin, komissio voi ainoastaan luottaa jäsenvaltioon eikä sitä voida pitää vastuussa mahdollisesta epävarmuudesta, jota sen jatkotoimien toteuttamisen puute on saattanut aiheuttaa. Komissio katsoo tästä syystä, että vuonna 2004 tehty päätös ei ole voinut vaikuttaa Espanjan tax lease -toimien säännönmukaisuuteen liittyvään epävarmuuteen.

| (256) | Neljänneksi komissio toteaa, että Espanjan tax lease -toimien säännönmukaisuuteen liittyvä epävarmuus, joka aiheutui asiasta Brittany Ferries vuonna 2001 tehdyssä komission päätöksessä esitetyistä toteamuksista, päättyi sinä päivänä, kun Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva komission päätös julkaistiin. Tässä päätöksessä tehtiin selväksi, että komissio piti Ranskan tax lease -järjestelmää valtiontukena ja että sen olisi pitänyt varoittaa Espanjaa ja Espanjan tax lease -järjestelmän edunsaajia siitä, että tämä järjestelmä saattaa olla valtiontukea. Tästä syystä se ei ole voinut tältä osin luoda epävarmuutta tai edistää sen syntyä. |
| --- | --- |

(256)

Neljänneksi komissio toteaa, että Espanjan tax lease -toimien säännönmukaisuuteen liittyvä epävarmuus, joka aiheutui asiasta Brittany Ferries vuonna 2001 tehdyssä komission päätöksessä esitetyistä toteamuksista, päättyi sinä päivänä, kun Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva komission päätös julkaistiin. Tässä päätöksessä tehtiin selväksi, että komissio piti Ranskan tax lease -järjestelmää valtiontukena ja että sen olisi pitänyt varoittaa Espanjaa ja Espanjan tax lease -järjestelmän edunsaajia siitä, että tämä järjestelmä saattaa olla valtiontukea. Tästä syystä se ei ole voinut tältä osin luoda epävarmuutta tai edistää sen syntyä.

| (257) | Viidenneksi komissio katsoo 5.6.2.6 kohdassa esitettyjen syiden vuoksi, että komission jäsenen Neelie Kroesin vuonna 2009 lähettämä kirje ei aiheuttanut epävarmuutta eikä edistänyt sen syntyä. |
| --- | --- |

(257)

Viidenneksi komissio katsoo 5.6.2.6 kohdassa esitettyjen syiden vuoksi, että komission jäsenen Neelie Kroesin vuonna 2009 lähettämä kirje ei aiheuttanut epävarmuutta eikä edistänyt sen syntyä.

5.6.3.2   Kantelun tekemisen ja menettelyn aloittamisen välillä kulunut aika

| (258) | Komissio katsoo, että aika, joka kului Espanjan tax lease -toimien tutkinnassa ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista, pitäisi laskea vuodesta 2006, jolloin komissio sai kanteluita eurooppalaisilta telakoilta. Edellä esitetyistä syistä toimenpideluonnoksen julkaiseminen Espanjan valtion virallisessa lehdessä ja komission vuonna 2001 saamat väitteet, jotka Espanja nimenomaisesti kielsi vuonna 2002, eivät tue näkemystä siitä, että komissio olisi aiheettomasti viivästyttänyt tutkintavaltuuksiensa käyttöä. Tällaista näkemystä ei tue myöskään vuonna 2004 asiassa C-66/2003 annettu lopullinen päätös, joka koski erilaisten väitettyjen valtiontukitoimien yhteensopivuutta. |
| --- | --- |

(258)

Komissio katsoo, että aika, joka kului Espanjan tax lease -toimien tutkinnassa ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista, pitäisi laskea vuodesta 2006, jolloin komissio sai kanteluita eurooppalaisilta telakoilta. Edellä esitetyistä syistä toimenpideluonnoksen julkaiseminen Espanjan valtion virallisessa lehdessä ja komission vuonna 2001 saamat väitteet, jotka Espanja nimenomaisesti kielsi vuonna 2002, eivät tue näkemystä siitä, että komissio olisi aiheettomasti viivästyttänyt tutkintavaltuuksiensa käyttöä. Tällaista näkemystä ei tue myöskään vuonna 2004 asiassa C-66/2003 annettu lopullinen päätös, joka koski erilaisten väitettyjen valtiontukitoimien yhteensopivuutta.

| (259) | Vuonna 2006 esitetyn ensimmäisen kantelun ja vuonna 2011 aloitetun muodollisen menettelyn välinen ajanjakso ei vaikuta kohtuuttomalta, kun otetaan huomioon asiaa koskevien verotuksellisten toimenpiteiden määrä, tax lease -toimenpiteiden monimutkaisuus ja näihin leasing-toimiin liittyvä avoimuuden puute. Lisäksi komissio lähetti kahdeksan virallista tietopyyntöä syyskuun 2006 ja toukokuun 2010 välisenä aikana (132), ja se oli säännöllisesti yhteydessä Espanjan viranomaisiin. |
| --- | --- |

(259)

Vuonna 2006 esitetyn ensimmäisen kantelun ja vuonna 2011 aloitetun muodollisen menettelyn välinen ajanjakso ei vaikuta kohtuuttomalta, kun otetaan huomioon asiaa koskevien verotuksellisten toimenpiteiden määrä, tax lease -toimenpiteiden monimutkaisuus ja näihin leasing-toimiin liittyvä avoimuuden puute. Lisäksi komissio lähetti kahdeksan virallista tietopyyntöä syyskuun 2006 ja toukokuun 2010 välisenä aikana (132), ja se oli säännöllisesti yhteydessä Espanjan viranomaisiin.

| (260) | Komissio sai vasta lokakuussa 2010 uuden kantelun, johon sisältyi keskeinen edellytys järjestelmän arvioimiseksi, eli veroasiantuntijoiden kattava tutkimus, jossa kuvattiin järjestelmän toimintaa ja sen vaikutuksia. Tästä syystä Espanjan tax lease -toimien tutkintaan kulunut aika ei vaikuta niin pitkältä, että voitaisiin vedota oikeusvarmuuteen. |
| --- | --- |

(260)

Komissio sai vasta lokakuussa 2010 uuden kantelun, johon sisältyi keskeinen edellytys järjestelmän arvioimiseksi, eli veroasiantuntijoiden kattava tutkimus, jossa kuvattiin järjestelmän toimintaa ja sen vaikutuksia. Tästä syystä Espanjan tax lease -toimien tutkintaan kulunut aika ei vaikuta niin pitkältä, että voitaisiin vedota oikeusvarmuuteen.

| (261) | Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevien toimenpiteiden monimutkaisuus, komissio ei voi sulkea pois sitä seikkaa, että oikeudellinen epävarmuus on mahdollisesti syntynyt asiassa Brittany Ferries vuonna 2001 tehdyn päätöksen perusteella, kuten Espanja ja edunsaajat väittävät, kun kyseessä on Espanjan tax lease -toimien luokittelu tueksi. Tämä on kuitenkin voinut olla mahdollista vain 30 päivään huhtikuuta 2007 saakka, jolloin ilmestyneessä Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva komission päätös, jossa se totesi, että järjestelmä on valtiontukea. |
| --- | --- |

(261)

Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevien toimenpiteiden monimutkaisuus, komissio ei voi sulkea pois sitä seikkaa, että oikeudellinen epävarmuus on mahdollisesti syntynyt asiassa Brittany Ferries vuonna 2001 tehdyn päätöksen perusteella, kuten Espanja ja edunsaajat väittävät, kun kyseessä on Espanjan tax lease -toimien luokittelu tueksi. Tämä on kuitenkin voinut olla mahdollista vain 30 päivään huhtikuuta 2007 saakka, jolloin ilmestyneessä Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskeva komission päätös, jossa se totesi, että järjestelmä on valtiontukea.

| (262) | Komissio päättelee tästä syystä, että sen ei pitäisi määrätä Espanjan tax lease -toimien perusteella myönnettyä tukea perittäväksi takaisin ajanjaksolta, joka alkaa Espanjan tax lease -toimien voimaantulosta, vuodesta 2002, ja päättyy 30 päivänä huhtikuuta 2007. |
| --- | --- |

(262)

Komissio päättelee tästä syystä, että sen ei pitäisi määrätä Espanjan tax lease -toimien perusteella myönnettyä tukea perittäväksi takaisin ajanjaksolta, joka alkaa Espanjan tax lease -toimien voimaantulosta, vuodesta 2002, ja päättyy 30 päivänä huhtikuuta 2007.

5.6.4   Takaisin perittävien määrien määrittely

| (263) | Komissio on arvioinut erilaisia verotoimia, jotka ovat valtiontukijärjestelmiä. Tämän päätöksen tarkoituksena ei ole määritellä kunkin edunsaajan vastaanottaman tuen tarkkaa määrää kussakin Espanjan tax lease -toimessa. Komissio katsoo kuitenkin, että jäsenvaltion olisi noudatettava seuraavaa menettelyä määritelläkseen tapauskohtaisesti tuensaajat ja sen soveltumattoman tuen määrä, joka niiltä peritään takaisin. Tätä menetelmää voidaan tarkistaa yhteistyössä Espanjan viranomaisten kanssa erityisesti, jotta voidaan vahvistaa sijoittajien saaman veroedun todellinen määrä niiden kunkin verotuksellinen tilanne huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(263)

Komissio on arvioinut erilaisia verotoimia, jotka ovat valtiontukijärjestelmiä. Tämän päätöksen tarkoituksena ei ole määritellä kunkin edunsaajan vastaanottaman tuen tarkkaa määrää kussakin Espanjan tax lease -toimessa. Komissio katsoo kuitenkin, että jäsenvaltion olisi noudatettava seuraavaa menettelyä määritelläkseen tapauskohtaisesti tuensaajat ja sen soveltumattoman tuen määrä, joka niiltä peritään takaisin. Tätä menetelmää voidaan tarkistaa yhteistyössä Espanjan viranomaisten kanssa erityisesti, jotta voidaan vahvistaa sijoittajien saaman veroedun todellinen määrä niiden kunkin verotuksellinen tilanne huomioon ottaen.

| (264) | Vaihe 1: Toimenpiteestä saadun veroedun kokonaismäärän laskeminen: tämä on taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien tosiasiallisesti saaman veroedun nettonykyarvo (eli ennen kuin vähennetään se osa eduista, joka siirrettiin varustamolle hinnanalennuksen välityksellä). Nettonykyarvo olisi laskettava poiston aloittamispäivästä - veroviranomaisten hyväksymä varhennettu poisto - ja tätä laskelmaa varten käytetyn diskonttokoron olisi perustuttava markkinoiden realiteetteihin. Komissio katsoo, että Espanja voisi käyttää oletuksena laskelmia, joita taloudelliset etuyhtymät toimittivat verohallinnolle hakiessaan varhennettua poistoa (ks. johdanto-osan 168 kappale). Yleensä veroetu katsotaan myönnetyksi sinä päivänä, jolloin taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien verot erääntyvät. |
| --- | --- |

(264)

Vaihe 1: Toimenpiteestä saadun veroedun kokonaismäärän laskeminen: tämä on taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien tosiasiallisesti saaman veroedun nettonykyarvo (eli ennen kuin vähennetään se osa eduista, joka siirrettiin varustamolle hinnanalennuksen välityksellä). Nettonykyarvo olisi laskettava poiston aloittamispäivästä - veroviranomaisten hyväksymä varhennettu poisto - ja tätä laskelmaa varten käytetyn diskonttokoron olisi perustuttava markkinoiden realiteetteihin. Komissio katsoo, että Espanja voisi käyttää oletuksena laskelmia, joita taloudelliset etuyhtymät toimittivat verohallinnolle hakiessaan varhennettua poistoa (ks. johdanto-osan 168 kappale). Yleensä veroetu katsotaan myönnetyksi sinä päivänä, jolloin taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien verot erääntyvät.

| (265) | Vaihe 2: Toimenpiteeseen sovelletuista yleisistä verotustoimista saadun veroedun laskeminen: tämä on nettonykyarvo - joka lasketaan samalla tavalla kuin vaiheessa 1 - niiden veroetujen määrästä, jotka taloudellinen etuyhtymä tai sen sijoittajat olisivat saaneet vertailutilanteessa, jossa on käytetty ainoastaan nopeutettuja poistotoimia siitä hetkestä lähtien, jolloin alus aloitti toiminnan ja toimintaa verotettiin tavanomaisten yhtiöverosäännösten mukaisesti. Tässä skenaariossa aluksen myynnistä varustamolle saatuun luovutusvoittoon olisi sovellettu yleisesti yritysten voittoon sovellettavaa yhtiöveroa sinä päivänä, jolloin varustamo käyttää option. Yleensä veroetu katsotaan saaduksi sinä päivänä, jolloin taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien verot erääntyvät. |
| --- | --- |

(265)

Vaihe 2: Toimenpiteeseen sovelletuista yleisistä verotustoimista saadun veroedun laskeminen: tämä on nettonykyarvo - joka lasketaan samalla tavalla kuin vaiheessa 1 - niiden veroetujen määrästä, jotka taloudellinen etuyhtymä tai sen sijoittajat olisivat saaneet vertailutilanteessa, jossa on käytetty ainoastaan nopeutettuja poistotoimia siitä hetkestä lähtien, jolloin alus aloitti toiminnan ja toimintaa verotettiin tavanomaisten yhtiöverosäännösten mukaisesti. Tässä skenaariossa aluksen myynnistä varustamolle saatuun luovutusvoittoon olisi sovellettu yleisesti yritysten voittoon sovellettavaa yhtiöveroa sinä päivänä, jolloin varustamo käyttää option. Yleensä veroetu katsotaan saaduksi sinä päivänä, jolloin taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien verot erääntyvät.

| (266) | Vaihe 3: Valtiontukea vastaavan veroedun laskeminen: koska komissio pitää nopeutettua poistoa yleisenä toimenpiteenä, tätä toimenpidettä (eli tietyn veromäärän maksun lykkäys) vastaavan edun määrä ei ole valtiontukea. Vaiheessa 1 ja 2 saatujen määrien välisen erotuksen pitäisi vastata tukea, jonka taloudellinen etuyhtymä ja sen sijoittajat ovat saaneet kyseisten verotustoimien edunsaajina, eli sen kokonaisedun nettonykyarvoa, joka saadaan varhennetun poiston käytöstä, tonnistoverojärjestelmästä (johon taloudelliset etuyhtymät eivät ole oikeutettuja) ja luovutusvoiton verotukseen sovellettavasta poikkeuksesta RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin perusteella. Yleensä veroetu katsotaan saaduksi sinä päivänä, jolloin taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien verot erääntyvät. |
| --- | --- |

(266)

Vaihe 3: Valtiontukea vastaavan veroedun laskeminen: koska komissio pitää nopeutettua poistoa yleisenä toimenpiteenä, tätä toimenpidettä (eli tietyn veromäärän maksun lykkäys) vastaavan edun määrä ei ole valtiontukea. Vaiheessa 1 ja 2 saatujen määrien välisen erotuksen pitäisi vastata tukea, jonka taloudellinen etuyhtymä ja sen sijoittajat ovat saaneet kyseisten verotustoimien edunsaajina, eli sen kokonaisedun nettonykyarvoa, joka saadaan varhennetun poiston käytöstä, tonnistoverojärjestelmästä (johon taloudelliset etuyhtymät eivät ole oikeutettuja) ja luovutusvoiton verotukseen sovellettavasta poikkeuksesta RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin perusteella. Yleensä veroetu katsotaan saaduksi sinä päivänä, jolloin taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien verot erääntyvät.

| (267) | Vaihe 4: Soveltuvan tuen määrän laskeminen: ensinnäkin taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien saama tuki, siten kuin se lasketaan vaiheessa 3, on soveltuvaa tukea, koska se vastaa varustamolle siirrettyä etua, joka olisi ollut soveltuvaa, jos sitä olisi pidetty varustamolle myönnettynä valtiontukena. Varustamolle siirretyn tuen prosenttiosuus on määritettävä laskutoimituksella, joka on samankaltainen kuin taloudellisten etuyhtymien verohallinnolle esittämissä hakemuksissa (katso johdanto-osan 136 kappale) ja jonka perusteella korvaus on välityspalveluiden markkinoiden mukainen. Kuten johdanto-osan 202–201 kappaleessa selostettiin, osaa varustamolle siirretystä edusta voidaan pitää soveltuvana, jos varustamo, alus ja sen liikennöintitoimet ovat meriliikenteen suuntaviivojen nojalla oikeutettuja järjestelmään. Soveltuva määrä olisi määriteltävä suuntaviivojen 11 luvun mukaisesti, ja koko kyseiselle varustamolle ETA-maissa myönnetty tuki olisi otettava asianmukaisesti huomioon. Erityisesti Espanjassa myönnetyt määrät olisi lisättävä niihin, joita on myönnetty yhtiön sijoittautumisvaltiossa (jos se on ETA:n jäsen). Tuki, joka ylittää enimmäismäärän tai joka ei ole meriliikenteen suuntaviivojen 11 luvun perusteella soveltuvaa, on katsottava soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(267)

Vaihe 4: Soveltuvan tuen määrän laskeminen: ensinnäkin taloudellisen etuyhtymän tai sen sijoittajien saama tuki, siten kuin se lasketaan vaiheessa 3, on soveltuvaa tukea, koska se vastaa varustamolle siirrettyä etua, joka olisi ollut soveltuvaa, jos sitä olisi pidetty varustamolle myönnettynä valtiontukena. Varustamolle siirretyn tuen prosenttiosuus on määritettävä laskutoimituksella, joka on samankaltainen kuin taloudellisten etuyhtymien verohallinnolle esittämissä hakemuksissa (katso johdanto-osan 136 kappale) ja jonka perusteella korvaus on välityspalveluiden markkinoiden mukainen. Kuten johdanto-osan 202–201 kappaleessa selostettiin, osaa varustamolle siirretystä edusta voidaan pitää soveltuvana, jos varustamo, alus ja sen liikennöintitoimet ovat meriliikenteen suuntaviivojen nojalla oikeutettuja järjestelmään. Soveltuva määrä olisi määriteltävä suuntaviivojen 11 luvun mukaisesti, ja koko kyseiselle varustamolle ETA-maissa myönnetty tuki olisi otettava asianmukaisesti huomioon. Erityisesti Espanjassa myönnetyt määrät olisi lisättävä niihin, joita on myönnetty yhtiön sijoittautumisvaltiossa (jos se on ETA:n jäsen). Tuki, joka ylittää enimmäismäärän tai joka ei ole meriliikenteen suuntaviivojen 11 luvun perusteella soveltuvaa, on katsottava soveltumattomaksi.

| (268) | Koska meriliikenteen suuntaviivojen 11 luvussa tarkoitettu enimmäismäärä lasketaan vuosittain ja varustamon saama etu liittyy pitkäaikaiseen omaisuuserään, komissio on samaa mieltä siitä, että kyseisen enimmäismäärän soveltamisen osalta varustamolle Espanjan tax lease -toimista kertynyt etu voidaan jakaa yli kyseisen aluksen normaalin poistokauden (kymmenen vuotta). |
| --- | --- |

(268)

Koska meriliikenteen suuntaviivojen 11 luvussa tarkoitettu enimmäismäärä lasketaan vuosittain ja varustamon saama etu liittyy pitkäaikaiseen omaisuuserään, komissio on samaa mieltä siitä, että kyseisen enimmäismäärän soveltamisen osalta varustamolle Espanjan tax lease -toimista kertynyt etu voidaan jakaa yli kyseisen aluksen normaalin poistokauden (kymmenen vuotta).

| (269) | Toiseksi, koska toimenpide vastaa markkinoiden mukaista korvausta sijoittajien välityksestä soveltuvan edun siirtämiseksi varustamoille, tätä korvausta on myös pidettävä soveltuvana tai soveltumattomana tukena samassa suhteessa kuin varustamolle osoitettua etua (ks. johdanto-osan 201 kappale). |
| --- | --- |

(269)

Toiseksi, koska toimenpide vastaa markkinoiden mukaista korvausta sijoittajien välityksestä soveltuvan edun siirtämiseksi varustamoille, tätä korvausta on myös pidettävä soveltuvana tai soveltumattomana tukena samassa suhteessa kuin varustamolle osoitettua etua (ks. johdanto-osan 201 kappale).

5.6.5   Sopimuslausekkeet

| (270) | Kuten edellä mainittiin, PYMAR on ilmoittanut komissiolle joihinkin sijoittajien, varustamoiden ja telakoiden välisiin sopimuksiin sisältyvistä tietyistä lausekkeista. Tällaisten lausekkeiden perusteella varustamojen olisi suoritettava toiselle osapuolelle korvauksia, jos odotettavissa olevia veroetuja ei pystytä saamaan. |
| --- | --- |

(270)

Kuten edellä mainittiin, PYMAR on ilmoittanut komissiolle joihinkin sijoittajien, varustamoiden ja telakoiden välisiin sopimuksiin sisältyvistä tietyistä lausekkeista. Tällaisten lausekkeiden perusteella varustamojen olisi suoritettava toiselle osapuolelle korvauksia, jos odotettavissa olevia veroetuja ei pystytä saamaan.

| (271) | Lopullisessa kielteisessä päätöksessään osittaisesta takaisinperinnästä Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa asiassa (133), jossa on huomattavia yhtäläisyyksiä tähän asiaan, komissio totesi, että ”vaikka taloudellisten yhteenliittymien jäsenille aiheutuneet verotukselliset ja oikeudelliset riskit ovat tietyissä tapauksissa voineet vaikuttaa sopimuksellisesti hyödykkeiden käyttäjiin, tämä ei ole ristiriidassa sen periaatteen kanssa, jonka mukaan komission vaatiessa tarvittaessa sääntöjenvastaisen tuen perittäväksi takaisin sen tavoitteena on poistaa tuensaajilta etu, josta ne ovat hyötyneet kyseisillä markkinoilla verrattuna kilpailijoihinsa, ja palauttaa markkinoille tilanne, joka niillä vallitsi ennen kyseisen tuen maksamista”. Komissio totesi lopuksi, että ”tämän tavoitteen saavuttaminen ei voi riippua [...] tuensaajien hyväksymistä sopimusmääräyksistä”. |
| --- | --- |

(271)

Lopullisessa kielteisessä päätöksessään osittaisesta takaisinperinnästä Ranskan verotuksellisia taloudellisia etuyhtymiä koskevassa asiassa (133), jossa on huomattavia yhtäläisyyksiä tähän asiaan, komissio totesi, että ”vaikka taloudellisten yhteenliittymien jäsenille aiheutuneet verotukselliset ja oikeudelliset riskit ovat tietyissä tapauksissa voineet vaikuttaa sopimuksellisesti hyödykkeiden käyttäjiin, tämä ei ole ristiriidassa sen periaatteen kanssa, jonka mukaan komission vaatiessa tarvittaessa sääntöjenvastaisen tuen perittäväksi takaisin sen tavoitteena on poistaa tuensaajilta etu, josta ne ovat hyötyneet kyseisillä markkinoilla verrattuna kilpailijoihinsa, ja palauttaa markkinoille tilanne, joka niillä vallitsi ennen kyseisen tuen maksamista”. Komissio totesi lopuksi, että ”tämän tavoitteen saavuttaminen ei voi riippua [...] tuensaajien hyväksymistä sopimusmääräyksistä”.

| (272) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltiolle asetetulla velvollisuudella poistaa tuki, jota komissio pitää yhteismarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (134). Toisen käytännön mukaan sääntöjenvastaisesti maksetun valtiontuen takaisin perimisen pääasiallinen tavoite on poistaa kilpailun vääristymä, joka on aiheutunut tällaisesta tuesta saadusta kilpailuedusta (135). Tämän takaisinmaksamisen seurauksena tuen saaja menettää markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (136). |
| --- | --- |

(272)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltiolle asetetulla velvollisuudella poistaa tuki, jota komissio pitää yhteismarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (134). Toisen käytännön mukaan sääntöjenvastaisesti maksetun valtiontuen takaisin perimisen pääasiallinen tavoite on poistaa kilpailun vääristymä, joka on aiheutunut tällaisesta tuesta saadusta kilpailuedusta (135). Tämän takaisinmaksamisen seurauksena tuen saaja menettää markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (136).

| (273) | Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissiolla on oltava valta määrätä, että takaisinmaksajina toimivat todelliset edunsaajat, jotta se voi täyttää tehtävänsä ja palauttaa kilpailutilanteen markkinoille, joilla vääristymä on aiheutunut. Komission on tästä syystä voitava tunnistaa selvästi yritykset, joilla on velvollisuus palauttaa sääntöjenvastainen tuki, jota se pitää soveltumattomana. Tälle tavoitteelle aiheutettaisiin kuitenkin jatkuvasti esteitä, jos yksityiset osapuolet voisivat sopimusmääräysten avulla muuttaa komission tekemien takaisinperintää koskevien päätösten vaikutuksia. Taloudelliset toimijat, joilla on merkittävää neuvotteluvoimaa suojata itseään takaisinperintää koskevilta päätöksiltä ja siten estää valtiontukien valvonnan käytännön seuraukset, voisivat käyttää tätä mahdollisuutta, jos se on olemassa. |
| --- | --- |

(273)

Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissiolla on oltava valta määrätä, että takaisinmaksajina toimivat todelliset edunsaajat, jotta se voi täyttää tehtävänsä ja palauttaa kilpailutilanteen markkinoille, joilla vääristymä on aiheutunut. Komission on tästä syystä voitava tunnistaa selvästi yritykset, joilla on velvollisuus palauttaa sääntöjenvastainen tuki, jota se pitää soveltumattomana. Tälle tavoitteelle aiheutettaisiin kuitenkin jatkuvasti esteitä, jos yksityiset osapuolet voisivat sopimusmääräysten avulla muuttaa komission tekemien takaisinperintää koskevien päätösten vaikutuksia. Taloudelliset toimijat, joilla on merkittävää neuvotteluvoimaa suojata itseään takaisinperintää koskevilta päätöksiltä ja siten estää valtiontukien valvonnan käytännön seuraukset, voisivat käyttää tätä mahdollisuutta, jos se on olemassa.

| (274) | Vertailun vuoksi voidaan mainita, että unionin tuomioistuin totesi asiassa Residex hiljattain antamassaan tuomiossa (137), että kansallisen tuomioistuimen on kaikki käsiteltävän asian erityispiirteet huomioon ottaen yksilöitävä valtiontuen muodostavan takauksen edunsaaja tai edunsaajat ja määrättävä perittäväksi takaisin kyseessä olevan tuen kokonaismäärä. Lisäksi tuensaajasta riippumatta ja koska niiden toimenpiteiden, jotka kansallisten tuomioistuinten on toteutettava SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan rikkomistapauksissa, olennaisena tavoitteena on kilpailutilanteen saattaminen vastaamaan kyseessä olevan tuen maksamista edeltänyttä tilannetta, näiden on varmistettava, että toimenpiteet, jotka ne toteuttavat kyseisten toimenpiteiden pätevyyden suhteen, mahdollistavat tällaisen tavoitteen saavuttamisen. Tämä osoittaa, että kun on tarpeen oikaista tuen aiheuttama vääristymä, kansalliset tuomioistuimet voivat puuttua asiaan ja todeta, että sopimukset ovat pätemättömiä, jopa sellaisten osapuolten osalta, jotka eivät ole tuensaajia. Tässä tapauksessa on kyse lainanantajista, joiden saatavia tuettiin valtiontakauksella. Samaa perustelua sovelletaan sitäkin suuremmalla syyllä komissioon sen määrätessä, että tuki peritään tosiasiallisesti takaisin edunsaajilta. Tältä osin on korostettava, että komission on tehtävä lopullinen päätös tukitoimesta, kun taas kansallisten tuomioistuinten on huolehdittava henkilöiden oikeuksien suojaamisesta siinä tapauksessa, jos SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyä velvoitetta ilmoittaa valtiontuista etukäteen komissiolle on rikottu. |
| --- | --- |

(274)

Vertailun vuoksi voidaan mainita, että unionin tuomioistuin totesi asiassa Residex hiljattain antamassaan tuomiossa (137), että kansallisen tuomioistuimen on kaikki käsiteltävän asian erityispiirteet huomioon ottaen yksilöitävä valtiontuen muodostavan takauksen edunsaaja tai edunsaajat ja määrättävä perittäväksi takaisin kyseessä olevan tuen kokonaismäärä. Lisäksi tuensaajasta riippumatta ja koska niiden toimenpiteiden, jotka kansallisten tuomioistuinten on toteutettava SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan rikkomistapauksissa, olennaisena tavoitteena on kilpailutilanteen saattaminen vastaamaan kyseessä olevan tuen maksamista edeltänyttä tilannetta, näiden on varmistettava, että toimenpiteet, jotka ne toteuttavat kyseisten toimenpiteiden pätevyyden suhteen, mahdollistavat tällaisen tavoitteen saavuttamisen. Tämä osoittaa, että kun on tarpeen oikaista tuen aiheuttama vääristymä, kansalliset tuomioistuimet voivat puuttua asiaan ja todeta, että sopimukset ovat pätemättömiä, jopa sellaisten osapuolten osalta, jotka eivät ole tuensaajia. Tässä tapauksessa on kyse lainanantajista, joiden saatavia tuettiin valtiontakauksella. Samaa perustelua sovelletaan sitäkin suuremmalla syyllä komissioon sen määrätessä, että tuki peritään tosiasiallisesti takaisin edunsaajilta. Tältä osin on korostettava, että komission on tehtävä lopullinen päätös tukitoimesta, kun taas kansallisten tuomioistuinten on huolehdittava henkilöiden oikeuksien suojaamisesta siinä tapauksessa, jos SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyä velvoitetta ilmoittaa valtiontuista etukäteen komissiolle on rikottu.

| (275) | Siten sopimuslausekkeet, jotka suojaavat edunsaajia sääntöjenvastaisen ja soveltumattoman tuen takaisinperinnältä ja joilla takaisinperinnän oikeudelliset ja taloudelliset riskit siirretään muille henkilöille, ovat vastoin perustamissopimuksessa vahvistetun valtiontuen valvontajärjestelmän keskeistä sisältöä. Tällainen järjestelmä on välttämätön yhteisölle uskottujen tehtävien toteuttamiselle ja erityisesti sisämarkkinoiden toiminnalle, ja se muodostaa sen vuoksi oikeusjärjestyksen perusteisiin kuuluvat oikeussäännöt (138). Tästä syystä yksityiset osapuolet eivät voi poiketa sen sopimusmääräyksistä. |
| --- | --- |

(275)

Siten sopimuslausekkeet, jotka suojaavat edunsaajia sääntöjenvastaisen ja soveltumattoman tuen takaisinperinnältä ja joilla takaisinperinnän oikeudelliset ja taloudelliset riskit siirretään muille henkilöille, ovat vastoin perustamissopimuksessa vahvistetun valtiontuen valvontajärjestelmän keskeistä sisältöä. Tällainen järjestelmä on välttämätön yhteisölle uskottujen tehtävien toteuttamiselle ja erityisesti sisämarkkinoiden toiminnalle, ja se muodostaa sen vuoksi oikeusjärjestyksen perusteisiin kuuluvat oikeussäännöt (138). Tästä syystä yksityiset osapuolet eivät voi poiketa sen sopimusmääräyksistä.

| (276) | Tämä on erityisesti kyseessä arvioinnin kohteena olevassa Espanjan tax lease -järjestelmän tilanteessa, jossa tietyt telakat ovat valtion valvonnassa. Siinä määrin kuin julkisessa omistuksessa olevat telakat ovat tehneet sopimuslausekkeita, joilla edunsaajia suojellaan tuen takaisinperinnältä, niiden toiminta estäisi sääntöjenvastaisen ja soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnän toteutuksen. Lisäksi valtion valvonnassa olevien toimijoiden toiminta, jolla ne pyrkivät suojaamaan sopimuskumppaneitaan takaisinperinnältä, voi aiheuttaa huomattavaa painetta niiden yksityisille kilpailijoille, joita voidaan suostutella hyväksymään vastaavia lausekkeita sopimuksissaan, mikä johtaisi edunsaajien yleiseen suojelemiseen takaisinperinnältä. |
| --- | --- |

(276)

Tämä on erityisesti kyseessä arvioinnin kohteena olevassa Espanjan tax lease -järjestelmän tilanteessa, jossa tietyt telakat ovat valtion valvonnassa. Siinä määrin kuin julkisessa omistuksessa olevat telakat ovat tehneet sopimuslausekkeita, joilla edunsaajia suojellaan tuen takaisinperinnältä, niiden toiminta estäisi sääntöjenvastaisen ja soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnän toteutuksen. Lisäksi valtion valvonnassa olevien toimijoiden toiminta, jolla ne pyrkivät suojaamaan sopimuskumppaneitaan takaisinperinnältä, voi aiheuttaa huomattavaa painetta niiden yksityisille kilpailijoille, joita voidaan suostutella hyväksymään vastaavia lausekkeita sopimuksissaan, mikä johtaisi edunsaajien yleiseen suojelemiseen takaisinperinnältä.

6.   PÄÄTELMÄT

Komissio toteaa seuraavaa:

| — | Meriliikenteen suuntaviivojen ja Espanjan tonnistoverojärjestelmästä 27 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn komission päätöksen mukaan toiminnot, jotka koostuvat yksinomaan alusten leasing-vuokrauksesta, rahtauksesta tai vuokrauksesta, eivät muodosta liikennöintipalveluita. Tästä syystä nämä toiminnot eivät pääsääntöisesti ole oikeutettuja komission hyväksymään Espanjan tonnistoverojärjestelmään. |
| --- | --- |

—

Meriliikenteen suuntaviivojen ja Espanjan tonnistoverojärjestelmästä 27 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn komission päätöksen mukaan toiminnot, jotka koostuvat yksinomaan alusten leasing-vuokrauksesta, rahtauksesta tai vuokrauksesta, eivät muodosta liikennöintipalveluita. Tästä syystä nämä toiminnot eivät pääsääntöisesti ole oikeutettuja komission hyväksymään Espanjan tonnistoverojärjestelmään.

| — | TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 § (vuokrattujen omaisuuserien varhennettu poisto), tonnistoverojärjestelmän soveltaminen muihin kuin oikeutettuihin taloudellisiin etuyhtymiin kuten myös RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

—

TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti ja 48 §:n 4 momentti sekä RIS-säädöksen 49 § (vuokrattujen omaisuuserien varhennettu poisto), tonnistoverojärjestelmän soveltaminen muihin kuin oikeutettuihin taloudellisiin etuyhtymiin kuten myös RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| — | Nämä toimenpiteet eivät ole asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa tukea, koska niistä ei esitetty ilmoitusta komissiolle eikä se ole hyväksynyt niitä. |
| --- | --- |

—

Nämä toimenpiteet eivät ole asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa tukea, koska niistä ei esitetty ilmoitusta komissiolle eikä se ole hyväksynyt niitä.

| — | Espanja on myöntänyt sääntöjenvastaisesti kyseessä olevan tuen, joka on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastainen. |
| --- | --- |

—

Espanja on myöntänyt sääntöjenvastaisesti kyseessä olevan tuen, joka on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastainen.

| — | Tästä seuraa, että niin sanottu Espanjan tax lease -järjestelmä, jossa on kyse TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n yhteisestä soveltamisesta (vuokrattujen omaisuuserien varhennettu poisto), tonnistoverojärjestelmän soveltamisesta muihin kuin järjestelmään oikeutettuihin taloudellisiin etuyhtymiin, kuten myös RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin soveltamisesta, on säännönvastainen. |
| --- | --- |

—

Tästä seuraa, että niin sanottu Espanjan tax lease -järjestelmä, jossa on kyse TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin ja 48 §:n 4 momentin sekä RIS-säädöksen 49 §:n yhteisestä soveltamisesta (vuokrattujen omaisuuserien varhennettu poisto), tonnistoverojärjestelmän soveltamisesta muihin kuin järjestelmään oikeutettuihin taloudellisiin etuyhtymiin, kuten myös RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin soveltamisesta, on säännönvastainen.

| — | Taloudelliselle etuyhtymälle tai sen sijoittajille myönnettyä tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, koska se vastaa markkinoiden mukaista korvausta sijoittajien välityksestä ja koska se osoitetaan meriliikenteen suuntaviivojen mukaan järjestelmään oikeutetuille meriliikenneyrityksille suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Tämä merkitsee erityisesti, että varustamoille siirretty kokonaismäärä ei ylitä suuntaviivojen 11 luvussa määrättyä enimmäismäärää. |
| --- | --- |

—

Taloudelliselle etuyhtymälle tai sen sijoittajille myönnettyä tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, koska se vastaa markkinoiden mukaista korvausta sijoittajien välityksestä ja koska se osoitetaan meriliikenteen suuntaviivojen mukaan järjestelmään oikeutetuille meriliikenneyrityksille suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Tämä merkitsee erityisesti, että varustamoille siirretty kokonaismäärä ei ylitä suuntaviivojen 11 luvussa määrättyä enimmäismäärää.

| — | Tuki, joka ylittää soveltuvan tuen enimmäismäärän, olisi perittävä tuensaajilta, eli taloudellisilta etuyhtymiltä ja niiden sijoittajilta ilman, että nämä voivat siirtää takaisinperinnän kustannukset muille henkilöille. |
| --- | --- |

—

Tuki, joka ylittää soveltuvan tuen enimmäismäärän, olisi perittävä tuensaajilta, eli taloudellisilta etuyhtymiltä ja niiden sijoittajilta ilman, että nämä voivat siirtää takaisinperinnän kustannukset muille henkilöille.

| — | Komission ei pitäisi määrätä Espanjan tax lease -toimien perusteella myönnettyä tukea perittäväksi takaisin ajanjaksolta, joka alkaa Espanjan tax lease -toimien voimaantulosta vuonna 2002 ja päättyy 30 päivänä huhtikuuta 2007, jolloin julkaistiin päätös asiassa C-46/2004, Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät (ks. johdanto-osan 261 kappale). |
| --- | --- |

—

Komission ei pitäisi määrätä Espanjan tax lease -toimien perusteella myönnettyä tukea perittäväksi takaisin ajanjaksolta, joka alkaa Espanjan tax lease -toimien voimaantulosta vuonna 2002 ja päättyy 30 päivänä huhtikuuta 2007, jolloin julkaistiin päätös asiassa C-46/2004, Ranskan verotukselliset taloudelliset etuyhtymät (ks. johdanto-osan 261 kappale).

| — | Tämän päivämäärän jälkeisen takaisinperinnän määrääminen ei riko Euroopan unionin lainsäädännön yleisiä periaatteita luottamuksensuojasta ja oikeusvarmuudesta. |
| --- | --- |

—

Tämän päivämäärän jälkeisen takaisinperinnän määrääminen ei riko Euroopan unionin lainsäädännön yleisiä periaatteita luottamuksensuojasta ja oikeusvarmuudesta.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpiteet, jotka johtuvat TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentista (vuokrattujen omaisuuserien varhennettu poisto), tonnistoverojärjestelmän soveltamisesta muihin kuin järjestelmään oikeutettuihin yrityksiin, aluksiin tai toimintaan sekä RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentista, ovat valtiontukea taloudellisille etuyhtymille ja niiden sijoittajille, ja Espanja on pannut ne sääntöjenvastaisesti täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2002 rikkoen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitettuja valtiontukitoimia ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvina paitsi siinä tapauksessa, että tuki vastaa markkinoiden mukaista korvausta sijoittajien välityksestä ja että se osoitetaan meriliikenteen suuntaviivojen mukaisesti oikeutetuille meriliikenneyrityksille kyseisissä suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

3 artikla

Espanjan on lopetettava 1 artiklassa tarkoitettu tukijärjestelmä siltä osin kuin se ei sovellu yhteismarkkinoille.

4 artikla

1.   Espanjan on perittävä takaisin 1 artiklassa tarkoitetun järjestelmän mukaisesti myönnetty soveltumaton tuki sitä saaneilta taloudellisten etuyhtymien sijoittajilta ilman, että nämä voivat siirtää takaisinperinnän kustannukset muille henkilöille. Takaisin ei kuitenkaan peritä tukia, jotka on myönnetty osana rahoitustoimia, joiden osalta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat sitoutuneet varmistamaan toimenpiteiden hyödyn oikeudellisesti sitovalla säädöksellä, joka hyväksyttiin ennen 30 päivää huhtikuuta 2007.

2.   Takaisinperittävistä määristä kertyy korkoa siitä päivästä lähtien, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (139) V luvun ja komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (140), jolla tarkistetaan asetusta (EY) N:o 794/2004, mukaisesti.

4.   Espanjan on peruutettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun järjestelmän mukaiset maksamattomat tukimaksut tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.

5 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun järjestelmän mukainen tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Espanjan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

6 artikla

1.   Espanjan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | luettelo edellä 1 artiklassa tarkoitetun järjestelmän tuensaajista ja niistä kunkin järjestelmän mukaan saamasta tuen kokonaismäärästä; |
| --- | --- |

a)

luettelo edellä 1 artiklassa tarkoitetun järjestelmän tuensaajista ja niistä kunkin järjestelmän mukaan saamasta tuen kokonaismäärästä;

| b) | kultakin tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

b)

kultakin tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Espanjan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 276, 21.9.2011, s. 5.

1

(2)  Ks. Euroopan parlamentin kirjallinen kysymys E-5819/2010, johon annettiin vastaus 31. elokuuta 2010.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Espanjan pieniä ja keskisuuria telakoita edustava yhdistys.

4

(5)  Leasing-yhtiö ja varustamo allekirjoittavat myös myyntioptio- ja osto-optiosopimuksia.

5

(6)  Ks. alaviite 3.

6

(7)  26 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.

7

(8)  Luovutusvoitto johtuu normaalisti varhennetun ja nopeutetun poiston vuoksi ylipoiston kohteena olevien omaisuuserien myynnistä, koska omaisuuserän jäljellä oleva verotusarvo on todennäköisesti huomattavasti alhaisempi kuin sen myyntihinta.

8

(9)  Aluksen myyntihinnan ja verotusarvon välinen ero. Aluksen verotusarvo on maksettu alkuperäinen hinta, josta vähennetään vähennykset (kulut), jotta sen arvonalennus otetaan huomioon. Esillä olevassa tapauksessa aluksen arvo olisi alentunut täysin - tai lähes täysin - ennen kuin taloudellinen etuyhtymä siirtyy tonnistoveroon, eli sen kirjanpitoarvo olisi nolla tai lähes nolla.

9

(10)  Tähän sisältyvät Espanjan toimittamat tiedot: kolme konkreettista esimerkkiä taloudellisten etuyhtymien esittämistä hakemuksista verohallinnolle yhtiöverolain konsolidoidun version (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades), jäljempänä ’TRLIS-säädös’ 115 §:n 11 momentin mukaisesti, sekä näihin hakemuksiin liitetyt sopimukset ja muut liitteet.

10

Texto

)

(11)  Tässä päätöksessä ’poistolla’ tarkoitetaan erotuksetta sitä, että omaisuuserän omistaja poistaa poistokustannukset ja vuokralainen poistaa maksut, jotka on suoritettu vuokranantajan perimien omaisuuserän kustannusten osalta. Siten vuokrattujen omaisuuserien nopeutetulla poistolla viitataan vuokralaisen mahdollisuuteen poistaa nämä maksut niissä rajoissa, että sovellettavaa tasapoiston määrää ei ylitetä kaksin- tai kolminkertaisesti.

11

(12)  5 päivänä maaliskuuta 2004 annettu kuninkaan asetus 4/2004, jolla hyväksytään Espanjan virallisessa lehdessä 11 päivänä maaliskuuta 2004 julkaistu yhtiöverolain konsolidoitu versio.

12

(13)  30 päivänä heinäkuuta 2004 annettu kuninkaan asetus 1777/2004, jolla hyväksytään Espanjan virallisessa lehdessä 6 päivänä elokuuta 2004 julkaistu yhtiöveromääräys.

13

(14)  Ilman osto-option arvoa.

14

(15)  Jokaisena vuonna omaisuuserän jäännösarvoon sovelletaan muuttumatonta prosenttiosuutta, kuten edellisen verokauden lopussa (jäännösarvo = hankinta-arvo, josta vähennetään aikaisemmin kirjanpitoon merkitty poisto). Sen sijaan, että omaisuuserästä aiheutuvat kustannukset jaettaisiin tasaisesti tietyn ajan, tässä järjestelmässä poistot vähenevät kunakin peräkkäisenä kautena.

15

(16)  Jos omaisuuserä poistetaan viiden vuoden aikana, menetelmä, jolla suurin poisto tehdään ensimmäisenä vuonna ja määrä alenee jokaisena sen jälkeisenä vuotena, on 15 (= 1 + 2 + 3 + 4 + 5) ja poistokustannus on 5/15 hankinta-arvosta vuonna 1, 4/15 vuonna 2 ja niin edelleen, kunnes se on 1/15 vuonna 5.

16

(17)  Kopioitu aikaisemman lain 43/1995 128 §:n 11 momentista, sellaisena kuin se otettiin käyttöön lailla 24/2001, ja sitä sovellettiin vuodesta 2002 alkaen. Varhennetulla poistolla tarkoitetaan poiston aloituspäivämäärän aikaistamista. Esillä olevassa asiassa veronmaksajat voivat, jos ne saavat tarvittavan veroluvan, aloittaa varhennetun poiston aluksen rakentamisaikana eli ennen kuin alus toimitetaan verovelvolliselle tai ennen kuin verovelvollinen alkaa käyttää sitä.

17

(18)  TRLIS-säädöksen 48 §:ssä säädetään taloudellisiin etuyhtymiin sovellettavista erityisistä verotusjärjestelyistä. Ks. 2.2.3 kohta, toimenpide 3: taloudelliset etuyhtymät.

18

(19)  Komission päätös K(2002) 582 lopullinen, 27 päivänä helmikuuta 2002 (asia N 736/2001), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N 528/2003.

19

(20)  EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3.

20

(21)  Tähän viitataan kansallisista satamista ja kauppalaivastosta 24 päivänä marraskuuta 1992 annetussa laissa 27/1992.

21

(22)  Ks. TRLIS-säädöksen 125 §:n 2 momentti.

22

(23)  Otettu käyttöön 28 päivänä helmikuuta 2003 annetulla kuninkaan asetuksella 252/2003, Espanjan virallinen lehti, nro 62, 13.3.2003.

23

(24)  RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentti. On pantava merkille, että tätä poikkeusta sovelletaan ainoastaan taloudellisiin etuyhtymiin, joille veroviranomaiset ovat jo antaneet luvan varhennettua poistoa varten.

24

(25)  Päivänä, jolloin siirrytään tonnistoveroon.

25

(26)  Päivänä, jolloin aluksen omistajuus siirtyy varustamolle.

26

(27)  Ks. alaviite 17.

27

(28)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4055/86, annettu 22 päivänä joulukuuta 1986, palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen (EYVL L 378, 31.12.1986, s. 1).

28

(29)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3577/92, annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) (EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7).

29

(30)  Liikesalaisuus/luottamuksellista tietoa.

30

(31)  [...]

31

(32)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3. Ks. 14 kohta.

32

(33)  Ks. komission päätös 2009/809/EY, tehty 8.7.2009 asiassa C 4/07, Alankomaat (Groepsrentebox).

33

(34)  TRLIS-säädös: yhtiöverolain konsolidoitu versio.

34

(35)  Ks. alaviite 15.

35

(36)  Ks. alaviite 16.

36

(37)  Ks. TRLIS-säädöksen 11 §:n 1 momentin d alamomentti ja RIS-säädöksen 5 §.

37

(38)  Valtiontuki C 46/2004, tukiohjelmasta, jonka Ranska on ottanut käyttöön yleisen verolainsäädännön 39 CA §:n nojalla, 20 päivänä joulukuuta 2006 tehty komission päätös (EUVL L 112, 30.4.2007, s. 43).

38

(39)  Ks. alaviite 20.

39

(40)  Komissio ei katso, että tonnistoveron soveltaminen taloudellisiin etuyhtymiin olisi ongelma siltä osin kuin ne tosiasiallisesti liikennöivät aluksia meriliikenteen palvelujen tarjoamiseksi ja täyttävät meriliikenteen suuntaviivoissa määrätyt edellytykset.

40

(41)  Tätä säännöstä sovelletaan kaikkiin aluksiin, veneisiin ja laivoihin alkuperästään, tonnistostaan tai tarkoituksestaan riippumatta. Sitä sovelletaan myös kaikkiin meriliikenneyhtiöihin, jotka liikennöivät aluksia [...] riippumatta siitä, ovatko ne aluksen omistajia tai käyttävätkö ne niitä leasing-sopimuksen, rahtaussopimuksen tai minkä tahansa muun lain salliman mallin perusteella

41

(42)  Ks. komission päätös K(2002) 582 lopullinen, tehty 27.2.2002, 2.4. jakso (Edunsaajat): Tonnistoverojärjestelmän edunsaajat voivat olla Espanjan lainsäädännön mukaan rekisteröityjä meriliikenneyhtiöitä, joiden toimintaan sisältyy omassa omistuksessa olevien ja vuokrattujen alusten toiminta.

42

(43)  Ks. erityisesti Espanjan viranomaisten toimittama, 2 päivänä elokuuta 2011 päivätty kirje vastauksena komission päätöksen K(2011) 4494 lopullinen, 3.2.3.2. kohtaan (Väitetty uusi valtiontuki): RIS-säädöksen 50 §:n 3 momentin 9 alamomentissa [...] yhtiöveron soveltamisalassa käsitettä ”käytetty” sovelletaan niihin eriin, joita on käyttänyt kolmas osapuoli, joka ei ole se verovelvollinen, joka pyytää erityissäännöksen soveltamista.

43

(44)  Komission päätökset, tehty 20.12.2006 asiassa C 46/04 verotukselliset taloudelliset etuyhtymät; 8.5.2001 asiassa C 31/98 Brittany Ferries; 16.12.2003 asiassa N 474/03 Air Caraïbes ja 20.5.2008 asiassa C 74/99 Le Levant -risteilyalus.

44

(45)  Viittaus Espanjan lakiin 27/92. Vastaanottajia voivat siis olla yritykset, joilla on päätoimipaikka Espanjassa tai EU:hun sijoittautuneet yritykset, joilla on sivutoimipaikkoja Espanjassa.

45

(46)  Ks. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohta.

46

(47)  Komission päätös, tehty 8 päivänä toukokuuta 2001 asiassa C 31/98 (EYVL L 12, 15.1.2002, s. 33).

47

(48)  Koordinointikeskukset (DE); koordinointikeskukset ja rahoitusyhtiöt (LU); Biskajan koordinointikeskukset (ES); pääkonttorit ja kansainväliset logistiikkakeskukset (FR); ulkomailta saatavat tulot (IE); kansainväliset rahoitustoiminnot (NL).

48

(49)  Komission päätös, annettu 12 päivänä tammikuuta 2011, omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuvan rahallisen liikearvon kirjaamisesta kuluksi (C 45/07, EUVL L 135, 21.5.2011, s. 1).

49

(50)  Komission päätös, tehty 16 päivänä toukokuuta 2000, tukiohjelmasta, jota Italia soveltaa vaikeuksissa olevien suuryritysten hyväksi (EYVL L 79, 17.3.2001, s. 29).

50

(51)  Komission päätös, tehty 3 päivänä kesäkuuta 2003, Orkneysaarten paikallishallinnon Track Record -kiintiöohjelmasta (EUVL L 211, 21.8.2003, s. 49) ja komission päätös, tehty 3 päivänä kesäkuuta 2003, kiintiöiden ostoa varten Shetlandinsaarilla myönnettävistä lainoista (EUVL L 211, 21.8.2003, s. 63).

51

(52)  Erityisesti 2 päivänä elokuuta 2011 päivätty kirje.

52

(53)  Komission päätös, tehty 8 päivänä toukokuuta 2001, valtiontuesta, jonka Ranska on myöntänyt Bretagne Angleterre Irlande -yhtiölle (”BAI” tai ”Brittany Ferries”) (EYVL L 12, 15.1.2002, s. 33).

53

(54)  Ks. Boletín Oficial de las Cortes Generales, Congreso de los Diputados, VII Legislatura, Serie A: Proyectos de Ley, núm. 50–1, 10.10.2001, s. 22 - 25 (http://www.congreso.es).

54

(55)  Valtiontuki C 66/2003, komission päätös, tehty 30 päivänä kesäkuuta 2004, valtiontuesta, jonka Alankomaat aikoo myöntää neljälle telakalle kuutta laivanrakennussopimusta varten (EUVL L 39, 11.2.2005, s. 48).

55

(56)  Valtiontuki C 46/2004, komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, tukiohjelmasta, jonka Ranska on ottanut käyttöön yleisen verolainsäädännön 39 CA §:n nojalla (EUVL L 112, 30.4.2007, s. 43).

56

(57)  9 päivänä maaliskuuta 2009 päivätty kirje.

57

(58)  Ks. erityisesti 13 kohta, EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

58

(59)  Ks. 2 päivänä elokuuta 2011 päivätty kirje.

59

(60)  Ilmoitukset kirjattiin numeroilla N 601 - N 606/2002.

60

(61)  Ks. 11 päivänä marraskuuta 2003 päivätty kirje, EUVL C 11, 15.1.2004, s. 5.

61

(62)  Ks. päätös K(2004) 2213, EUVL L 39, 11.2.2005, s. 48.

62

(63)  Ks. päätöksessä K(2004) 2213 oleva 24 kohta.

63

(64)  Ks. 17.2.2003 tehty päätös, EUVL L 204, 13.8.2003, s. 51 (IE); 17.2.2003 tehty päätös, EUVL L 180, 18.7.2003, s. 52 (NL); kaksi päätöstä, jotka tehtiin 16.10.2002, EUVL L 153, 20.6.2003, s. 40 ja EUVL L 170, 9.7.2003, s. 20 (LU); 22.8.2002 tehty päätös, EUVL L 31, 6.2.2003, s. 26 (ES); 5.9.2002 tehty päätös, EUVL L 177, 16.7.2003, s. 17 (DE); 11.12.2002 tehty päätös, EUVL L 330, 18.12.2003, s. 23 ja 13.5.2003 tehty päätös, EUVL L 23, 28.1.2004, s. 1 (FR); 24.6.2003 tehty päätös, EUVL L 23, 28.1.2004, s. 14 (BE); ja 30.3.2004 tehty päätös, EUVL L 29, 2.2.2005, s. 24 (UK).

64

(65)  Espanja julkaisi verotukseen sovellettavan ennakkopäätöksen 1 päivänä joulukuuta 2008:

65

http://petete.meh.es/Scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?Consulta=CONSULTA&Pos=7262 (tarkasteltu viimeksi 19.6.2013).

(66)  La Gerencia Naval (http://www.gernaval.org/) on yhtiöjärjestyksensä nojalla julkinen yritys, hyväksytty 22 päivänä joulukuuta 2000 annetulla kuninkaan asetuksella 3451/2000 (Espanjan virallinen lehti, 11.1.2001).

66

(67)  12.1.2011 annettu komission päätös asiassa C-45/2007, 192 kohta, EUVL L 135, 21.5.2011, s. 1; 13.11.2007 tehty komission päätös asiassa C-15/2002, 85 kohta, EUVL L 90, 2.4.2008, s. 7; 9.3.2004 tehty komission päätös asiassa C-33/2003, 47, 48 ja 66 kohta, EUVL L 190, 22.7.2005, s. 13; ja 16.5.2000 tehty komission päätös asiassa C-68/1999, 73 kohta, EYVL L 79, 17.3.2001, s. 29.

67

(68)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

68

(69)  Ks. asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999 (Kok., s.I-3671, 32 kohta).

69

(70)  Ks. erityisesti 2 päivänä elokuuta 2011 päivätty Espanjan viranomaisten kirje vastauksena komission päätökseen K(2011) 4494 lopullinen, 3.2.2. kohdan (Taloudelliseen etuyhtymään sovellettava läpinäkyvyyttä koskeva järjestely) ensimmäinen kohta: taloudellisista etuyhtymistä 29 päivänä huhtikuuta 1991 annetun lain 12/91 1 §:n mukaan taloudelliset etuyhtymät ovat oikeushenkilöitä, ne ovat luonteeltaan kaupallisia ja niillä on valmiudet harjoittaa taloudellista toimintaa.

70

(71)  Ks. asia 118/85 komissio v. Italia, tuomio 16.6.1987, (Kok., s. 2599, 7 kohta); asia C-35/96 komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998, (Kok., s. I-3851, 36 kohta); yhdistetyt asiat C-180/98 - C-184/98 Pavlov ym., tuomio 12.9.2000 (Kok., s. I-6451, 75 kohta).

71

(72)  Ks. asia C-172/03, Heiser, tuomio 3.3.2005 (Kok., s. I-1627, 40 kohta).

72

(73)  Tämä lisäkustannus, joka vastaa positiivista eroa 115 §:n mukaisesti verotusta varten tehdyn poiston ja kirjanpidossa rekisteröidyn kustannuksen välillä, on ilmoitettava edunsaajan veroilmoituksessa.

73

(74)  Ks. asia C-295/97, Heiser, tuomio 3.3.2005 (Kok., s. I-3735, 39 kohta) ja mainittu oikeuskäytäntö.

74

(75)  Ks. yhdistetyt asiat T-92/00 ja T-103/00 Diputación Foral de Álava v. komissio, tuomio 6.3.2002 (Kok., s. II-1385, 58 kohta).

75

(76)  Ibid., 35 kohta.

76

(77)  TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentti: Ministeri voi määrittää 6 momentissa tarkoitetun päivämäärän [...] että otetaan huomioon omaisuuserien sopimuksenteko- tai rakentamisvaiheen erityispiirteet sekä niiden taloudelliseen käyttöön liittyvät erityispiirteet, sillä edellytyksellä, että tämän päivämäärän määrittäminen ei saisi vaikuttaa sen verotettavan määrän laskemiseen, joka johtuu omaisuuserän tosiasiallisesta käytöstä tai omistusoikeuden siirrosta aiheutuvista maksuista, jotka on määritettävä yleisen verojärjestelmän tai [...] erityisjärjestelmän mukaisesti (komission alleviivaus).

77

niiden taloudelliseen käyttöön liittyvät erityispiirteet, sillä edellytyksellä, että tämän päivämäärän määrittäminen ei saisi vaikuttaa sen verotettavan määrän laskemiseen, joka johtuu omaisuuserän tosiasiallisesta käytöstä tai omistusoikeuden siirrosta aiheutuvista maksuista,

(78)  RIS-säädöksen 49 §:n 3 momentin c alamomentin mukaan hakemuksessa on oltava vähintään seuraavat tiedot: c) Todisteet omaisuuserän käyttöä koskevista erityispiirteistä. Rahoitusleasingsopimuksella hankitun omaisuuserän käyttötarkoituksesta on toimitettava oikeudelliset ja taloudelliset raportit, joissa ilmoitetaan sovellettavat erityiset sopimusjärjestelyt ja niistä johtuvat positiiviset ja negatiiviset rahavirrat.

78

(79)  27 päivänä maaliskuuta 2008, 10 päivänä maaliskuuta 2010 ja 27 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyt Espanjan viranomaisten kirjeet, joissa esitetään tiivistelmä kesäkuuhun 2010 saakka myönnetyistä luvista.

79

(80)  Espanjan viranomaiset kiistivät, että ne olisivat vahvistaneet ”käytännössä”, kuten todettiin komission päätöksen 34 kohdassa, että ainoastaan myöhemmin tonnistoverojärjestelmän piiriin siirretyt omaisuuserät voisivat hyötyä TRLIS-säädöksen 115 §:n 11 momentin säännöksistä.

80

(81)  Espanjan viranomaiset ainoastaan viittasivat tulkintavaikeuteen, minkä aiheuttaa lainsäätäjän käyttöön ottama edellytys siitä, että varhennettua poistoa voidaan soveltaa vain, jos ei aiheuteta vaikutuksia sen veropohjan laskennalle, joka saadaan omaisuuserän tosiasiallisesta käytöstä ja sen siirrosta saatavista tuloista.

81

(82)  Taloudellisen etuyhtymän ja varustamon välinen bareboat charter -sopimus näyttäisi johtuvan yhden TRLIS-säädöksen 48 §:ssä säädetyn edellytyksen tulkinnasta, ja verohallinto tarkastaa sen ja siihen on saatava sen lupa.

82

(83)  Erityisesti RIS-säädöksen 49 §.

83

(84)  RIS-säädöksen 49 §:n 4 momentti: Verotusasioiden pääosasto voi pyytää verovelvolliselta kaikkia tarpeellisina pitämiään tietoja, selontekoja, asiakirjoja ja tositteita.

84

(85)  EYVL C 384, 10.12.1998.

85

(86)  Ks. verotukia koskeva tiedonanto, harkinnanvaraisia hallinnollisia käytäntöjä koskeva osa, 21 ja 22 kohta.

86

(87)  Asia C-241/94, Ranska v. komissio (Kimberly Clark Sopalin), tuomio 26.9.1996 (Kok., s.I-4551).

87

(88)  Ks. komission päätös K(2002) 582 lopullinen, tehty 27.2.2002, 2.12.1. jakso (Poistoon perustuvat vähennykset): Ennen tonnistoverojärjestelmään siirtymistä saadusta luovutusvoitosta kannetaan aluksen myynnin yhteydessä täysi vero tavanomaisen yhtiöverosääntöjen mukaisesti. Tämän säännöksen varmistamiseksi edunsaajan on tehtävä varaus, joka vastaa kunkin aluksen normaalin markkina-arvon ja nettokirjanpitoarvon eroa ja siten järjestelmään siirretystä aluksesta saatua luovutusvoittoa. Tästä varauksesta kannetaan omistajuuden vaihtuessa täysi vero. Lisäksi, jotta verotuksen kiertäminen estetään uuteen järjestelmään siirryttäessä, aluksen myynnin yhteydessä mahdollisesta positiivisesta erosta verotuksen ja kirjanpidon poistojen välillä kannetaan myös täysi vero tavanomaisilla veroprosenteilla, jotta vältetään, että tilinpäätöksen poistoa alempi poisto johtaa alempaan luovutusvoittoon, millä osittain kierrettäisiin luovutusvoitosta kannettavaa täyttä veroa. (komission alleviivaus).

88

. Tämän säännöksen varmistamiseksi

jotta verotuksen kiertäminen estetään

, jotta vältetään, että tilinpäätöksen poistoa alempi poisto johtaa alempaan luovutusvoittoon, millä osittain kierrettäisiin luovutusvoitosta kannettavaa täyttä veroa

(89)  Ks. komission päätös K(2011) 4494 lopullinen, 73 kohta.

89

(90)  Ks. http://petete.meh.es/scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?NDoc=12728&Consulta=buques&Pos=230.

90

(91)  Ks. erityisesti asia 730/79 Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980 (Kok., s. 2671, 11 kohta); asia C-53/00 Ferring, tuomio 22.3.2001, (Kok., s. I-9067, 21 kohta); asia C-372/97 Italia v. komissio, tuomio 29.4.2004 (Kok., s. I-3679, 44 kohta).

91

(92)  Asia T-214/95 Vlaams Gewest (Flanderin alue) v. komissio, tuomio 30.4.1998, (Kok., s. II-717).

92

(93)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

93

(94)  Kuten edellä 5.3.2.1 ja 5.2.2.3 kohdassa todettiin, komissio ei pidä TRLIS-säädöksen 115 §:n 6 momentin (nopeutettu poisto) ja 48 §:n (taloudellisen etuyhtymän oikeudellinen asema) säännöksiä valtiontukena.

94

(95)  Ks. meriliikenteen suuntaviivat, 3.1 jakso (Varustamoiden verotuskohtelu), 12 kohta: ”Näitä suuntaviivoja sovelletaan ainoastaan meriliikenteeseen.”

95

(96)  Ks. meriliikenteen suuntaviivat, 3.1 jakso (Varustamoiden verotuskohtelu), 11, 12 ja 16 kohta: ”Alusten hallintoyritykset voivat olla oikeutettuja tukeen ainoastaan sellaisten alusten osalta, joiden koko miehistö- ja teknisestä hallinnosta ne vastaavat.””Jotta yritys olisi oikeutettu tukeen, täysi vastuu aluksen liikennöinnistä on siirryttävä omistajalta aluksen hallintoyritykselle, jonka on myös otettava hoidettavakseen kaikki ISM-säännöstössä määrätyt aluksen omistajalle kuuluvat tehtävät ja velvollisuudet”; ”Komissio voi hyväksyä, että meriliikenteeseen sisältyy myös toisten alusten, öljynporauslauttojen jne. hinaaminen merellä”; ja ”Ruoppaus ei periaatteessa ole meriliikenteelle annettavaan tukeen oikeutettua toimintaa.””Yritysten verotusjärjestelyjä (kuten tonnistoveroa) voidaan kuitenkin soveltaa niihin ruoppaajiin, joiden toiminta on meriliikennettä.”

96

(97)  Ks. komission päätös, tehty 11.12.2002 asiassa N 504/02, Irlanti, tonnistoverojärjestelmän käyttöönotto, 28 kohta; komission päätös, annettu 20.12.2011 asiassa SA.30515, Suomi, tonnistoverotusta koskevan tukiohjelman muutokset, 10 kohta.

97

(98)  Ks. meriliikenteen suuntaviivat, 2.2. jakso: Tarkistettujen valtiontuen suuntaviivojen yleiset tavoitteet.

98

(99)  Ks. 2.4 jakso (Edunsaajat): Tonnistoverojärjestelmän edunsaajat voivat olla Espanjan lainsäädännön mukaan rekisteröityjä meriliikenneyhtiöitä, joiden toimintaan sisältyy omassa omistuksessa olevien ja vuokrattujen alusten toiminta. Ks. myös 2.5 jakso (Järjestelmään oikeuttavat toiminnot/alukset): Tonnistoverojärjestelmän piiriin kuuluvat vain meriliikenteen toiminnoissa käytettävistä merialuksista saatavat tulot. Järjestelmään oikeuttaviin toimintoihin sisällytetään ainoastaan meriliikenne.

99

(100)  Olisi pantava merkille, että taloudelliset etuyhtymät, kuten muunlaiset yritykset, voivat periaatteessa osallistua tonnistoverojärjestelmään, jos ne harjoittavat järjestelmään oikeuttavaa toimintaa.

100

(101)  Yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle, EYVL C 205, 5.7.1997, s. 5 (sovelletaan 16 päivään tammikuuta 2004), EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3 (sovelletaan 17 päivästä tammikuuta 2004).

101

(102)  Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevat puitteet, EUVL C 317, 30.12.2003, s. 11. Koska telakat eivät kuitenkaan ole tuensaajia ja on mahdotonta määritellä niitä hyödyttävä taloudellinen virta, tuen arviointi tämän kehyksen perusteella ei ole tarpeellista.

102

(103)  Ks. meriliikenteen suuntaviivat, 2.1 jakson (Tarkistettujen valtiontuen suuntaviivojen soveltamisala) ensimmäinen kohta: ”Nämä suuntaviivat koskevat kaikkea jäsenvaltion myöntämää tai jäsenvaltion varoista myönnettävää tukea meriliikenteelle” ja 3.1 jakson (Varustamoiden verotuskohtelu) 12 kohta: ”Näitä suuntaviivoja sovelletaan ainoastaan meriliikenteeseen.”

103

(104)  Ks. meriliikenteen suuntaviivat, 3.1 jakson (Varustamoiden verotuskohtelu) viimeinen kohta: ”Edellä mainitut veroedut on siis rajoitettava koskemaan ainoastaan merenkulkua. Näin ollen, jos laivanvarustamo harjoittaa myös muuta kaupallista toimintaa, edellytetään selkeää kirjanpitoa, jotta estetään tuen ”valuminen” toimintaan, joka ei liity merenkulkuun.”

104

(105)  Valtiontuki C 46/2004, tukiohjelmasta, jonka Ranska on ottanut käyttöön yleisen verolainsäädännön 39 CA §:n nojalla, 20 päivänä joulukuuta 2006 tehty komission päätös (EUVL L 112, 30.4.2007, s. 43).

105

(106)  Kuten edellä mainittiin, Espanja vetosi komission vuoden 2002 päätökseen, jonka perusteella Espanjan tonnistoverolaki hyväksyttiin sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätelmä siitä, että tonnistovero on sisämarkkinoille soveltuva, perustuu itse asiassa meriliikenteen suuntaviivoihin.

106

(107)  Tämä enimmäismäärä koskee ainoastaan tiettyjä suuntaviivoissa eriteltyjä tukiluokkia: verotukselliset ja sosiaaliset toimenpiteet kilpailukyvyn parantamiseksi, miehistön vaihto, investointituki ja aluetuki.

107

(108)  Ks. yhdistetyt asiat T-115/09 ja T-116/09 Electrolux AB ja Whirlpool Europe BV v. komissio.

108

(109)  Ks. asia C-110/03, Belgia v. komissio, tuomio 14.4.2005, 71 kohta, ja siinä mainittu oikeuskäytäntö.

109

(110)  Koordinointikeskukset (DE); koordinointikeskukset ja rahoitusyhtiöt (LU); Biskajan koordinointikeskukset (ES); pääkonttorit ja kansainväliset logistiikkakeskukset (FR); ulkomailta saatavat tulot (IE); kansainväliset rahoitustoiminnot (NL).

110

(111)  Euroopan parlamentin jäsenen Gijs de Vriesin komissiolle esittämään kirjalliseen kysymykseen nro 1735/90 12 päivänä helmikuuta 1990 annettu vastaus (EYVL C 63, 11.3.1991, s. 37).

111

(112)  Asia C 167/06 P Komninou ym. v. komissio, 63 kohta, ja asia C-537/08 P Kahla Thüringen Porzellan v. komissio, tuomio 2010 (Kok., s. I-12917, 63 kohta).

112

(113)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03 Belgia ja Forum 187 v. komissio, tuomio 22.6.2006 (Kok., s. I 5479, 147 kohta; asia C-167/06 P Komninou ym. v. komissio, tuomio 25.10.2007 (Kok., s. I-141, 63 kohta; asia T-107/02 GE Betz v. OHIM – Atofina Chemicals (BIOMATE), tuomio 30.6.2004, (Kok., s. II-1845, 80 kohta) ja niissä mainittu oikeuskäytäntö.

113

(114)  Asia C-289/81, Mavridis v. parlamentti, tuomio 19.5.1983 (Kok., s. 1731); asia T-290/97, Mehibas Dordtselaan BV v. komissio, tuomio 18.1.2000 (Kok., s. II-15, 59 kohta). Ks. myös asia 265/85, tuomio 11.3.1987 (Kok., s. 1155, 44 kohta) ja asia C-152/88 Sofrimport v. komissio, tuomio 26.6.1990 (Kok., s. I-153, 26 kohta).

114

(115)  SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa komissiolle suunnitelmista myöntää uutta tukea ja pyytää sen hyväksyntää ennen kuin se panee toimenpiteen täytäntöön. Menettelyä koskevan asetuksen (EYVL L 83, 27.3.1999) II luvussa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt perustamissopimuksen 107 artiklan soveltamisesta ilmoitettuun tukeen.

115

(116)  Ks. yhdistetyt asiat C-183/02 P ja C-187/02 P Demesa and Territorio Histórico de Álava v. komissio, tuomio 11.11.2004 (Kok., s. I-10609, 44–45 ja 52 kohta).

116

(117)  Ks. yhdistetyt asiat T-427/04 ja T-17/05 Ranska v. komissio (France Télécom), tuomio 30.3.2009 (Kok., s. II-4315, 263 kohta).

117

(118)  Ks. kyseisen päätöksen johdanto-osan 187 kappale.

118

(119)  Komission päätös, tehty 30 päivänä kesäkuuta 2004, valtiontuesta, jonka Alankomaat aikoo myöntää neljälle telakalle kuutta laivanrakennussopimusta varten.

119

(120)  Ks. komission 11 päivänä marraskuuta 2003 tekemän päätöksen 2 kohdassa oleva taulukko 2, EUVL C 11, 15.1.2004, s. 7.

120

(121)  Ks. edellä mainitun 11 päivänä marraskuuta 2003 tehdyn komission päätöksen 8 kohta: Ilmoitetun tuen tarkoituksena on vastata korkotukiin, joita Espanjan väitetään tarjonneen. Alankomaat väittää, että [...] Espanjan telakoiden viittaamiin hintoihin sisältyy Espanjan viranomaisten Espanjan kuninkaan asetuksen (RD) 442/94 nojalla tarjoamia viennin rahoittamista koskevia korkotukia.

121

(122)  EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1.

122

(123)  EUVL C 317, 30.12.2003, s. 11.

123

(124)  Ks. edellä mainitun 30 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn komission päätöksen 24 kohta: ”Valtiontukimenettelyissä komissio joutuu viime kädessä luottamaan sen jäsenvaltion lausuntoihin, joka myöntää tai on myöntänyt väitettyä tukea.”

124

(125)  Ks. edellä mainitun 11 päivänä marraskuuta 2003 tehdyn komission päätöksen johdanto-osan 14 kappale.

125

(126)  Ks. komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

126

(127)  Ks. yhdistetyt asiat C-74/00 P ja C-75/00 P Falck ja Acciaierie di Bolzano v. komissio, tuomio 24.9.2002 (Kok., s. I-7869, 140 kohta).

127

(128)  Ks. asia T-308/00 Salzgitter v. komissio, tuomio 1.7.2004 (Kok., s. II-1933).

128

(129)  Asia C-408/04P komissio v. Salzgitter, tuomio 22.4.2008 (Kok., s. I-2767).

129

(130)  Käytännössä vaikuttaa siltä, että ensimmäisiä Espanjan tax lease -toimenpiteitä on järjestetty heinäkuusta 2002 lähtien.

130

(131)  EYVL L 12, 15.1.2002, s. 33.

131

(132)  Espanjalle lähettiin kahdeksan tietopyyntöä seuraavina päivinä: 15.9.2006, 30.1.2007, 6.11.2007, 5.2.2008, 3.3.2008, 23.9.2008, 11.1.2010, 12.5.2010.

132

(133)  Ks. kyseisen päätöksen 196 kohta.

133

(134)  Ks. erityisesti asia C-348/93, komissio v. Italia, tuomio 4.4.1995 (Kok., s.I-673, 26 kohta).

134

(135)  Asia C-277/00 Saksa v. komissio, tuomio 29.4.2004, (Kok., s. I-3925, 76 kohta).

135

(136)  Asia C-350/93 komissio v. Italia, tuomio 4.4.1995 (Kok., s. I-699, 22 kohta).

136

(137)  Asia C-275/10, Residex Capital IV, tuomio 8.12.2011 (ei vielä julkaistu, 43–45 kohta).

137

(138)  Ks. vastaavasti asia C-126/97 Eco Swiss China Time, tuomio 1.6.1999 (Kok., s. I-3055, 36–41 kohta).

138

(139)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

139

(140)  EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1.

140

---

LIITE

Tiedot saaduista tukimääristä, takaisinperittävistä tuista ja jo palautetuista tuista.

| Tuensaajan tiedot | Järjestelmän nojalla saadun tuen kokonaismäärä (1) | Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

  (Tuki) | Palautetun tuen kokonaismäärä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuki | Korko |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Tuensaajan tiedot

Järjestelmän nojalla saadun tuen kokonaismäärä (1)

Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

(Tuki)

Palautetun tuen kokonaismäärä (1)

Tuki

Korko

---

(1)  miljoonaa kansallisessa valuutassa

---

| 16.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/48

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 2 päivänä lokakuuta 2013,

hyvityksestä Simet SpA:lle julkisen liikenteen palveluista vuosina 1987–2003 (valtiontuki SA.33037 (2012/C) – Italia)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 6251)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/201/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Italian viranomaiset toimittivat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti 18 päivänä toukokuuta 2011 sähköisellä ilmoituksella tiedon yritykselle Simet SpA, jäljempänä ’Simet’, Italian korkeimman hallintotuomioistuimen Consiglio di Staton päätöksellä myönnetystä hyvityksestä, joka myönnettiin sen vuosina 1987–2003 julkisen palvelun velvoitteiden osana tarjoamista linja-autolla harjoitettavan alueiden välisen henkilöliikenteen palveluista, jäljempänä ’ilmoitettu toimenpide’. Ilmoitus kirjattiin numerolla SA.33037. |
| --- | --- |

(1)

Italian viranomaiset toimittivat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti 18 päivänä toukokuuta 2011 sähköisellä ilmoituksella tiedon yritykselle Simet SpA, jäljempänä ’Simet’, Italian korkeimman hallintotuomioistuimen Consiglio di Staton päätöksellä myönnetystä hyvityksestä, joka myönnettiin sen vuosina 1987–2003 julkisen palvelun velvoitteiden osana tarjoamista linja-autolla harjoitettavan alueiden välisen henkilöliikenteen palveluista, jäljempänä ’ilmoitettu toimenpide’. Ilmoitus kirjattiin numerolla SA.33037.

| (2) | Italian viranomaiset esittivät lisätietoja toimenpiteestä 12 päivänä heinäkuuta 2011, 5 päivänä lokakuuta 2011, 20 päivänä helmikuuta 2012, 2 ja 28 päivänä maaliskuuta 2012 ja 17 päivänä huhtikuuta 2012. |
| --- | --- |

(2)

Italian viranomaiset esittivät lisätietoja toimenpiteestä 12 päivänä heinäkuuta 2011, 5 päivänä lokakuuta 2011, 20 päivänä helmikuuta 2012, 2 ja 28 päivänä maaliskuuta 2012 ja 17 päivänä huhtikuuta 2012.

| (3) | Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 31 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ilmoitettua tukijärjestelmää koskeva, EY:n perustamissopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.
  Hyväksyttyjen määräaikojen aikana vastaanotettiin seuraavat huomautukset:






  — | Italian viranomaiset esittivät omat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 1 päivänä kesäkuuta 2012, 24 päivänä syyskuuta 2012 ja 11 päivänä lokakuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 31 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ilmoitettua tukijärjestelmää koskeva, EY:n perustamissopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

Hyväksyttyjen määräaikojen aikana vastaanotettiin seuraavat huomautukset:

—

Italian viranomaiset esittivät omat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 1 päivänä kesäkuuta 2012, 24 päivänä syyskuuta 2012 ja 11 päivänä lokakuuta 2012 päivätyillä kirjeillä.

| — | Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli Simet eli ilmoitetun toimenpiteen mahdollinen edunsaaja. Sen huomautukset vastaanotettiin 4 päivänä elokuuta 2012, 31 päivänä lokakuuta 2012 ja 13 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

—

Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli Simet eli ilmoitetun toimenpiteen mahdollinen edunsaaja. Sen huomautukset vastaanotettiin 4 päivänä elokuuta 2012, 31 päivänä lokakuuta 2012 ja 13 päivänä joulukuuta 2012.

| — | Italian viranomaiset kommentoivat kolmannen osapuolen huomautuksia 28 päivänä marraskuuta 2012, 4 päivänä joulukuuta 2012, 19 päivänä joulukuuta 2012 ja 10 päivänä tammikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

—

Italian viranomaiset kommentoivat kolmannen osapuolen huomautuksia 28 päivänä marraskuuta 2012, 4 päivänä joulukuuta 2012, 19 päivänä joulukuuta 2012 ja 10 päivänä tammikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   YRITYS JA TARJOTUT PALVELUT

| (4) | Simet on yksityinen yritys, joka tarjoaa linja-autolla harjoitettavan henkilöliikenteen palveluja Italian valtion lain nro 1822/39 (2) mukaisesti myöntämän toimiluvan perusteella. Simet liikennöi erityisesti alueiden välistä reittiverkostoa Calabrian ja Italian muiden alueiden välillä. Näiden palvelujen osuus Simetin tuloista on noin kaksi kolmasosaa. Niiden lisäksi Simet tarjoaa muitakin palveluja, esimerkiksi kansainvälisiä kuljetuspalveluja, matkailupalveluja ja linja-autojen vuokrausta kuljettajan kanssa (3). Näiden palvelujen osuus on kolmasosa yrityksen tuloista. |
| --- | --- |

(4)

Simet on yksityinen yritys, joka tarjoaa linja-autolla harjoitettavan henkilöliikenteen palveluja Italian valtion lain nro 1822/39 (2) mukaisesti myöntämän toimiluvan perusteella. Simet liikennöi erityisesti alueiden välistä reittiverkostoa Calabrian ja Italian muiden alueiden välillä. Näiden palvelujen osuus Simetin tuloista on noin kaksi kolmasosaa. Niiden lisäksi Simet tarjoaa muitakin palveluja, esimerkiksi kansainvälisiä kuljetuspalveluja, matkailupalveluja ja linja-autojen vuokrausta kuljettajan kanssa (3). Näiden palvelujen osuus on kolmasosa yrityksen tuloista.

| (5) | Simet esitti ensimmäisen kerran lokakuussa 1999 Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriölle, jäljempänä ’ministeriö’, julkisen palvelun velvoitteesta hyvityspyynnön, joka koskee sen harjoittamaa alueiden välistä linja-autoliikennettä vuodesta 1987 alkaen (4). Ministeriö hylkäsi pyynnön ja sitä seuraavat pyynnöt sillä perusteella, ettei se ollut antanut Simetille hoidettavaksi julkisen palvelun tehtävää. |
| --- | --- |

(5)

Simet esitti ensimmäisen kerran lokakuussa 1999 Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriölle, jäljempänä ’ministeriö’, julkisen palvelun velvoitteesta hyvityspyynnön, joka koskee sen harjoittamaa alueiden välistä linja-autoliikennettä vuodesta 1987 alkaen (4). Ministeriö hylkäsi pyynnön ja sitä seuraavat pyynnöt sillä perusteella, ettei se ollut antanut Simetille hoidettavaksi julkisen palvelun tehtävää.

| (6) | Italian viranomaisten mukaan Simetin, kuten muidenkin alueiden välisen linjaliikenteen harjoittajien, toiminnan perustana olivat väliaikaiset lisenssit (toimiluvat), jotka uusitaan vuosittain asianomaisen yrityksen hakemuksesta. Näillä toimiluvilla yritykselle myönnetään yksinoikeus tarjota kyseisiä palveluja. Vuotuisten toimilupien eritelmien mukaan palvelujen tarjoaminen ei antanut toimijalle oikeutta valtiontukeen tai korvaukseen ja palvelu oli määrä toteuttaa täysin kyseisen yrityksen omalla riskillä. Myös yrityksen itsensä asettamat tariffit otettiin huomioon ministeriön hyväksymien vuotuisten toimilupien eritelmissä. |
| --- | --- |

(6)

Italian viranomaisten mukaan Simetin, kuten muidenkin alueiden välisen linjaliikenteen harjoittajien, toiminnan perustana olivat väliaikaiset lisenssit (toimiluvat), jotka uusitaan vuosittain asianomaisen yrityksen hakemuksesta. Näillä toimiluvilla yritykselle myönnetään yksinoikeus tarjota kyseisiä palveluja. Vuotuisten toimilupien eritelmien mukaan palvelujen tarjoaminen ei antanut toimijalle oikeutta valtiontukeen tai korvaukseen ja palvelu oli määrä toteuttaa täysin kyseisen yrityksen omalla riskillä. Myös yrityksen itsensä asettamat tariffit otettiin huomioon ministeriön hyväksymien vuotuisten toimilupien eritelmissä.

| (7) | Vuosien mittaan yritys esitti tarjottuja palveluja koskevien ehtojen muuttamisesta useita hakemuksia, jotka yleensä hyväksyttiin presidentin asetuksessa nro 369/94 (5) vahvistetun menettelyn perusteella. Presidentin asetuksen nro 369/94 4 ja 5 §:ssä säädetään yksityiskohtaisesta menettelystä toimilupaan perustuvan uuden palvelun käyttöönottoa koskevien hakemusten arvioimiseksi ja vertailemiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Vuosien mittaan yritys esitti tarjottuja palveluja koskevien ehtojen muuttamisesta useita hakemuksia, jotka yleensä hyväksyttiin presidentin asetuksessa nro 369/94 (5) vahvistetun menettelyn perusteella. Presidentin asetuksen nro 369/94 4 ja 5 §:ssä säädetään yksityiskohtaisesta menettelystä toimilupaan perustuvan uuden palvelun käyttöönottoa koskevien hakemusten arvioimiseksi ja vertailemiseksi.

2.2   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAA PÄÄTÖSTÄ EDELTÄVÄT CONSIGLIO DI STATON PÄÄTÖKSET

| (8) | Koska ministeriö kieltäytyi myöntämästä hyvitystä vuonna 1987 alkaneista julkisista palveluista, Simet esitti hallintotuomioistuimeen muutoksenhaun, jossa se haki hyvitystä julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta. |
| --- | --- |

(8)

Koska ministeriö kieltäytyi myöntämästä hyvitystä vuonna 1987 alkaneista julkisista palveluista, Simet esitti hallintotuomioistuimeen muutoksenhaun, jossa se haki hyvitystä julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta.

| (9) | Useiden eri oikeusasteisiin tehtyjen valitusten jälkeen Consiglio di Stato (Italian ylin hallinto-oikeus) tunnusti 9 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla päätöksellä (1405/2010), jäljempänä ’tuomio 1405/2010’, Simetin oikeuden saada hyvitystä sen tarjoamista (pääasiassa alueiden välisistä) linja-autolla harjoitettavan linjaliikenteen palveluista, jotka oli toteutettu Italian valtion myöntämien toimilupien nojalla. Päätöksen mukaan muun muassa hyvityksen tarkka määrä oli määritettävä yhtiön tilejä koskevien luotettavien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(9)

Useiden eri oikeusasteisiin tehtyjen valitusten jälkeen Consiglio di Stato (Italian ylin hallinto-oikeus) tunnusti 9 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla päätöksellä (1405/2010), jäljempänä ’tuomio 1405/2010’, Simetin oikeuden saada hyvitystä sen tarjoamista (pääasiassa alueiden välisistä) linja-autolla harjoitettavan linjaliikenteen palveluista, jotka oli toteutettu Italian valtion myöntämien toimilupien nojalla. Päätöksen mukaan muun muassa hyvityksen tarkka määrä oli määritettävä yhtiön tilejä koskevien luotettavien tietojen perusteella.

| (10) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on selitetty yksityiskohtaisemmin, tuomiossa 1405/2010 ei kuitenkaan määritelty tarkasti, millä säädöksellä tai missä muodossa julkisen palvelun velvoite oli asetettu. Koska hallintoviranomaiset eivät noudattaneet tuomiota 1405/2010, Consiglio di Stato selitti 18 päivänä tammikuuta 2011 annetussa määräyksessä nro 2072/2011, että ministeriö oli useita kertoja kieltänyt yritykseltä mahdollisuuden muuttaa reittejä, aikatauluja ja pysähdyspaikkoja sekä määrännyt, etteivät tariffit saa ylittää Ferrovie dello Staton (Italian rautateiden) tariffeja, ja yritys oli pitänyt näitä tekijöitä osoituksena julkisesta palvelusta. |
| --- | --- |

(10)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on selitetty yksityiskohtaisemmin, tuomiossa 1405/2010 ei kuitenkaan määritelty tarkasti, millä säädöksellä tai missä muodossa julkisen palvelun velvoite oli asetettu. Koska hallintoviranomaiset eivät noudattaneet tuomiota 1405/2010, Consiglio di Stato selitti 18 päivänä tammikuuta 2011 annetussa määräyksessä nro 2072/2011, että ministeriö oli useita kertoja kieltänyt yritykseltä mahdollisuuden muuttaa reittejä, aikatauluja ja pysähdyspaikkoja sekä määrännyt, etteivät tariffit saa ylittää Ferrovie dello Staton (Italian rautateiden) tariffeja, ja yritys oli pitänyt näitä tekijöitä osoituksena julkisesta palvelusta.

| (11) | Tuomiossa 1405/2010 mainitaan uudelleen julkisten palveluiden korvauksia koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007 (6), sillä siinä vahvistetaan korvausperusteet, jotka eivät poikkea aiemmissa yhteisön säädöksissä vahvistetuista perusteista. Näin Consiglio di Stato määräsi vastuussa olevat viranomaiset maksamaan Simetille neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (7) 6, 10 ja 11 artiklassa tarkoitetun hyvityksen. |
| --- | --- |

(11)

Tuomiossa 1405/2010 mainitaan uudelleen julkisten palveluiden korvauksia koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007 (6), sillä siinä vahvistetaan korvausperusteet, jotka eivät poikkea aiemmissa yhteisön säädöksissä vahvistetuista perusteista. Näin Consiglio di Stato määräsi vastuussa olevat viranomaiset maksamaan Simetille neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (7) 6, 10 ja 11 artiklassa tarkoitetun hyvityksen.

| (12) | Italian viranomaiset päättivät odottaa ilmoitettuja toimenpiteitä koskevaa komission arviointia ennen Consiglio di Staton tuomioiden (tuomio 1405/2010 ja määräys 2072/2010) täytäntöönpanoa ja hyvityksen maksamista Simetille. |
| --- | --- |

(12)

Italian viranomaiset päättivät odottaa ilmoitettuja toimenpiteitä koskevaa komission arviointia ennen Consiglio di Staton tuomioiden (tuomio 1405/2010 ja määräys 2072/2010) täytäntöönpanoa ja hyvityksen maksamista Simetille.

2.3   JULKISEN PALVELUN TÄYTTÄMISESTÄ MAKSETTAVAN MAHDOLLISEN HYVITYKSEN ALUN PERIN ILMOITETTU MÄÄRÄ

| (13) | Italian viranomaiset esittivät Simetin saamien hyvitysmäärien osalta komissiolle Simetin ulkopuoliselta konsultilta tilaaman kertomuksen, jäljempänä ’alkuperäinen kertomus’, vahvistamatta kuitenkaan sen sisältämiä arvioita. Alkuperäisessä kertomuksessa hyvityksen määräksi arvioidaan noin 59,4 miljoonaa euroa (8). |
| --- | --- |

(13)

Italian viranomaiset esittivät Simetin saamien hyvitysmäärien osalta komissiolle Simetin ulkopuoliselta konsultilta tilaaman kertomuksen, jäljempänä ’alkuperäinen kertomus’, vahvistamatta kuitenkaan sen sisältämiä arvioita. Alkuperäisessä kertomuksessa hyvityksen määräksi arvioidaan noin 59,4 miljoonaa euroa (8).

| (14) | Tämän jälkeen hyvityspyyntöjä kuitenkin tarkasteltiin uudelleen, sillä Consiglio di Stato pyysi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen riippumatonta arviota hyvityksen asianmukaisesta tasosta. Arvion tulosta käsitellään 2.6 ja2.7 jaksossa. |
| --- | --- |

(14)

Tämän jälkeen hyvityspyyntöjä kuitenkin tarkasteltiin uudelleen, sillä Consiglio di Stato pyysi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen riippumatonta arviota hyvityksen asianmukaisesta tasosta. Arvion tulosta käsitellään 2.6 ja2.7 jaksossa.

2.4   KESTO

| (15) | Vaikka Simet on pyytänyt hyvitystä palveluista, joita on tarjottu vuoden 2013 loppuun asti (9), Italian viranomaiset katsovat, että ilmoituksen kannalta merkityksellinen jakso kattaa ainoastaan vuodet 1987–2003, sillä tuomio 1405/2010 koskee vain mainitut vuodet kattavaa muutoksenhakua. Erityisesti edellä mainitun tuomion 3.1 kohdassa viitataan vuosien 1987–2003 hyvityksiin. |
| --- | --- |

(15)

Vaikka Simet on pyytänyt hyvitystä palveluista, joita on tarjottu vuoden 2013 loppuun asti (9), Italian viranomaiset katsovat, että ilmoituksen kannalta merkityksellinen jakso kattaa ainoastaan vuodet 1987–2003, sillä tuomio 1405/2010 koskee vain mainitut vuodet kattavaa muutoksenhakua. Erityisesti edellä mainitun tuomion 3.1 kohdassa viitataan vuosien 1987–2003 hyvityksiin.

2.5   KANSALLINEN OIKEUDENKÄYNTIMENETTELY MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN JÄLKEEN

| (16) | Sen jälkeen kun Italian viranomaiset kieltäytyivät panemasta tuomion 1405/2010 ja määräyksen nro 2072/2011 täytäntöön, Consiglio di Stato hyväksyi uuden määräyksen nro 270/2012, jossa se nimitti riippumattoman asiantuntijaryhmän päättämään tuomion 1405/2010 toimeenpanotoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(16)

Sen jälkeen kun Italian viranomaiset kieltäytyivät panemasta tuomion 1405/2010 ja määräyksen nro 2072/2011 täytäntöön, Consiglio di Stato hyväksyi uuden määräyksen nro 270/2012, jossa se nimitti riippumattoman asiantuntijaryhmän päättämään tuomion 1405/2010 toimeenpanotoimenpiteistä.

| (17) | Ryhmässä oli puheenjohtaja ja kaksi jäsentä, ja sille annettiin tehtäväksi laskea Simetille tuomion 1405/2010 täytäntöönpanemiseksi maksettava hyvitys. Samaan aikaan riita-asian osapuolet nimittivät omat asiantuntijansa, jotka kommentoivat asiantuntijaryhmän alustavia päätelmiä. Seuraavien kuukausien aikana kaikki asiantuntijat vaihtoivat keskenään muistioita ja näkemyksiä. |
| --- | --- |

(17)

Ryhmässä oli puheenjohtaja ja kaksi jäsentä, ja sille annettiin tehtäväksi laskea Simetille tuomion 1405/2010 täytäntöönpanemiseksi maksettava hyvitys. Samaan aikaan riita-asian osapuolet nimittivät omat asiantuntijansa, jotka kommentoivat asiantuntijaryhmän alustavia päätelmiä. Seuraavien kuukausien aikana kaikki asiantuntijat vaihtoivat keskenään muistioita ja näkemyksiä.

| (18) | Asiantuntijaryhmä sai työnsä päätökseen elokuussa 2012. Se ei päässyt yksimieliseen lopputulokseen, vaan esitti Consiglio di Statolle kaksi erillistä kertomusta.






  — | Määrävähemmistö esitti 29 päivänä elokuuta 2012 Consiglio di Staton nimittämän asiantuntijaryhmän puheenjohtajan allekirjoittaman kertomuksen, jossa todettiin, ettei saatavilla ollut riittävästi tietoja, joiden perusteella voitaisiin määrittää Simetille maksettavan hyvityksen määrä. Tämän vuoksi hyvitystä ei voitaisi maksaa lainkaan. |
| --- | --- | --- |

(18)

Asiantuntijaryhmä sai työnsä päätökseen elokuussa 2012. Se ei päässyt yksimieliseen lopputulokseen, vaan esitti Consiglio di Statolle kaksi erillistä kertomusta.

—

Määrävähemmistö esitti 29 päivänä elokuuta 2012 Consiglio di Staton nimittämän asiantuntijaryhmän puheenjohtajan allekirjoittaman kertomuksen, jossa todettiin, ettei saatavilla ollut riittävästi tietoja, joiden perusteella voitaisiin määrittää Simetille maksettavan hyvityksen määrä. Tämän vuoksi hyvitystä ei voitaisi maksaa lainkaan.

| — | Määräenemmistö puolestaan esitti 20 päivänä elokuuta 2012 kertomuksen, jonka oli allekirjoittanut kaksi Consiglio di Staton nimittämän asiantuntijaryhmän kolmesta jäsenestä ja jossa todettiin, että Simetille maksettavan hyvityksen määrä oli 22 049 796 euroa. |
| --- | --- |

—

Määräenemmistö puolestaan esitti 20 päivänä elokuuta 2012 kertomuksen, jonka oli allekirjoittanut kaksi Consiglio di Staton nimittämän asiantuntijaryhmän kolmesta jäsenestä ja jossa todettiin, että Simetille maksettavan hyvityksen määrä oli 22 049 796 euroa.

| (19) | Koska valtiontukimenettely on edelleen meneillään komissiossa, Consiglio di Stato ei ole vielä hyväksynyt lopullista päätöstä Simetille maksettavasta hyvityksestä. |
| --- | --- |

(19)

Koska valtiontukimenettely on edelleen meneillään komissiossa, Consiglio di Stato ei ole vielä hyväksynyt lopullista päätöstä Simetille maksettavasta hyvityksestä.

2.6   MÄÄRÄVÄHEMMISTÖN KERTOMUS

| (20) | Määrävähemmistön esittämässä kertomuksessa tuodaan esiin seuraavat seikat:






  — | hyvityksen laskemista varten ei ole käytössä luotettavia tietoja (kuten määräyksessä nro 2072/2011 ja tuomiossa 1405/2010 edellytetään); |
| --- | --- | --- |

(20)

Määrävähemmistön esittämässä kertomuksessa tuodaan esiin seuraavat seikat:

—

hyvityksen laskemista varten ei ole käytössä luotettavia tietoja (kuten määräyksessä nro 2072/2011 ja tuomiossa 1405/2010 edellytetään);

| — | asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 edellytettyä erillistä kirjanpitoa ei ole olemassa, vaikka se on välttämätön edellytys hyvityksen myöntämiselle (jotta voidaan estää liialliset hyvitykset); |
| --- | --- |

—

asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 edellytettyä erillistä kirjanpitoa ei ole olemassa, vaikka se on välttämätön edellytys hyvityksen myöntämiselle (jotta voidaan estää liialliset hyvitykset);

| — | erillisen kirjanpidon järjestelmää ei ole mahdollista korvata muilla kirjanpitojärjestelmillä, joiden ei ole vielä osoitettu yksilöivän tarkasti kaikkia meno- ja tuloeriä; |
| --- | --- |

—

erillisen kirjanpidon järjestelmää ei ole mahdollista korvata muilla kirjanpitojärjestelmillä, joiden ei ole vielä osoitettu yksilöivän tarkasti kaikkia meno- ja tuloeriä;

| — | kun tarkastellaan vuosia, joista kustannuslaskentatiedot ovat saatavilla (ainoastaan kaksi eli vuodet 2002 ja 2003), kirjanpidon liitteinä olevissa asiakirjoissa (tilinpäätöksen liitetiedot ja toimintakertomus) ei mainita tällaisia tietoja lainkaan; tämä vaikuttaa osoittavan. etteivät omistajaohjauksesta vastaavat elimet ole käyttäneet kustannuslaskentaa valvoessaan yrityksen toimintaa; |
| --- | --- |

—

kun tarkastellaan vuosia, joista kustannuslaskentatiedot ovat saatavilla (ainoastaan kaksi eli vuodet 2002 ja 2003), kirjanpidon liitteinä olevissa asiakirjoissa (tilinpäätöksen liitetiedot ja toimintakertomus) ei mainita tällaisia tietoja lainkaan; tämä vaikuttaa osoittavan. etteivät omistajaohjauksesta vastaavat elimet ole käyttäneet kustannuslaskentaa valvoessaan yrityksen toimintaa;

| — | hyvitystä laskettaessa ei ole käytetty ennalta määriteltyjä parametreja; |
| --- | --- |

—

hyvitystä laskettaessa ei ole käytetty ennalta määriteltyjä parametreja;

| — | yritys ei ole yksilöinyt tarkkoja, kohdennettuja ja yksiselitteisiä julkisen palvelun velvoitteita (suhteessa unionin lainsäädännössä esitettyihin tyyppeihin) yksittäisille reiteille; |
| --- | --- |

—

yritys ei ole yksilöinyt tarkkoja, kohdennettuja ja yksiselitteisiä julkisen palvelun velvoitteita (suhteessa unionin lainsäädännössä esitettyihin tyyppeihin) yksittäisille reiteille;

| — | velvoitteisiin liittyvää ”taloudellista haittaa” ei ole osoitettu; |
| --- | --- |

—

velvoitteisiin liittyvää ”taloudellista haittaa” ei ole osoitettu;

| — | Simetin kärsimästä haitasta ei ole esitetty todisteita, vaikka sillä oli vastuu toimittaa nämä todisteet menettelyssä, joka johti tuomion 1405/2010 antamiseen. |
| --- | --- |

—

Simetin kärsimästä haitasta ei ole esitetty todisteita, vaikka sillä oli vastuu toimittaa nämä todisteet menettelyssä, joka johti tuomion 1405/2010 antamiseen.

| (21) | Näiden puutteiden vuoksi määrävähemmistön antamassa kertomuksessa todetaan, ettei saatavilla ole riittävästi tietoja, joiden perusteella tuomiossa 1405/2010 tarkoitetun hyvityksen määrä voitaisiin laskea, eikä tämän vuoksi määrää voida vahvistaa. |
| --- | --- |

(21)

Näiden puutteiden vuoksi määrävähemmistön antamassa kertomuksessa todetaan, ettei saatavilla ole riittävästi tietoja, joiden perusteella tuomiossa 1405/2010 tarkoitetun hyvityksen määrä voitaisiin laskea, eikä tämän vuoksi määrää voida vahvistaa.

2.7   MÄÄRÄENEMMISTÖN KERTOMUS

| (22) | Määräenemmistön kertomuksessa käytetään seuraavassa esitettäviä menetelmiä Simetille maksettavan hyvityksen laskemiseen. |
| --- | --- |

(22)

Määräenemmistön kertomuksessa käytetään seuraavassa esitettäviä menetelmiä Simetille maksettavan hyvityksen laskemiseen.

2.7.1   Toimintakustannusten ja tulojen väliseen erotukseen perustuva osuus

2.7.1.1   Tulojen arviointimenetelmä

| (23) | Asiantuntijat ekstrapoloivat vuosien 1987–1992 ja 2002–2003 osalta linjaliikenteestä saatavat tulot suoraan rahoitustaseesta. Vuosien 1993–2001 osalta asiantuntijat käyttivät tuloja koskevia Simetin asiakirjoja, sillä kyseistä jaksoa koskevat rahoitustilit eivät tarjoa tietoja kyseisistä palveluista saaduista tuloista (10). Näiden laskelmien mukaan vuosien 1987–2003 kokonaistuloiksi vahvistettiin 57 213 440 euroa. |
| --- | --- |

(23)

Asiantuntijat ekstrapoloivat vuosien 1987–1992 ja 2002–2003 osalta linjaliikenteestä saatavat tulot suoraan rahoitustaseesta. Vuosien 1993–2001 osalta asiantuntijat käyttivät tuloja koskevia Simetin asiakirjoja, sillä kyseistä jaksoa koskevat rahoitustilit eivät tarjoa tietoja kyseisistä palveluista saaduista tuloista (10). Näiden laskelmien mukaan vuosien 1987–2003 kokonaistuloiksi vahvistettiin 57 213 440 euroa.

2.7.1.2   Linja-autopalvelujen kustannusten arviointimenetelmä

| (24) | Koska vuosilta 1987–1992 ei ollut kustannuslaskentaa saatavilla, asiantuntijat jakoivat alueiden välisen linjaliikenteen kustannukset näistä palveluista kyseisenä aikana saatujen tulojen prosenttiosuuksien mukaan. Asiantuntijat ottivat kustakin vuositilinpäätöksestä kustannusten kokonaismäärän. Tämän jälkeen määritettiin ainoastaan toimintakustannukset vähentämällä kaikista kustannuksista kaikki sekalaiset kustannukset: korot, rahoituskulut, omaisuuserien luovuttamiseen liittyvät tappiot, erilaiset tappiot ja kulut, välittömät verot ja loppumaksut. Alueiden väliseen linjaliikenteeseen liittyvät toimintakustannukset määritettiin lopulta tästä liikenteestä saatujen tulojen prosenttiosuuden perusteella. |
| --- | --- |

(24)

Koska vuosilta 1987–1992 ei ollut kustannuslaskentaa saatavilla, asiantuntijat jakoivat alueiden välisen linjaliikenteen kustannukset näistä palveluista kyseisenä aikana saatujen tulojen prosenttiosuuksien mukaan. Asiantuntijat ottivat kustakin vuositilinpäätöksestä kustannusten kokonaismäärän. Tämän jälkeen määritettiin ainoastaan toimintakustannukset vähentämällä kaikista kustannuksista kaikki sekalaiset kustannukset: korot, rahoituskulut, omaisuuserien luovuttamiseen liittyvät tappiot, erilaiset tappiot ja kulut, välittömät verot ja loppumaksut. Alueiden väliseen linjaliikenteeseen liittyvät toimintakustannukset määritettiin lopulta tästä liikenteestä saatujen tulojen prosenttiosuuden perusteella.

| (25) | Simet muutti vuosina 1993–2001 vuositilinpäätöksensä esitysmallia (11). Tämän vuoksi asiantuntijat vähensivät yrityksen tileistä toimintakustannusten kokonaisarvon seuraavien tuotantokustannuserien algebrallisena summana: tarvikkeet ja kulutushyödykkeet, ulkoiset palvelut, kolmansille kuuluvan omaisuuden käyttö, henkilöstö, poistot ja arvonalentumiset, raaka-aineiden, tarvikkeiden ja kulutushyödykkeiden varastojen vaihtelut ja erilaiset hallintokulut. Linjaliikenteeseen liittyvät toimintakustannukset määritettiin tämän jälkeen kyseisten palvelujen aiheuttamien menojen prosenttiosuuden perusteella (kuten vuosien 1987–1992 osalta). Vaikka vuosilta 2000 ja 2001 oli kustannuslaskelmia, kyseiset asiakirjat eivät olleet tyhjentäviä, minkä vuoksi linjaliikenteen kustannusten määrittämiseksi päätettiin käyttää samaa menetelmää kuin edeltävien vuosien osalta. |
| --- | --- |

(25)

Simet muutti vuosina 1993–2001 vuositilinpäätöksensä esitysmallia (11). Tämän vuoksi asiantuntijat vähensivät yrityksen tileistä toimintakustannusten kokonaisarvon seuraavien tuotantokustannuserien algebrallisena summana: tarvikkeet ja kulutushyödykkeet, ulkoiset palvelut, kolmansille kuuluvan omaisuuden käyttö, henkilöstö, poistot ja arvonalentumiset, raaka-aineiden, tarvikkeiden ja kulutushyödykkeiden varastojen vaihtelut ja erilaiset hallintokulut. Linjaliikenteeseen liittyvät toimintakustannukset määritettiin tämän jälkeen kyseisten palvelujen aiheuttamien menojen prosenttiosuuden perusteella (kuten vuosien 1987–1992 osalta). Vaikka vuosilta 2000 ja 2001 oli kustannuslaskelmia, kyseiset asiakirjat eivät olleet tyhjentäviä, minkä vuoksi linjaliikenteen kustannusten määrittämiseksi päätettiin käyttää samaa menetelmää kuin edeltävien vuosien osalta.

| (26) | Vuosilta 2002 ja 2003 oli saatavilla myös kustannuslaskentatietoja. Asiantuntijat jakoivat kustannukset seuraaviin luokkiin: i) kilometrikustannukset; ii) suoraan linjaliikenteeseen liittyvät kustannukset; iii) liikevaihtoon perustuvat kustannukset.






  — | Ensimmäinen kustannusluokka sisältää polttoaineeseen, moottoriöljyyn, renkaisiin, varaosiin, ulkoisiin töihin, ajoneuvojen pesuun, tietulleihin, ajoneuvojen pakolliseen huoltoon, vuokraukseen ja arvonalenemiseen liittyvät kustannukset. Kukin näistä kustannuseristä jaettiin matkakilometrien kokonaismäärällä ja tämän jälkeen kilometrikohtaiset kustannukset kerrottiin pelkästään linjaliikenteen matkakilometreillä. |
| --- | --- | --- |

(26)

Vuosilta 2002 ja 2003 oli saatavilla myös kustannuslaskentatietoja. Asiantuntijat jakoivat kustannukset seuraaviin luokkiin: i) kilometrikustannukset; ii) suoraan linjaliikenteeseen liittyvät kustannukset; iii) liikevaihtoon perustuvat kustannukset.

—

Ensimmäinen kustannusluokka sisältää polttoaineeseen, moottoriöljyyn, renkaisiin, varaosiin, ulkoisiin töihin, ajoneuvojen pesuun, tietulleihin, ajoneuvojen pakolliseen huoltoon, vuokraukseen ja arvonalenemiseen liittyvät kustannukset. Kukin näistä kustannuseristä jaettiin matkakilometrien kokonaismäärällä ja tämän jälkeen kilometrikohtaiset kustannukset kerrottiin pelkästään linjaliikenteen matkakilometreillä.

| — | Toinen kustannusluokka käsittää ne kustannuserät, jotka liittyvät kustannuslaskennan perusteella suoraan alueiden väliseen linjaliikenteeseen. Näitä ovat seuraavat: suorat työpaikat, jätehuolto, maksettavat palkkiot, muut kulut, pysäköintikulut, kolmansien osapuolten ajoneuvojen vuokra linjaliikennettä varten, hankinnat tarjoilua varten, matkustavan henkilökunnan kulukorvaukset. |
| --- | --- |

—

Toinen kustannusluokka käsittää ne kustannuserät, jotka liittyvät kustannuslaskennan perusteella suoraan alueiden väliseen linjaliikenteeseen. Näitä ovat seuraavat: suorat työpaikat, jätehuolto, maksettavat palkkiot, muut kulut, pysäköintikulut, kolmansien osapuolten ajoneuvojen vuokra linjaliikennettä varten, hankinnat tarjoilua varten, matkustavan henkilökunnan kulukorvaukset.

| — | Kolmanteen luokkaan kuuluvat ”välilliset kustannukset” eli välilliset työvoimakustannukset, kiinteät kustannukset, linja-autojen vakuutukset, kiinteistöverot, tilojen vuokra. Nämä kustannukset jaettiin linjaliikenteen tuottamien tulojen prosenttiosuuksilla. |
| --- | --- |

—

Kolmanteen luokkaan kuuluvat ”välilliset kustannukset” eli välilliset työvoimakustannukset, kiinteät kustannukset, linja-autojen vakuutukset, kiinteistöverot, tilojen vuokra. Nämä kustannukset jaettiin linjaliikenteen tuottamien tulojen prosenttiosuuksilla.

| (27) | Kun näin lasketut luvut on laskettu yhteen kaikkien edellä mainittujen ajanjaksojen osalta, linjaliikenteen kokonaiskustannuksiksi vuosina 1987–2003 saadaan 59 510 413 euroa. |
| --- | --- |

(27)

Kun näin lasketut luvut on laskettu yhteen kaikkien edellä mainittujen ajanjaksojen osalta, linjaliikenteen kokonaiskustannuksiksi vuosina 1987–2003 saadaan 59 510 413 euroa.

| (28) | Kun näistä kustannuksista vähennetään linjaliikenteestä saadut tulot, määräenemmistön kertomuksen mukaan vuosina 1987–2003 aiheutunut toimintatappio on 2 296 973 euroa. |
| --- | --- |

(28)

Kun näistä kustannuksista vähennetään linjaliikenteestä saadut tulot, määräenemmistön kertomuksen mukaan vuosina 1987–2003 aiheutunut toimintatappio on 2 296 973 euroa.

2.7.2   Osuus, joka liittyy tarpeeseen taata käytetyn pääoman tuotto:

| (29) | Asiantuntijat määrittelivät kultakin tarkasteltavana olevalta varainhoitovuodelta käytetyn pääoman, joka on seuraavien tekijöiden summa:






  — | oma pääoma (E), jonka arvo määriteltiin vuositilinpäätöksestä, kun otetaan huomioon osakepääoma, |
| --- | --- | --- |

(29)

Asiantuntijat määrittelivät kultakin tarkasteltavana olevalta varainhoitovuodelta käytetyn pääoman, joka on seuraavien tekijöiden summa:

—

oma pääoma (E), jonka arvo määriteltiin vuositilinpäätöksestä, kun otetaan huomioon osakepääoma,

| — | lainapääoma (D). Asiantuntijat sisällyttivät lainapääomaan ainoastaan rahoitusvelan eli velat pankeille ja muille rahoittajille. |
| --- | --- |

—

lainapääoma (D). Asiantuntijat sisällyttivät lainapääomaan ainoastaan rahoitusvelan eli velat pankeille ja muille rahoittajille.

| (30) | Käytetylle pääomalle saatavan tuoton määrittämisen perustana on keskimääräisen pääomakustannuksen (WACC) kaava:



  Yhtälössä:







  Re | = | omasta pääomasta odotettu tuotto; |
| --- | --- | --- | --- |
| Rd | = | velkakustannukset; E = yrityksen oma pääoma; |
| D | = | yrityksen velka; ; |
| E/V | = | omasta pääomasta muodostuvan rahoituksen prosenttiosuus; |
| D/V | = | velasta muodostuvan rahoituksen prosenttiosuus; |
| Tc | = | yhtiöveroaste |

(30)

Käytetylle pääomalle saatavan tuoton määrittämisen perustana on keskimääräisen pääomakustannuksen (WACC) kaava:

Formula

Yhtälössä:

Re

=

omasta pääomasta odotettu tuotto;

Rd

=

velkakustannukset; E = yrityksen oma pääoma;

D

=

yrityksen velka; Formula;

E/V

=

omasta pääomasta muodostuvan rahoituksen prosenttiosuus;

D/V

=

velasta muodostuvan rahoituksen prosenttiosuus;

Tc

=

yhtiöveroaste

| (31) | Omasta pääomasta odotettu tuotto laskettiin käyttäen sijoitushyödykkeiden hinnoittelua koskevaa CAPM-mallia, joka kuvaa riskin ja odotettavissa olevan tuoton välistä suhdetta:



  Where:







  rf | = | Risk free rate |
| --- | --- | --- | --- |
| βa | = | Bata of the security |
| | = | Expected market return |

(31)

Omasta pääomasta odotettu tuotto laskettiin käyttäen sijoitushyödykkeiden hinnoittelua koskevaa CAPM-mallia, joka kuvaa riskin ja odotettavissa olevan tuoton välistä suhdetta:

Formula

Where:

rf

=

Risk free rate

βa

=

Bata of the security

Formula

=

Expected market return

| (32) | Kansallisista tilastoista saatua valtion kymmenen vuoden joukkolainan korkoa käytettiin riskittömän koron vertailukohtana (rf). |
| --- | --- |

(32)

Kansallisista tilastoista saatua valtion kymmenen vuoden joukkolainan korkoa käytettiin riskittömän koron vertailukohtana (rf).

| (33) | Asiantuntijat totesivat niistä vuosista, joiden osalta hyvitys piti arvioida, että Italian markkinoilla osakkeisiin mieluummin kuin riskittömiin arvopapereihin (12) sijoittavien sijoittajien pyytämä riskipreemio (rm-rf) oli keskimäärin 5,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(33)

Asiantuntijat totesivat niistä vuosista, joiden osalta hyvitys piti arvioida, että Italian markkinoilla osakkeisiin mieluummin kuin riskittömiin arvopapereihin (12) sijoittavien sijoittajien pyytämä riskipreemio (rm-rf) oli keskimäärin 5,8 prosenttia.

| (34) | Simetin pääoman osakkeiden Beta-kerroin (13) laskettiin siten, että linja-autoliikenteen ja liikennesektorin Unlevered Beta -arvo (14) oli 0,39 (15). Tämän jälkeen Beta-kerrointa mukautettiin yrityksen kultakin vuodelta ilmoittamaan rahoitusrakenteeseen: |
| --- | --- |

(34)

Simetin pääoman osakkeiden Beta-kerroin (13) laskettiin siten, että linja-autoliikenteen ja liikennesektorin Unlevered Beta -arvo (14) oli 0,39 (15). Tämän jälkeen Beta-kerrointa mukautettiin yrityksen kultakin vuodelta ilmoittamaan rahoitusrakenteeseen:

Formula

| (35) | Vuosina 1987–1994 italialaisiin yrityksiin sovellettu yhtiöverokanta oli 36 prosenttia, vuosina 1995–2000 se oli 37 prosenttia ja vuosina 2001–2002 taas 36 prosenttia. |
| --- | --- |

(35)

Vuosina 1987–1994 italialaisiin yrityksiin sovellettu yhtiöverokanta oli 36 prosenttia, vuosina 1995–2000 se oli 37 prosenttia ja vuosina 2001–2002 taas 36 prosenttia.

| (36) | Asiantuntijoiden mukaan käytetyn pääoman tuotto ilmaisee hyvityksen määrän, joka Simetin pitäisi saada verojen jälkeen. Koska hyvitys on veronalainen, sitä on mukautettava seuraavasti: |
| --- | --- |

(36)

Asiantuntijoiden mukaan käytetyn pääoman tuotto ilmaisee hyvityksen määrän, joka Simetin pitäisi saada verojen jälkeen. Koska hyvitys on veronalainen, sitä on mukautettava seuraavasti:

Formula

| (37) | Asiantuntijat laskivat näiden kaavojen perusteella, että Simetin käyttämän pääoman mukaan sille maksettava hyvitys olisi 5 948 150 euroa. |
| --- | --- |

(37)

Asiantuntijat laskivat näiden kaavojen perusteella, että Simetin käyttämän pääoman mukaan sille maksettava hyvitys olisi 5 948 150 euroa.

| (38) | Näin ollen asiantuntijoiden laskema hyvityksen kokonaismäärä ennen viivästyskorkojen soveltamista on 8 245 124 euroa (korvaus tappiollisesta toiminnasta ja käytetystä pääomasta). |
| --- | --- |

(38)

Näin ollen asiantuntijoiden laskema hyvityksen kokonaismäärä ennen viivästyskorkojen soveltamista on 8 245 124 euroa (korvaus tappiollisesta toiminnasta ja käytetystä pääomasta).

2.7.3   Viivästyskorkojen laskeminen

| (39) | Koska edellä esitetyllä tavalla laskettuja hyvityksiä ei ole maksettu mainituilta vuosilta, asiantuntijat tarkistivat niiden määriä seuraavasti:






  — | alun perin lasketut määrät tarkistettiin Italian kansallisen tilastolaitoksen Istatin toimittaman kuluttajahintaindeksin perusteella heinäkuuhun 2012 asti; |
| --- | --- | --- |

(39)

Koska edellä esitetyllä tavalla laskettuja hyvityksiä ei ole maksettu mainituilta vuosilta, asiantuntijat tarkistivat niiden määriä seuraavasti:

—

alun perin lasketut määrät tarkistettiin Italian kansallisen tilastolaitoksen Istatin toimittaman kuluttajahintaindeksin perusteella heinäkuuhun 2012 asti;

| — | näin saatuihin määriin sovellettiin tämän jälkeen lakisääteistä korkoa. |
| --- | --- |

—

näin saatuihin määriin sovellettiin tämän jälkeen lakisääteistä korkoa.

| (40) | Näin ollen asiantuntijaryhmä päätyi hyvitysmäärään 22 049 796 euroa. |
| --- | --- |

(40)

Näin ollen asiantuntijaryhmä päätyi hyvitysmäärään 22 049 796 euroa.

2.7.4   Muita määräenemmistön kertomukseen liittyviä huomioita

| (41) | Määräenemmistön kertomuksen mukaan Consiglio di Staton myöntämässä hyvityksessä ei ole kyse asetuksen (ETY) N:o 1191/69 suorasta soveltamisesta eli asetuksessa tarkoitetun korvauksen suorasta myöntämisestä, vaikkakin takautuvasti. Sen sijaan kertomuksen mukaan Consiglio di Stato sovelsi hyvityksen myöntämisestä annetussa asetuksessa määriteltyjä perusteita niiden vahinkojen arvioimiseksi, joita Simetille on aiheutunut varsinaisten julkisen palvelun velvoitteiden säätöjenvastaisesta laajenemisesta ajan mittaan. |
| --- | --- |

(41)

Määräenemmistön kertomuksen mukaan Consiglio di Staton myöntämässä hyvityksessä ei ole kyse asetuksen (ETY) N:o 1191/69 suorasta soveltamisesta eli asetuksessa tarkoitetun korvauksen suorasta myöntämisestä, vaikkakin takautuvasti. Sen sijaan kertomuksen mukaan Consiglio di Stato sovelsi hyvityksen myöntämisestä annetussa asetuksessa määriteltyjä perusteita niiden vahinkojen arvioimiseksi, joita Simetille on aiheutunut varsinaisten julkisen palvelun velvoitteiden säätöjenvastaisesta laajenemisesta ajan mittaan.

| (42) | Lisäksi määräenemmistön kertomuksessa todetaan, että tapauksissa, joissa komissio ei ole soveltanut asetusta (ETY) N:o 1191/69 julkisen palvelun hyvitysten määrittämiseksi, se on usein hyväksynyt tällaiset korvaukset soveltamalla vastaavasti julkisen palvelun velvoitteita koskeviin valtiontukiin liittyviä unionin puitteita. Komission pääasiallinen kriteeri oli, ettei hyvityksen määrä saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta aiheutuneiden kustannusten kattamiseen. Määräenemmistön kertomuksessa todetaan liiallisten hyvitysten riskistä, että koska toteutettu työ koskee pyydetyn linjaliikenteen harjoittamisesta yritykselle tosiasiallisesti jo koituneiden kustannusten laskemista jälkikäteen, laskelmiin ei liity epävarmuustekijöitä, joita esiintyy tyypillisesti ennalta tehtävissä arvioissa hyvitysten määrästä. Tämän vuoksi asiaan ei liity liiallisten hyvitysten riskiä. |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi määräenemmistön kertomuksessa todetaan, että tapauksissa, joissa komissio ei ole soveltanut asetusta (ETY) N:o 1191/69 julkisen palvelun hyvitysten määrittämiseksi, se on usein hyväksynyt tällaiset korvaukset soveltamalla vastaavasti julkisen palvelun velvoitteita koskeviin valtiontukiin liittyviä unionin puitteita. Komission pääasiallinen kriteeri oli, ettei hyvityksen määrä saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta aiheutuneiden kustannusten kattamiseen. Määräenemmistön kertomuksessa todetaan liiallisten hyvitysten riskistä, että koska toteutettu työ koskee pyydetyn linjaliikenteen harjoittamisesta yritykselle tosiasiallisesti jo koituneiden kustannusten laskemista jälkikäteen, laskelmiin ei liity epävarmuustekijöitä, joita esiintyy tyypillisesti ennalta tehtävissä arvioissa hyvitysten määrästä. Tämän vuoksi asiaan ei liity liiallisten hyvitysten riskiä.

| (43) | Määräenemmistön raportissa muistutetaan myös, ettei käytettävissä ollut erillistä kirjanpitoa ja todetaan, että sellainen on käytössä yrityksissä, jotka saavat hyvitystä julkisen palvelun tarjoamisesta, jotta voidaan välttää tällaisten varojen säätöjenvastainen käyttö yrityksen muuhun toimintaan. Koska tässä tapauksessa Simetille ei ole siirretty valtion varoja hyvitykseksi julkisen palvelun tarjoamisesta, erillisen tilinpidon vaatimusta ei pidä katsoa perusteeksi kieltäytyä maksamasta Consiglio di Staton myöntämää korvausta. |
| --- | --- |

(43)

Määräenemmistön raportissa muistutetaan myös, ettei käytettävissä ollut erillistä kirjanpitoa ja todetaan, että sellainen on käytössä yrityksissä, jotka saavat hyvitystä julkisen palvelun tarjoamisesta, jotta voidaan välttää tällaisten varojen säätöjenvastainen käyttö yrityksen muuhun toimintaan. Koska tässä tapauksessa Simetille ei ole siirretty valtion varoja hyvitykseksi julkisen palvelun tarjoamisesta, erillisen tilinpidon vaatimusta ei pidä katsoa perusteeksi kieltäytyä maksamasta Consiglio di Staton myöntämää korvausta.

| (44) | Lisäksi määräenemmistön kertomuksessa todetaan, että vuosina 2002 ja 2003, joilta oli käytettävissä kustannuslaskenta, toiminnan tappiot olivat pitkälti samat kuin ne tappiot, jotka perustuvat aiempina vuosina käytettyyn menetelmään. Kyseisen menetelmän mukaan linjaliikenteen kustannusten osoitettiin kuuluvan alueiden väliseen liikenteeseen näistä palveluista saatujen tulojen prosenttiosuuksien mukaan (luvut eroavat vain 2,6 prosenttia). Asiantuntijoiden mukaan sillä, että kustannuslaskenta puuttuu aiemmalta jaksolta, ei ole tämän vuoksi mitään käytännön merkitystä hyvitysten myöntämisen suhteen. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi määräenemmistön kertomuksessa todetaan, että vuosina 2002 ja 2003, joilta oli käytettävissä kustannuslaskenta, toiminnan tappiot olivat pitkälti samat kuin ne tappiot, jotka perustuvat aiempina vuosina käytettyyn menetelmään. Kyseisen menetelmän mukaan linjaliikenteen kustannusten osoitettiin kuuluvan alueiden väliseen liikenteeseen näistä palveluista saatujen tulojen prosenttiosuuksien mukaan (luvut eroavat vain 2,6 prosenttia). Asiantuntijoiden mukaan sillä, että kustannuslaskenta puuttuu aiemmalta jaksolta, ei ole tämän vuoksi mitään käytännön merkitystä hyvitysten myöntämisen suhteen.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN PERUSTEET

| (45) | Kuten menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä käy ilmi, komissiolla oli monenlaisia epäilyjä ilmoitetun toimenpiteen soveltumisesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(45)

Kuten menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä käy ilmi, komissiolla oli monenlaisia epäilyjä ilmoitetun toimenpiteen soveltumisesta sisämarkkinoille.

| (46) | Ensinnäkin komissio epäili, oliko ilmoitettu toimenpide mahdollista luokitella muuksi kuin tueksi, erityisesti niiden neljän edellytyksen suhteen, jotka Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut Altmark-tuomiossa (16). |
| --- | --- |

(46)

Ensinnäkin komissio epäili, oliko ilmoitettu toimenpide mahdollista luokitella muuksi kuin tueksi, erityisesti niiden neljän edellytyksen suhteen, jotka Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut Altmark-tuomiossa (16).

| (47) | Toiseksi komissio toi esiin kysymyksen sovellettavasta oikeuskehyksestä. Koska Consiglio di Staton määräämä hyvitys koski julkisen palvelun velvoitteita, jotka väitettiin osoitetun Simetille vuosina 1987–2003, mutta joista ei ollut vielä maksettu, pohdittiin sitä, sovelletaanko tähän tapaukseen asetusta (ETY) N:o 1191/69 tai asetusta (EY) N:o 1370/2007. |
| --- | --- |

(47)

Toiseksi komissio toi esiin kysymyksen sovellettavasta oikeuskehyksestä. Koska Consiglio di Staton määräämä hyvitys koski julkisen palvelun velvoitteita, jotka väitettiin osoitetun Simetille vuosina 1987–2003, mutta joista ei ollut vielä maksettu, pohdittiin sitä, sovelletaanko tähän tapaukseen asetusta (ETY) N:o 1191/69 tai asetusta (EY) N:o 1370/2007.

| (48) | Komissio katsoi, että asiaan sovelletaan asetusta (ETY) N:o 1191/69, jos voidaan osoittaa, että Italian viranomaiset todella asettivat Simetille yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteen ja että ehdotettu hyvitys noudatti kaikkia kyseisen asetuksen vaatimuksia. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan mukaan yritykselle kyseisen asetuksen nojalla yksipuolisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista maksettaviin hyvityksiin ei sovelleta komission ennakkoilmoitusmenettelyä. Jos kuitenkaan kumpikaan näistä perusteista ei täyty, ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille on tarpeen arvioida asetuksessa (EY) N:o 1350/2007 tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(48)

Komissio katsoi, että asiaan sovelletaan asetusta (ETY) N:o 1191/69, jos voidaan osoittaa, että Italian viranomaiset todella asettivat Simetille yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteen ja että ehdotettu hyvitys noudatti kaikkia kyseisen asetuksen vaatimuksia. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan mukaan yritykselle kyseisen asetuksen nojalla yksipuolisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista maksettaviin hyvityksiin ei sovelleta komission ennakkoilmoitusmenettelyä. Jos kuitenkaan kumpikaan näistä perusteista ei täyty, ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille on tarpeen arvioida asetuksessa (EY) N:o 1350/2007 tarkoitetulla tavalla.

| (49) | Kolmanneksi, jos Consiglio di Staton määräämä hyvitys todella johtuu yksipuolisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista, komissio epäilee hallussaan olevien tietojen perusteella sitä, onko hyvitys asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Lisäksi komissio epäilee, onko asianmukaista soveltaa asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädettyä yhteistä hyvitysmenettelyä, jota sovelletaan yksipuolisesti asetettuihin julkisen palvelun velvoitteisiin vuotta 1992 seuraavina vuosina, sillä heinäkuusta 1992 alkaen alueiden väliset linja-autoliikennepalvelut eivät ole voineet olla yksipuolisesti asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden kohteena (17). |
| --- | --- |

(49)

Kolmanneksi, jos Consiglio di Staton määräämä hyvitys todella johtuu yksipuolisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista, komissio epäilee hallussaan olevien tietojen perusteella sitä, onko hyvitys asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Lisäksi komissio epäilee, onko asianmukaista soveltaa asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädettyä yhteistä hyvitysmenettelyä, jota sovelletaan yksipuolisesti asetettuihin julkisen palvelun velvoitteisiin vuotta 1992 seuraavina vuosina, sillä heinäkuusta 1992 alkaen alueiden väliset linja-autoliikennepalvelut eivät ole voineet olla yksipuolisesti asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden kohteena (17).

| (50) | Neljänneksi komissio epäilee, että jos myöhemmissä tutkimuksissa kävisi ilmi, että vähintään yksi asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitetuista ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamista koskevista perusteista ei täyty ja asiasta olisi tehtävä asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettu arviointi, asetuksen edellytykset eivät täyty tässä asiassa. |
| --- | --- |

(50)

Neljänneksi komissio epäilee, että jos myöhemmissä tutkimuksissa kävisi ilmi, että vähintään yksi asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitetuista ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamista koskevista perusteista ei täyty ja asiasta olisi tehtävä asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettu arviointi, asetuksen edellytykset eivät täyty tässä asiassa.

| (51) | Joka tapauksessa komissio epäilee sovelletusta oikeusperustasta riippumatta sitä, että Consiglio di Staton määräämä hyvitys sulkisi pois liiallisen hyvityksen mahdollisuuden. Komissio totesi, että Simetiltä puuttui ainakin vuoden 2000 loppuun asti tehokas erillinen kirjanpito (18) ja kyseenalaisti sen, oliko jälkikäteen mahdollista vahvistaa tarkasti linjaliikenteeseen liittyvät kustannukset ja sen, oliko hyvitystä koskevissa laskelmissa käytetty omasta pääomasta odotettu tuotto riittävä. |
| --- | --- |

(51)

Joka tapauksessa komissio epäilee sovelletusta oikeusperustasta riippumatta sitä, että Consiglio di Staton määräämä hyvitys sulkisi pois liiallisen hyvityksen mahdollisuuden. Komissio totesi, että Simetiltä puuttui ainakin vuoden 2000 loppuun asti tehokas erillinen kirjanpito (18) ja kyseenalaisti sen, oliko jälkikäteen mahdollista vahvistaa tarkasti linjaliikenteeseen liittyvät kustannukset ja sen, oliko hyvitystä koskevissa laskelmissa käytetty omasta pääomasta odotettu tuotto riittävä.

4.   ITALIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (52) | Italian viranomaiset katsovat lähettämissään asiakirjoissa, että ilmoitettu toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea erityisesti, koska se ei täytä kaikkia Euroopan unionin tuomioistuimen Altmark-tuomiossa asettamia perusteita. Lisäksi Italian viranomaisten mukaan Consiglio di Staton myöntämä hyvitys ei ollut asetuksen (ETY) N:o 1191/69 eikä asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen. |
| --- | --- |

(52)

Italian viranomaiset katsovat lähettämissään asiakirjoissa, että ilmoitettu toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea erityisesti, koska se ei täytä kaikkia Euroopan unionin tuomioistuimen Altmark-tuomiossa asettamia perusteita. Lisäksi Italian viranomaisten mukaan Consiglio di Staton myöntämä hyvitys ei ollut asetuksen (ETY) N:o 1191/69 eikä asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen.

| (53) | Italian viranomaiset korostivat, että tarkasteltavana olevalla jaksolla alueiden välisessä linja-autoliikenteessä ei ollut asetettu yksipuolisia eikä sopimusjärjestelyyn perustuvia julkisen palvelun velvoitteita. Viranomaisten ja henkilöliikenteen palveluja tarjoavien yksityisten yritysten välistä suhdetta säänneltiin juridisilla välineillä eli monenlaisilla yksipuolisesti myönnetyillä toimiluvilla. Niiden perusteella viranomaiset siirsivät yrityksille oman, Italian oikeusjärjestyksessä laissa nro 1822/39 valtiolle annetun lainmukaisen oikeutensa tarjota kaikille kuluttajille tarkoitettuja liikennepalveluja. |
| --- | --- |

(53)

Italian viranomaiset korostivat, että tarkasteltavana olevalla jaksolla alueiden välisessä linja-autoliikenteessä ei ollut asetettu yksipuolisia eikä sopimusjärjestelyyn perustuvia julkisen palvelun velvoitteita. Viranomaisten ja henkilöliikenteen palveluja tarjoavien yksityisten yritysten välistä suhdetta säänneltiin juridisilla välineillä eli monenlaisilla yksipuolisesti myönnetyillä toimiluvilla. Niiden perusteella viranomaiset siirsivät yrityksille oman, Italian oikeusjärjestyksessä laissa nro 1822/39 valtiolle annetun lainmukaisen oikeutensa tarjota kaikille kuluttajille tarkoitettuja liikennepalveluja.

| (54) | Italian viranomaiset totesivat myös, että yrityksen pyynnöstä annetuissa toimilupia koskevissa ministeriön eritelmissä mainittiin selkeästi, että yrityksen oli tarkoitus tarjota palvelu täysin omalla riskillään lukuun ottamatta tarkasteltavana olevalla jaksolla sovelletun yksinoikeuden takaamista. Palvelujen tarjoaminen ei merkinnyt oikeutta minkäänlaiseen valtiontukeen tai korvaukseen. Toimiluvat olivat väliaikaisia, ja ne uusittiin vuosittain yrityksen pyynnöstä. Niitä muutettiin vuosikohtaisesti reittien, pysähdyspaikkojen, vuorojen määrän ym. suhteen yritysten esittämien pyyntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Italian viranomaiset totesivat myös, että yrityksen pyynnöstä annetuissa toimilupia koskevissa ministeriön eritelmissä mainittiin selkeästi, että yrityksen oli tarkoitus tarjota palvelu täysin omalla riskillään lukuun ottamatta tarkasteltavana olevalla jaksolla sovelletun yksinoikeuden takaamista. Palvelujen tarjoaminen ei merkinnyt oikeutta minkäänlaiseen valtiontukeen tai korvaukseen. Toimiluvat olivat väliaikaisia, ja ne uusittiin vuosittain yrityksen pyynnöstä. Niitä muutettiin vuosikohtaisesti reittien, pysähdyspaikkojen, vuorojen määrän ym. suhteen yritysten esittämien pyyntöjen mukaisesti.

| (55) | Vuoteen 2001 asti sovellettiin enimmäistariffia, joka mainitaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, mutta se oli Italian viranomaisten mukaan käytössä kaikkialla Italian alueella, ei vain tietyllä maantieteellisellä alueella. Viranomaiset totesivat lisäksi, että kyseessä oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 kohdan 5 kohdan mukainen hintapoliittinen toimenpide, mutta ei asetuksessa tarkoitettu hintavelvoite, josta maksetaan pakollinen hyvitys. |
| --- | --- |

(55)

Vuoteen 2001 asti sovellettiin enimmäistariffia, joka mainitaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, mutta se oli Italian viranomaisten mukaan käytössä kaikkialla Italian alueella, ei vain tietyllä maantieteellisellä alueella. Viranomaiset totesivat lisäksi, että kyseessä oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 kohdan 5 kohdan mukainen hintapoliittinen toimenpide, mutta ei asetuksessa tarkoitettu hintavelvoite, josta maksetaan pakollinen hyvitys.

| (56) | Lisäksi Italian viranomaisten mukaan heinäkuusta 1992 (19) julkisen palvelun velvoitteiden yksipuolinen asettaminen alueiden väliselle linja-autoliikenteelle ei ollut edes sallittua asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Kyseisen asetuksen 1 kohdan 5 kohdassa sallitaan ainoastaan kaupunkien tai esikaupunkien henkilöliikennettä tai alueellista liikennettä koskevat yksipuoliset velvoitteet. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi Italian viranomaisten mukaan heinäkuusta 1992 (19) julkisen palvelun velvoitteiden yksipuolinen asettaminen alueiden väliselle linja-autoliikenteelle ei ollut edes sallittua asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Kyseisen asetuksen 1 kohdan 5 kohdassa sallitaan ainoastaan kaupunkien tai esikaupunkien henkilöliikennettä tai alueellista liikennettä koskevat yksipuoliset velvoitteet.

| (57) | Joka tapauksessa Italian viranomaiset mainitsivat, ettei Simet ole koskaan hakenut julkisen palvelun velvoitteen lakkauttamista asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklassa säädetyllä tavalla, vaikka se pitää tätä osoituksena siitä, että kyseiset velvoitteet olivat olemassa. Simetin vuonna 1999 ministeriölle osoittama pyyntö (20) oli yleinen hyvityspyyntö julkisen palvelun velvoitteista, jotka oli Simetin mukaan asetettu toimilupien kautta vuodesta 1987 alkaen. Italian viranomaiset ilmoittivat, ettei pyynnössä mainittu, mitkä julkisen palvelun velvoitteet piti lakkauttaa, jotta voitiin varmistaa alueiden välisen linjaliikenteen riittävä tuottavuus. |
| --- | --- |

(57)

Joka tapauksessa Italian viranomaiset mainitsivat, ettei Simet ole koskaan hakenut julkisen palvelun velvoitteen lakkauttamista asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklassa säädetyllä tavalla, vaikka se pitää tätä osoituksena siitä, että kyseiset velvoitteet olivat olemassa. Simetin vuonna 1999 ministeriölle osoittama pyyntö (20) oli yleinen hyvityspyyntö julkisen palvelun velvoitteista, jotka oli Simetin mukaan asetettu toimilupien kautta vuodesta 1987 alkaen. Italian viranomaiset ilmoittivat, ettei pyynnössä mainittu, mitkä julkisen palvelun velvoitteet piti lakkauttaa, jotta voitiin varmistaa alueiden välisen linjaliikenteen riittävä tuottavuus.

| (58) | Tämän vuoksi Italian viranomaiset totesivat, ettei Simet ollut osoittanut ottaneensa vastuulleen (asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja) julkisen palvelun velvoitteita, ja erityisesti, ettei Simet ollut osoittanut tarkasti ja selkeästi, mitä kuljetus-, liikenne- ja hintavelvoitteita siihen oli kohdistettu. Viranomaisten mukaan Simet oli ainoastaan osoittanut, että se oli tarjonnut erilaisia yleisiä liikennepalveluja toimivaltaisten viranomaisten sen hakemuksesta myöntämien valtiollisten toimilupien perusteella. Yleisten liikennepalvelujen osoittaminen Simetille ei sinänsä osoita, että Simet olisi ottanut hoitaakseen asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitettuja julkisen palvelun velvoitteita. |
| --- | --- |

(58)

Tämän vuoksi Italian viranomaiset totesivat, ettei Simet ollut osoittanut ottaneensa vastuulleen (asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja) julkisen palvelun velvoitteita, ja erityisesti, ettei Simet ollut osoittanut tarkasti ja selkeästi, mitä kuljetus-, liikenne- ja hintavelvoitteita siihen oli kohdistettu. Viranomaisten mukaan Simet oli ainoastaan osoittanut, että se oli tarjonnut erilaisia yleisiä liikennepalveluja toimivaltaisten viranomaisten sen hakemuksesta myöntämien valtiollisten toimilupien perusteella. Yleisten liikennepalvelujen osoittaminen Simetille ei sinänsä osoita, että Simet olisi ottanut hoitaakseen asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitettuja julkisen palvelun velvoitteita.

| (59) | Italian viranomaiset mainitsevat, että suurimpana osana tarkasteltavana olevasta jaksosta Simetillä ei ollut asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 5 kohdassa säädettyä erillistä kirjanpitoa (21). Näin ollen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä johtuvia nettomääräisiä lisäkustannuksia ei ollut mahdollista laskea. Myöskään asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklassa vahvistetut edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(59)

Italian viranomaiset mainitsevat, että suurimpana osana tarkasteltavana olevasta jaksosta Simetillä ei ollut asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 5 kohdassa säädettyä erillistä kirjanpitoa (21). Näin ollen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä johtuvia nettomääräisiä lisäkustannuksia ei ollut mahdollista laskea. Myöskään asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklassa vahvistetut edellytykset eivät täyty.

| (60) | Italian viranomaiset huomauttavat myös, että toimivaltainen ministeriö ei vahvistanut hyvityksen määrää etukäteen, kuten asetuksen (ETY) N:o 1191/69 13 artiklassa edellytetään, koska Simetille ei ollut asetettu julkisen palvelun velvoitetta. Simetille maksettava hyvitys laskettiin vasta jälkikäteen tehdyn arvion perusteella. |
| --- | --- |

(60)

Italian viranomaiset huomauttavat myös, että toimivaltainen ministeriö ei vahvistanut hyvityksen määrää etukäteen, kuten asetuksen (ETY) N:o 1191/69 13 artiklassa edellytetään, koska Simetille ei ollut asetettu julkisen palvelun velvoitetta. Simetille maksettava hyvitys laskettiin vasta jälkikäteen tehdyn arvion perusteella.

| (61) | Italian viranomaiset katsovat, että asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti tehty arvio tuo esiin pitkälti samat kysymykset kuin asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisesti tehty arvio (julkisen palvelun velvoitteita ei ole määritelty tarkasti, hyvityksen laskemiselle ei ole ennalta määriteltyjä objektiivisia parametreja, kirjanpito ei ole erillistä ym.). Italian viranomaiset toteavat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä vahvistetusta ”kohtuullisen voiton” käsitteestä, että Simetin alkuperäisessä kertomuksessa ilmoittama tuotto on yliarvioitu jälkikäteen määritettyä hyvitystä varten ja poistaa ennakoimattomien kustannusten/tappioiden riskin. |
| --- | --- |

(61)

Italian viranomaiset katsovat, että asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti tehty arvio tuo esiin pitkälti samat kysymykset kuin asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisesti tehty arvio (julkisen palvelun velvoitteita ei ole määritelty tarkasti, hyvityksen laskemiselle ei ole ennalta määriteltyjä objektiivisia parametreja, kirjanpito ei ole erillistä ym.). Italian viranomaiset toteavat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä vahvistetusta ”kohtuullisen voiton” käsitteestä, että Simetin alkuperäisessä kertomuksessa ilmoittama tuotto on yliarvioitu jälkikäteen määritettyä hyvitystä varten ja poistaa ennakoimattomien kustannusten/tappioiden riskin.

| (62) | Italian viranomaiset tukivat täysin määrävähemmistön kertomusta, jonka mukaan hyvityksen laskeminen ei ollut mahdollista. Samaan aikaan ne katsoivat, että määräenemmistön kertomus sisälsi joitakin sisältö- ja menetelmävirheitä. Italian viranomaiset epäilivät erityisesti kertomuksessa julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä johtuvien nettomääräisten kustannusten arviointiin käytetyn, oletuksiin perustuvan menetelmän asianmukaisuutta. Tämän vuoksi ne vastustavat sitä, että






  — | kertomuksessa ei rajoiteta pääomaa julkisen palvelun velvoitteista johtuvaan määrään, vaan perusteena hyvitystä laskettaessa pidetään koko pääomaa. Toisin sanoen yrityksen muihin toimintoihin (matkatoimistot, kansainväliset palvelut, linja-auton vuokraus kuljettajan kanssa) käyttämää pääomaa ei ole poistettu laskelmista; |
| --- | --- | --- |

(62)

Italian viranomaiset tukivat täysin määrävähemmistön kertomusta, jonka mukaan hyvityksen laskeminen ei ollut mahdollista. Samaan aikaan ne katsoivat, että määräenemmistön kertomus sisälsi joitakin sisältö- ja menetelmävirheitä. Italian viranomaiset epäilivät erityisesti kertomuksessa julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä johtuvien nettomääräisten kustannusten arviointiin käytetyn, oletuksiin perustuvan menetelmän asianmukaisuutta. Tämän vuoksi ne vastustavat sitä, että

—

kertomuksessa ei rajoiteta pääomaa julkisen palvelun velvoitteista johtuvaan määrään, vaan perusteena hyvitystä laskettaessa pidetään koko pääomaa. Toisin sanoen yrityksen muihin toimintoihin (matkatoimistot, kansainväliset palvelut, linja-auton vuokraus kuljettajan kanssa) käyttämää pääomaa ei ole poistettu laskelmista;

| — | kertomukseen sisältyy yli 100 peruspisteen riskipreemio määritettäessä pääomasta odotettua tuottoa, Tämä ei vaikuta asianmukaiselta, sillä hyvitys on laskettu jälkikäteen; |
| --- | --- |

—

kertomukseen sisältyy yli 100 peruspisteen riskipreemio määritettäessä pääomasta odotettua tuottoa, Tämä ei vaikuta asianmukaiselta, sillä hyvitys on laskettu jälkikäteen;

| — | kertomuksessa ei lasketa riittävän tarkasti korkoa sen suhteen, että hyvityksen määriä ei maksettu niinä vuosina, joilta ne määriteltiin. Consiglio di Staton nimeämät asiantuntijat sovelsivat lakisääteistä korkoa määriin, jotka arvioitiin kokonaan uudestaan vuonna 2012, eikä alkuperäisiin määriin, kuten olisi pitänyt. |
| --- | --- |

—

kertomuksessa ei lasketa riittävän tarkasti korkoa sen suhteen, että hyvityksen määriä ei maksettu niinä vuosina, joilta ne määriteltiin. Consiglio di Staton nimeämät asiantuntijat sovelsivat lakisääteistä korkoa määriin, jotka arvioitiin kokonaan uudestaan vuonna 2012, eikä alkuperäisiin määriin, kuten olisi pitänyt.

5.   KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

| (63) | Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli Simet eli ilmoitetun toimenpiteen mahdollinen edunsaaja. Simet esitti kommenteissaan eriävän mielipiteensä näkemyksistä, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(63)

Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli Simet eli ilmoitetun toimenpiteen mahdollinen edunsaaja. Simet esitti kommenteissaan eriävän mielipiteensä näkemyksistä, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

| (64) | Simet esitti sille annetut toimiluvat niistä reiteistä, jotka olivat oikeuskäsittelyn kohteina, tueksi omalle näkemykselleen, jonka mukaan sille oli asetettu velvoitteita. Simetin mukaan toimilupiin liittyviä vaatimuksia olivat tariffeja koskevat säännöt, reittejä koskevat velvoitteet, käytettävät pysähtymispaikat, vuorotiheys ja aikataulut sekä matkustajien matkatavaraan liittyvät säännöt, tavanomaisten postilähetysten kuljettaminen ilmaiseksi ja muiden lähetysten kuljettaminen maksua vastaan tämäntyyppistä liikennettä koskevien säännösten mukaisesti. Toimilupien mukaan yrityksen on ilmoitettava kaikentyyppisistä keskeytyksistä, erityistilanteista ja palvelujen tarjoamisen ehdoissa tapahtuneista muutoksista. Niiden mukaan yrityksellä on velvollisuus kirjoittaa lippuja henkilöliikenteeseen, matkatavarakuljetuksiin ja maatalouslähetyksiin sekä säilyttää niitä koskevat tiedot viiden vuoden ajan. Simetin piti myös saada asiasta vastaavan ministeriön alaiselta alueelliselta ajoneuvorekisteritoimistolta niiden linja-autojen tyyppien ja ominaisuuksien ennakkohyväksyntä, joita käytettiin toimilupien alaisiin sekä muihin palveluihin. |
| --- | --- |

(64)

Simet esitti sille annetut toimiluvat niistä reiteistä, jotka olivat oikeuskäsittelyn kohteina, tueksi omalle näkemykselleen, jonka mukaan sille oli asetettu velvoitteita. Simetin mukaan toimilupiin liittyviä vaatimuksia olivat tariffeja koskevat säännöt, reittejä koskevat velvoitteet, käytettävät pysähtymispaikat, vuorotiheys ja aikataulut sekä matkustajien matkatavaraan liittyvät säännöt, tavanomaisten postilähetysten kuljettaminen ilmaiseksi ja muiden lähetysten kuljettaminen maksua vastaan tämäntyyppistä liikennettä koskevien säännösten mukaisesti. Toimilupien mukaan yrityksen on ilmoitettava kaikentyyppisistä keskeytyksistä, erityistilanteista ja palvelujen tarjoamisen ehdoissa tapahtuneista muutoksista. Niiden mukaan yrityksellä on velvollisuus kirjoittaa lippuja henkilöliikenteeseen, matkatavarakuljetuksiin ja maatalouslähetyksiin sekä säilyttää niitä koskevat tiedot viiden vuoden ajan. Simetin piti myös saada asiasta vastaavan ministeriön alaiselta alueelliselta ajoneuvorekisteritoimistolta niiden linja-autojen tyyppien ja ominaisuuksien ennakkohyväksyntä, joita käytettiin toimilupien alaisiin sekä muihin palveluihin.

| (65) | Simet esitti myös asiakirjat, joissa ministeriö sen mukaan hylkäsi osittain tai kokonaan Simetin esittämät pyynnöt muuttaa tarjoamiensa palvelujen ehtoja. Erityisesti Simet esitti tarkasteltavana olevalta ajanjaksolta (22) seuraavat (osittaiset) hylkäykset:






  — | hakemus ottaa käyttöön uusia pysähtymispaikkoja jo olemassa olevien lisäksi reitillä Rossano–Napoli (1992), reitillä Cariati–Milano (1995), reitillä Cosenza–Firenze (1999), reitillä Cosenza–Firenze ja reitillä Cosenza–Pisa (2000) sekä reitillä San Giovanni–Milano (2003); |
| --- | --- | --- |

(65)

Simet esitti myös asiakirjat, joissa ministeriö sen mukaan hylkäsi osittain tai kokonaan Simetin esittämät pyynnöt muuttaa tarjoamiensa palvelujen ehtoja. Erityisesti Simet esitti tarkasteltavana olevalta ajanjaksolta (22) seuraavat (osittaiset) hylkäykset:

—

hakemus ottaa käyttöön uusia pysähtymispaikkoja jo olemassa olevien lisäksi reitillä Rossano–Napoli (1992), reitillä Cariati–Milano (1995), reitillä Cosenza–Firenze (1999), reitillä Cosenza–Firenze ja reitillä Cosenza–Pisa (2000) sekä reitillä San Giovanni–Milano (2003);

| — | hakemus uuden linjaliikenteen harjoittamista varten reitillä Cosenza–Napoli (2000). |
| --- | --- |

—

hakemus uuden linjaliikenteen harjoittamista varten reitillä Cosenza–Napoli (2000).

| (66) | Simet katsoo, että hakemusten hylkäykset osoittavat, että Italian viranomaiset asettivat julkisen palvelun velvoitteet yksipuolisesti. Se toteaa myös, etteivät viranomaiset sallineet liikennepalveluiden optimointia niiden laajentamisen ja monipuolistamisen kautta. Yrityksen liikennöimät reitit oli ”jäädytetty” ja sidottu ministeriön päätöksiin, vaikka ne virallisesti luokiteltiinkin ”liiketoiminnaksi”. |
| --- | --- |

(66)

Simet katsoo, että hakemusten hylkäykset osoittavat, että Italian viranomaiset asettivat julkisen palvelun velvoitteet yksipuolisesti. Se toteaa myös, etteivät viranomaiset sallineet liikennepalveluiden optimointia niiden laajentamisen ja monipuolistamisen kautta. Yrityksen liikennöimät reitit oli ”jäädytetty” ja sidottu ministeriön päätöksiin, vaikka ne virallisesti luokiteltiinkin ”liiketoiminnaksi”.

| (67) | Simet on eri mieltä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 16 kappaleessa esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan se itse oli asettanut vuotuisten toimilupien eritelmissä esitetyt tariffit. Alun perin pitkän matkan linjaliikenteen hintojen piti vastata toisen luokan junalippujen hintoja, kuten käy ilmi 19 päivänä joulukuuta 1988 annetusta ministeriön muistiosta (D.C. III Div 32 n. 3846). Siinä todetaan, että ”koska useat toimiluvan saaneet yritykset, jotka tarjoavat valtion toimivaltaan kuuluvia linja-autopalveluja, ovat esittäneet tariffien korottamista, koska tariffeista ei viime aikoina ole annettu yleisiä sääntöjä, ja odotettaessa uusia ohjeita aluetoimistoille, toimiluvan haltijoille voidaan myöntää lupa korottaa omilla linja-autoreiteillään tariffeja, jotta ne vastaisivat Ferrovie dello Staton toisen luokan junalippujen tariffeja, ja asettaa nopean reitin lisämaksu niille reiteille, joita liikennöidään moottoritietä pitkin [kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa]; [...] tariffeja ei luonnollisestikaan saa korottaa reiteillä, joilla edellä mainitut tariffit ovat jo voimassa.” Simetin mukaan tämä osoittaa, että se ei voinut asettaa Ferrovie dello Staton toisen luokan junalippujen tariffia (joka oli Ferrovie dello Staton halvin tariffi) korkeampaa tariffia. Tämän vuoksi yritystä estettiin hankkimasta toiminnastaan suurempaa tuloa, mikä johtui pääasiassa siitä, että valtio pyrki täyttämään yhteisen edun asettamat tarpeet. |
| --- | --- |

(67)

Simet on eri mieltä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 16 kappaleessa esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan se itse oli asettanut vuotuisten toimilupien eritelmissä esitetyt tariffit. Alun perin pitkän matkan linjaliikenteen hintojen piti vastata toisen luokan junalippujen hintoja, kuten käy ilmi 19 päivänä joulukuuta 1988 annetusta ministeriön muistiosta (D.C. III Div 32 n. 3846). Siinä todetaan, että ”koska useat toimiluvan saaneet yritykset, jotka tarjoavat valtion toimivaltaan kuuluvia linja-autopalveluja, ovat esittäneet tariffien korottamista, koska tariffeista ei viime aikoina ole annettu yleisiä sääntöjä, ja odotettaessa uusia ohjeita aluetoimistoille, toimiluvan haltijoille voidaan myöntää lupa korottaa omilla linja-autoreiteillään tariffeja, jotta ne vastaisivat Ferrovie dello Staton toisen luokan junalippujen tariffeja, ja asettaa nopean reitin lisämaksu niille reiteille, joita liikennöidään moottoritietä pitkin [kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa]; [...] tariffeja ei luonnollisestikaan saa korottaa reiteillä, joilla edellä mainitut tariffit ovat jo voimassa.” Simetin mukaan tämä osoittaa, että se ei voinut asettaa Ferrovie dello Staton toisen luokan junalippujen tariffia (joka oli Ferrovie dello Staton halvin tariffi) korkeampaa tariffia. Tämän vuoksi yritystä estettiin hankkimasta toiminnastaan suurempaa tuloa, mikä johtui pääasiassa siitä, että valtio pyrki täyttämään yhteisen edun asettamat tarpeet.

| (68) | Heinäkuun 3 päivänä 1992 päivätyn ministeriön kiertokirjeen A/7302 mukaan valtion toimivaltaan kuuluvan linja-autoliikenteen tariffien korotus kyseisenä vuonna on 6,1 prosenttia. Simetin mukaan ministeriö antoi luvan tariffien korottamiseen ainoastaan Istatin tietojen mukauttamiseksi, mikä osoittaa, että yrityksen oli mahdotonta käyttää itsenäisesti soveltuvimpina pitämiään tariffeja. Lisäksi Simet esittää, että ministeriö vahvisti 5 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyn kiertokirjeen 3/02 2 kohdassa, joka koskee tariffien muuntamista liiroista euroihin, että kyseiset tariffit olivat säänneltyjä. |
| --- | --- |

(68)

Heinäkuun 3 päivänä 1992 päivätyn ministeriön kiertokirjeen A/7302 mukaan valtion toimivaltaan kuuluvan linja-autoliikenteen tariffien korotus kyseisenä vuonna on 6,1 prosenttia. Simetin mukaan ministeriö antoi luvan tariffien korottamiseen ainoastaan Istatin tietojen mukauttamiseksi, mikä osoittaa, että yrityksen oli mahdotonta käyttää itsenäisesti soveltuvimpina pitämiään tariffeja. Lisäksi Simet esittää, että ministeriö vahvisti 5 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyn kiertokirjeen 3/02 2 kohdassa, joka koskee tariffien muuntamista liiroista euroihin, että kyseiset tariffit olivat säänneltyjä.

| (69) | Ministeriön antamien toimilupien perusteella tariffi ”vahvistetaan”, mikä tarkoittaa, että hallintoviranomaiset määräävät sen. Koska kyseessä on toimilupa (concessione) eikä pelkkä lupa (autorizzazione), asiaa koskevissa eritelmissä määritetään tarkasti, että sitä säännellään eritelmissä jo vahvistetuilla sekä mahdollisesti myöhemmin vahvistettavilla lausekkeilla. Eritelmien mukaan hallintoviranomaisilla on oikeus peruuttaa toimilupa koska tahansa ilman, että sen haltija voi esittää minkäänlaisia vaateita. Kaikkien eritelmien 6 kohdassa mainitaan nimenomaisesti, että ministeriön alainen alueellinen ajoneuvorekisteritoimisto hyväksyy aikataulu- ja tariffiehdotukset. Simet toteaa, että koska tariffien vahvistaminen on estänyt kuluttajille tarjottujen palvelujen joustavuuden, se ei ole voinut vastata markkinoiden kysyntään eikä omiin tarpeisiinsa sopivaksi katsomallaan tavalla. |
| --- | --- |

(69)

Ministeriön antamien toimilupien perusteella tariffi ”vahvistetaan”, mikä tarkoittaa, että hallintoviranomaiset määräävät sen. Koska kyseessä on toimilupa (concessione) eikä pelkkä lupa (autorizzazione), asiaa koskevissa eritelmissä määritetään tarkasti, että sitä säännellään eritelmissä jo vahvistetuilla sekä mahdollisesti myöhemmin vahvistettavilla lausekkeilla. Eritelmien mukaan hallintoviranomaisilla on oikeus peruuttaa toimilupa koska tahansa ilman, että sen haltija voi esittää minkäänlaisia vaateita. Kaikkien eritelmien 6 kohdassa mainitaan nimenomaisesti, että ministeriön alainen alueellinen ajoneuvorekisteritoimisto hyväksyy aikataulu- ja tariffiehdotukset. Simet toteaa, että koska tariffien vahvistaminen on estänyt kuluttajille tarjottujen palvelujen joustavuuden, se ei ole voinut vastata markkinoiden kysyntään eikä omiin tarpeisiinsa sopivaksi katsomallaan tavalla.

| (70) | Simet katsoo, että koska sen oli sovellettava sille määrättyjä tariffeja, se ei kyennyt noudattamaan hintapolitiikkaa, jota nykyaikaisilla, vapailla ja kilpailluilla markkinoilla toimiva yritys tavallisesti noudattaa. Toisaalta ministeriön asettama tariffi (joka vastasi Ferrovie dello Staton toisen luokan junalipun tariffia) oli niin alhainen, ettei yritys pystynyt kattamaan linja-autoliikennepalvelujen toimintakustannuksia. Toisaalta valtio saattoi tarjota Ferrovie dello Statolle perusteetonta tukea, koska alueiden välisen linja-autoliikenteen toimiluvan haltijaa estettiin soveltamasta alhaisempaa tariffia kuin Ferrovie dello Staton toisen luokan junalippu korotettuna pikajunan lisämaksulla. Ferrovie della Statoa suosittiin myös myöhemmin, kun Simetiltä ja muilta vastaavia palveluja tarjoavilta yrityksiltä evättiin valtiontuki. |
| --- | --- |

(70)

Simet katsoo, että koska sen oli sovellettava sille määrättyjä tariffeja, se ei kyennyt noudattamaan hintapolitiikkaa, jota nykyaikaisilla, vapailla ja kilpailluilla markkinoilla toimiva yritys tavallisesti noudattaa. Toisaalta ministeriön asettama tariffi (joka vastasi Ferrovie dello Staton toisen luokan junalipun tariffia) oli niin alhainen, ettei yritys pystynyt kattamaan linja-autoliikennepalvelujen toimintakustannuksia. Toisaalta valtio saattoi tarjota Ferrovie dello Statolle perusteetonta tukea, koska alueiden välisen linja-autoliikenteen toimiluvan haltijaa estettiin soveltamasta alhaisempaa tariffia kuin Ferrovie dello Staton toisen luokan junalippu korotettuna pikajunan lisämaksulla. Ferrovie della Statoa suosittiin myös myöhemmin, kun Simetiltä ja muilta vastaavia palveluja tarjoavilta yrityksiltä evättiin valtiontuki.

| (71) | Simet katsoo edellä esitetyn perusteella, että ministeriön myöntämät toimiluvat ja myöhemmin tehdyt päätökset kieltää reittejä koskevien muutosten tekeminen osoittavat, että toimiluvat täyttävät asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklassa tarkoitetun palveluja koskevan sopimuksen perusteet. Niissä vahvistetaan velvoitteita, jotka koskevat reittejä, pysähtymispaikkoja, tariffeja sekä tavanomaisten postilähetysten kuljettamista ilmaiseksi ja muiden lähetysten kuljettamista maksua vastaan tämäntyyppistä liikennettä koskevien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(71)

Simet katsoo edellä esitetyn perusteella, että ministeriön myöntämät toimiluvat ja myöhemmin tehdyt päätökset kieltää reittejä koskevien muutosten tekeminen osoittavat, että toimiluvat täyttävät asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklassa tarkoitetun palveluja koskevan sopimuksen perusteet. Niissä vahvistetaan velvoitteita, jotka koskevat reittejä, pysähtymispaikkoja, tariffeja sekä tavanomaisten postilähetysten kuljettamista ilmaiseksi ja muiden lähetysten kuljettamista maksua vastaan tämäntyyppistä liikennettä koskevien säännösten mukaisesti.

| (72) | Simet toteaa, että vaikka oletettaisiin, ettei asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetä alueiden välisiä palveluja tarjoavien toimiluvan haltijoiden hyvitysoikeudesta, kuten ministeriö katsoo, tämä tarkoittaisi, että palvelu olisi vapautettua. Tällöin hallintoviranomaisilla ei olisi ollut oikeutta asettaa yritykselle velvoitteita, varsinkaan tariffien suhteen. Simet katsoo tämän vuoksi, että ministeriö on rikkonut lakia ja että kansallisen lainsäädännön mukaan (Consiglio di Staton täytäntöönpaneman asetuksen 80/1998 35 §) sen on maksettava vahingonkorvaus. |
| --- | --- |

(72)

Simet toteaa, että vaikka oletettaisiin, ettei asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetä alueiden välisiä palveluja tarjoavien toimiluvan haltijoiden hyvitysoikeudesta, kuten ministeriö katsoo, tämä tarkoittaisi, että palvelu olisi vapautettua. Tällöin hallintoviranomaisilla ei olisi ollut oikeutta asettaa yritykselle velvoitteita, varsinkaan tariffien suhteen. Simet katsoo tämän vuoksi, että ministeriö on rikkonut lakia ja että kansallisen lainsäädännön mukaan (Consiglio di Staton täytäntöönpaneman asetuksen 80/1998 35 §) sen on maksettava vahingonkorvaus.

| (73) | Simetin mukaan kyseessä ei ole tavallisesti asetuksen (ETY) N:o 1191/69 soveltamisalaan kuuluva tapaus, vaan vahingonkorvausta koskeva riita-asia. Se toteaa, että tuomiossa 1405/2010 tunnustetaan sen oikeus vahingonkorvaukseen asetuksen 80/1998 35 §:n mukaisesti, jotta voidaan korvata vahinko, joka sille on aiheutunut ministeriön säätöjenvastaisista päätöksistä kieltää julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttaminen. Kyseiset päätökset rikkoivat Italian perustuslain 41 §:n mukaista elinkeinovapautta, sillä ne aiheuttivat yrityksen toiminnalle aineellista vahinkoa. Niitä on pidettävä lainvastaisina, mikä oikeuttaa aiheutetun vahingon korvaamiseen tosiasiallisesti. Consiglio di Stato on tunnustanut ministeriön aiheuttaneen Simetille perusteetonta vahinkoa asettamalla sille julkisen palvelun velvoitteita ja rikkoneen sen oikeutta tarjota liikennepalveluja täysin vapaasti ja riippumattomasti. |
| --- | --- |

(73)

Simetin mukaan kyseessä ei ole tavallisesti asetuksen (ETY) N:o 1191/69 soveltamisalaan kuuluva tapaus, vaan vahingonkorvausta koskeva riita-asia. Se toteaa, että tuomiossa 1405/2010 tunnustetaan sen oikeus vahingonkorvaukseen asetuksen 80/1998 35 §:n mukaisesti, jotta voidaan korvata vahinko, joka sille on aiheutunut ministeriön säätöjenvastaisista päätöksistä kieltää julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttaminen. Kyseiset päätökset rikkoivat Italian perustuslain 41 §:n mukaista elinkeinovapautta, sillä ne aiheuttivat yrityksen toiminnalle aineellista vahinkoa. Niitä on pidettävä lainvastaisina, mikä oikeuttaa aiheutetun vahingon korvaamiseen tosiasiallisesti. Consiglio di Stato on tunnustanut ministeriön aiheuttaneen Simetille perusteetonta vahinkoa asettamalla sille julkisen palvelun velvoitteita ja rikkoneen sen oikeutta tarjota liikennepalveluja täysin vapaasti ja riippumattomasti.

| (74) | Jos kuitenkin katsotaan, että asetuksessa (ETY) N:o 1191/69, sellaisena kuin se on muutettuna, annetaan hallintoviranomaisille oikeus asettaa julkisen palvelun velvoitteita alueen tarpeisiin vastaamiseksi, Simetin mukaan ministeriön olisi pitänyt vahvistaa palvelusta vastaava hyvitys. Simetin mukaan asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetään velvoitteiden asettamisesta ”alueen liikennetarpeiden täyttämiseksi” (1 artiklan 2 kohta), ei ”liikennetarpeiden täyttämiseksi alueella”. |
| --- | --- |

(74)

Jos kuitenkin katsotaan, että asetuksessa (ETY) N:o 1191/69, sellaisena kuin se on muutettuna, annetaan hallintoviranomaisille oikeus asettaa julkisen palvelun velvoitteita alueen tarpeisiin vastaamiseksi, Simetin mukaan ministeriön olisi pitänyt vahvistaa palvelusta vastaava hyvitys. Simetin mukaan asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetään velvoitteiden asettamisesta ”alueen liikennetarpeiden täyttämiseksi” (1 artiklan 2 kohta), ei ”liikennetarpeiden täyttämiseksi alueella”.

6.   ITALIAN KOMMENTIT KOLMANNEN HUOMAUTUKSIIN

| (75) | Kommentoidessaan kolmannen osapuolen huomautuksia Italian viranomaiset toistivat oman kantansa, jonka mukaan asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tai asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettuja julkisen palvelun velvoitteita ei ole asetettu, eikä niistä näin ollen tarvitse maksaa hyvityksiä. |
| --- | --- |

(75)

Kommentoidessaan kolmannen osapuolen huomautuksia Italian viranomaiset toistivat oman kantansa, jonka mukaan asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tai asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettuja julkisen palvelun velvoitteita ei ole asetettu, eikä niistä näin ollen tarvitse maksaa hyvityksiä.

| (76) | Perusteluna Italian viranomaiset selvittivät järjestelmää, jolla linja-autolla harjoitettavan henkilöliikenteen palvelujen toimintaa säännellään asetuksen nro 1822/39 (23) (jota sovellettiin tarkasteltavana olevalla jaksolla) mukaisesti. Kyseisen lain mukaan valtion toimivaltaan kuuluvan linjaliikenteen (josta käytetään myös nimitystä ”tavanomainen linja-autoliikenne”) sääntelykehys oli seuraava:






  i) | palvelua tarjottiin toimilupien perusteella; |
| --- | --- | --- |

(76)

Perusteluna Italian viranomaiset selvittivät järjestelmää, jolla linja-autolla harjoitettavan henkilöliikenteen palvelujen toimintaa säännellään asetuksen nro 1822/39 (23) (jota sovellettiin tarkasteltavana olevalla jaksolla) mukaisesti. Kyseisen lain mukaan valtion toimivaltaan kuuluvan linjaliikenteen (josta käytetään myös nimitystä ”tavanomainen linja-autoliikenne”) sääntelykehys oli seuraava:

i)

palvelua tarjottiin toimilupien perusteella;

| ii) | toimilupa annettiin yrityksen hakemuksesta; |
| --- | --- |

ii)

toimilupa annettiin yrityksen hakemuksesta;

| iii) | toimilupia myönnettäessä ei edellytetty valintamenettelyn toteuttamista eikä sellaista myöskään toteutettu; |
| --- | --- |

iii)

toimilupia myönnettäessä ei edellytetty valintamenettelyn toteuttamista eikä sellaista myöskään toteutettu;

| iv) | lain mukaan toimiluvat olivat joko väliaikaisia tai pysyviä täysin ministeriön oman harkinnan mukaan, ja se antoi kaikille yrityksille poikkeuksetta aina väliaikaisen toimiluvan; toimiluvat olivat voimassa vuoden, ja yritykset (myös Simet) esittivät vuosittain hakemuksen niiden uusimiseksi; |
| --- | --- |

iv)

lain mukaan toimiluvat olivat joko väliaikaisia tai pysyviä täysin ministeriön oman harkinnan mukaan, ja se antoi kaikille yrityksille poikkeuksetta aina väliaikaisen toimiluvan; toimiluvat olivat voimassa vuoden, ja yritykset (myös Simet) esittivät vuosittain hakemuksen niiden uusimiseksi;

| v) | toimiluvan perusteella saatiin yksinoikeus liikennöidä toimiluvan eritelmissä ilmoitetuilla reiteillä; |
| --- | --- |

v)

toimiluvan perusteella saatiin yksinoikeus liikennöidä toimiluvan eritelmissä ilmoitetuilla reiteillä;

| vi) | toimilupien haltijoilla oli etusija liikennealueiden suhteen; perusteena oli reittien taloudellinen ja käytännön läheisyys ja yhdistettävyys (finitimità; lain nro 1822/39 5 ja 6 §); |
| --- | --- |

vi)

toimilupien haltijoilla oli etusija liikennealueiden suhteen; perusteena oli reittien taloudellinen ja käytännön läheisyys ja yhdistettävyys (finitimità; lain nro 1822/39 5 ja 6 §);

| vii) | lisäksi olemassa oleville palveluille annettiin etusija, sillä taloudellisuussyistä katsottiin olevan enemmän yhteisen edun mukaista mukauttaa toiminnassa olevia palveluja kuin aloittaa uusia palveluja; |
| --- | --- |

vii)

lisäksi olemassa oleville palveluille annettiin etusija, sillä taloudellisuussyistä katsottiin olevan enemmän yhteisen edun mukaista mukauttaa toiminnassa olevia palveluja kuin aloittaa uusia palveluja;

| viii) | kun annettiin toimilupia uusille palveluille, sovellettiin perustetta, jossa liikennealueiden käyttäjien määrä suhteutettiin uusien reittien pituuteen. Tarpeelliseksi määräksi katsottiin vähintään 300 000 asukasta 500 kilometrin reittiä kohti, ja tätä pidempiin reitteihin perustetta sovellettiin vastaavassa suhteessa (24). |
| --- | --- |

viii)

kun annettiin toimilupia uusille palveluille, sovellettiin perustetta, jossa liikennealueiden käyttäjien määrä suhteutettiin uusien reittien pituuteen. Tarpeelliseksi määräksi katsottiin vähintään 300 000 asukasta 500 kilometrin reittiä kohti, ja tätä pidempiin reitteihin perustetta sovellettiin vastaavassa suhteessa (24).

| (77) | Näin ollen ministeriön oli tehtävä päätös yritysten esittämistä pyynnöistä, jotka koskivat olemassa olevan palvelun muuttamista tai uusia palveluja koskevia toimilupia, siten, että se otti huomioon kyseiset sääntelypuitteet. |
| --- | --- |

(77)

Näin ollen ministeriön oli tehtävä päätös yritysten esittämistä pyynnöistä, jotka koskivat olemassa olevan palvelun muuttamista tai uusia palveluja koskevia toimilupia, siten, että se otti huomioon kyseiset sääntelypuitteet.

| (78) | Italian viranomaiset toteavat Simetin tarjoamia palveluja koskevien ehtojen muuttamispyyntöjen osittaisesta tai täydellisestä hylkäämisestä, että kyseessä oli yksinomaan laissa nro 1822/39 säädetty järjestelmä. Erityisesti ministeriö ei voinut antaa uusia toimilupia uusia palveluja varten eikä laajentaa olemassa olevien toimilupien soveltamisalaa (hyväksymällä uusia pysähdyspaikkoja) tapauksissa, joissa tällä olisi ollut vaikutusta muiden linjaliikenteen harjoittajien kyseiseen lakiin perustuviin oikeuksiin. Samaan aikaan ministeriö hyväksyi muutoksia, jotka eivät olleet laissa nro 1822/39 vahvistettujen periaatteiden vastaisia (25). |
| --- | --- |

(78)

Italian viranomaiset toteavat Simetin tarjoamia palveluja koskevien ehtojen muuttamispyyntöjen osittaisesta tai täydellisestä hylkäämisestä, että kyseessä oli yksinomaan laissa nro 1822/39 säädetty järjestelmä. Erityisesti ministeriö ei voinut antaa uusia toimilupia uusia palveluja varten eikä laajentaa olemassa olevien toimilupien soveltamisalaa (hyväksymällä uusia pysähdyspaikkoja) tapauksissa, joissa tällä olisi ollut vaikutusta muiden linjaliikenteen harjoittajien kyseiseen lakiin perustuviin oikeuksiin. Samaan aikaan ministeriö hyväksyi muutoksia, jotka eivät olleet laissa nro 1822/39 vahvistettujen periaatteiden vastaisia (25).

| (79) | Italian viranomaiset myöntävät, että Simetiltä on evätty lupa tarjota uusia palveluja ja lisätä olemassa oleville reiteille uusia pysähdyspaikkoja. Ne toteavat kuitenkin, etteivät Simetin näkemykset ja sen esittämät asiakirjat todista, että hylkäämisten jälkeen olisi esitetty olemassa olevien toimilupien eritelmissä vahvistettujen palvelujen erityispiirteiden muuttamista koskevia virallisia pyyntöjä. Ministeriö ei kuitenkaan ole hylännyt Simetin pyyntöjä, jotka koskevat pysähtymispaikkojen poistamista harvaanasutuilta alueilta tai aikataulujen muuttamista. |
| --- | --- |

(79)

Italian viranomaiset myöntävät, että Simetiltä on evätty lupa tarjota uusia palveluja ja lisätä olemassa oleville reiteille uusia pysähdyspaikkoja. Ne toteavat kuitenkin, etteivät Simetin näkemykset ja sen esittämät asiakirjat todista, että hylkäämisten jälkeen olisi esitetty olemassa olevien toimilupien eritelmissä vahvistettujen palvelujen erityispiirteiden muuttamista koskevia virallisia pyyntöjä. Ministeriö ei kuitenkaan ole hylännyt Simetin pyyntöjä, jotka koskevat pysähtymispaikkojen poistamista harvaanasutuilta alueilta tai aikataulujen muuttamista.

| (80) | Italian viranomaiset toteavat toimilupien eritelmiin sisältyvistä postilähetysten kuljetusta koskevista lausekkeista, ettei Simet ole esittänyt todisteita tosiasiallisesti tarjotuista palveluista ja nettokustannuksista. Lisäksi Italian viranomaisten mukaan Simet ei ole näyttänyt millään lailla toteen, että ministeriö olisi kieltänyt Simetiltä mahdollisuuden muuttaa tariffeja. Simet ei ole myöskään koskaan pyytänyt lupaa tariffien laskemiseen. |
| --- | --- |

(80)

Italian viranomaiset toteavat toimilupien eritelmiin sisältyvistä postilähetysten kuljetusta koskevista lausekkeista, ettei Simet ole esittänyt todisteita tosiasiallisesti tarjotuista palveluista ja nettokustannuksista. Lisäksi Italian viranomaisten mukaan Simet ei ole näyttänyt millään lailla toteen, että ministeriö olisi kieltänyt Simetiltä mahdollisuuden muuttaa tariffeja. Simet ei ole myöskään koskaan pyytänyt lupaa tariffien laskemiseen.

| (81) | Italian viranomaisten mukaan 19 päivänä joulukuuta 1988 annetussa ministeriön muistiossa (D.C III Div 32 n. 3846) ja sitä seuranneessa 10 päivänä tammikuuta 1989 päivätyssä ministeriön kiertokirjeessä A/66 (jonka lähetti ministeriön alainen Catanzaron alueellinen ajoneuvorekisteritoimisto) linjaliikenteen harjoittajille sallittiin tariffien mukauttaminen Ferrovie dello Staton tariffeihin. Tariffeja on siis tarkasteltava osana laajempaa kansallista liikenne- ja hintapolitiikkaa. Sama on todettava Catanzaron alueellisen toimiston 3 päivänä heinäkuuta 1992 päivätystä kirjeestä nro 7302 (jonka Simet mainitsee), jossa linja-autoliikennepalvelujen tarjoajille sallittiin 6,1 prosentin suuruinen tariffien korotus inflaation seurauksena kiertokirjeen nro 801/92 (26) mukaisesti. Kirjeessä ilmoitettiin, että yritykset voivat noudattaa eri tariffijärjestelyä, mikäli ne esittävät tästä erityisen hakemuksen. Italian viranomaisten mukaan Simet ei ole koskaan esittänyt tällaista hakemusta. Vuoden 1988 muistio tai vuoden 1992 kirje eivät kuitenkaan tarkoita, että Simetin pyyntö, joka koskee julkisen palvelun velvoitteiden poistamista tariffien suhteen, olisi hylätty. |
| --- | --- |

(81)

Italian viranomaisten mukaan 19 päivänä joulukuuta 1988 annetussa ministeriön muistiossa (D.C III Div 32 n. 3846) ja sitä seuranneessa 10 päivänä tammikuuta 1989 päivätyssä ministeriön kiertokirjeessä A/66 (jonka lähetti ministeriön alainen Catanzaron alueellinen ajoneuvorekisteritoimisto) linjaliikenteen harjoittajille sallittiin tariffien mukauttaminen Ferrovie dello Staton tariffeihin. Tariffeja on siis tarkasteltava osana laajempaa kansallista liikenne- ja hintapolitiikkaa. Sama on todettava Catanzaron alueellisen toimiston 3 päivänä heinäkuuta 1992 päivätystä kirjeestä nro 7302 (jonka Simet mainitsee), jossa linja-autoliikennepalvelujen tarjoajille sallittiin 6,1 prosentin suuruinen tariffien korotus inflaation seurauksena kiertokirjeen nro 801/92 (26) mukaisesti. Kirjeessä ilmoitettiin, että yritykset voivat noudattaa eri tariffijärjestelyä, mikäli ne esittävät tästä erityisen hakemuksen. Italian viranomaisten mukaan Simet ei ole koskaan esittänyt tällaista hakemusta. Vuoden 1988 muistio tai vuoden 1992 kirje eivät kuitenkaan tarkoita, että Simetin pyyntö, joka koskee julkisen palvelun velvoitteiden poistamista tariffien suhteen, olisi hylätty.

| (82) | Italian viranomaiset ovat eri mieltä Simetin kanssa myös näkemyksestä, jonka mukaan 5 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyn kiertokirjeen 3/02 2 kohta osoittaa ministeriön vahvistaneen linjaliikenteen tariffit. Kiertokirjeessä ainoastaan esitetään tariffien muuntamistapa liiroista euroiksi. Se, että pitkän matkan linjaliikenteen tariffit olivat ”säänneltyjä”, ei tarkoita, etteivät liikenteen harjoittajat voineet asettaa niitä itse, vaan sitä, että ne asetettiin ennalta avoimuuden ja julkisuuden varmistamiseksi matkustajien eduksi, ja ministeriön toimivaltaiset yksiköt hyväksyivät ne tämän jälkeen. Koska kyseessä on kaikille tarjottava säännöllinen linjaliikenne, palvelujen ehdot – reitit, pysähtymispaikat, aikataulut ja tariffit – on vahvistettava ennalta toisin kuin satunnaisten palvelujen kohdalla. Italian viranomaisten mukaan samaa periaatetta sovelletaan unionissa säännölliseen liikenteeseen, josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/2009 (27), sillä tariffien asettaminen on olennainen osa säännöllisen liikenteen lupia (asetuksen 6 artiklan 2 kohta). Tämän ennalta määrittelyä koskevan velvoitteen vuoksi Italian viranomaiset asettavat kyseenalaiseksi myös Simetin tulkinnan toimiluvan eritelmien 6 kohdasta (28), sillä sekä linjaliikenteen aikataulut että tariffit olivat (yrityksen esittämässä hakemuksessa ja ministeriön antamassa toimiluvassa) ennalta määriteltyjä. |
| --- | --- |

(82)

Italian viranomaiset ovat eri mieltä Simetin kanssa myös näkemyksestä, jonka mukaan 5 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyn kiertokirjeen 3/02 2 kohta osoittaa ministeriön vahvistaneen linjaliikenteen tariffit. Kiertokirjeessä ainoastaan esitetään tariffien muuntamistapa liiroista euroiksi. Se, että pitkän matkan linjaliikenteen tariffit olivat ”säänneltyjä”, ei tarkoita, etteivät liikenteen harjoittajat voineet asettaa niitä itse, vaan sitä, että ne asetettiin ennalta avoimuuden ja julkisuuden varmistamiseksi matkustajien eduksi, ja ministeriön toimivaltaiset yksiköt hyväksyivät ne tämän jälkeen. Koska kyseessä on kaikille tarjottava säännöllinen linjaliikenne, palvelujen ehdot – reitit, pysähtymispaikat, aikataulut ja tariffit – on vahvistettava ennalta toisin kuin satunnaisten palvelujen kohdalla. Italian viranomaisten mukaan samaa periaatetta sovelletaan unionissa säännölliseen liikenteeseen, josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/2009 (27), sillä tariffien asettaminen on olennainen osa säännöllisen liikenteen lupia (asetuksen 6 artiklan 2 kohta). Tämän ennalta määrittelyä koskevan velvoitteen vuoksi Italian viranomaiset asettavat kyseenalaiseksi myös Simetin tulkinnan toimiluvan eritelmien 6 kohdasta (28), sillä sekä linjaliikenteen aikataulut että tariffit olivat (yrityksen esittämässä hakemuksessa ja ministeriön antamassa toimiluvassa) ennalta määriteltyjä.

| (83) | Hyvityksen määrästä voidaan todeta, että Simet pyysi pelkästään hyvitystä [...] ainoastaan saamisten määrien rajoissa. Italian viranomaiset katsovat, että Simetin toistuvasti esittämät kustannuksia koskevat laskelmat ovat yleisluontoisia, sillä ne kattavat kaiken kaupallisen toiminnan. Ne ovat myös virheellisiä eivätkä perustu luotettaviin tietoihin, sillä suurelta osalta tarkasteltavana olevaa jaksoa ei ole saatavilla erillistä kirjanpitoa. |
| --- | --- |

(83)

Hyvityksen määrästä voidaan todeta, että Simet pyysi pelkästään hyvitystä [...] ainoastaan saamisten määrien rajoissa. Italian viranomaiset katsovat, että Simetin toistuvasti esittämät kustannuksia koskevat laskelmat ovat yleisluontoisia, sillä ne kattavat kaiken kaupallisen toiminnan. Ne ovat myös virheellisiä eivätkä perustu luotettaviin tietoihin, sillä suurelta osalta tarkasteltavana olevaa jaksoa ei ole saatavilla erillistä kirjanpitoa.

| (84) | Italian viranomaiset katsovat, että on täysin epäoleellista pohtia, maksetaanko asiassa julkiseen palveluun liittyvää hyvitystä (suoraan asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisesti) vai vahingonkorvauksia. Vaikka oletettaisiin, että Consiglio di Staton tarkoitus oli tunnustaa Simetin oikeus vahingonkorvaukseen – mikä ei ole Italian viranomaisten mukaan selkeä tai itsestään selvä päätelmä tuomion 1405/2010 perusteella (29) – mahdollinen oikeus vahingonkorvaukseen syntyisi ainoastaan julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä. Italian viranomaiset ovat vahvasti sitä mieltä, että Simetille ei ole koskaan asetettu tällaisia velvoitteita. |
| --- | --- |

(84)

Italian viranomaiset katsovat, että on täysin epäoleellista pohtia, maksetaanko asiassa julkiseen palveluun liittyvää hyvitystä (suoraan asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisesti) vai vahingonkorvauksia. Vaikka oletettaisiin, että Consiglio di Staton tarkoitus oli tunnustaa Simetin oikeus vahingonkorvaukseen – mikä ei ole Italian viranomaisten mukaan selkeä tai itsestään selvä päätelmä tuomion 1405/2010 perusteella (29) – mahdollinen oikeus vahingonkorvaukseen syntyisi ainoastaan julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä. Italian viranomaiset ovat vahvasti sitä mieltä, että Simetille ei ole koskaan asetettu tällaisia velvoitteita.

| (85) | Italian viranomaiset eivät ole sitä mieltä, että Italian perustuslain 41 §:ssä edellytettäisiin vahingonkorvauksia. Linja-autolla harjoitettavan alueiden välisen henkilöliikenteen palveluja ei voida pitää täysin vapautettuina suoraan perustuslain 41 §:n nojalla, sillä niihin sovelletaan ensinnäkin toimilupajärjestelyä (jota säännellään lailla nro 1822/39 ja presidentin asetuksella nro 369/94) ja toiseksi lupajärjestelyä (jota säännellään asetuksella nro 285/05). |
| --- | --- |

(85)

Italian viranomaiset eivät ole sitä mieltä, että Italian perustuslain 41 §:ssä edellytettäisiin vahingonkorvauksia. Linja-autolla harjoitettavan alueiden välisen henkilöliikenteen palveluja ei voida pitää täysin vapautettuina suoraan perustuslain 41 §:n nojalla, sillä niihin sovelletaan ensinnäkin toimilupajärjestelyä (jota säännellään lailla nro 1822/39 ja presidentin asetuksella nro 369/94) ja toiseksi lupajärjestelyä (jota säännellään asetuksella nro 285/05).

7.   TUEN ARVIOINTI

7.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (86) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(86)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (87) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpide on tukea, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | etu on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, |
| --- | --- | --- |

(87)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpide on tukea, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

—

etu on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty,

| — | toimenpide suosii valikoivasti jotakin yritystä tai tuotannonalaa, |
| --- | --- |

—

toimenpide suosii valikoivasti jotakin yritystä tai tuotannonalaa,

| — | toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, |
| --- | --- |

—

toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua,

| — | toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (88) | Komissio tarkastelee, ovatko kaikki nämä edellytykset täyttyneet tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(88)

Komissio tarkastelee, ovatko kaikki nämä edellytykset täyttyneet tässä tapauksessa.

7.1.1   Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (89) | Komissio toteaa, että Consiglio di Staton tuomioissa ministeriö edellytetään maksamaan Simetille hyvitys alueiden välisen valtion toimivaltaan kuuluvan linja-autoliikenteen palvelujen tarjoamisesta vuosina 1987–2003. Hyvitys maksetaan ministeriön saatavilla olevista varoista eli valtion varoista. Kyseisen oikeusviranomaisen tekemä päätös maksaa hyvitystä on valtion toimi. |
| --- | --- |

(89)

Komissio toteaa, että Consiglio di Staton tuomioissa ministeriö edellytetään maksamaan Simetille hyvitys alueiden välisen valtion toimivaltaan kuuluvan linja-autoliikenteen palvelujen tarjoamisesta vuosina 1987–2003. Hyvitys maksetaan ministeriön saatavilla olevista varoista eli valtion varoista. Kyseisen oikeusviranomaisen tekemä päätös maksaa hyvitystä on valtion toimi.

7.1.2   Valikoiva taloudellinen etu

| (90) | Komissio toteaa, että Simet toteuttaa taloudellista toimintaa eli harjoittaa henkilöliikennettä korvausta vastaan. Näin ollen Simetiä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. |
| --- | --- |

(90)

Komissio toteaa, että Simet toteuttaa taloudellista toimintaa eli harjoittaa henkilöliikennettä korvausta vastaan. Näin ollen Simetiä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä.

| (91) | Toimenpidettä olisi lisäksi pidettävä valikoivana, sillä se on tarkoitettu yksinomaan Simetin hyödyksi. |
| --- | --- |

(91)

Toimenpidettä olisi lisäksi pidettävä valikoivana, sillä se on tarkoitettu yksinomaan Simetin hyödyksi.

| (92) | Altmark-tuomion mukaan valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty korvaus, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli seuraavat neljä edellytystä täyttyvät (30):






  — | edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi; |
| --- | --- | --- |

(92)

Altmark-tuomion mukaan valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty korvaus, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli seuraavat neljä edellytystä täyttyvät (30):

—

edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi;

| — | parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi; |
| --- | --- |

—

parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi;

| — | korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto; |
| --- | --- |

—

korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto;

| — | silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

—

silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

| (93) | Toisen edellytyksen mukaan ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta vältettäisiin sellaisen taloudellisen edun sisältyminen korvaukseen, joka olisi omiaan suosimaan edunsaajayritystä suhteessa sen kilpailijayrityksiin. Tarve vahvistaa korvauksen parametrit etukäteen ei kuitenkaan tarkoita, että korvaus olisi laskettava tietyn kaavan mukaisesti. Tärkeää on ennemminkin se, että alusta asti on selvää, miten korvaus määräytyy. |
| --- | --- |

(93)

Toisen edellytyksen mukaan ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta vältettäisiin sellaisen taloudellisen edun sisältyminen korvaukseen, joka olisi omiaan suosimaan edunsaajayritystä suhteessa sen kilpailijayrityksiin. Tarve vahvistaa korvauksen parametrit etukäteen ei kuitenkaan tarkoita, että korvaus olisi laskettava tietyn kaavan mukaisesti. Tärkeää on ennemminkin se, että alusta asti on selvää, miten korvaus määräytyy.

| (94) | Käsiteltävänä olevassa asiassa Simet ei ole toimittanut minkäänlaisia todisteita siitä, minkä parametrien mukaan hyvitys kyseisen jakson aikana tarjotuista palveluista on vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Simet käyttää toimilupien eritelmiä perustana osoittaessaan, että sille oli osoitettu julkisen palvelun velvoite. Näissä eritelmissä määritellään pikemminkin, ettei palvelusta aiheudu toimijalle oikeutta valtiontukeen tai hyvitykseen ja että palvelu on tarkoitus tarjota yrityksen omalla riskillä. Juuri tämän vuoksi Consiglio di Staton tuomiossa 1405/2010 määrättiin, että hyvitys on laskettava tiettyjen yrityksen kirjanpitoon perustuvien luotettavien tietojen perusteella. Koska hyvityksen parametreja ei ollut vahvistettu ennalta, kaikki tämän tyyppiset laskelmat, kuten alkuperäiseen kertomukseen ja määräenemmistön kertomukseen sisältyvät laskelmat, perustuvat vääjäämättä yksinomaan jälkikäteen tehtyihin arvioihin kyseisen alueiden välisen linjaliikenteen harjoittamisesta aiheutuneista nettokustannuksista. Näin ollen Altmark-tuomion toinen edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(94)

Käsiteltävänä olevassa asiassa Simet ei ole toimittanut minkäänlaisia todisteita siitä, minkä parametrien mukaan hyvitys kyseisen jakson aikana tarjotuista palveluista on vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Simet käyttää toimilupien eritelmiä perustana osoittaessaan, että sille oli osoitettu julkisen palvelun velvoite. Näissä eritelmissä määritellään pikemminkin, ettei palvelusta aiheudu toimijalle oikeutta valtiontukeen tai hyvitykseen ja että palvelu on tarkoitus tarjota yrityksen omalla riskillä. Juuri tämän vuoksi Consiglio di Staton tuomiossa 1405/2010 määrättiin, että hyvitys on laskettava tiettyjen yrityksen kirjanpitoon perustuvien luotettavien tietojen perusteella. Koska hyvityksen parametreja ei ollut vahvistettu ennalta, kaikki tämän tyyppiset laskelmat, kuten alkuperäiseen kertomukseen ja määräenemmistön kertomukseen sisältyvät laskelmat, perustuvat vääjäämättä yksinomaan jälkikäteen tehtyihin arvioihin kyseisen alueiden välisen linjaliikenteen harjoittamisesta aiheutuneista nettokustannuksista. Näin ollen Altmark-tuomion toinen edellytys ei täyty.

| (95) | Koska Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän edellytyksen on täytyttävä, jotta voidaan sulkea pois taloudellisen edun mahdollisuus tapauksessa, jossa yritykselle on annettu korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, komissiolla ei ole syytä arvioida, ovatko muut kolme edellytystä täyttyneet tässä tapauksessa. Tämän vuoksi Simetille alueiden välisen linja-autoliikenteen palveluista vuosina 1987–2003 maksettu hyvitys on yritykselle annettua valikoivaa taloudellista etua. |
| --- | --- |

(95)

Koska Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän edellytyksen on täytyttävä, jotta voidaan sulkea pois taloudellisen edun mahdollisuus tapauksessa, jossa yritykselle on annettu korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, komissiolla ei ole syytä arvioida, ovatko muut kolme edellytystä täyttyneet tässä tapauksessa. Tämän vuoksi Simetille alueiden välisen linja-autoliikenteen palveluista vuosina 1987–2003 maksettu hyvitys on yritykselle annettua valikoivaa taloudellista etua.

7.1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (96) | Näiden kahden perusteen suhteen on varmistettava, voiko ilmoitettu toimenpide vääristää kilpailua niin paljon, että se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(96)

Näiden kahden perusteen suhteen on varmistettava, voiko ilmoitettu toimenpide vääristää kilpailua niin paljon, että se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (97) | Kuten Altmark-tuomiossa (31) todetaan, useat jäsenvaltiot ovat vuodesta 1995 alkaen ryhtyneet avaamaan tiettyjä kaupunki- tai esikaupunkiliikenteen taikka alueellisen liikenteen palveluja muiden jäsenvaltioiden yritysten kilpailulle, ja on olemassa erilaisia esimerkkejä tietyn jäsenvaltion kuljetusyrityksistä, jotka harjoittavat toimintaa toisessa jäsenvaltiossa. Tämä suuntaus on erityisen selkeä alueiden välisessä linja-autoliikenteessä, jollaista Simet harjoittaa. Tämän vuoksi olisi katsottava, että Simetille annettu hyvitys saattaa vääristää kilpailua alueiden välisen linja-autoliikenteen palveluissa sekä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siinä määrin, että sillä on kielteistä vaikutusta muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden kuljetusyritysten mahdollisuuteen tarjota palvelujaan Italiassa. Tämä vahvistaa Simetin markkina-asemaa. |
| --- | --- |

(97)

Kuten Altmark-tuomiossa (31) todetaan, useat jäsenvaltiot ovat vuodesta 1995 alkaen ryhtyneet avaamaan tiettyjä kaupunki- tai esikaupunkiliikenteen taikka alueellisen liikenteen palveluja muiden jäsenvaltioiden yritysten kilpailulle, ja on olemassa erilaisia esimerkkejä tietyn jäsenvaltion kuljetusyrityksistä, jotka harjoittavat toimintaa toisessa jäsenvaltiossa. Tämä suuntaus on erityisen selkeä alueiden välisessä linja-autoliikenteessä, jollaista Simet harjoittaa. Tämän vuoksi olisi katsottava, että Simetille annettu hyvitys saattaa vääristää kilpailua alueiden välisen linja-autoliikenteen palveluissa sekä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siinä määrin, että sillä on kielteistä vaikutusta muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden kuljetusyritysten mahdollisuuteen tarjota palvelujaan Italiassa. Tämä vahvistaa Simetin markkina-asemaa.

| (98) | Komissio katsoo lisäksi, että Simet toimii myös muilla kansainvälisten matkojen, matkailupalvelujen ja linja-autojen vuokrauksen markkinoilla, joten se kilpailee unionin muiden näillä markkinoilla toimivien yritysten kanssa. Simetille annettu hyvitys vääristäisi vääjäämättä kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(98)

Komissio katsoo lisäksi, että Simet toimii myös muilla kansainvälisten matkojen, matkailupalvelujen ja linja-autojen vuokrauksen markkinoilla, joten se kilpailee unionin muiden näillä markkinoilla toimivien yritysten kanssa. Simetille annettu hyvitys vääristäisi vääjäämättä kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kyseisillä markkinoilla.

| (99) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että ilmoitettu toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(99)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että ilmoitettu toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.4   Päätelmä

| (100) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että tarkasteltava toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(100)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että tarkasteltava toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.2   ASETUKSESSA (ETY) N:O 1191/69 TARKOITETTU ILMOITUSVELVOLLISUUDESTA VAPAUTTAMINEN

| (101) | Simet sai Consiglio di Staton perusteluiden perusteella oikeuden hyvitykseen liikennepalvelujen tarjoamisesta samana ajankohtana kuin se toteutti kyseiset palvelut. Tämä tarkoittaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla hyvitystä ei koske pakollinen ilmoitusmenettely. Muussa tapauksessa hyvityksen ilmoittamatta jättäminen tekee siitä sääntöjenvastaisen, sillä se on SEUT-sopimuksen valtiontukisäännösten vastaista. |
| --- | --- |

(101)

Simet sai Consiglio di Staton perusteluiden perusteella oikeuden hyvitykseen liikennepalvelujen tarjoamisesta samana ajankohtana kuin se toteutti kyseiset palvelut. Tämä tarkoittaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla hyvitystä ei koske pakollinen ilmoitusmenettely. Muussa tapauksessa hyvityksen ilmoittamatta jättäminen tekee siitä sääntöjenvastaisen, sillä se on SEUT-sopimuksen valtiontukisäännösten vastaista.

| (102) | Asetuksen 17 artiklan 2 kohdan perusteella asetuksen nojalla maksettavia hyvityksiä ei koske SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alustava ilmoitusmenettely eli ilmoittaminen ennalta. Kuten Combus-tuomio on osoittanut, julkisen palvelun velvoitteita maksettavan hyvityksen käsitettä on kyseisen säännöksen puitteissa tulkittava hyvin suppeasti (32). Asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vapautus koskee ainoastaan yritykselle yksipuolisesti asetuksen 2 artiklan mukaisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista maksettavaa hyvitystä, joka on laskettu asetuksen 10–13 artiklan (”yleiset hyvitysmenettelyt”) mukaisesti. Vapautusta ei sovelleta 14 artiklassa määriteltyihin sopimuksiin julkisista palveluista. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan määritelmän mukaisen julkista palvelua koskevan sopimuksen perusteella maksettava hyvitys on ilmoitettava komissiolle ennen sen täytäntöönpanoa. Jos ilmoitusta ei tehdä, hyvitystä pidetään säätöjenvastaisesti täytäntöönpantuna tukena. |
| --- | --- |

(102)

Asetuksen 17 artiklan 2 kohdan perusteella asetuksen nojalla maksettavia hyvityksiä ei koske SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alustava ilmoitusmenettely eli ilmoittaminen ennalta. Kuten Combus-tuomio on osoittanut, julkisen palvelun velvoitteita maksettavan hyvityksen käsitettä on kyseisen säännöksen puitteissa tulkittava hyvin suppeasti (32). Asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vapautus koskee ainoastaan yritykselle yksipuolisesti asetuksen 2 artiklan mukaisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista maksettavaa hyvitystä, joka on laskettu asetuksen 10–13 artiklan (”yleiset hyvitysmenettelyt”) mukaisesti. Vapautusta ei sovelleta 14 artiklassa määriteltyihin sopimuksiin julkisista palveluista. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan määritelmän mukaisen julkista palvelua koskevan sopimuksen perusteella maksettava hyvitys on ilmoitettava komissiolle ennen sen täytäntöönpanoa. Jos ilmoitusta ei tehdä, hyvitystä pidetään säätöjenvastaisesti täytäntöönpantuna tukena.

| (103) | Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa ensinnäkin, että Italian viranomaiset todella ovat asettaneet Simetille julkisen palvelun velvoitteen, ja toiseksi, että mainituista velvoitteista maksettu hyvitys on asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Komissio tarkastelee seuraavassa molempia kysymyksiä. |
| --- | --- |

(103)

Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa ensinnäkin, että Italian viranomaiset todella ovat asettaneet Simetille julkisen palvelun velvoitteen, ja toiseksi, että mainituista velvoitteista maksettu hyvitys on asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Komissio tarkastelee seuraavassa molempia kysymyksiä.

7.2.1   Asettivatko Italian viranomaiset Simetille yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteen?

| (104) | Simetin mukaan (33) yksipuolinen julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen käy ilmi tarjottavien palvelujen ehdoista, jotka on vahvistettu kutakin alueiden välistä linjaliikennereittiä koskevan toimiluvan eritelmissä, ministeriön asettamista tariffeista ja siitä, että ministeriö hylkäsi olemassa olevien palvelujen muuttamista ja uusien palvelujen toimilupia koskevat pyynnöt. |
| --- | --- |

(104)

Simetin mukaan (33) yksipuolinen julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen käy ilmi tarjottavien palvelujen ehdoista, jotka on vahvistettu kutakin alueiden välistä linjaliikennereittiä koskevan toimiluvan eritelmissä, ministeriön asettamista tariffeista ja siitä, että ministeriö hylkäsi olemassa olevien palvelujen muuttamista ja uusien palvelujen toimilupia koskevat pyynnöt.

| (105) | Komissio kuitenkin katsoo saamiensa tietojen perusteella, ettei Simet ole osoittanut uskottavasti Italian viranomaisten asettaneen julkisen palvelun velvoitteen yksipuolisesti. |
| --- | --- |

(105)

Komissio kuitenkin katsoo saamiensa tietojen perusteella, ettei Simet ole osoittanut uskottavasti Italian viranomaisten asettaneen julkisen palvelun velvoitteen yksipuolisesti.

| (106) | Ensinnäkin Simetin aloite pyytää toimilupien eritelmien uusimista kaikkina tarkasteltavina 16 vuotena on osoitus siitä, ettei julkisen palvelun velvoitetta asetettu yksipuolisesti. Eritelmien tarkoituksena oli antaa Simetille yksinoikeus tarjota asianomaisia palveluja tarkasteltavana olevalla jaksolla. Vaikka kaikissa näissä eritelmissä vahvistettiin, ettei palveluista annettu hyvitystä ja että yrityksen oli tarkoitus tarjota niitä omalla riskillään, Simet pyysi niiden jatkamista toistuvasti. |
| --- | --- |

(106)

Ensinnäkin Simetin aloite pyytää toimilupien eritelmien uusimista kaikkina tarkasteltavina 16 vuotena on osoitus siitä, ettei julkisen palvelun velvoitetta asetettu yksipuolisesti. Eritelmien tarkoituksena oli antaa Simetille yksinoikeus tarjota asianomaisia palveluja tarkasteltavana olevalla jaksolla. Vaikka kaikissa näissä eritelmissä vahvistettiin, ettei palveluista annettu hyvitystä ja että yrityksen oli tarkoitus tarjota niitä omalla riskillään, Simet pyysi niiden jatkamista toistuvasti.

| (107) | Toiseksi se, että eritelmissä vahvistettiin tariffit, reitit, vuorotiheys ja aikataulut, ei merkitse välttämättä, että Simetille asetettiin eritelmien seurauksena yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteita. Koska tarjotut palvelut olivat säännöllistä linjaliikennettä, niitä koskevien toimilupien eritelmissä, joissa Simetille annettiin yksinoikeus tarjota niitä, oli tarpeen vahvistaa tarjottavien palvelujen ehdot. Ei ole esitetty minkäänlaisia todisteita siitä, että Simet olisi esittänyt virallisia pyyntöjä ministeriön hylkäämispäätösten jälkeen, eikä Simet ole osoittanut, että Italian viranomaiset olisivat asettaneet sille edellä mainitut ehdot eivätkä ne ole toimijan itsensä ehdottamia ja ministeriön myöhemmin hyväksymiä vastikkeeksi yksinoikeudesta tarjota palveluja. |
| --- | --- |

(107)

Toiseksi se, että eritelmissä vahvistettiin tariffit, reitit, vuorotiheys ja aikataulut, ei merkitse välttämättä, että Simetille asetettiin eritelmien seurauksena yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteita. Koska tarjotut palvelut olivat säännöllistä linjaliikennettä, niitä koskevien toimilupien eritelmissä, joissa Simetille annettiin yksinoikeus tarjota niitä, oli tarpeen vahvistaa tarjottavien palvelujen ehdot. Ei ole esitetty minkäänlaisia todisteita siitä, että Simet olisi esittänyt virallisia pyyntöjä ministeriön hylkäämispäätösten jälkeen, eikä Simet ole osoittanut, että Italian viranomaiset olisivat asettaneet sille edellä mainitut ehdot eivätkä ne ole toimijan itsensä ehdottamia ja ministeriön myöhemmin hyväksymiä vastikkeeksi yksinoikeudesta tarjota palveluja.

| (108) | Kolmanneksi Simet ei ole esittänyt todisteista väitetystä postilähetysten kuljettamisvelvoitteesta ja niistä aiheutuvista nettokustannuksista, eikä myöskään siitä, että se olisi vastustanut toimilupien eritelmissä olevia lausekkeita, jotka koskevat postilähetysten kuljettamista. Tämä voi merkitä joko sitä, ettei kyseisten palvelujen tarjoaminen ollut yrityksen taloudellisen edun vastaista, tai sitä, että se katsoi tämän soveltuvaksi korvaukseksi oikeudesta tarjota alueiden välisiä liikennepalveluja yksinoikeudella. |
| --- | --- |

(108)

Kolmanneksi Simet ei ole esittänyt todisteista väitetystä postilähetysten kuljettamisvelvoitteesta ja niistä aiheutuvista nettokustannuksista, eikä myöskään siitä, että se olisi vastustanut toimilupien eritelmissä olevia lausekkeita, jotka koskevat postilähetysten kuljettamista. Tämä voi merkitä joko sitä, ettei kyseisten palvelujen tarjoaminen ollut yrityksen taloudellisen edun vastaista, tai sitä, että se katsoi tämän soveltuvaksi korvaukseksi oikeudesta tarjota alueiden välisiä liikennepalveluja yksinoikeudella.

| (109) | Neljänneksi voidaan todeta tariffeista, joita Simet saattoi pyytää tarjotuista henkilöliikenteen palveluista, että Italian viranomaisten mukaan vuoteen 2001 asti sovellettiin kansallisia säännöksiä, joissa vahvistettiin linja-autoliikenteen palvelujen hintajärjestelmän yleiset linjat osana laajempaa kansallista liikenne- ja hintapolitiikkaa (34). Toimijat saattoivat kuitenkin esittää erityisen hakemuksen poikkeavan tariffin soveltamisesta. Tämä käy selvästi ilmi ministeriön kirjeestä, johon Simet viittaa (35). Komissio katsoo, ettei Simet ole toimittanut todisteita osoittaakseen, että se olisi esittänyt tämän tyyppisiä pyyntöjä Italian viranomaisille tai että ministeriö olisi hylännyt tariffien muuttamista koskevia pyyntöjä vuosina 1987–2003. |
| --- | --- |

(109)

Neljänneksi voidaan todeta tariffeista, joita Simet saattoi pyytää tarjotuista henkilöliikenteen palveluista, että Italian viranomaisten mukaan vuoteen 2001 asti sovellettiin kansallisia säännöksiä, joissa vahvistettiin linja-autoliikenteen palvelujen hintajärjestelmän yleiset linjat osana laajempaa kansallista liikenne- ja hintapolitiikkaa (34). Toimijat saattoivat kuitenkin esittää erityisen hakemuksen poikkeavan tariffin soveltamisesta. Tämä käy selvästi ilmi ministeriön kirjeestä, johon Simet viittaa (35). Komissio katsoo, ettei Simet ole toimittanut todisteita osoittaakseen, että se olisi esittänyt tämän tyyppisiä pyyntöjä Italian viranomaisille tai että ministeriö olisi hylännyt tariffien muuttamista koskevia pyyntöjä vuosina 1987–2003.

| (110) | Toisin kuin Simet esittää, se, että ministeriön alueellinen ajoneuvorekisteritoimisto (36)”hyväksyy” pitkän matkan linjaliikenteen tariffit, ja se, että 5 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyssä kiertokirjeessä 3/02 (37) viitataan ”säänneltyihin” tariffeihin, ei tarkoita, etteivätkö toimijat olisi itse alun perin vahvistaneet tariffeja, vaan sitä, että tariffit asetettiin ennalta avoimuuden ja julkisuuden varmistamiseksi matkustajien eduksi, ja ministeriön toimivaltaiset yksiköt hyväksyivät ne tämän jälkeen. |
| --- | --- |

(110)

Toisin kuin Simet esittää, se, että ministeriön alueellinen ajoneuvorekisteritoimisto (36)”hyväksyy” pitkän matkan linjaliikenteen tariffit, ja se, että 5 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyssä kiertokirjeessä 3/02 (37) viitataan ”säänneltyihin” tariffeihin, ei tarkoita, etteivätkö toimijat olisi itse alun perin vahvistaneet tariffeja, vaan sitä, että tariffit asetettiin ennalta avoimuuden ja julkisuuden varmistamiseksi matkustajien eduksi, ja ministeriön toimivaltaiset yksiköt hyväksyivät ne tämän jälkeen.

| (111) | Tämän tyyppiset toimenpiteet eivät kuitenkaan ole asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 kohdan 5 kohdassa tarkoitettu hintavelvoite, johon olisi sovellettu yhteistä hyvitysmenettelyä. Hintavelvoitteella tarkoitetaan yksinomaan ”kuljetusyritykselle asetettuja velvollisuuksia soveltaa [...] julkisen viranomaisen vahvistamia tai hyväksymiä maksuja, jotka ovat ristiriidassa yrityksen taloudellisen edun kanssa ja jotka aiheutuvat tiettyjen hintatoimenpiteiden vahvistamisesta tai kieltäytymisestä muuttaa tällaisia toimenpiteitä”. Hintavelvoitteen määritelmää ei sovelleta ”velvollisuuksiin, jotka johtuvat yleisistä, koko talouselämää koskevista hintapoliittisista toimenpiteistä tai kuljetusmaksuja ja -ehtoja yleisesti koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on kuljetusmarkkinoiden tai niiden osan järjestely”. |
| --- | --- |

(111)

Tämän tyyppiset toimenpiteet eivät kuitenkaan ole asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 kohdan 5 kohdassa tarkoitettu hintavelvoite, johon olisi sovellettu yhteistä hyvitysmenettelyä. Hintavelvoitteella tarkoitetaan yksinomaan ”kuljetusyritykselle asetettuja velvollisuuksia soveltaa [...] julkisen viranomaisen vahvistamia tai hyväksymiä maksuja, jotka ovat ristiriidassa yrityksen taloudellisen edun kanssa ja jotka aiheutuvat tiettyjen hintatoimenpiteiden vahvistamisesta tai kieltäytymisestä muuttaa tällaisia toimenpiteitä”. Hintavelvoitteen määritelmää ei sovelleta ”velvollisuuksiin, jotka johtuvat yleisistä, koko talouselämää koskevista hintapoliittisista toimenpiteistä tai kuljetusmaksuja ja -ehtoja yleisesti koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on kuljetusmarkkinoiden tai niiden osan järjestely”.

| (112) | Komissio toteaa Simetin esittämistä ministeriön hylkäämisistä, että pyynnöissä oli kyse toimilupien soveltamisalan laajentamisesta, ei olemassa olevien palvelujen ehtojen muuttamisesta. Palvelujen laajentaminen ei ollut aina mahdollista sen mallin mukaan, jolla säännöllisen henkilöliikenteen palveluja säännellään laissa nro 1822/39. Uusia palveluja tai olemassa olevien toimilupien soveltamisalan laajentamista varten annettavia toimilupia voidaan itse asiassa antaa vain, jos toimiluvilla ei ole vaikutusta muiden linjaliikenteen harjoittajien oikeuksiin. Tämän vuoksi uusia palveluja tai olemassa olevien toimilupien soveltamisalan laajentamista koskevien pyyntöjen hylkääminen oli tulosta eri talouden toimijoiden etujen suojaamisesta, ei julkisen palvelun velvoitteiden asettamisesta, kuten Simet esittää. |
| --- | --- |

(112)

Komissio toteaa Simetin esittämistä ministeriön hylkäämisistä, että pyynnöissä oli kyse toimilupien soveltamisalan laajentamisesta, ei olemassa olevien palvelujen ehtojen muuttamisesta. Palvelujen laajentaminen ei ollut aina mahdollista sen mallin mukaan, jolla säännöllisen henkilöliikenteen palveluja säännellään laissa nro 1822/39. Uusia palveluja tai olemassa olevien toimilupien soveltamisalan laajentamista varten annettavia toimilupia voidaan itse asiassa antaa vain, jos toimiluvilla ei ole vaikutusta muiden linjaliikenteen harjoittajien oikeuksiin. Tämän vuoksi uusia palveluja tai olemassa olevien toimilupien soveltamisalan laajentamista koskevien pyyntöjen hylkääminen oli tulosta eri talouden toimijoiden etujen suojaamisesta, ei julkisen palvelun velvoitteiden asettamisesta, kuten Simet esittää.

| (113) | Näin ollen Simet ei ole osoittanut, että Italian viranomaiset olisivat asettaneet yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteen. |
| --- | --- |

(113)

Näin ollen Simet ei ole osoittanut, että Italian viranomaiset olisivat asettaneet yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteen.

7.2.2   Onko velvoitteesta maksettu hyvitys asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen?

| (114) | Vaikka oletettaisiin osoitetun, että julkinen palvelu olisi jossain muodossa asetettu yksipuolisesti, kyseisistä palveluista maksettavan hyvityksen olisi kuitenkin oltava asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetyn yhteisen hyvitysmenettelyn (IV jakso) mukainen, jotta se voisi olla vapautettu saman asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ennalta ilmoittamisen velvoitteesta. Komissio katsoo, ettei tämä edellytys täyty. |
| --- | --- |

(114)

Vaikka oletettaisiin osoitetun, että julkinen palvelu olisi jossain muodossa asetettu yksipuolisesti, kyseisistä palveluista maksettavan hyvityksen olisi kuitenkin oltava asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetyn yhteisen hyvitysmenettelyn (IV jakso) mukainen, jotta se voisi olla vapautettu saman asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ennalta ilmoittamisen velvoitteesta. Komissio katsoo, ettei tämä edellytys täyty.

| (115) | Ensinnäkin komissio toteaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklassa säädetään muun muassa, että liikennöinti- tai kuljetusvelvoitteesta maksettavan hyvityksen on vastattava suuruudeltaan yrityksen taloudellisen rasituksen vähenemisen ja sen saamien tulojen vähenemisen erotusta, jos kyseinen velvoite lakkautettaisiin kokonaan tai olennaisilta osin harkittavana olevaksi ajaksi. Lisäksi komissio toteaa, että unionin tuomioistuimen asiassa Antrop antaman tuomion mukaan tämän säännöksen vaatimukset eivät täyty, jos ”yrityksen kirjanpitotiedoista ei voida tarkasti eritellä sen toiminnasta konsession kohteena olevalla alueella aiheutuneiden kustannusten ja vastaavasta toiminnasta saatujen tulojen välistä erotusta, eikä siten voida laskea niitä lisäkustannuksia, jotka aiheutuvat tämän yrityksen täyttämistä julkisen palvelun velvoitteista” (38). |
| --- | --- |

(115)

Ensinnäkin komissio toteaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklassa säädetään muun muassa, että liikennöinti- tai kuljetusvelvoitteesta maksettavan hyvityksen on vastattava suuruudeltaan yrityksen taloudellisen rasituksen vähenemisen ja sen saamien tulojen vähenemisen erotusta, jos kyseinen velvoite lakkautettaisiin kokonaan tai olennaisilta osin harkittavana olevaksi ajaksi. Lisäksi komissio toteaa, että unionin tuomioistuimen asiassa Antrop antaman tuomion mukaan tämän säännöksen vaatimukset eivät täyty, jos ”yrityksen kirjanpitotiedoista ei voida tarkasti eritellä sen toiminnasta konsession kohteena olevalla alueella aiheutuneiden kustannusten ja vastaavasta toiminnasta saatujen tulojen välistä erotusta, eikä siten voida laskea niitä lisäkustannuksia, jotka aiheutuvat tämän yrityksen täyttämistä julkisen palvelun velvoitteista” (38).

| (116) | Lisäksi 1 päivästä heinäkuuta 1992 asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädetään, että jos kuljetusyritys harjoittaa sekä liikennettä, jota koskee julkisen palvelun velvoite, että myös muuta toimintaa, julkisiin palveluihin kuuluvan toiminnan on täytettävä vähintään seuraavat edellytykset: a) kustakin toiminnasta pidetään erikseen kirjanpitoa ja kuhunkin toimintaan kuuluvaa osaa varoista käsitellään voimassa olevien kirjanpitosäännösten mukaisesti, ja b) menot katetaan käyttötuloilla ja julkisten viranomaisten suorittamilla avustuksilla ja korvauksilla ilman mahdollisuutta siirtää niitä yrityksen eri toimintalohkojen välillä. |
| --- | --- |

(116)

Lisäksi 1 päivästä heinäkuuta 1992 asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädetään, että jos kuljetusyritys harjoittaa sekä liikennettä, jota koskee julkisen palvelun velvoite, että myös muuta toimintaa, julkisiin palveluihin kuuluvan toiminnan on täytettävä vähintään seuraavat edellytykset: a) kustakin toiminnasta pidetään erikseen kirjanpitoa ja kuhunkin toimintaan kuuluvaa osaa varoista käsitellään voimassa olevien kirjanpitosäännösten mukaisesti, ja b) menot katetaan käyttötuloilla ja julkisten viranomaisten suorittamilla avustuksilla ja korvauksilla ilman mahdollisuutta siirtää niitä yrityksen eri toimintalohkojen välillä.

| (117) | Tässä tapauksessa Simet ei ole pitänyt tehokkaasti erillistä kirjanpitoa eri palveluista, joita se on tarjonnut vuoteen 2002 asti. Lisäksi voidaan epäillä kustannuslaskentatietojen paikkansapitävyyttä vuosien 2002 ja 2003 osalta erillisen kirjanpidon suhteen, sillä ei ole todisteita siitä, että yrityksen johto olisi käyttänyt kustannuslaskentaa oman toimintansa valvontaan. Näin ollen 10 artiklaa ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

(117)

Tässä tapauksessa Simet ei ole pitänyt tehokkaasti erillistä kirjanpitoa eri palveluista, joita se on tarjonnut vuoteen 2002 asti. Lisäksi voidaan epäillä kustannuslaskentatietojen paikkansapitävyyttä vuosien 2002 ja 2003 osalta erillisen kirjanpidon suhteen, sillä ei ole todisteita siitä, että yrityksen johto olisi käyttänyt kustannuslaskentaa oman toimintansa valvontaan. Näin ollen 10 artiklaa ei ole noudatettu.

| (118) | Toiseksi Simet ei ole osoittanut, että taloudelliset haitat olisi määritelty ottamalla huomioon velvoitteen vaikutus yrityksen koko toimintaan (asetuksen (ETY) N:o 1191/69 5 artiklan 1 kohta) eikä sitä, että se olisi noudattanut vaatimusta, jonka mukaan hyvityksen määrä olisi vahvistettu etukäteen (13 artikla), kuten edellä 7.1.2 jaksossa on osoitettu. |
| --- | --- |

(118)

Toiseksi Simet ei ole osoittanut, että taloudelliset haitat olisi määritelty ottamalla huomioon velvoitteen vaikutus yrityksen koko toimintaan (asetuksen (ETY) N:o 1191/69 5 artiklan 1 kohta) eikä sitä, että se olisi noudattanut vaatimusta, jonka mukaan hyvityksen määrä olisi vahvistettu etukäteen (13 artikla), kuten edellä 7.1.2 jaksossa on osoitettu.

| (119) | Ilmoitetun toimenpiteen hyvitystä koskeva jakso kattaa vuodet 1987–2003. Alueiden väliseen linja-autoliikenteeseen kuitenkin sovellettiin yhteistä hyvitysmenettelyä vain heinäkuun 1992 loppuun asti, minkä jälkeen se rajoitettiin asetuksen (ETY) N:o 1893/91 (39) nojalla koskemaan kaupunki- tai esikaupunkiliikennettä tai alueellista liikennettä. Asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 esitettyä alueellisen liikenteen määritelmää (”liikennepalvelut, joita harjoitetaan alueen liikennetarpeiden täyttämiseksi”) ei voi laajentaa kattamaan kaikkia liikennepalveluja, jotka täyttävät tietyn alueen väestön tarpeita, eikä siis kattamaan myöskään alueiden välisiä reittejä. Näin laaja tulkinta olisi heikentänyt asetuksen tehoa, sillä jäsenvaltioilla oli oikeus sulkea soveltamisalasta pois toiminta, joka rajoittui yksinomaan kaupunki- tai esikaupunkiliikenteeseen tai alueelliseen liikenteeseen (40). |
| --- | --- |

(119)

Ilmoitetun toimenpiteen hyvitystä koskeva jakso kattaa vuodet 1987–2003. Alueiden väliseen linja-autoliikenteeseen kuitenkin sovellettiin yhteistä hyvitysmenettelyä vain heinäkuun 1992 loppuun asti, minkä jälkeen se rajoitettiin asetuksen (ETY) N:o 1893/91 (39) nojalla koskemaan kaupunki- tai esikaupunkiliikennettä tai alueellista liikennettä. Asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 esitettyä alueellisen liikenteen määritelmää (”liikennepalvelut, joita harjoitetaan alueen liikennetarpeiden täyttämiseksi”) ei voi laajentaa kattamaan kaikkia liikennepalveluja, jotka täyttävät tietyn alueen väestön tarpeita, eikä siis kattamaan myöskään alueiden välisiä reittejä. Näin laaja tulkinta olisi heikentänyt asetuksen tehoa, sillä jäsenvaltioilla oli oikeus sulkea soveltamisalasta pois toiminta, joka rajoittui yksinomaan kaupunki- tai esikaupunkiliikenteeseen tai alueelliseen liikenteeseen (40).

| (120) | Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei ilmoitettu hyvitys ole asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 vahvistetun yhteisen hyvitysmenettelyn mukainen. |
| --- | --- |

(120)

Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei ilmoitettu hyvitys ole asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 vahvistetun yhteisen hyvitysmenettelyn mukainen.

7.2.3   Ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamista koskeva päätelmä

| (121) | Komissio katsoo edellä olevan perusteella, että hyvitystä, joka Consiglio di Staton mukaan on maksettava Simetille alueiden välisistä linja-autoliikenteen palveluista vuosina 1987–2003, ei ollut vapautettu ennalta ilmoittamisen velvoitteesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(121)

Komissio katsoo edellä olevan perusteella, että hyvitystä, joka Consiglio di Staton mukaan on maksettava Simetille alueiden välisistä linja-autoliikenteen palveluista vuosina 1987–2003, ei ollut vapautettu ennalta ilmoittamisen velvoitteesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

7.3   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (122) | Koska ei ole osoitettu, että hyvitysmaksut olisivat olleet vapautettuja ennalta ilmoittamisen velvoitteesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla, on tarpeen tarkastella niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille, koska ne ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea 7.1 jaksossa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(122)

Koska ei ole osoitettu, että hyvitysmaksut olisivat olleet vapautettuja ennalta ilmoittamisen velvoitteesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla, on tarpeen tarkastella niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille, koska ne ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea 7.1 jaksossa esitetyllä tavalla.

| (123) | Komissio katsoo, että ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuuden perustana olisi oltava asetus (EY) N:o 1370/2007, joka tuli voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009 ja jolla kumottiin asetus (ETY) N:o 1191/69, sillä kyseinen säädös on voimassa tämän päätöksen tekemisajankohtana (41). Se toteaa, että Consiglio di Staton Simetille myöntämää hyvitystä ei ole vielä maksettu, joten suunnitellun tuen vaikutukset tulisivat esiin samaan aikaan kun komissio hyväksyy päätöksen tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille (42). Lisäksi voidaan epäillä, onko oikeus tähän hyvitykseen annettu Simetille peruuttamattomasti ennen Consiglio di Staton 9 päivänä maaliskuuta 2010 antamaa tuomiota 1405/2010, joka tosiasiallisesti velvoittaa Italian valtion suorittamaan nämä maksut yritykselle. Kuten johdanto-osan 94 kappaleessa selitetään, Simet käyttää toimilupien eritelmiä perusteluna osoittaessaan, että sille oli osoitettu julkisen palvelun velvoite. Näissä eritelmissä määritellään, ettei palvelusta aiheudu toimijalle oikeutta valtiontukeen tai hyvitykseen ja että palvelu on tarkoitus tarjota yrityksen omalla riskillä. Lisäksi olisi korostettava, ettei Consiglio di Stato ole vielä päättänyt Simetille maksettavan hyvityksen suuruutta. |
| --- | --- |

(123)

Komissio katsoo, että ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuuden perustana olisi oltava asetus (EY) N:o 1370/2007, joka tuli voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009 ja jolla kumottiin asetus (ETY) N:o 1191/69, sillä kyseinen säädös on voimassa tämän päätöksen tekemisajankohtana (41). Se toteaa, että Consiglio di Staton Simetille myöntämää hyvitystä ei ole vielä maksettu, joten suunnitellun tuen vaikutukset tulisivat esiin samaan aikaan kun komissio hyväksyy päätöksen tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille (42). Lisäksi voidaan epäillä, onko oikeus tähän hyvitykseen annettu Simetille peruuttamattomasti ennen Consiglio di Staton 9 päivänä maaliskuuta 2010 antamaa tuomiota 1405/2010, joka tosiasiallisesti velvoittaa Italian valtion suorittamaan nämä maksut yritykselle. Kuten johdanto-osan 94 kappaleessa selitetään, Simet käyttää toimilupien eritelmiä perusteluna osoittaessaan, että sille oli osoitettu julkisen palvelun velvoite. Näissä eritelmissä määritellään, ettei palvelusta aiheudu toimijalle oikeutta valtiontukeen tai hyvitykseen ja että palvelu on tarkoitus tarjota yrityksen omalla riskillä. Lisäksi olisi korostettava, ettei Consiglio di Stato ole vielä päättänyt Simetille maksettavan hyvityksen suuruutta.

| (124) | Asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 säädetään julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, jotka määritellään asetuksen 2 artiklan i luetelmakohdassa, rautateiden ja maanteiden henkilöliikennepalvelujen alalla. Asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaan ”julkisen henkilöliikenteen harjoittamista [...] koskevien julkisista palveluista tämän asetuksen mukaisesti maksettavien korvausten on sovelluttava [sisä]markkinoille. Tällaisista korvauksista ei tarvitse antaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tietoa”. |
| --- | --- |

(124)

Asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 säädetään julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, jotka määritellään asetuksen 2 artiklan i luetelmakohdassa, rautateiden ja maanteiden henkilöliikennepalvelujen alalla. Asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaan ”julkisen henkilöliikenteen harjoittamista [...] koskevien julkisista palveluista tämän asetuksen mukaisesti maksettavien korvausten on sovelluttava [sisä]markkinoille. Tällaisista korvauksista ei tarvitse antaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tietoa”.

| (125) | Komissio katsoo jäljempänä esitettävistä syistä, että ilmoitettu hyvitys ei ole asetuksen (EY) N:o 1370/2007 edellytysten mukainen. Tämän vuoksi sitä ei voi katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi asetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(125)

Komissio katsoo jäljempänä esitettävistä syistä, että ilmoitettu hyvitys ei ole asetuksen (EY) N:o 1370/2007 edellytysten mukainen. Tämän vuoksi sitä ei voi katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi asetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla.

| (126) | Komissio katsoo erityisesti, että vaikka toimilupien eritelmät olisivatkin asetuksen (EY) N:o 1370/2007 2 artiklan i luetelmakohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia julkisten palveluhankintojen määritelmän osalta, asetuksen 4 artiklan kaikkia säännöksiä, jotka koskevat julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja yleisten sääntöjen pakollista sisältöä, ei kuitenkaan ole noudatettu. Esimerkiksi 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan parametrit, joiden perusteella mahdollinen korvaus lasketaan, on määritettävä etukäteen puolueettomalla ja avoimella tavalla siten, että vältetään liiallisia korvauksia. Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 2 kohdassa taas määritellään kustannusten ja tulojen jakamista koskevat järjestelyt. Kuten 7.1.2 jaksossa esitetystä komission suorittamasta Altmark-tuomion toisen edellytyksen tarkastelusta käy ilmi, kyseisten toimilupien eritelmien mukaan palvelujen tarjoaminen ei antanut toiminnan harjoittajalle oikeutta minkäänlaiseen valtiontukeen tai korvaukseen ja sen oli määrä tapahtua täysin asianomaisen yrityksen omalla riskillä. Tällainen hyvityksen pois sulkeminen tarkoittaa vääjäämättä sitä, ettei hyvityksen parametreja ole vahvistettu ennalta eikä asetuksen 4 artiklaa noudateta. |
| --- | --- |

(126)

Komissio katsoo erityisesti, että vaikka toimilupien eritelmät olisivatkin asetuksen (EY) N:o 1370/2007 2 artiklan i luetelmakohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia julkisten palveluhankintojen määritelmän osalta, asetuksen 4 artiklan kaikkia säännöksiä, jotka koskevat julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja yleisten sääntöjen pakollista sisältöä, ei kuitenkaan ole noudatettu. Esimerkiksi 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan parametrit, joiden perusteella mahdollinen korvaus lasketaan, on määritettävä etukäteen puolueettomalla ja avoimella tavalla siten, että vältetään liiallisia korvauksia. Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 2 kohdassa taas määritellään kustannusten ja tulojen jakamista koskevat järjestelyt. Kuten 7.1.2 jaksossa esitetystä komission suorittamasta Altmark-tuomion toisen edellytyksen tarkastelusta käy ilmi, kyseisten toimilupien eritelmien mukaan palvelujen tarjoaminen ei antanut toiminnan harjoittajalle oikeutta minkäänlaiseen valtiontukeen tai korvaukseen ja sen oli määrä tapahtua täysin asianomaisen yrityksen omalla riskillä. Tällainen hyvityksen pois sulkeminen tarkoittaa vääjäämättä sitä, ettei hyvityksen parametreja ole vahvistettu ennalta eikä asetuksen 4 artiklaa noudateta.

| (127) | Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus on tehty ilman tarjouskilpailua, hyvitys on laskettava asetuksessa ja sen liitteessä esitettyjen sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne ylitä sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen vuoksi. Mainitussa liitteessä vaaditaan erimerkiksi erillistä kirjanpitoa (5 kohta) ja vahvistetaan hyvityksen enimmäismäärän määrittämistä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(127)

Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus on tehty ilman tarjouskilpailua, hyvitys on laskettava asetuksessa ja sen liitteessä esitettyjen sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne ylitä sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen vuoksi. Mainitussa liitteessä vaaditaan erimerkiksi erillistä kirjanpitoa (5 kohta) ja vahvistetaan hyvityksen enimmäismäärän määrittämistä koskevat edellytykset.

| (128) | Kuten johdanto-osan (115) kappaleessa todetaan, Simetillä ei ollut suurelta osalta tarkasteltavana olevaa jaksoa (vuodet 1987–2001) tehokasta erillistä kirjanpitoa, ja sen kustannuslaskenta voidaan myös asettaa kyseenalaiseksi. Tämän vuoksi on mahdotonta osoittaa, että minkälainen tahansa hyvitys lopulta myönnetäänkin, se ei ylitä sitä taloudellisten nettovaikutusten määrää, joka vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä julkisen liikenteen harjoittajan kustannuksiin ja tuloihin aiheutuvia positiivisia tai negatiivisia kokonaisvaikutuksia (liitteen 2 kohta). |
| --- | --- |

(128)

Kuten johdanto-osan (115) kappaleessa todetaan, Simetillä ei ollut suurelta osalta tarkasteltavana olevaa jaksoa (vuodet 1987–2001) tehokasta erillistä kirjanpitoa, ja sen kustannuslaskenta voidaan myös asettaa kyseenalaiseksi. Tämän vuoksi on mahdotonta osoittaa, että minkälainen tahansa hyvitys lopulta myönnetäänkin, se ei ylitä sitä taloudellisten nettovaikutusten määrää, joka vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä julkisen liikenteen harjoittajan kustannuksiin ja tuloihin aiheutuvia positiivisia tai negatiivisia kokonaisvaikutuksia (liitteen 2 kohta).

| (129) | Jos hyvityksen parametreja ei ole vahvistettu ennalta, kustannukset on jaettava jälkikäteen sattumanvaraisten olettamien perusteella, kuten on tehty alkuperäisessä kertomuksessa ja määräenemmistön kertomuksessa. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä määräenemmistön kertomuksessa käytettyjä olettamuksia, joiden mukaan kaikkien yrityksen tarjoamien palvelujen osuus kustannuksista ja tuloista olisi vuodesta toiseen sama. Lisäksi komissio katsoo, että koska jälkikäteen tehty laskelma johtaisi vääjäämättä palvelun tarjoamisesta aiheutuvien kustannusten täyteen korvaamiseen, alkuperäisessä ja määräenemmistön kertomuksessa käytettyä omasta pääomasta odotettua tuottoa, joka ylittää sovellettavan swap-koron korotettuna 100 peruspisteellä, ei yleensä pidetä asianmukaisena perustana kohtuullisen voiton laskemiselle. |
| --- | --- |

(129)

Jos hyvityksen parametreja ei ole vahvistettu ennalta, kustannukset on jaettava jälkikäteen sattumanvaraisten olettamien perusteella, kuten on tehty alkuperäisessä kertomuksessa ja määräenemmistön kertomuksessa. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä määräenemmistön kertomuksessa käytettyjä olettamuksia, joiden mukaan kaikkien yrityksen tarjoamien palvelujen osuus kustannuksista ja tuloista olisi vuodesta toiseen sama. Lisäksi komissio katsoo, että koska jälkikäteen tehty laskelma johtaisi vääjäämättä palvelun tarjoamisesta aiheutuvien kustannusten täyteen korvaamiseen, alkuperäisessä ja määräenemmistön kertomuksessa käytettyä omasta pääomasta odotettua tuottoa, joka ylittää sovellettavan swap-koron korotettuna 100 peruspisteellä, ei yleensä pidetä asianmukaisena perustana kohtuullisen voiton laskemiselle.

| (130) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että Consiglio di Staton päättämää hyvitystä, josta ei mainita toimiluvan eritelmissä, ei ole maksettu asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti, ja näin ollen se ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(130)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että Consiglio di Staton päättämää hyvitystä, josta ei mainita toimiluvan eritelmissä, ei ole maksettu asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti, ja näin ollen se ei sovellu sisämarkkinoille.

| (131) | Simet on esittänyt näkemyksen, jonka mukaan Consiglio di Staton tuomio 1405/2010 ei koske julkisen palvelun velvoitteesta annettavan hyvityksen myöntämistä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti, vaan kyseessä on vahingonkorvaus, koska asetusta (ETY) N:o 1191/69 on rikottu, kun on asetettu kyseisen asetuksen 1 artiklan 3 ja 5 kohdassa tarkoitettu säätöjenvastainen yksipuolinen julkisen palvelun velvoite. Komissio katsoo tästä, että vaikka tuomion 1405/2010 tuomiolauselmassa ei viitata mitenkään asetukseen (ETY) N:o 1191/69, tuomiossa kuitenkin mainitaan Simetin oikeus saada asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan mukaisesti hyvitystä, jonka määrä hallintoviranomaisten on määriteltävä tiettyjen luotettavien tietojen perusteella (43). Lisäksi Consiglio di Stato hylkäsi itse Simetin vahingonkorvausvaateen, joka tämän käsityksen mukaan oli tarkoitettu kattamaan jäljelle jääneet vahingot, jotka eivät kuuluneet sille annettavan hyvityksen piiriin, samoin kuin sen perusteetonta etua koskevan muutoksenhaun, sillä sen pääasiallinen hyvityspyyntö oli hyväksytty asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla (44). Sen vuoksi Consiglio di Stato totesi tuomion 3.3 kohdassa, että ”tässä vaiheessa ei voida hyväksyä yhtään muutoksenhakijan vaateista, sillä kun hallintoviranomaiset ovat määritelleet tämän määrän, voi mahdollisesti jäädä jäljelle vahinko, joka ei kuulu tämän määritelmän piiriin, ja asianomaisen yrityksen on laskettava ja osoitettava sen määrä”. |
| --- | --- |

(131)

Simet on esittänyt näkemyksen, jonka mukaan Consiglio di Staton tuomio 1405/2010 ei koske julkisen palvelun velvoitteesta annettavan hyvityksen myöntämistä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti, vaan kyseessä on vahingonkorvaus, koska asetusta (ETY) N:o 1191/69 on rikottu, kun on asetettu kyseisen asetuksen 1 artiklan 3 ja 5 kohdassa tarkoitettu säätöjenvastainen yksipuolinen julkisen palvelun velvoite. Komissio katsoo tästä, että vaikka tuomion 1405/2010 tuomiolauselmassa ei viitata mitenkään asetukseen (ETY) N:o 1191/69, tuomiossa kuitenkin mainitaan Simetin oikeus saada asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan mukaisesti hyvitystä, jonka määrä hallintoviranomaisten on määriteltävä tiettyjen luotettavien tietojen perusteella (43). Lisäksi Consiglio di Stato hylkäsi itse Simetin vahingonkorvausvaateen, joka tämän käsityksen mukaan oli tarkoitettu kattamaan jäljelle jääneet vahingot, jotka eivät kuuluneet sille annettavan hyvityksen piiriin, samoin kuin sen perusteetonta etua koskevan muutoksenhaun, sillä sen pääasiallinen hyvityspyyntö oli hyväksytty asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla (44). Sen vuoksi Consiglio di Stato totesi tuomion 3.3 kohdassa, että ”tässä vaiheessa ei voida hyväksyä yhtään muutoksenhakijan vaateista, sillä kun hallintoviranomaiset ovat määritelleet tämän määrän, voi mahdollisesti jäädä jäljelle vahinko, joka ei kuulu tämän määritelmän piiriin, ja asianomaisen yrityksen on laskettava ja osoitettava sen määrä”.

| (132) | Komissio katsoo joka tapauksessa, että vahingonkorvaus, jonka Italian viranomaiset ovat myöntäneet Simetille yksipuolisen ja säätöjenvastaisen julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi ja joka on laskettu asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetyn yhteisen hyvitysmenettelyn perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastainen. Tämä johtuu siitä, että se aiheuttaisi Simetille tarkasteltavana olevalla jaksolla täysin saman tuloksen kuin julkisen palvelun velvoitteesta annettu hyvitys, vaikka kyseisten palvelujen taustalla olevien toimilupien eritelmiä ei ole vapautettu ennalta tehtävän ilmoituksen velvoitteesta eivätkä ne ole asetuksen (ETY) N:o 1191/69 tai asetuksen (EY) N:o 1370/2007 sisältöä koskevien vaatimusten mukaiset, kuten edellä on esitetty. Tällaisen hyvityksen saaminen edistäisi tosiasiallisesti valtiontukisääntöjen sekä niiden sääntöjen kiertämistä, jotka unionin lainsäätäjä on vahvistanut ja joiden nojalla toimivaltaiset viranomaiset korvaavat toimijoille julkisen palvelun velvoitteen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia näitä velvoitteita asettaessaan tai niitä koskevia sopimuksia tehdessään. Lisäksi, kuten edellä on osoitettu, ne toimilupien eritelmät, joiden mukaisesti Simet tarjosi kuljetuspalveluja, eivät edellyttäneet taloudellisen korvauksen maksamista. Simet suostui tarjoamaan palvelunsa eritelmissä vahvistetuin edellytyksin omalla riskillään. |
| --- | --- |

(132)

Komissio katsoo joka tapauksessa, että vahingonkorvaus, jonka Italian viranomaiset ovat myöntäneet Simetille yksipuolisen ja säätöjenvastaisen julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi ja joka on laskettu asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetyn yhteisen hyvitysmenettelyn perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastainen. Tämä johtuu siitä, että se aiheuttaisi Simetille tarkasteltavana olevalla jaksolla täysin saman tuloksen kuin julkisen palvelun velvoitteesta annettu hyvitys, vaikka kyseisten palvelujen taustalla olevien toimilupien eritelmiä ei ole vapautettu ennalta tehtävän ilmoituksen velvoitteesta eivätkä ne ole asetuksen (ETY) N:o 1191/69 tai asetuksen (EY) N:o 1370/2007 sisältöä koskevien vaatimusten mukaiset, kuten edellä on esitetty. Tällaisen hyvityksen saaminen edistäisi tosiasiallisesti valtiontukisääntöjen sekä niiden sääntöjen kiertämistä, jotka unionin lainsäätäjä on vahvistanut ja joiden nojalla toimivaltaiset viranomaiset korvaavat toimijoille julkisen palvelun velvoitteen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia näitä velvoitteita asettaessaan tai niitä koskevia sopimuksia tehdessään. Lisäksi, kuten edellä on osoitettu, ne toimilupien eritelmät, joiden mukaisesti Simet tarjosi kuljetuspalveluja, eivät edellyttäneet taloudellisen korvauksen maksamista. Simet suostui tarjoamaan palvelunsa eritelmissä vahvistetuin edellytyksin omalla riskillään.

| (133) | Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä Simetin näkemystä, jonka mukaan Consiglio di Staton tuomio 1405/2010 on vahingonkorvausta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 rikkomisesta, eikä hyvitystä julkisen palvelun velvoitteista. |
| --- | --- |

(133)

Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä Simetin näkemystä, jonka mukaan Consiglio di Staton tuomio 1405/2010 on vahingonkorvausta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 rikkomisesta, eikä hyvitystä julkisen palvelun velvoitteista.

8.   PÄÄTELMÄT

| (134) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että tarkasteltava toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille, |
| --- | --- |

(134)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että tarkasteltava toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Italian viranomaisten ilmoittama Simetin hyväksi maksettu hyvitys on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tällaista toimenpidettä ei ole asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta.

Tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä asetuksen (EY) N:o 1370/2007 edellytyksiä ei ole noudatettu. Tämän vuoksi Italian viranomaiset eivät voi panna mainittua tukea täytäntöön.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 2 päivänä lokakuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 216, 21.7.2012, s. 45.

1

(2)  Disciplina degli autoservizi di linea (autolinee) per viaggiatori, bagagli e pacchi agricoli in regime di concessione alla industria privata (Laki yksityisille yrityksille myönnettäviin toimilupiin perustuvasta linja-autolla harjoitettavasta linjaliikenteestä matkustajien, matkatavaroiden ja maatalouslähetysten kuljettamiseksi) annettu 28 päivänä syyskuuta 1939 (muutettu asetuksella 285/2005).

2

(3)  Ks. http://ngs.Simetspa.it/portale/azienda/

3

(4)  Simetin kirje 22 päivältä lokakuuta 1999, viite 175/99.

4

(5)  Valtion toimivaltaan kuuluvien tavanomaisten linja-autoliikennejärjestelmien toimilupamenettelyn yksinkertaistamisesta 22 päivänä huhtikuuta 1994 annettu presidentin asetus.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

6

(7)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1191/69, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1969, julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä (EYVL L 156, 28.6.1969, s. 1).

7

(8)  Vuotuiseksi hyvitykseksi on kaikkien tarkasteltavana olevien vuosien osalta arvioitu alijäämä, joka jää toiminnan tappiosta, rahoituskuluista ja oman pääoman tuotosta. Laskelma perustuu useisiin teoreettisiin olettamiin, joita olivat esimerkiksi alueiden välisen linjaliikenteen toimintakustannukset ennen vuotta 2000, sillä kyseisenä jaksona kirjanpito ei ollut erillistä. Arvioiden mukaan vuosina 1987–2003 linjaliikenteeseen sijoitetulle omalle pääomalle odotetun tuoton olisi pitänyt olla 20–36 prosenttia. Koska vuotuisia hyvityksiä ei ole maksettu niiltä vuosilta, joilta se on laskettu, arviossa on laskettu sen nettonykyarvo. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään lisätietoja tässä alkuperäisessä laskelmassa käytetystä menetelmästä.

8

(9)  Asetuksen nro 285/2005, jolla kumotaan laki 1822/1939, 9 §:n mukaan lain 1822/1939 mukaisesti myönnettyjä linjaliikenteen toimilupia voidaan jatkaa vuoden 2013 loppuun.

9

(10)  Ilmeisesti perustana on neljäs neuvoston direktiivi 78/660/ETY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1978, perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä (EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11).

10

(11)  Ks. edellinen alaviite.

11

(12)  Tieto on saatu professori A. Damodaranin laatimasta tietokannasta. Ks. www.damodaran.com

12

(13)  Sillä mitataan arvopaperin tai salkun volatiliteettia tai systemaattista riskiä suhteessa markkinoihin kokonaisuutena.

13

(14)  Unlevered Beta = täysin velattoman yrityksen Beta-kerroin.

14

Unlevered Beta

(15)  Tieto on saatu professori A. Damodaranin laatimasta tietokannasta. Ks. www.damodaran.com

15

(16)  Asia C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, tuomio 24.7.2003, Kok., s. I-7747.

16

(17)  Ks. asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 5 kohta sellaisena kuin se on muutettuna julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1191/69 muuttamisesta 20 päivänä kesäkuuta 1991 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1893/91 (EYVL L 169, 29.6.1991, s. 1).

17

(18)  Vuoteen 2000 asti ei pidetty erillistä kirjanpitoa.

18

(19)  Tuolloin tuli voimaan asetus (ETY) N:o 1893/91.

19

(20)  Simetin kirje 22 päivältä lokakuuta 1999, viite 175/99.

20

(21)  Vuoteen 2000 asti ei pidetty erillistä kirjanpitoa.

21

(22)  Komissio ei tarkastellut muita asiakirjoja, jotka eivät kuulu Consiglio di Staton päätösten kattamaan ajankohtaan.

22

(23)  Myöhemmin kumottu ja korvattu asetuksella nro 285/2005.

23

(24)  Huhtikuun 22 päivänä 1994 annetun presidentin asetuksen nro 369 2 §:n 2 momentin e kohta.

24

(25)  Esimerkiksi vuonna 1992 ministeriö hyväksyi pysähdyspaikkojen siirtämisen reitillä Rossano–Napoli turvallisuussyistä. Vuonna 2000 se hyväksyi taloudellisuusperiaatteen perusteella pyynnön, joka koski uusia pysähdyspaikkoja ja reitin muuttamista uusien paikkakuntien mukaan ottamiseksi reiteillä Cosenza–Firenze ja Cosenza–Pisa. Italian viranomaiset huomauttivat myös, että ministeriö hyväksyi Simetin esittämien asiakirjojen perusteella Simetin vuonna 1992 esittämän tariffien korottamista koskevan pyynnön.

25

(26)  Kiertokirjeessä asetettiin tavanomaisen linja-autoliikenteen tariffien korotuksille inflaatiota vastaava enimmäismäärä.

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 88).

27

(28)  Kaikkien toimilupien eritelmien 6 kohdassa mainitaan nimenomaisesti, että ministeriön alainen alueellinen ajoneuvorekisteritoimisto hyväksyy aikataulu- ja tariffiehdotukset.

28

(29)  Itse asiassa tuomiossa 1405/2010 mainitaan oikeus saada asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan mukaisesti hyvitystä, jonka määrä hallintoviranomaisten on määriteltävä varmojen tietojen perusteella (tuomion sivu 21, 3.3 kohta). Lisäksi Consiglio di Stato vahvistaa 3.3 kohdassa, ettei se ole arvioinut vahingonkorvauksen määrää, koska ”tässä vaiheessa ei voida hyväksyä yhtään muutoksenhakijan vaateista, sillä kun hallintoviranomaiset ovat määritelleet tämän määrän, voi mahdollisesti jäädä jäljelle vahinko, joka ei kuulu tämän määritelmän piiriin, ja asianomaisen yrityksen on laskettava ja osoitettava sen määrä”.

29

(30)  Asia C-280/00, Altmark, 87 ja 88 kohta.

30

(31)  Tuomion 79 kohta.

31

(32)  Asia T-157/01, Danske Busvognmænd v. komissio, tuomio 16.3.2004, Kok., s. II-917, 77–79 kohta.

32

(33)  Ks. 5 kohta.

33

(34)  Vuoteen 1991 asti voimassa olleessa 30 päivänä huhtikuuta 1974 päivätyssä kiertokirjeessä nro 13/74 määrättiin, että alueiden välisen linja-autoliikenteen palvelujen oli tavallisesti vastattava toisen luokan junalipun tariffia. Vuodesta 1992 vuoteen 2000 sovellettiin 17 päivänä maaliskuuta 1992 päivättyä muistiota 801, jonka mukaan tariffien korotusten oli oltava inflaation rajoissa, ja tästä puolestaan tuolloin päätti ministeriöiden välinen hinta-asiain komitea.

34

(35)  Catanzaron alueellisen ajoneuvorekisteritoimiston kirje A/7302, päivätty 3 päivänä heinäkuuta 1992.

35

(36)  Toimilupien eritelmien 6 kohta.

36

(37)  Huhtikuun 5 päivänä 2002 päivätyn kiertokirjeen 2 kohta, jossa esitetään menettely liiramääräisten tariffien muuntamiseksi euromääräisiksi.

37

(38)  Asia C-504/07, Antrop v. Conselho de Ministros ym., tuomio 7.5.2009, Kok., s. I-3867.

38

(39)  EYVL L 169, 29.6.1991, s. 1.

39

(40)  Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 2 kohta.

40

(41)  Komissio viittaa tässä suhteessa perusteisiin, jotka on esitetty asiassa C 41/08 Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbaner -yrityksen välisistä julkisia liikennepalveluja koskevista sopimuksista 24 päivänä helmikuuta 2010 (ex NN 35/08) tehdyn päätöksen 307–313 kohdassa (EUVL L 7, 11.1.2011, s. 1). Unionin yleinen tuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen asiassa T-92/11, Jørgen Andersen v. komissio, antamallaan tuomiolla (ei vielä julkaistu), johon on haettu muutosta unionin tuomioistuimessa asiassa C-303/13. Muutoksenhaun tuloksella ei ole merkitystä käsiteltävänä olevan asian suhteen, sillä unionin yleinen tuomioistuin vahvisti tuomiossa, johon muutosta haetaan, että ilmoitettuihin mutta maksamattomiin tukiin sovelletaan niitä soveltuvuuden arviointia koskevia sääntöjä, periaatteita ja kriteereitä, jotka ovat voimassa ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä (ks. tuomion 39 kohta).

41

(42)  Asia C-334/07 P, komissio v. Freistaat Sachsen, tuomio 11.12.2008, Kok., s. I-9465, 50–53 kohta; asia T-3/09, Italia v. komissio, tuomio 3.2.2011, Kok., s. II-95, 60 kohta.

42

(43)  Tuomion 1405/2010 3.3 kohta.

43

(44)  Tuomion 1405/2010 3.4 kohta.

44

---

| 16.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/68

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä maaliskuuta 2014,

Euroopan unionin kannasta Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan unionin välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen mukaiseen hallintoyksikköjen päätökseen tietokonepalvelimia ja keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmiä koskevien vaatimusten lisäämisestä sopimuksen liitteeseen C sekä liitteeseen C sisältyvien näyttöjä ja kuvantamislaitteita koskevien vaatimusten tarkistamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/202/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan unionin välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä 13 päivänä marraskuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2013/107/EU (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen mukaan Euroopan komissio voi yhdessä Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston (EPA) kanssa kehittää ja tarkistaa määräajoin toimistolaitteisiin sovellettavia yhteisiä vaatimuksia, mikä edellyttää muutoksia sopimuksen liitteeseen C. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen mukaan Euroopan komissio voi yhdessä Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston (EPA) kanssa kehittää ja tarkistaa määräajoin toimistolaitteisiin sovellettavia yhteisiä vaatimuksia, mikä edellyttää muutoksia sopimuksen liitteeseen C.

| (2) | Komissio määrittää Euroopan unionin kannan vaatimusten muuttamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Komissio määrittää Euroopan unionin kannan vaatimusten muuttamiseen.

| (3) | Tässä päätöksessä otetaan huomioon toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta 15 päivänä tammikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 106/2008 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 174/2013 (3), 8 artiklassa tarkoitettu Euroopan unionin Energy Star -lautakunnan lausunto. |
| --- | --- |

(3)

Tässä päätöksessä otetaan huomioon toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta 15 päivänä tammikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 106/2008 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 174/2013 (3), 8 artiklassa tarkoitettu Euroopan unionin Energy Star -lautakunnan lausunto.

| (4) | Liitteessä C olevaan II osaan sisältyvät näyttöjä koskevat vaatimukset sekä liitteessä C olevaan III osaan sisältyvät kuvantamislaitteita koskevat vaatimukset olisi kumottava ja korvattava tämän päätöksen liitteenä olevilla vaatimuksilla, |
| --- | --- |

(4)

Liitteessä C olevaan II osaan sisältyvät näyttöjä koskevat vaatimukset sekä liitteessä C olevaan III osaan sisältyvät kuvantamislaitteita koskevat vaatimukset olisi kumottava ja korvattava tämän päätöksen liitteenä olevilla vaatimuksilla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

Euroopan unionin kanta Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan unionin välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen mukaiseen hallintoyksiköiden päätökseen, joka koskee sopimuksen liitteessä C oleviin II ja III osaan sisältyvien näyttöjä ja kuvantamislaitteita koskevien vaatimusten tarkistamista, perustuu liitteenä olevaan päätösluonnokseen.

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 20 päivänä maaliskuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 63, 6.3.2013, s. 5.

1

(2)  EUVL L 39, 13.2.2008, s. 1.

2

(3)  EUVL L 63, 6.3.2013, s. 1.

3

---

LIITE I

LUONNOS AMERIKAN YHDYSVALTOJEN HALLITUKSEN JA EUROOPAN UNIONIN VÄLISEN TOIMISTOLAITTEIDEN ENERGIATEHOKKUUTTA OSOITTAVIA MERKINTÖJÄ KOSKEVIEN OHJELMIEN YHTEENSOVITTAMISTA KOSKEVAN SOPIMUKSEN MUKAINEN HALLINTOYKSIKKÖJEN PÄÄTÖS,

annettu ...

tietokonepalvelimia ja keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmiä koskevien vaatimusten lisäämisestä sopimuksen liitteeseen C sekä sopimuksen liitteessä C olevien näyttöjä ja kuvantamislaitteita koskevien vaatimusten tarkistamisesta

HALLINTOYKSIKÖT, jotka

ottavat huomioon Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan unionin sopimuksen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamisesta ja erityisesti sen XII artiklan,

sekä katsovat, että vaatimukset uusille tuotteille ”tietokonepalvelimet” ja ”keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmät” olisi lisättävä sopimukseen ja että nykyisiä vaatimuksia tuotetyypeille ”kuvantamislaitteet” ja ”näytöt” olisi tarkistettava,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

Lisätään osa I ”Näytöt”, osa II ”Keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmät”, osa III ”Tietokonepalvelimet” ja osa IV ”Kuvantamislaitteet” Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan unionin välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen liitteeseen C siten kuin jäljempänä esitetään.

Kumotaan osa II ”Näytöt” ja osa III ”Kuvantamislaitteet”, jotka tällä hetkellä sisältyvät Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan unionin välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen liitteeseen C.

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu. Tämän kahtena kappaleena laaditun päätöksen allekirjoittavat puheenjohtajat.

Allekirjoitettu Washington DC:ssä [...]

(...)

Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston puolesta

Allekirjoitettu Brysselissä [...]

(...)

Euroopan unionin puolesta

---

LIITE II

SOPIMUKSEN LIITTEESSÄ C

OLEVA II OSA

”I   NÄYTTÖJÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   Määritelmät

1.1   Tuotetyypit

Elektroninen näyttö (jäljempänä ’näyttö’): Kaupallisesti saatavilla oleva tuote, jossa on näyttöruutu ja siihen liittyvä, usein yhteiseen koteloon sijoitettu elektroniikka ja jonka ensisijainen tehtävä on näyttää visuaalista tietoa, joka tulee 1) tietokoneelta, työasemalta tai palvelimelta yhden tai useamman tuloliitännän (esim. VGA, DVI, HDMI, Display Port, IEEE 1394, USB) kautta, 2) ulkoiselta tallennusvälineeltä (esim. USB-muistitikku, muistikortti) tai 3) verkkoyhteyden kautta.

| a) | Tietokonenäyttö: Elektroninen laite, jonka näyttöruudun lävistäjä on yleensä yli 12 tuumaa ja pikselitiheys yli 5 000 pikseliä neliötuumalla (pikseliä/in2) ja joka näyttää tietokoneen käyttöliittymän ja avoimet ohjelmat niin, että käyttäjä voi olla vuorovaikutuksessa tietokoneen kanssa yleensä näppäimistön ja hiiren avulla.
  Paremman suorituskyvyn näyttö: Tietokonenäyttö, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet ja toiminnallisuudet:






  i) | vähintään 60:1 kontrastisuhde mitattuna horisontaalisesta vähintään 85°:n katselukulmasta näytön peitelasilla tai ilman sitä; |
| --- | --- | --- |

a)

Tietokonenäyttö: Elektroninen laite, jonka näyttöruudun lävistäjä on yleensä yli 12 tuumaa ja pikselitiheys yli 5 000 pikseliä neliötuumalla (pikseliä/in2) ja joka näyttää tietokoneen käyttöliittymän ja avoimet ohjelmat niin, että käyttäjä voi olla vuorovaikutuksessa tietokoneen kanssa yleensä näppäimistön ja hiiren avulla.

Paremman suorituskyvyn näyttö: Tietokonenäyttö, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet ja toiminnallisuudet:

i)

vähintään 60:1 kontrastisuhde mitattuna horisontaalisesta vähintään 85°:n katselukulmasta näytön peitelasilla tai ilman sitä;

| ii) | vähintään 2,3 megapikselin (MP) alkuperäinen resoluutio; ja |
| --- | --- |

ii)

vähintään 2,3 megapikselin (MP) alkuperäinen resoluutio; ja

| iii) | vähintään IEC 61966 2-1:ssä määritellyn sRGB:n kokoinen värintoistoalue. Värialueen siirtymät ovat sallittuja, kunhan vähintään 99:ää prosenttia määritellyistä sRGB-väreistä tuetaan. |
| --- | --- |

iii)

vähintään IEC 61966 2-1:ssä määritellyn sRGB:n kokoinen värintoistoalue. Värialueen siirtymät ovat sallittuja, kunhan vähintään 99:ää prosenttia määritellyistä sRGB-väreistä tuetaan.

| b) | Digitaalinen kuvakehys: Elektroninen laite, jonka näyttöruudun lävistäjä on yleensä alle 12 tuumaa ja jonka ensisijaisena tarkoituksena on näyttää digitaalisia kuvia. Siinä voi olla myös ohjelmoitava ajastin, läsnäolotunnistin, audio-ominaisuus, video-ominaisuus tai bluetooth- tai langaton yhteys. |
| --- | --- |

b)

Digitaalinen kuvakehys: Elektroninen laite, jonka näyttöruudun lävistäjä on yleensä alle 12 tuumaa ja jonka ensisijaisena tarkoituksena on näyttää digitaalisia kuvia. Siinä voi olla myös ohjelmoitava ajastin, läsnäolotunnistin, audio-ominaisuus, video-ominaisuus tai bluetooth- tai langaton yhteys.

| c) | Ilmoitusnäyttö: Elektroninen laite, jonka näyttöruudun lävistäjä on yleensä yli 12 tuumaa ja pikselitiheys enintään 5 000 pikseliä/in2. Sitä markkinoidaan yleensä kaupallisiin ilmoitustarkoituksiin käytettäväksi kohteissa, joissa se on tarkoitettu useiden ihmisten katseltavaksi muissa kuin työpisteympäristöissä, kuten vähittäiskaupoissa ja tavarataloissa, ravintoloissa, museoissa, hotelleissa, ulkoilmatapahtumapaikoissa, kokoustiloissa tai luokkahuoneissa. |
| --- | --- |

c)

Ilmoitusnäyttö: Elektroninen laite, jonka näyttöruudun lävistäjä on yleensä yli 12 tuumaa ja pikselitiheys enintään 5 000 pikseliä/in2. Sitä markkinoidaan yleensä kaupallisiin ilmoitustarkoituksiin käytettäväksi kohteissa, joissa se on tarkoitettu useiden ihmisten katseltavaksi muissa kuin työpisteympäristöissä, kuten vähittäiskaupoissa ja tavarataloissa, ravintoloissa, museoissa, hotelleissa, ulkoilmatapahtumapaikoissa, kokoustiloissa tai luokkahuoneissa.

1.2   Ulkoinen virtalähde: Kutsutaan myös ulkoiseksi virtasovittimeksi. Näytön ulkopuolisessa erillisessä fyysisessä kotelossa sijaitseva osa, joka on suunniteltu muuntamaan sähköverkosta tuleva vaihtojännite pienemmäksi tasajännitteeksi tai -jännitteiksi tehon syöttämiseksi näyttöön. Ulkoinen virtalähde liitetään näyttöön irrotettavalla tai kiinteästi kytketyllä uros/naaras-sähköliitännällä, kaapelilla, johdolla tai muulla johdinliitännällä.

1.3   Toimintatilat:

| a) | Aktiivinen toimintatila (”On”): Tila, jossa tuote on aktivoitu ja toteuttaa yhtä tai useaa pääasiallista tehtäväänsä. Myös yleiset ilmaisut ”päällä” (”Active”), ”käytössä” (”in-use”) ja ”normaalitoiminnassa” (”normal operation”) kuvaavat tätä tilaa. Virrankulutus on tässä tilassa yleensä suurempi kuin virrankulutus lepotilassa ja pois päältä -tilassa. |
| --- | --- |

a)

Aktiivinen toimintatila (”On”): Tila, jossa tuote on aktivoitu ja toteuttaa yhtä tai useaa pääasiallista tehtäväänsä. Myös yleiset ilmaisut ”päällä” (”Active”), ”käytössä” (”in-use”) ja ”normaalitoiminnassa” (”normal operation”) kuvaavat tätä tilaa. Virrankulutus on tässä tilassa yleensä suurempi kuin virrankulutus lepotilassa ja pois päältä -tilassa.

| b) | Lepotila: Tila, johon tuote siirtyy saatuaan signaalin siihen liitetyltä laitteelta tai sisäisestä lähteestä. Tuote voi siirtyä tähän tilaan myös käyttäjäsyötteen tuottaman signaalin perusteella. Tuotteen on herättävä saatuaan signaalin siihen liitetyltä laitteelta, verkosta, kaukosäätimestä ja/tai sisäisestä lähteestä. Tuotteen ollessa tässä tilassa se ei tuota näkyvää kuvaa, lukuun ottamatta mahdollisesti käyttäjäsuuntautuneita tai suojaavia toimintoja, kuten tuotetietoa tai tilailmaisimia, tai anturipohjaisia toimintoja.







  Huomautukset: | 1. | Esimerkkejä sisäisistä lähteistä ovat ajastin ja läsnäoloanturi. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Lepotila: Tila, johon tuote siirtyy saatuaan signaalin siihen liitetyltä laitteelta tai sisäisestä lähteestä. Tuote voi siirtyä tähän tilaan myös käyttäjäsyötteen tuottaman signaalin perusteella. Tuotteen on herättävä saatuaan signaalin siihen liitetyltä laitteelta, verkosta, kaukosäätimestä ja/tai sisäisestä lähteestä. Tuotteen ollessa tässä tilassa se ei tuota näkyvää kuvaa, lukuun ottamatta mahdollisesti käyttäjäsuuntautuneita tai suojaavia toimintoja, kuten tuotetietoa tai tilailmaisimia, tai anturipohjaisia toimintoja.

Huomautukset:

1.

Esimerkkejä sisäisistä lähteistä ovat ajastin ja läsnäoloanturi.

| 2. | Tehonsäätötoimintoa ei pidetä esimerkkinä käyttäjäsyötteestä. |
| --- | --- |

2.

Tehonsäätötoimintoa ei pidetä esimerkkinä käyttäjäsyötteestä.

| c) | Pois päältä -tila (”Off”): Tila, jossa tuote on kytkettynä virtalähteeseen ja se ei suorita minkäänlaisia aktiivisen toimintatilan tai lepotilan toimintoja. Tämä tila voi kestää määräämättömän ajan. Tuote saa poistua tästä tilasta vain käyttäjän kytkettyä sen suoraan päälle virtakytkimestä tai tehonhallintajärjestelmästä. Kaikissa tuotteissa ei välttämättä ole tätä tilaa. |
| --- | --- |

c)

Pois päältä -tila (”Off”): Tila, jossa tuote on kytkettynä virtalähteeseen ja se ei suorita minkäänlaisia aktiivisen toimintatilan tai lepotilan toimintoja. Tämä tila voi kestää määräämättömän ajan. Tuote saa poistua tästä tilasta vain käyttäjän kytkettyä sen suoraan päälle virtakytkimestä tai tehonhallintajärjestelmästä. Kaikissa tuotteissa ei välttämättä ole tätä tilaa.

1.4   Luminanssi: Tiettyyn suuntaan kulkevan valon voimakkuuden fotometrinen suure pinta-alayksikköä kohti ilmaistuna kandeloina neliömetriä kohti (cd/m2). Luminanssi viittaa näytön kirkkausasetuksiin.

| a) | Ilmoitettu enimmäisluminanssi: Näytön aktiivisessa toimintatilassa esiasetuksilla saavuttama enimmäisluminanssi, jonka valmistaja on ilmoittanut esimerkiksi käyttöohjeessa. |
| --- | --- |

a)

Ilmoitettu enimmäisluminanssi: Näytön aktiivisessa toimintatilassa esiasetuksilla saavuttama enimmäisluminanssi, jonka valmistaja on ilmoittanut esimerkiksi käyttöohjeessa.

| b) | Mitattu enimmäisluminanssi: Enimmäisluminanssi, joka näytöllä voidaan saavuttaa säätämällä manuaalisesti sen asetuksia, kuten kirkkautta ja kontrastia. |
| --- | --- |

b)

Mitattu enimmäisluminanssi: Enimmäisluminanssi, joka näytöllä voidaan saavuttaa säätämällä manuaalisesti sen asetuksia, kuten kirkkautta ja kontrastia.

| c) | Toimitusluminanssi: Näytön luminanssi tehtaan oletusesiasetuksilla, jotka valmistaja on valinnut tavanomaista kotikäyttöä tai kyseisillä markkinoilla käyttöä varten. Oletusarvoisesti päälle kytketyllä automaattisella kirkkaudensäädöllä varustettujen näyttöjen toimitusluminanssi voi vaihdella niiden asennuspaikan ympäristön valo-olosuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

c)

Toimitusluminanssi: Näytön luminanssi tehtaan oletusesiasetuksilla, jotka valmistaja on valinnut tavanomaista kotikäyttöä tai kyseisillä markkinoilla käyttöä varten. Oletusarvoisesti päälle kytketyllä automaattisella kirkkaudensäädöllä varustettujen näyttöjen toimitusluminanssi voi vaihdella niiden asennuspaikan ympäristön valo-olosuhteiden perusteella.

1.5   Näyttöruudun pinta-ala: Näyttöruudun leveys kerrottuna näyttöruudun korkeudella ilmaistuna neliötuumina (in2).

1.6   Automaattinen kirkkaudensäätö (Automatic Brightness Control, ABC): Itsetoimiva mekanismi, joka säätelee näytön kirkkautta sen ympäristön valo-olosuhteiden perusteella.

1.7   Ympäristön valo-olosuhteet: Näytön ympäristön, kuten olohuoneen tai toimiston, valaistusvoimakkuuksien kokonaisuus.

1.8   Siltakytkentä: Kahden keskitinohjaimen välinen fyysinen yhteys, yleensä mutta ei välttämättä USB- tai FireWire-liitäntä, joka mahdollistaa porttien laajentamisen yleensä porttien siirtämiseksi sopivampaan paikkaan tai käytettävissä olevien porttien määrän lisäämiseksi.

1.9   Verkkovalmius: Valmius hakea IP-osoite verkkoon kytkettäessä.

1.10   Läsnäoloanturi: Laite, jota käytetään huomaamaan ihmisen läsnäolo näytön edessä tai sitä ympäröivällä alueella. Läsnäoloanturia käytetään yleensä vaihtamaan näytön tilaa aktiivisen toimintatilan ja lepotilan tai pois päältä -tilan välillä.

1.11   Tuoteperhe: Ryhmä saman tuotemerkin näyttöjä, joilla on samankokoinen näyttöruutu ja sama resoluutio, jotka on sijoitettu samanlaiseen kuoreen ja joiden laitteistokokoonpano voi vaihdella.

Esimerkki: Kaksi samaan mallistoon kuuluvaa tietokonenäyttöä, joiden näyttöruudun lävistäjä on 21 tuumaa ja resoluutio 2,074 megapikseliä (MP), mutta joissa on eroja ominaisuuksissa, kuten sisäänrakennetuissa kaiuttimissa tai sisäänrakennetussa kamerassa, voitaisiin katsoa tuoteperheeksi.

1.12   Tyypillinen malli: Tuotekokoonpano, joka testataan ENERGY STAR -hyväksyntää varten ja on tarkoitettu markkinoitavaksi ja merkittäväksi ENERGY STAR -merkinnällä.

2.   Soveltamisala

2.1   Käsiteltävät tuotteet

| 2.1.1 | Tuotteille, jotka vastaavat tässä annettua näytön määritelmää ja saavat käyttötehonsa suoraan vaihtovirtasähköverkosta ulkoisen virtalähteen kautta tai data- tai verkkoyhteyden kautta, voidaan hakea ENERGY STAR -hyväksyntää, lukuun ottamatta 2.2 kohdassa lueteltuja tuotteita. |
| --- | --- |

2.1.1

Tuotteille, jotka vastaavat tässä annettua näytön määritelmää ja saavat käyttötehonsa suoraan vaihtovirtasähköverkosta ulkoisen virtalähteen kautta tai data- tai verkkoyhteyden kautta, voidaan hakea ENERGY STAR -hyväksyntää, lukuun ottamatta 2.2 kohdassa lueteltuja tuotteita.

| 2.1.2 | Tyypillisiä tuotteita, joille voidaan hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella, ovat






  a) | tietokonenäytöt, |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Tyypillisiä tuotteita, joille voidaan hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella, ovat

a)

tietokonenäytöt,

| b) | digitaaliset kuvakehykset, |
| --- | --- |

b)

digitaaliset kuvakehykset,

| c) | ilmoitusnäytöt ja |
| --- | --- |

c)

ilmoitusnäytöt ja

| d) | muut tuotteet, kuten näppäimistö-, video- ja hiiritoiminnallisuudella varustetut monitorit ja muut toimialakohtaiset näytöt, jotka vastaavat näissä vaatimuksissa esitettyjä määritelmiä ja hyväksyntäkriteerejä. |
| --- | --- |

d)

muut tuotteet, kuten näppäimistö-, video- ja hiiritoiminnallisuudella varustetut monitorit ja muut toimialakohtaiset näytöt, jotka vastaavat näissä vaatimuksissa esitettyjä määritelmiä ja hyväksyntäkriteerejä.

2.2   Näiden vaatimusten ulkopuolelle jätettävät tuotteet

| 2.2.1 | Tuotteille, jotka kuuluvat muiden ENERGY STAR -tuotevaatimusten piiriin, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella. Luettelo tällä hetkellä voimassa olevista vaatimuksista on osoitteessa www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1

Tuotteille, jotka kuuluvat muiden ENERGY STAR -tuotevaatimusten piiriin, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella. Luettelo tällä hetkellä voimassa olevista vaatimuksista on osoitteessa www.eu-energystar.org.

| 2.2.2 | Seuraaville tuotteille ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella:






  a) | tuotteet, joiden näyttöruudun lävistäjä on yli 61 tuumaa; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Seuraaville tuotteille ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella:

a)

tuotteet, joiden näyttöruudun lävistäjä on yli 61 tuumaa;

| b) | tuotteet, joissa on sisäänrakennettu televisioviritin; |
| --- | --- |

b)

tuotteet, joissa on sisäänrakennettu televisioviritin;

| c) | tuotteet, joita markkinoidaan ja myydään televisioina, mukaan luettuina tuotteet, joissa on tietokonetuloliitäntä (esim. VGA) ja joita markkinoidaan ja myydään ensisijaisesti televisioina; |
| --- | --- |

c)

tuotteet, joita markkinoidaan ja myydään televisioina, mukaan luettuina tuotteet, joissa on tietokonetuloliitäntä (esim. VGA) ja joita markkinoidaan ja myydään ensisijaisesti televisioina;

| d) | tuotteet, jotka ovat komponenttitelevisioita. Komponenttitelevisio on tuote, joka koostuu kahdesta tai useammasta erillisestä komponentista (esim. näyttölaite ja viritin), joita markkinoidaan ja myydään televisiona yhteisellä malli- tai järjestelmänimityksellä. Komponenttitelevisiossa voi olla useampi kuin yksi virtajohto; |
| --- | --- |

d)

tuotteet, jotka ovat komponenttitelevisioita. Komponenttitelevisio on tuote, joka koostuu kahdesta tai useammasta erillisestä komponentista (esim. näyttölaite ja viritin), joita markkinoidaan ja myydään televisiona yhteisellä malli- tai järjestelmänimityksellä. Komponenttitelevisiossa voi olla useampi kuin yksi virtajohto;

| e) | kaksitoimiset televisiot/tietokonemonitorit, jotka markkinoidaan ja myydään sellaisina; |
| --- | --- |

e)

kaksitoimiset televisiot/tietokonemonitorit, jotka markkinoidaan ja myydään sellaisina;

| f) | kannettavat tietotekniset ja viestintälaitteet (esim. taulutietokoneet, kämmentietokoneet, elektroniset lukulaitteet, älypuhelimet); |
| --- | --- |

f)

kannettavat tietotekniset ja viestintälaitteet (esim. taulutietokoneet, kämmentietokoneet, elektroniset lukulaitteet, älypuhelimet);

| g) | tuotteet, joiden on täytettävä sellaiset lääkinnällisille laitteille asetettavat vaatimukset, jotka estävät tehonhallintatoiminnot ja/tai joissa ei ole lepotilan määritelmän mukaista tilaa; ja |
| --- | --- |

g)

tuotteet, joiden on täytettävä sellaiset lääkinnällisille laitteille asetettavat vaatimukset, jotka estävät tehonhallintatoiminnot ja/tai joissa ei ole lepotilan määritelmän mukaista tilaa; ja

| h) | kevyet asiakaspäätteet (thin client), ultrakevyet asiakaspäätteet (ultra-thin client) tai erikoiskevyet asiakaspäätteet (zero client). |
| --- | --- |

h)

kevyet asiakaspäätteet (thin client), ultrakevyet asiakaspäätteet (ultra-thin client) tai erikoiskevyet asiakaspäätteet (zero client).

3.   Hyväksyntäkriteerit

3.1   Merkitsevät numerot ja pyöristäminen

| 3.1.1 | Kaikki laskelmat on tehtävä suoraan mitatuilla (pyöristämättömillä) arvoilla. |
| --- | --- |

3.1.1

Kaikki laskelmat on tehtävä suoraan mitatuilla (pyöristämättömillä) arvoilla.

| 3.1.2 | Ellei toisin mainita, vaatimustenmukaisuus arvioidaan käyttäen suoraan mitattuja tai laskennallisia arvoja ilman pyöristämistä. |
| --- | --- |

3.1.2

Ellei toisin mainita, vaatimustenmukaisuus arvioidaan käyttäen suoraan mitattuja tai laskennallisia arvoja ilman pyöristämistä.

| 3.1.3 | Suoraan mitatut tai lasketut arvot, jotka toimitetaan raportoitaviksi ENERGY STAR -verkkosivustolla, pyöristetään lähimpään merkitsevään numeroon vastaavissa vaatimuksissa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

3.1.3

Suoraan mitatut tai lasketut arvot, jotka toimitetaan raportoitaviksi ENERGY STAR -verkkosivustolla, pyöristetään lähimpään merkitsevään numeroon vastaavissa vaatimuksissa esitetyllä tavalla.

3.2   Yleiset vaatimukset

| 3.2.1 | Ulkoinen virtalähde: Jos tuote toimitetaan ulkoisella virtalähteellä varustettuna, virtalähteen on täytettävä kansainvälisen tehokkuusmerkintäjärjestelmän (International Efficiency Marking Protocol) tason V suorituskykyvaatimukset ja siinä on oltava tason V merkintä. Lisätietoa merkintäjärjestelmästä on osoitteessa www.energystar.gov/powersupplies.
  Ulkoisten virtalähteiden on täytettävä tason V vaatimukset, kun ne testataan käyttäen menetelmää Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External AC-DC and AC-AC Power Supplies, Aug. 11, 2004. |
| --- | --- |

3.2.1

Ulkoinen virtalähde: Jos tuote toimitetaan ulkoisella virtalähteellä varustettuna, virtalähteen on täytettävä kansainvälisen tehokkuusmerkintäjärjestelmän (International Efficiency Marking Protocol) tason V suorituskykyvaatimukset ja siinä on oltava tason V merkintä. Lisätietoa merkintäjärjestelmästä on osoitteessa www.energystar.gov/powersupplies.

Ulkoisten virtalähteiden on täytettävä tason V vaatimukset, kun ne testataan käyttäen menetelmää Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External AC-DC and AC-AC Power Supplies, Aug. 11, 2004.

| 3.2.2 | Tehon hallinta:






  a) | Tuotteissa on oltava ainakin yksi tehonhallintaominaisuus, joka on käytössä oletusarvoisesti ja jota voidaan käyttää automaattiseen siirtymiseen aktiivisesta toimintatilasta lepotilaan joko liitetyn isäntälaitteen antamasta tai sisäisestä aloitteesta (esim. oletusarvoisesti käytössä oleva VESA DPMS (Display Power Management Signalling)). |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Tehon hallinta:

a)

Tuotteissa on oltava ainakin yksi tehonhallintaominaisuus, joka on käytössä oletusarvoisesti ja jota voidaan käyttää automaattiseen siirtymiseen aktiivisesta toimintatilasta lepotilaan joko liitetyn isäntälaitteen antamasta tai sisäisestä aloitteesta (esim. oletusarvoisesti käytössä oleva VESA DPMS (Display Power Management Signalling)).

| b) | Tuotteissa, jotka luovat sisältöä näytettäväksi yhdestä tai useammasta sisäisestä lähteestä, on oltava oletusarvoisesti käytössä oleva anturi tai ajastin, joka automaattisesti siirtää tuotteen lepotilaan tai pois päältä -tilaan. |
| --- | --- |

b)

Tuotteissa, jotka luovat sisältöä näytettäväksi yhdestä tai useammasta sisäisestä lähteestä, on oltava oletusarvoisesti käytössä oleva anturi tai ajastin, joka automaattisesti siirtää tuotteen lepotilaan tai pois päältä -tilaan.

| c) | Tuotteista, joissa on sisäinen oletusviiveaika, jonka jälkeen tuote siirtyy aktiivisesta toimintatilasta lepotilaan tai pois päältä -tilaan, on ilmoitettava kyseinen viiveaika. |
| --- | --- |

c)

Tuotteista, joissa on sisäinen oletusviiveaika, jonka jälkeen tuote siirtyy aktiivisesta toimintatilasta lepotilaan tai pois päältä -tilaan, on ilmoitettava kyseinen viiveaika.

| d) | Tietokonenäyttöjen on siirryttävä automaattisesti lepotilaan tai pois päältä -tilaan 15 minuutin kuluessa siitä, kun ne on kytketty irti isäntätietokoneesta. |
| --- | --- |

d)

Tietokonenäyttöjen on siirryttävä automaattisesti lepotilaan tai pois päältä -tilaan 15 minuutin kuluessa siitä, kun ne on kytketty irti isäntätietokoneesta.

3.3   Aktiivisen toimintatilan vaatimukset

| 3.3.1 | Aktiivisen toimintatilan virrankulutus (PON), joka on mitattu ENERGY STAR -testimenetelmällä, saa olla enintään jäljempänä olevan taulukon 1 mukaisesti lasketun ja pyöristetyn aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutusvaatimuksen (PON_MAX) suuruinen.
  Jos yhtälön 1 mukaisesti laskettu tuotteen pikselitiheys (DP) on yli 20 000 pikseliä/in2, PON_MAX-arvon laskemisessa käytettävä näytön resoluutio (r) on määriteltävä yhtälöllä 2.

  Yhtälö 1: Pikselitiheyden laskeminen



  jossa






  — | DP on tuotteen pikselitiheys pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun pikseleinä/in2, |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Aktiivisen toimintatilan virrankulutus (PON), joka on mitattu ENERGY STAR -testimenetelmällä, saa olla enintään jäljempänä olevan taulukon 1 mukaisesti lasketun ja pyöristetyn aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutusvaatimuksen (PON_MAX) suuruinen.

Jos yhtälön 1 mukaisesti laskettu tuotteen pikselitiheys (DP) on yli 20 000 pikseliä/in2, PON_MAX-arvon laskemisessa käytettävä näytön resoluutio (r) on määriteltävä yhtälöllä 2.

Yhtälö 1: Pikselitiheyden laskeminen

Formula

jossa

—

DP on tuotteen pikselitiheys pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun pikseleinä/in2,

| — | r on näytön resoluutio megapikseleinä ja |
| --- | --- |

—

r on näytön resoluutio megapikseleinä ja

| — | A on näyttöruudun pinta-ala neliötuumina (in2). |
| --- | --- |

—

A on näyttöruudun pinta-ala neliötuumina (in2).

Yhtälö 2: Resoluution laskeminen, jos tuotteen pikselitiheys (DP) on yli 20 000 pikseliä/in2

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

jossa

| — | r1 ja r2 ovat megapikseleinä ilmaistavat näytön resoluutiot, joita käytetään PON_MAX-arvon laskemisessa, |
| --- | --- |

—

r1 ja r2 ovat megapikseleinä ilmaistavat näytön resoluutiot, joita käytetään PON_MAX-arvon laskemisessa,

| — | DP on tuotteen pikselitiheys pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun pikseleinä/in2 ja |
| --- | --- |

—

DP on tuotteen pikselitiheys pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun pikseleinä/in2 ja

| — | A on näyttöruudun pinta-ala neliötuumina (in2). |
| --- | --- |

—

A on näyttöruudun pinta-ala neliötuumina (in2).

Taulukko 1

Aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutusvaatimusten (PON_MAX) laskeminen

| Tuotetyyppi ja näyttöruudun lävistäjä d

  (tuumaa) | PON_MAX

  jossa Dp ≤ 20 000 pikseliä/in2

  (wattia)

  jossa


  r = näytön resoluutio megapikseleinä


  A = näyttöruudun pinta-ala neliötuumina (in2)


  Tulos on pyöristettävä lähimpään watin kymmenesosaan. | PON_MAX

  jossa Dp > 20 000 pikseliä/in2

  (wattia)

  jossa


  r = näytön resoluutio megapikseleinä


  A = näyttöruudun pinta-ala neliötuumina (in2)


  Tulos on pyöristettävä lähimpään watin kymmenesosaan. |
| --- | --- | --- |
| d < 12,0 | | |
| 12,0 ≤ d < 17,0 | | |
| 17,0 ≤ d < 23,0 | | |
| 23,0 ≤ d < 25,0 | | |
| 25,0 ≤ d ≤ 61,0 | | |
| 30,0 ≤ d ≤ 61,0

  (koskee ainoastaan ilmoitusnäytön määritelmän mukaisia tuotteita) | | |

Tuotetyyppi ja näyttöruudun lävistäjä d

(tuumaa)

PON_MAX

jossa Dp ≤ 20 000 pikseliä/in2

(wattia)

jossa

r = näytön resoluutio megapikseleinä

A = näyttöruudun pinta-ala neliötuumina (in2)

Tulos on pyöristettävä lähimpään watin kymmenesosaan.

PON_MAX

jossa Dp > 20 000 pikseliä/in2

(wattia)

jossa

r = näytön resoluutio megapikseleinä

A = näyttöruudun pinta-ala neliötuumina (in2)

Tulos on pyöristettävä lähimpään watin kymmenesosaan.

d < 12,0

Formula

Formula

12,0 ≤ d < 17,0

Formula

Formula

17,0 ≤ d < 23,0

Formula

Formula

23,0 ≤ d < 25,0

Formula

Formula

25,0 ≤ d ≤ 61,0

Formula

Formula

30,0 ≤ d ≤ 61,0

(koskee ainoastaan ilmoitusnäytön määritelmän mukaisia tuotteita)

Formula

Formula

| 3.3.2 | Paremman suorituskyvyn näytön määritelmän mukaisille tuotteille lisätään taulukon 1 mukaisesti laskettuun PON_MAX-arvoon yhtälön 3 mukaisesti laskettu lisämäärä (PEP). Tässä tapauksessa PON-arvo, joka on mitattu ENERGY STAR -testimenetelmällä, saa olla enintään PON_MAX-arvon ja PEP-arvon summan suuruinen.

  Yhtälö 3: Paremman suorituskyvyn näyttöjen aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen lisämäärän laskeminen






  jossa






  — | PEP < 27′′ on aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen lisämäärä watteina paremman suorituskyvyn näytöille, joiden näyttöruudun lävistäjä on alle 27 tuumaa, |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Paremman suorituskyvyn näytön määritelmän mukaisille tuotteille lisätään taulukon 1 mukaisesti laskettuun PON_MAX-arvoon yhtälön 3 mukaisesti laskettu lisämäärä (PEP). Tässä tapauksessa PON-arvo, joka on mitattu ENERGY STAR -testimenetelmällä, saa olla enintään PON_MAX-arvon ja PEP-arvon summan suuruinen.

Yhtälö 3: Paremman suorituskyvyn näyttöjen aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen lisämäärän laskeminen

Formula

Formula

jossa

—

PEP < 27′′ on aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen lisämäärä watteina paremman suorituskyvyn näytöille, joiden näyttöruudun lävistäjä on alle 27 tuumaa,

| — | PE ≥ 27′′ on aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen lisämäärä watteina paremman suorituskyvyn näytöille, joiden näyttöruudun lävistäjä on vähintään 27 tuumaa, ja |
| --- | --- |

—

PE ≥ 27′′ on aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen lisämäärä watteina paremman suorituskyvyn näytöille, joiden näyttöruudun lävistäjä on vähintään 27 tuumaa, ja

| — | PON_MAX on aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutusvaatimus watteina. |
| --- | --- |

—

PON_MAX on aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutusvaatimus watteina.

| 3.3.3 | Tuotteille, joissa on oletusarvoisesti käytössä automaattinen kirkkaudensäätö (ABC), lisätään taulukon 1 mukaisesti laskettuun PON_MAX-arvoon yhtälön 5 mukaisesti laskettu lisämäärä (PABC), jos yhtälön 4 mukaisesti laskettu aktiivisen toimintatilan tehonvähennys (RABC) on vähintään 20 prosenttia.






  a) | Jos RABC on alle 20 %, PON_MAX-arvoon ei lisätä PABC-arvoa. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Tuotteille, joissa on oletusarvoisesti käytössä automaattinen kirkkaudensäätö (ABC), lisätään taulukon 1 mukaisesti laskettuun PON_MAX-arvoon yhtälön 5 mukaisesti laskettu lisämäärä (PABC), jos yhtälön 4 mukaisesti laskettu aktiivisen toimintatilan tehonvähennys (RABC) on vähintään 20 prosenttia.

a)

Jos RABC on alle 20 %, PON_MAX-arvoon ei lisätä PABC-arvoa.

| b) | ENERGY STAR -testimenetelmällä mitattu PON-arvo ABC:n ollessa pois päältä kytkettynä saa olla enintään PON_MAX-arvon suuruinen. |
| --- | --- |

b)

ENERGY STAR -testimenetelmällä mitattu PON-arvo ABC:n ollessa pois päältä kytkettynä saa olla enintään PON_MAX-arvon suuruinen.

Yhtälö 4: Aktiivisen toimintatilan tehonvähennyksen laskeminen tuotteille, joissa on oletusarvoisesti ABC käytössä

Formula

jossa

| — | RABC on aktiivisessa toimintatilassa ABC:n ansiosta saavutettava prosentuaalinen tehonvähennys, |
| --- | --- |

—

RABC on aktiivisessa toimintatilassa ABC:n ansiosta saavutettava prosentuaalinen tehonvähennys,

| — | P300 on mitattu aktiivisen toimintatilan teho watteina testattuna ympäristön valoisuuden arvolla 300 luksia ja |
| --- | --- |

—

P300 on mitattu aktiivisen toimintatilan teho watteina testattuna ympäristön valoisuuden arvolla 300 luksia ja

| — | P10 on mitattu aktiivisen toimintatilan teho watteina testattuna ympäristön valoisuuden arvolla 10 luksia. |
| --- | --- |

—

P10 on mitattu aktiivisen toimintatilan teho watteina testattuna ympäristön valoisuuden arvolla 10 luksia.

Yhtälö 5: Aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen lisämäärän laskeminen tuotteille, joissa on oletusarvoisesti ABC käytössä

Formula

jossa

| — | PABC on aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä watteina ja |
| --- | --- |

—

PABC on aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä watteina ja

| — | PON_MAX on aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutusvaatimus watteina. |
| --- | --- |

—

PON_MAX on aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutusvaatimus watteina.

| 3.3.4 | Tuotteille, jotka saavat tehonsa matalajännitteisestä tasavirrasta, yhtälön 6 mukaisesti laskettu PON-arvo saa olla enintään taulukon 1 mukaisesti lasketun PON_MAX-arvon suuruinen.

  Yhtälö 6: Aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen laskeminen tuotteille, jotka saavat tehonsa matalajännitteisestä tasavirtalähteestä



  jossa






  — | PON on laskennallinen aktiivisen toimintatilan virrankulutus watteina, |
| --- | --- | --- |

3.3.4

Tuotteille, jotka saavat tehonsa matalajännitteisestä tasavirrasta, yhtälön 6 mukaisesti laskettu PON-arvo saa olla enintään taulukon 1 mukaisesti lasketun PON_MAX-arvon suuruinen.

Yhtälö 6: Aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen laskeminen tuotteille, jotka saavat tehonsa matalajännitteisestä tasavirtalähteestä

Formula

jossa

—

PON on laskennallinen aktiivisen toimintatilan virrankulutus watteina,

| — | PL on matalajännitteisen tasavirtalähteen, jota kuormitetaan testattavalla laitteella, vaihtovirtaverkosta ottama teho watteina ja |
| --- | --- |

—

PL on matalajännitteisen tasavirtalähteen, jota kuormitetaan testattavalla laitteella, vaihtovirtaverkosta ottama teho watteina ja

| — | PS on vaihtovirtavirtalähteen tehohäviö watteina. |
| --- | --- |

—

PS on vaihtovirtavirtalähteen tehohäviö watteina.

3.4   Lepotilan vaatimukset

| 3.4.1 | Tuotteille, joissa ei ole mitään taulukkoon 3 tai 4 sisältyvää data- tai verkkovalmiutta, mitattu lepotilan virrankulutus (PSLEEP) saa olla enintään taulukossa 2 ilmoitetun lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimuksen (PSLEEP_MAX) suuruinen.

  Taulukko 2


  Lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimus (PSLEEP_MAX)

  PSLEEP_MAX

  (wattia)
  0,5 |
| --- | --- |

3.4.1

Tuotteille, joissa ei ole mitään taulukkoon 3 tai 4 sisältyvää data- tai verkkovalmiutta, mitattu lepotilan virrankulutus (PSLEEP) saa olla enintään taulukossa 2 ilmoitetun lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimuksen (PSLEEP_MAX) suuruinen.

Taulukko 2

Lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimus (PSLEEP_MAX)

PSLEEP_MAX

(wattia)

0,5

| 3.4.2 | Tuotteille, joissa on yksi tai useampi taulukkoon 3 tai 4 sisältyvä data- tai verkkovalmius, mitattu lepotilan virrankulutus (PSLEEP) saa olla enintään yhtälön 7 mukaisesti lasketun data-/verkkokäytön lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimuksen (PSLEEP_AP) suuruinen.

  Yhtälö 7: Data-/verkkokäytön lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimuksen laskeminen



  jossa






  — | PSLEEP_AP on lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimus watteina tuotteille, jotka on testattu tehoa kuluttavilla lisävalmiuksilla, |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Tuotteille, joissa on yksi tai useampi taulukkoon 3 tai 4 sisältyvä data- tai verkkovalmius, mitattu lepotilan virrankulutus (PSLEEP) saa olla enintään yhtälön 7 mukaisesti lasketun data-/verkkokäytön lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimuksen (PSLEEP_AP) suuruinen.

Yhtälö 7: Data-/verkkokäytön lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimuksen laskeminen

Formula

jossa

—

PSLEEP_AP on lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimus watteina tuotteille, jotka on testattu tehoa kuluttavilla lisävalmiuksilla,

| — | PSLEEP_MAX on taulukossa 2 ilmoitettu lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimus watteina, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX on taulukossa 2 ilmoitettu lepotilan enimmäisvirrankulutusvaatimus watteina,

| — | PDN on taulukossa 3 ilmoitettu kytketyn data- tai verkkovalmiuden virrankulutuksen sallittu lisämäärä lepotilassa ja |
| --- | --- |

—

PDN on taulukossa 3 ilmoitettu kytketyn data- tai verkkovalmiuden virrankulutuksen sallittu lisämäärä lepotilassa ja

| — | PADD on taulukossa 4 ilmoitettu oletusarvoisesti käytössä olevien ja lepotilatestauksessa aktiivisten lisävalmiuksien virrankulutuksen sallittu lisämäärä watteina. |
| --- | --- |

—

PADD on taulukossa 4 ilmoitettu oletusarvoisesti käytössä olevien ja lepotilatestauksessa aktiivisten lisävalmiuksien virrankulutuksen sallittu lisämäärä watteina.

Taulukko 3

Data- tai verkkovalmiuksien virrankulutuksen lisämäärät lepotilassa

| Valmius | Tyyppi | PDN

  (wattia) |
| --- | --- | --- |
| | USB 1.x | 0,1 |
| USB 2.x | 0,5 |
| USB 3.x, DisplayPort (ei videoyhteys), Thunderbolt | 0,7 |
| Verkko | Fast Ethernet | 0,2 |
| Gigabit Ethernet | 1,0 |
| Wi-Fi | 2,0 |

Valmius

Tyyppi

PDN

(wattia)

USB 1.x

0,1

USB 2.x

0,5

USB 3.x, DisplayPort (ei videoyhteys), Thunderbolt

0,7

Verkko

Fast Ethernet

0,2

Gigabit Ethernet

1,0

Wi-Fi

2,0

Taulukko 4

Lisävalmiuksien virrankulutuksen lisämäärät lepotilassa

| Valmius | Tyyppi | PADD

  (wattia) |
| --- | --- | --- |
| Anturi | Läsnäoloanturi | 0,5 |
| Muisti | Flash-muistikortin/älykortin lukija, kameraliittymä, PictBridge | 0,2 |

Valmius

Tyyppi

PADD

(wattia)

Anturi

Läsnäoloanturi

0,5

Muisti

Flash-muistikortin/älykortin lukija, kameraliittymä, PictBridge

0,2

Esimerkki 1: Digitaalinen kuvakehys, jossa on lepotilatestauksessa kytkettynä ja käytössä vain yksi siltakytkentä- tai verkkovalmius, Wi-Fi, eikä lepotilatestauksessa käytössä muita lisävalmiuksia, saisi 2,0 watin Wi-Fi-lisämäärän. Eli Formula, Formula.

Esimerkki 2: Tietokonenäyttö, jossa on siltakytkentävalmiudet USB 3.x ja DisplayPort (ei videoyhteys) on testattava ainoastaan USB 3.x -valmius kytkettynä ja käytössä. Olettaen, että lepotilatestauksessa käytössä ei ole muita lisävalmiuksia, näyttö saisi 0,7 watin USB 3.x -lisämäärän. Eli Formula, Formula.

Esimerkki 3: Tietokonenäyttö, jossa on yksi siltakytkentävalmius ja yksi verkkovalmius, USB 3.x ja Wi-Fi, on testattava molemmat valmiudet kytkettyinä ja käytössä lepotilatestauksessa. Olettaen, että lepotilatestauksessa käytössä ei ole muita lisävalmiuksia, näyttö saisi 0,7 watin USB 3.x -lisämäärän ja 2,0 watin Wi-Fi-lisämäärän. EliFormula, Formula.

| 3.4.3 | Tuotteille, joissa on enemmän kuin yksi lepotila (esim. lepotila (”sleep”) ja syvä lepotila (”deep sleep”)), mitattu lepotilan virrankulutus (PSLEEP) missä tahansa lepotilassa saa olla enintään PSLEEP_MAX-arvon suuruinen, kun kyseessä ovat tuotteet joissa ei ole data- tai verkkovalmiuksia, ja enintään PSLEEP_AP-arvon suuruinen, kun kyseessä ovat tuotteet, jotka testataan tehoa kuluttavilla lisävalmiuksilla, kuten datasiltakytkennöillä tai verkkoyhteyksillä. Jos tuotteessa on useita manuaalisesti valittavissa olevia lepotiloja tai jos tuote voi siirtyä lepotilaan eri tavoin (esim. kaukosäätimestä tai kun isäntätietokone asetetaan lepotilaan), merkintää haettaessa ilmoitetaan sen lepotilan PSLEEP-arvo mitattuna testimenetelmän 6.5 kohdan mukaisesti, jonka mitattu lepotilan virrankulutus (PSLEEP) on suurin. Jos tuote siirtyy automaattisesti eri lepotilojen välillä, merkintää haettaessa ilmoitetaan kaikkien PSLEEP-arvojen keskiarvo mitattuna testimenetelmän 6.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.3

Tuotteille, joissa on enemmän kuin yksi lepotila (esim. lepotila (”sleep”) ja syvä lepotila (”deep sleep”)), mitattu lepotilan virrankulutus (PSLEEP) missä tahansa lepotilassa saa olla enintään PSLEEP_MAX-arvon suuruinen, kun kyseessä ovat tuotteet joissa ei ole data- tai verkkovalmiuksia, ja enintään PSLEEP_AP-arvon suuruinen, kun kyseessä ovat tuotteet, jotka testataan tehoa kuluttavilla lisävalmiuksilla, kuten datasiltakytkennöillä tai verkkoyhteyksillä. Jos tuotteessa on useita manuaalisesti valittavissa olevia lepotiloja tai jos tuote voi siirtyä lepotilaan eri tavoin (esim. kaukosäätimestä tai kun isäntätietokone asetetaan lepotilaan), merkintää haettaessa ilmoitetaan sen lepotilan PSLEEP-arvo mitattuna testimenetelmän 6.5 kohdan mukaisesti, jonka mitattu lepotilan virrankulutus (PSLEEP) on suurin. Jos tuote siirtyy automaattisesti eri lepotilojen välillä, merkintää haettaessa ilmoitetaan kaikkien PSLEEP-arvojen keskiarvo mitattuna testimenetelmän 6.5 kohdan mukaisesti.

3.5   Pois päältä -tilan vaatimukset

Mitattu pois päältä -tilan virrankulutus (POFF) saa olla enintään taulukossa 5 ilmoitetun pois päältä -tilan enimmäisvirrankulutusvaatimuksen (POFF_MAX) suuruinen.

Taulukko 5

Pois päältä -tilan enimmäisvirrankulutusvaatimus (POFF_MAX)

POFF_MAX

(wattia)

0,5

3.6   Ilmoitettu ja mitattu enimmäisluminanssi on ilmoitettava kaikista tuotteista; toimitusluminanssi on ilmoitettava kaikista tuotteista lukuun ottamatta tuotteita, joissa on oletusarvoisesti päälle kytketty ABC.

4.   Testausvaatimukset

4.1   Testimenetelmät

Euroopan unionin markkinoille saatettavien tuotteiden valmistajien on suoritettava testit ja annettava itse vaatimustenmukaisuusvakuutus niille malleille, jotka vastaavat ENERGY STAR -vaatimuksia. ENERGY STAR -vaatimusten täyttymisen määrittämisessä on käytettävä jäljempänä ilmoitettuja testimenetelmiä.

| Tuotetyyppi | Testimenetelmä |
| --- | --- |
| Kaikki tuotetyypit ja näyttöruutukoot | ENERGY STAR Test Method for Determining Displays Energy Use Version 6.0 – Rev. Jan-2013 |

Tuotetyyppi

Testimenetelmä

Kaikki tuotetyypit ja näyttöruutukoot

ENERGY STAR Test Method for Determining Displays Energy Use Version 6.0 – Rev. Jan-2013

4.2   Testaukseen vaadittavien yksiköiden määrä

| 4.2.1 | Testattavaksi on valittava yksi kohdan 1 määritelmän mukaista tyypillistä mallia oleva yksikkö. |
| --- | --- |

4.2.1

Testattavaksi on valittava yksi kohdan 1 määritelmän mukaista tyypillistä mallia oleva yksikkö.

| 4.2.2 | Haettaessa hyväksyntää tuoteperheelle tyypillisenä mallina pidetään tuoteperheen kunkin tuoteluokan sitä tuotekokoonpanoa, jonka virrankulutusominaisuudet ovat huonoimmat. |
| --- | --- |

4.2.2

Haettaessa hyväksyntää tuoteperheelle tyypillisenä mallina pidetään tuoteperheen kunkin tuoteluokan sitä tuotekokoonpanoa, jonka virrankulutusominaisuudet ovat huonoimmat.

4.3   Kansainvälinen markkinahyväksyntä

Tuotteet on hyväksyntää varten testattava kaikkien sellaisten markkinoiden tulojännite/taajuusyhdistelmillä, joilla niitä tullaan myymään ja markkinoimaan ENERGY STAR -tuotteina.

5.   Käyttöliittymä

Valmistajia kannustetaan suunnittelemaan tuotteensa noudattaen käyttöliittymästandardia IEEE P1621: Standardi käyttöliittymäelementteihin sähkölaitteiden virranhallinnassa toimisto/kuluttajaympäristöissä. Lisätietoja on osoitteessa http://eetd.LBL.gov/Controls. Jos valmistaja ei noudata IEEE P1621:tä, sen on esitettävä EPA:lle tai Euroopan komissiolle syyt tähän.

6.   Voimaantulopäivämäärä

| 6.1 | Päivämäärä, jona valmistaja saa alkaa merkitä tuotteitaan ENERGY STAR -tunnuksella tämän version 6.0 vaatimusten mukaisesti, määritellään sopimuksen voimaantulopäiväksi. ENERGY STAR -tunnuksen saadakseen tuotemallin on vastattava sen valmistuspäivänä voimassa olevia ENERGY STAR -vaatimuksia. Valmistuspäivämäärä on yksikkökohtainen ja tarkoittaa päivää (esim. kuukautta ja vuotta), jona yksikkö katsotaan kokonaan kootuksi. |
| --- | --- |

6.1

Päivämäärä, jona valmistaja saa alkaa merkitä tuotteitaan ENERGY STAR -tunnuksella tämän version 6.0 vaatimusten mukaisesti, määritellään sopimuksen voimaantulopäiväksi. ENERGY STAR -tunnuksen saadakseen tuotemallin on vastattava sen valmistuspäivänä voimassa olevia ENERGY STAR -vaatimuksia. Valmistuspäivämäärä on yksikkökohtainen ja tarkoittaa päivää (esim. kuukautta ja vuotta), jona yksikkö katsotaan kokonaan kootuksi.

| 6.2 | Vaatimusten tulevat muutokset: EPA ja Euroopan komissio varaavat oikeuden muuttaa näitä vaatimuksia, jos tekniset ja/tai markkinoiden muutokset vaikuttavat niiden hyödyllisyyteen kuluttajille, teollisuudelle tai ympäristölle. Nykyisen toimintatavan mukaisesti vaatimusten muutoksista sovitaan sidosryhmien keskusteluissa. Jos vaatimuksia tarkistetaan, on syytä muistaa, että ENERGY STAR -tunnusta ei automaattisesti myönnetä mallin koko eliniäksi. |
| --- | --- |

6.2

Vaatimusten tulevat muutokset: EPA ja Euroopan komissio varaavat oikeuden muuttaa näitä vaatimuksia, jos tekniset ja/tai markkinoiden muutokset vaikuttavat niiden hyödyllisyyteen kuluttajille, teollisuudelle tai ympäristölle. Nykyisen toimintatavan mukaisesti vaatimusten muutoksista sovitaan sidosryhmien keskusteluissa. Jos vaatimuksia tarkistetaan, on syytä muistaa, että ENERGY STAR -tunnusta ei automaattisesti myönnetä mallin koko eliniäksi.

7.   Huomioita tulevia tarkistuksia varten

7.1   Näytöt, joiden näyttöruudun lävistäjä on yli 61 tuumaa

Markkinoilla on tällä hetkellä vuorovaikutteisia näyttöjä, joiden näyttöruudun lävistäjä on yli 60 tuumaa ja joita käytetään erityisesti kaupallisiin ja opetustarkoituksiin. Näiden tuotteiden virrankulutuksesta, kun niitä testataan näyttöjen testimenetelmällä, halutaan lisää tietoa, ja EPA ja Euroopan komissio tulevat tekemään vaatimusten seuraavan tarkistuksen valmisteluprosessissa yhteistyötä sidosryhmien kanssa saadakseen käyttöönsä tarvittavat tiedot. EPA ja Euroopan komissio ovat periaatteessa kiinnostuneita harkitsemaan tuotteiden soveltamisalan laajentamista seuraavassa tarkistuksessa tuotteisiin, joiden näyttöruudun lävistäjä on yli 61 tuumaa.

7.2   Kosketusnäyttötoiminnallisuus

EPA ja Euroopan komissio ovat sitoutuneet jatkamaan näyttöjen suorituskykytasojen kehittämistä niin, että uudet ominaisuudet ja toiminnallisuudet voidaan ottaa huomioon, ja ne olettavat, että näiden vaatimusten piiriin kuuluvat kosketusnäyttötoiminnallisuudella varustetut näytöt tulevat yleistymään markkinoilla, erityisesti ilmoitusnäytöissä. EPA, Yhdysvaltojen energianministeriö DOE ja Euroopan komissio tulevat jatkossa yhdessä sidosryhmien kanssa selvittämään, vaikuttaako kosketusnäyttötoiminnallisuus aktiivisen toimintatilan virrankulutukseen. Tarkoituksena on tällöin määritellä, missä määrin kosketusnäyttötoiminnallisuutta olisi käsiteltävä vaatimusten seuraavassa valmisteluprosessissa.

II   KESKEYTYMÄTTÖMÄN SÄHKÖNSYÖTÖN JÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   Määritelmät

Jollei toisin mainita, kaikki tässä asiakirjassa käytetyt termit vastaavat Sähköalan kansainvälisen standardointijärjestön IEC:n (International Electrical Commission) standardiin 62040-3 sisältyviä määritelmiä (1).

Näissä vaatimuksissa käytetään seuraavia määritelmiä:

Keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmä (Uninterruptible Power Supply, UPS): Muuntajien, kytkimien ja energian varastointilaitteiden, esimerkiksi akkujen, yhdistelmä, joka muodostaa virtalähteen tehonsyötön jatkuvuuden varmistamiseksi verkkosyötön katketessa (2).

| 1.1 | Tehonmuuntomekanismi:






  a) | Staattinen UPS: UPS, jossa puolijohderakenteiset elektroniikkakomponentit tuottavat antojännitteen. |
| --- | --- | --- |

1.1

Tehonmuuntomekanismi:

a)

Staattinen UPS: UPS, jossa puolijohderakenteiset elektroniikkakomponentit tuottavat antojännitteen.

| b) | Pyörivä UPS: UPS, jossa yksi tai useampi pyörivä sähkökone tuottaa antojännitteen.






  1) | Pyörivä UPS (RUPS) ilman dieseliä: Pyörivä UPS, jossa ei ole omaa dieselmoottoria tuottamassa tehoa kuormalle tehonsyötön katketessa. |
| --- | --- | --- |

b)

Pyörivä UPS: UPS, jossa yksi tai useampi pyörivä sähkökone tuottaa antojännitteen.

1)

Pyörivä UPS (RUPS) ilman dieseliä: Pyörivä UPS, jossa ei ole omaa dieselmoottoria tuottamassa tehoa kuormalle tehonsyötön katketessa.

| 2) | Diesel-varmistettu pyörivä UPS (DRUPS): Pyörivä UPS, jossa on oma dieselmoottori, jota voidaan käyttää tuottamaan tehoa kuormalle tehonsyötön katketessa. |
| --- | --- |

2)

Diesel-varmistettu pyörivä UPS (DRUPS): Pyörivä UPS, jossa on oma dieselmoottori, jota voidaan käyttää tuottamaan tehoa kuormalle tehonsyötön katketessa.

| c) | Antoteho:






  1) | Vaihtovirtaa (AC) antava UPS: UPS, joka tuottaa tehoa jatkuvana, säännönmukaisesti suuntaa vaihtavana jännitteenä. |
| --- | --- | --- |

c)

Antoteho:

1)

Vaihtovirtaa (AC) antava UPS: UPS, joka tuottaa tehoa jatkuvana, säännönmukaisesti suuntaa vaihtavana jännitteenä.

| 2) | Tasavirtaa (DC) antava UPS/suuntaaja: UPS, joka tuottaa tehoa jatkuvana yksisuuntaisena jännitteenä. Kattaa sekä tasavirtasovelluksissa käytettävät yksittäiset tasasuuntaajayksiköt että kokonaiset tasavirtaa antavat UPS-telineet tai -järjestelmät, jotka koostuvat suuntaajamoduleista, ohjausyksiköistä ja mahdollisista muista tukikomponenteista.

  Huomautus: Tasavirtaa antavat UPS:t tunnetaan myös suuntaajina. Tässä asiakirjassa käytetään ilmaisua ”tasavirtaa antava UPS/suuntaaja”, koska ”suuntaaja” voi viitata myös vaihtovirtaa tuottavaan UPS:n alijärjestelmään. |
| --- | --- |

2)

Tasavirtaa (DC) antava UPS/suuntaaja: UPS, joka tuottaa tehoa jatkuvana yksisuuntaisena jännitteenä. Kattaa sekä tasavirtasovelluksissa käytettävät yksittäiset tasasuuntaajayksiköt että kokonaiset tasavirtaa antavat UPS-telineet tai -järjestelmät, jotka koostuvat suuntaajamoduleista, ohjausyksiköistä ja mahdollisista muista tukikomponenteista.

Huomautus: Tasavirtaa antavat UPS:t tunnetaan myös suuntaajina. Tässä asiakirjassa käytetään ilmaisua ”tasavirtaa antava UPS/suuntaaja”, koska ”suuntaaja” voi viitata myös vaihtovirtaa tuottavaan UPS:n alijärjestelmään.

| 1.2 | Modulaarinen UPS: UPS, joka koostuu kahdesta tai useammasta yksittäisestä UPS-yksiköstä, joilla on yksi tai useampi yhteinen kehys ja yhteinen energianvarastointijärjestelmä ja joiden antovirrat on normaalissa toimintatilassa liitetty yhteiseen ulostuloväylään, joka sijaitsee kokonaan kehyksen/kehysten sisällä. Yksittäisten UPS-yksiköiden kokonaismäärä modulaarisessa UPS:ssä on ”n + r”, jossa n on kuorman tukemiseksi vaadittava yksittäisten UPS-yksiköiden määrä; r on ylimääräisten UPS-yksiköiden määrä. Modulaarisia UPS:iä voidaan käyttää redundanssin luomisessa, kapasiteetin skaalaamisessa tai molempiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

1.2

Modulaarinen UPS: UPS, joka koostuu kahdesta tai useammasta yksittäisestä UPS-yksiköstä, joilla on yksi tai useampi yhteinen kehys ja yhteinen energianvarastointijärjestelmä ja joiden antovirrat on normaalissa toimintatilassa liitetty yhteiseen ulostuloväylään, joka sijaitsee kokonaan kehyksen/kehysten sisällä. Yksittäisten UPS-yksiköiden kokonaismäärä modulaarisessa UPS:ssä on ”n + r”, jossa n on kuorman tukemiseksi vaadittava yksittäisten UPS-yksiköiden määrä; r on ylimääräisten UPS-yksiköiden määrä. Modulaarisia UPS:iä voidaan käyttää redundanssin luomisessa, kapasiteetin skaalaamisessa tai molempiin tarkoituksiin.

| 1.3 | Redundanssi: UPS-yksiköiden lisääminen rinnakkaisrakenteiseen UPS:ään kuorman jatkuvuuden parantamiseksi; luokitellaan seuraavasti:






  a) | N + 0: UPS, joka ei siedä laiterikkoja normaalitilassa. Ei redundanssia. |
| --- | --- | --- |

1.3

Redundanssi: UPS-yksiköiden lisääminen rinnakkaisrakenteiseen UPS:ään kuorman jatkuvuuden parantamiseksi; luokitellaan seuraavasti:

a)

N + 0: UPS, joka ei siedä laiterikkoja normaalitilassa. Ei redundanssia.

| b) | N + 1: Rinnakkaisrakenteinen UPS, joka sietää yhden UPS-yksikön tai yhden UPS-yksiköiden ryhmän rikkoutumisen pysyen normaalitilassa. |
| --- | --- |

b)

N + 1: Rinnakkaisrakenteinen UPS, joka sietää yhden UPS-yksikön tai yhden UPS-yksiköiden ryhmän rikkoutumisen pysyen normaalitilassa.

| c) | 2N: Rinnakkaisrakenteinen UPS, joka sietää sen, että puolet siihen kuuluvista UPS-yksiköistä rikkoutuu normaalitilassa. |
| --- | --- |

c)

2N: Rinnakkaisrakenteinen UPS, joka sietää sen, että puolet siihen kuuluvista UPS-yksiköistä rikkoutuu normaalitilassa.

| 1.4 | UPS:n toimintatilat:






  a) | Normaalitila: Vakaa toimintatila, jonka UPS säilyttää seuraavin edellytyksin:






  1) | Verkkosyöttö pysyy vaaditulla toleranssialueella ja antaa UPS:lle virtaa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.4

UPS:n toimintatilat:

a)

Normaalitila: Vakaa toimintatila, jonka UPS säilyttää seuraavin edellytyksin:

1)

Verkkosyöttö pysyy vaaditulla toleranssialueella ja antaa UPS:lle virtaa.

| 2) | Energian varastointijärjestelmä pysyy ladattuna tai on latauksessa. |
| --- | --- |

2)

Energian varastointijärjestelmä pysyy ladattuna tai on latauksessa.

| 3) | Kuorma vastaa UPS:lle määriteltyä arvoa. |
| --- | --- |

3)

Kuorma vastaa UPS:lle määriteltyä arvoa.

| 4) | Ohitus on käytettävissä ja pysyy määritellyllä toleranssialueella (jos sellainen on). |
| --- | --- |

4)

Ohitus on käytettävissä ja pysyy määritellyllä toleranssialueella (jos sellainen on).

| b) | Varastoenergiatila: Vakaa toimintatila, jonka UPS säilyttää seuraavin edellytyksin:






  1) | Verkkosyöttö on katkennut tai ei vastaa vaadittua toleranssialuetta. |
| --- | --- | --- |

b)

Varastoenergiatila: Vakaa toimintatila, jonka UPS säilyttää seuraavin edellytyksin:

1)

Verkkosyöttö on katkennut tai ei vastaa vaadittua toleranssialuetta.

| 2) | Kaikki teho otetaan energian varastointijärjestelmästä tai, DRUPS-järjestelmän tapauksessa, omasta dieselmoottorista tai näistä molemmista. |
| --- | --- |

2)

Kaikki teho otetaan energian varastointijärjestelmästä tai, DRUPS-järjestelmän tapauksessa, omasta dieselmoottorista tai näistä molemmista.

| 3) | Kuorma vastaa UPS:lle määriteltyä arvoa. |
| --- | --- |

3)

Kuorma vastaa UPS:lle määriteltyä arvoa.

| c) | Ohitustila: Toimintatila, jonka UPS säilyttää tuottaessaan kuormalle tehoa ainoastaan ohituksen kautta. |
| --- | --- |

c)

Ohitustila: Toimintatila, jonka UPS säilyttää tuottaessaan kuormalle tehoa ainoastaan ohituksen kautta.

| 1.5 | UPS:n syöteriippuvuusominaisuudet:






  a) | Jännite- ja taajuusriippuvainen (Voltage and Frequency Dependent, VFD): Kykenee suojaamaan kuormaa tehokatkokselta (3). |
| --- | --- | --- |

1.5

UPS:n syöteriippuvuusominaisuudet:

a)

Jännite- ja taajuusriippuvainen (Voltage and Frequency Dependent, VFD): Kykenee suojaamaan kuormaa tehokatkokselta (3).

| b) | Jänniteriippumaton (Voltage Independent, VI): Kykenee suojaamaan kuormaa kuten edellä edellytetään VFD:ltä ja suojaa sitä lisäksi:






  1) | syötön jatkuvalta alijännitteeltä ja |
| --- | --- | --- |

b)

Jänniteriippumaton (Voltage Independent, VI): Kykenee suojaamaan kuormaa kuten edellä edellytetään VFD:ltä ja suojaa sitä lisäksi:

1)

syötön jatkuvalta alijännitteeltä ja

| 2) | syötön jatkuvalta ylijännitteeltä (4). |
| --- | --- |

2)

syötön jatkuvalta ylijännitteeltä (4).

| c) | Jännite- ja taajuusriippumaton (Voltage and Frequency Independent, VFI): Riippumaton jännite- ja taajuusvaihteluista ja kykenee suojaamaan kuormaa tällaisten vaihteluiden haittavaikutuksilta kuluttamatta varastoitua energialähdettä. |
| --- | --- |

c)

Jännite- ja taajuusriippumaton (Voltage and Frequency Independent, VFI): Riippumaton jännite- ja taajuusvaihteluista ja kykenee suojaamaan kuormaa tällaisten vaihteluiden haittavaikutuksilta kuluttamatta varastoitua energialähdettä.

| 1.6 | Yhden normaalitilan UPS: UPS, joka toimii normaalitilassa vain yhden syöteriippuvuusominaisuuksien kokonaisuuden parametrien puitteissa. Esimerkiksi UPS, joka toimii ainoastaan VFI:nä. |
| --- | --- |

1.6

Yhden normaalitilan UPS: UPS, joka toimii normaalitilassa vain yhden syöteriippuvuusominaisuuksien kokonaisuuden parametrien puitteissa. Esimerkiksi UPS, joka toimii ainoastaan VFI:nä.

| 1.7 | Monen normaalitilan UPS: UPS, joka toimii normaalitilassa useamman kuin yhden syöteriippuvuusominaisuuksien kokonaisuuden parametrien puitteissa. Esimerkiksi UPS, joka toimii joko VFI:nä tai VFD:nä. |
| --- | --- |

1.7

Monen normaalitilan UPS: UPS, joka toimii normaalitilassa useamman kuin yhden syöteriippuvuusominaisuuksien kokonaisuuden parametrien puitteissa. Esimerkiksi UPS, joka toimii joko VFI:nä tai VFD:nä.

| 1.8 | Ohitus: Vaihtovirtamuuttajalle vaihtoehtoinen tehonkulkureitti.






  a) | Huolto-ohitus (reitti): Vaihtoehtoinen tehonkulkureitti, jolla ylläpidetään kuorman tehonsyötön jatkuvuutta huoltotoimien aikana. |
| --- | --- | --- |

1.8

Ohitus: Vaihtovirtamuuttajalle vaihtoehtoinen tehonkulkureitti.

a)

Huolto-ohitus (reitti): Vaihtoehtoinen tehonkulkureitti, jolla ylläpidetään kuorman tehonsyötön jatkuvuutta huoltotoimien aikana.

| b) | Automaattiohitus: Epäsuoralle vaihtovirtamuuttajalle vaihtoehtoinen tehonkulkureitti (ensisijainen tai valmiustilassa).






  1) | Mekaaninen ohitus: Ohjataan kytkimellä mekaanisesti irtikytkettävillä liitännöillä. |
| --- | --- | --- |

b)

Automaattiohitus: Epäsuoralle vaihtovirtamuuttajalle vaihtoehtoinen tehonkulkureitti (ensisijainen tai valmiustilassa).

1)

Mekaaninen ohitus: Ohjataan kytkimellä mekaanisesti irtikytkettävillä liitännöillä.

| 2) | Staattinen ohitus (elektroninen ohitus): Ohjataan elektronisella tehokytkimellä, transistorilla, tyristorilla, triakilla tai muulla puolijohdekomponentilla tai useilla tällaisilla komponenteilla. |
| --- | --- |

2)

Staattinen ohitus (elektroninen ohitus): Ohjataan elektronisella tehokytkimellä, transistorilla, tyristorilla, triakilla tai muulla puolijohdekomponentilla tai useilla tällaisilla komponenteilla.

| 3) | Hybridiohitus: Ohjataan mekaanisesti irtikytkettävillä liitännöillä varustetulla kytkimellä ja vähintään yhdellä ohjatulla elektronisella kytkinlaitteella. |
| --- | --- |

3)

Hybridiohitus: Ohjataan mekaanisesti irtikytkettävillä liitännöillä varustetulla kytkimellä ja vähintään yhdellä ohjatulla elektronisella kytkinlaitteella.

| 1.9 | Referenssitestikuorma: Kuorma tai edellytys, jolla UPS:n ulostulo tuottaa sen aktiivitehon (W), joka UPS:lle on ilmoitettu (5). |
| --- | --- |

1.9

Referenssitestikuorma: Kuorma tai edellytys, jolla UPS:n ulostulo tuottaa sen aktiivitehon (W), joka UPS:lle on ilmoitettu (5).

| 1.10 | Testattava yksikkö (Unit Under Test, UUT): Testattava UPS sellaisilla asetuksilla kuin se toimitettaisiin asiakkaalle ja varustettuna kaikilla lisälaitteilla (esim. suotimilla ja muuntajilla), jotka ovat välttämättömiä, jotta se olisi ENERGY STAR -testimenetelmän 3 osassa esitetyn testikokoonpanon mukainen. |
| --- | --- |

1.10

Testattava yksikkö (Unit Under Test, UUT): Testattava UPS sellaisilla asetuksilla kuin se toimitettaisiin asiakkaalle ja varustettuna kaikilla lisälaitteilla (esim. suotimilla ja muuntajilla), jotka ovat välttämättömiä, jotta se olisi ENERGY STAR -testimenetelmän 3 osassa esitetyn testikokoonpanon mukainen.

| 1.11 | Tehokerroin: Aktiivitehon P absoluuttisen määrän suhde näennäistehoon S. |
| --- | --- |

1.11

Tehokerroin: Aktiivitehon P absoluuttisen määrän suhde näennäistehoon S.

| 1.12 | Tuoteperhe: Ryhmä tuotemalleja, jotka 1) ovat saman valmistajan valmistamia, 2) kuuluvat samojen ENERGY STAR -vaatimusten piiriin ja 3) noudattavat samaa perusrakennetta. UPS:ien osalta tuoteperheen sisällä sallitaan erot seuraavissa:






  a) | asennettujen moduulien määrä, |
| --- | --- | --- |

1.12

Tuoteperhe: Ryhmä tuotemalleja, jotka 1) ovat saman valmistajan valmistamia, 2) kuuluvat samojen ENERGY STAR -vaatimusten piiriin ja 3) noudattavat samaa perusrakennetta. UPS:ien osalta tuoteperheen sisällä sallitaan erot seuraavissa:

a)

asennettujen moduulien määrä,

| b) | redundanssi, |
| --- | --- |

b)

redundanssi,

| c) | tulo- ja lähtösuotimien tyyppi ja määrä, |
| --- | --- |

c)

tulo- ja lähtösuotimien tyyppi ja määrä,

| d) | suuntaajapulssien määrä (6) ja |
| --- | --- |

d)

suuntaajapulssien määrä (6) ja

| e) | energian varastointijärjestelmän kapasiteetti. |
| --- | --- |

e)

energian varastointijärjestelmän kapasiteetti.

| 1.13 | Lyhenteet:
  a)   A: ampeeri,
  b)   AC: vaihtovirta (Alternating Current),
  c)   DC: tasavirta (Direct Current),
  d)   DRUPS: diesel-varmistettu pyörivä UPS,
  e)   RUPS: pyörivä UPS,
  f)   THD: harmoninen kokonaissärö (Total Harmonic Distortion),
  g)   UPS: keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmä (Uninterruptible Power Supply),
  h)   UUT: testattava yksikkö (Unit Under Test),
  i)   V: voltti,
  j)   VFD: jännite- ja taajuusriippuvainen (Voltage and Frequency Dependent),
  k)   VFI: jännite- ja taajuusriippumaton (Voltage and Frequency Independent),
  l)   VI: jänniteriippumaton (Voltage Independent),
  m)   W: watti,
  n)   Wh: wattitunti, |
| --- | --- |

1.13

Lyhenteet:

a)   A: ampeeri,

b)   AC: vaihtovirta (Alternating Current),

c)   DC: tasavirta (Direct Current),

d)   DRUPS: diesel-varmistettu pyörivä UPS,

e)   RUPS: pyörivä UPS,

f)   THD: harmoninen kokonaissärö (Total Harmonic Distortion),

g)   UPS: keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmä (Uninterruptible Power Supply),

h)   UUT: testattava yksikkö (Unit Under Test),

i)   V: voltti,

j)   VFD: jännite- ja taajuusriippuvainen (Voltage and Frequency Dependent),

k)   VFI: jännite- ja taajuusriippumaton (Voltage and Frequency Independent),

l)   VI: jänniteriippumaton (Voltage Independent),

m)   W: watti,

n)   Wh: wattitunti,

2.   Soveltamisala

2.1   Tuotteille, jotka ovat tässä annetun keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmien (UPS) määritelmän mukaisia, mukaan luettuina staattiset ja pyörivät UPS:t sekä vaihtovirtaa antavat UPS:t ja tasavirtaa antavat UPS:t/suuntaajat, voidaan hakea ENERGY STAR -hyväksyntää, lukuun ottamatta kohdassa 2.3 lueteltuja tuotteita.

2.2   Näiden vaatimusten mukaisesti voidaan hyväksyä muun muassa seuraavat tuotteet:

| a) | kuluttajille tarkoitetut UPS:t, joiden tarkoituksena on suojata pöytätietokoneita ja niiden oheislaitteita ja/tai kodin viihdelaitteita, kuten televisioita, digisovittimia, digitaalisia videotallentimia, Blu-ray-soittimia ja DVD-soittimia, |
| --- | --- |

a)

kuluttajille tarkoitetut UPS:t, joiden tarkoituksena on suojata pöytätietokoneita ja niiden oheislaitteita ja/tai kodin viihdelaitteita, kuten televisioita, digisovittimia, digitaalisia videotallentimia, Blu-ray-soittimia ja DVD-soittimia,

| b) | kaupalliseen käyttöön tarkoitetut UPS:t, joiden tarkoituksena on suojata pienten yritysten ja toimistojen tieto- ja viestintäteknisiä laitteita, kuten palvelimia, verkkokytkimiä ja reitittimiä sekä pieniä ryhmätallennusjärjestelmiä, |
| --- | --- |

b)

kaupalliseen käyttöön tarkoitetut UPS:t, joiden tarkoituksena on suojata pienten yritysten ja toimistojen tieto- ja viestintäteknisiä laitteita, kuten palvelimia, verkkokytkimiä ja reitittimiä sekä pieniä ryhmätallennusjärjestelmiä,

| c) | konesalien UPS:t, joiden tarkoituksena on suojata suuria tieto- ja viestintäteknisten laitteiden kokoonpanoja, kuten yrityspalvelimia, verkkolaitteita ja suuria ryhmätallennusjärjestelmiä, ja |
| --- | --- |

c)

konesalien UPS:t, joiden tarkoituksena on suojata suuria tieto- ja viestintäteknisten laitteiden kokoonpanoja, kuten yrityspalvelimia, verkkolaitteita ja suuria ryhmätallennusjärjestelmiä, ja

| d) | televiestinnän tasavirtaa antavat UPS:t/suuntaajat, joiden tarkoituksena on suojata televiestinnän verkkojärjestelmiä ja jotka sijoitetaan keskustoimipisteeseen tai hajautetusti langattoman/solukkoverkon laitetiloihin. |
| --- | --- |

d)

televiestinnän tasavirtaa antavat UPS:t/suuntaajat, joiden tarkoituksena on suojata televiestinnän verkkojärjestelmiä ja jotka sijoitetaan keskustoimipisteeseen tai hajautetusti langattoman/solukkoverkon laitetiloihin.

2.3   Näiden vaatimusten ulkopuolelle jätettävät tuotteet

| 2.3.1 | Tuotteille, jotka kuuluvat muiden ENERGY STAR -tuotevaatimusten piiriin, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella. Luettelo tällä hetkellä voimassa olevista vaatimuksista on osoitteessa www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.3.1

Tuotteille, jotka kuuluvat muiden ENERGY STAR -tuotevaatimusten piiriin, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella. Luettelo tällä hetkellä voimassa olevista vaatimuksista on osoitteessa www.eu-energystar.org.

| 2.3.2 | Seuraaville tuotteille ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella:






  a) | tuotteet, jotka ovat tietokoneen tai muun kuormittavan loppukäyttölaitteen sisäisiä (esim. akulla täydennetyt sisäiset virtalähteet tai modeemien, hälytysjärjestelmien jne. akkuvarmistusjärjestelmät), |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Seuraaville tuotteille ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella:

a)

tuotteet, jotka ovat tietokoneen tai muun kuormittavan loppukäyttölaitteen sisäisiä (esim. akulla täydennetyt sisäiset virtalähteet tai modeemien, hälytysjärjestelmien jne. akkuvarmistusjärjestelmät),

| b) | teollisuuden UPS-järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu suojaamaan kriittisiä ohjaus-, valmistus- tai tuotantoprosesseja tai -toimintoja, |
| --- | --- |

b)

teollisuuden UPS-järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu suojaamaan kriittisiä ohjaus-, valmistus- tai tuotantoprosesseja tai -toimintoja,

| c) | UPS:t, jotka on suunniteltu käytettäviksi osana sähkön siirto- ja jakelujärjestelmiä (esim. sähköasema- tai korttelitason UPS:t), |
| --- | --- |

c)

UPS:t, jotka on suunniteltu käytettäviksi osana sähkön siirto- ja jakelujärjestelmiä (esim. sähköasema- tai korttelitason UPS:t),

| d) | kaapelitelevisioverkon UPS:t, jotka on suunniteltu tuottamaan tehoa kaapelisignaalin jakelujärjestelmälle pääjärjestelmän ohella ja jotka on suoraan tai epäsuorasti liitetty varsinaiseen kaapeliin; ”kaapeli” voi olla koaksiaalikaapeli (metallijohdin), valokuitukaapeli tai langaton yhteys (esim. Wi-Fi), |
| --- | --- |

d)

kaapelitelevisioverkon UPS:t, jotka on suunniteltu tuottamaan tehoa kaapelisignaalin jakelujärjestelmälle pääjärjestelmän ohella ja jotka on suoraan tai epäsuorasti liitetty varsinaiseen kaapeliin; ”kaapeli” voi olla koaksiaalikaapeli (metallijohdin), valokuitukaapeli tai langaton yhteys (esim. Wi-Fi),

| e) | UPS:t, jotka on suunniteltu erityisten turvallisuusstandardien mukaisesti turvallisuuskäyttöön, kuten turvavalaistukseen, hätätoimintoihin tai hätäpoistumisteitä varten tai lääketieteellisiä diagnostiikkalaitteita varten ja |
| --- | --- |

e)

UPS:t, jotka on suunniteltu erityisten turvallisuusstandardien mukaisesti turvallisuuskäyttöön, kuten turvavalaistukseen, hätätoimintoihin tai hätäpoistumisteitä varten tai lääketieteellisiä diagnostiikkalaitteita varten ja

| f) | mobiili-, laiva-, meri- tai ilmailukäyttöön suunnitellut sovellukset. |
| --- | --- |

f)

mobiili-, laiva-, meri- tai ilmailukäyttöön suunnitellut sovellukset.

3.   Hyväksyntäkriteerit

3.1   Merkitsevät numerot ja pyöristäminen

| 3.1.1 | Kaikki laskelmat on tehtävä suoraan mitatuilla (pyöristämättömillä) arvoilla. |
| --- | --- |

3.1.1

Kaikki laskelmat on tehtävä suoraan mitatuilla (pyöristämättömillä) arvoilla.

| 3.1.2 | Ellei toisin mainita, vaatimustenmukaisuus arvioidaan käyttäen suoraan mitattuja tai laskennallisia arvoja ilman pyöristämistä. |
| --- | --- |

3.1.2

Ellei toisin mainita, vaatimustenmukaisuus arvioidaan käyttäen suoraan mitattuja tai laskennallisia arvoja ilman pyöristämistä.

| 3.1.3 | Suoraan mitatut tai laskennalliset arvot, jotka toimitetaan raportoitaviksi ENERGY STAR -verkkosivustolla, pyöristetään lähimpään merkitsevään numeroon vastaavissa vaatimuksissa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

3.1.3

Suoraan mitatut tai laskennalliset arvot, jotka toimitetaan raportoitaviksi ENERGY STAR -verkkosivustolla, pyöristetään lähimpään merkitsevään numeroon vastaavissa vaatimuksissa esitetyllä tavalla.

3.2   Vaihtovirtaa antavien UPS:ien energiatehokkuusvaatimukset

| 3.2.1 | Yhden normaalitilan UPS:t: Yhtälön 1 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään taulukon 2 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen ilmoitetulla mitoitusantoteholla ja ilmoitetuilla syöteriippuvuusominaisuuksilla, lukuun ottamatta seuraavaa poikkeustapausta:
  Tuotteiden, joiden nimellisantoteho on yli 10 000 W ja joissa on 3.6 kohdan mukaiset tiedonsiirto- ja mittausvalmiudet, yhtälön 1 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään taulukon 3 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen ilmoitetuilla syöteriippuvuusominaisuuksilla.

  Yhtälö 1: Vaihtovirtaa antavien UPS:ien keskimääräisen hyötysuhteen laskeminen



  jossa






  — | EffAVG on keskimääräinen kuormasovitettu hyötysuhde, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Yhden normaalitilan UPS:t: Yhtälön 1 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään taulukon 2 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen ilmoitetulla mitoitusantoteholla ja ilmoitetuilla syöteriippuvuusominaisuuksilla, lukuun ottamatta seuraavaa poikkeustapausta:

Tuotteiden, joiden nimellisantoteho on yli 10 000 W ja joissa on 3.6 kohdan mukaiset tiedonsiirto- ja mittausvalmiudet, yhtälön 1 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään taulukon 3 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen ilmoitetuilla syöteriippuvuusominaisuuksilla.

Yhtälö 1: Vaihtovirtaa antavien UPS:ien keskimääräisen hyötysuhteen laskeminen

Formula

jossa

—

EffAVG on keskimääräinen kuormasovitettu hyötysuhde,

| — | tn % on referenssitestikuorman kyseisessä osuudessa (n %) pysytyn ajan osuus taulukossa 1 esitettyjen kuormitusolettamien mukaisesti ja |
| --- | --- |

—

tn % on referenssitestikuorman kyseisessä osuudessa (n %) pysytyn ajan osuus taulukossa 1 esitettyjen kuormitusolettamien mukaisesti ja

| — | Eff|n % on hyötysuhde referenssitestikuorman kyseisessä osuudessa (n %) mitattuna ENERGY STAR -testimenetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Eff|n % on hyötysuhde referenssitestikuorman kyseisessä osuudessa (n %) mitattuna ENERGY STAR -testimenetelmän mukaisesti.

Taulukko 1

Vaihtovirtaa antavien UPS:ien kuormitusolettamat keskimääräisen hyötysuhteen laskemista varten

| Mitoitusantoteho P watteina (W) | Syöteriippuvuusominaisuus | Referenssitestikuorman kyseisessä osuudessa pysytyn ajan osuus, tn % |
| --- | --- | --- |
| 25 % | 50 % | 75 % | 100 % |
| P ≤ 1 500 W | VFD | 0,2 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| VFD | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | VFD, VI tai VFI | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| P > 10 000 W | VFD, VI tai VFI | 0,25 | 0,5 | 0,25 | 0 |

Mitoitusantoteho P watteina (W)

Syöteriippuvuusominaisuus

Referenssitestikuorman kyseisessä osuudessa pysytyn ajan osuus, tn %

25 %

50 %

75 %

100 %

P ≤ 1 500 W

VFD

0,2

0,2

0,3

0,3

VFD

0

0,3

0,4

0,3

1 500 W < P ≤ 10 000 W

VFD, VI tai VFI

0

0,3

0,4

0,3

P > 10 000 W

VFD, VI tai VFI

0,25

0,5

0,25

0

Taulukko 2

Vaihtovirtaa antavien UPS:ien keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimus

| Keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimus (EffAVG_MIN), jossa:
  P on nimellisantoteho P watteina (W) ja
  ln on luonnollinen logaritmi. |
| --- |
| Mitoitusantoteho | Syöteriippuvuusominaisuus |
| VFD | VI | VFI |
| P ≤ 1 500 W | 0,967 | 0,0099 × ln(P) + 0,815 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | 0,970 | 0,967 |
| P > 10 000 W | 0,970 | 0,950 | 0,0099 × ln(P) + 0,805 |

Keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimus (EffAVG_MIN), jossa:

P on nimellisantoteho P watteina (W) ja

ln on luonnollinen logaritmi.

Mitoitusantoteho

Syöteriippuvuusominaisuus

VFD

VI

VFI

P ≤ 1 500 W

0,967

0,0099 × ln(P) + 0,815

1 500 W < P ≤ 10 000 W

0,970

0,967

P > 10 000 W

0,970

0,950

0,0099 × ln(P) + 0,805

Taulukko 3

Vaihtovirtaa antavien UPS:ien keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimus tuotteille, joissa on mittaus- ja tiedonsiirtovalmius

| Keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimus (EffAVG_MIN), jossa:
  P on nimellisantoteho P watteina (W) ja
  ln on luonnollinen logaritmi. |
| --- |
| Mitoitusantoteho | Syöteriippuvuusominaisuus |
| VFD | VI | VFI |
| P > 10 000 W | 0,960 | 0,940 | 0,0099 × ln(P) + 0,795 |

Keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimus (EffAVG_MIN), jossa:

P on nimellisantoteho P watteina (W) ja

ln on luonnollinen logaritmi.

Mitoitusantoteho

Syöteriippuvuusominaisuus

VFD

VI

VFI

P > 10 000 W

0,960

0,940

0,0099 × ln(P) + 0,795

| 3.2.2 | Monen normaalitilan UPS:t, joita ei toimiteta paras syöteriippuvuustila oletusarvoisena: Jos monen normaalitilan UPS:ää ei toimiteta paras syöteriippuvuustila oletusarvoisena, sen yhtälön 1 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään:






  a) | taulukon 2 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen UPS:n mitoitussteholla ja heikoimmalla syöteriippuvuustilalla, kun kyseessä on malli, jonka antoteho on enintään 10 000 W tai jossa ei ole 3.6 kohdan mukaisia tiedonsiirto- ja mittausvalmiuksia, tai |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Monen normaalitilan UPS:t, joita ei toimiteta paras syöteriippuvuustila oletusarvoisena: Jos monen normaalitilan UPS:ää ei toimiteta paras syöteriippuvuustila oletusarvoisena, sen yhtälön 1 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään:

a)

taulukon 2 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen UPS:n mitoitussteholla ja heikoimmalla syöteriippuvuustilalla, kun kyseessä on malli, jonka antoteho on enintään 10 000 W tai jossa ei ole 3.6 kohdan mukaisia tiedonsiirto- ja mittausvalmiuksia, tai

| b) | taulukon 3 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen UPS:n mitoitusteholla ja heikoimmalla syöteriippuvuustilalla, kun kyseessä on malli, jonka antoteho on yli 10 000 W ja jossa on 3.6 kohdan mukaiset tiedonsiirto- ja mittausvalmiudet. |
| --- | --- |

b)

taulukon 3 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen UPS:n mitoitusteholla ja heikoimmalla syöteriippuvuustilalla, kun kyseessä on malli, jonka antoteho on yli 10 000 W ja jossa on 3.6 kohdan mukaiset tiedonsiirto- ja mittausvalmiudet.

| 3.2.3 | Monen normaalitilan UPS:t, jotka toimitetaan paras syöteriippuvuustila oletusarvoisena: Jos monen normaalitilan UPS toimitetaan paras syöteriippuvuustila oletusarvoisena, sen yhtälön 2 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään:






  a) | taulukon 2 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen UPS:n mitoitussteholla ja heikoimmalla syöteriippuvuustilalla, kun kyseessä on malli, jonka antoteho on enintään 10 000 W tai jossa ei ole 3.6 kohdan mukaisia tiedonsiirto- ja mittausvalmiuksia, tai |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Monen normaalitilan UPS:t, jotka toimitetaan paras syöteriippuvuustila oletusarvoisena: Jos monen normaalitilan UPS toimitetaan paras syöteriippuvuustila oletusarvoisena, sen yhtälön 2 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään:

a)

taulukon 2 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen UPS:n mitoitussteholla ja heikoimmalla syöteriippuvuustilalla, kun kyseessä on malli, jonka antoteho on enintään 10 000 W tai jossa ei ole 3.6 kohdan mukaisia tiedonsiirto- ja mittausvalmiuksia, tai

| b) | taulukon 3 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen UPS:n mitoitusteholla ja heikoimmalla syöteriippuvuustilalla, kun kyseessä on malli, jonka antoteho on yli 10 000 W ja jossa on 3.6 kohdan mukaiset tiedonsiirto- ja mittausvalmiudet. |
| --- | --- |

b)

taulukon 3 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen UPS:n mitoitusteholla ja heikoimmalla syöteriippuvuustilalla, kun kyseessä on malli, jonka antoteho on yli 10 000 W ja jossa on 3.6 kohdan mukaiset tiedonsiirto- ja mittausvalmiudet.

Yhtälö 2: Vaihtovirtaa antavien monen normaalitilan UPS:ien keskimääräisen hyötysuhteen laskeminen

Formula

jossa

| — | EffAVG on keskimääräinen kuormasovitettu hyötysuhde, |
| --- | --- |

—

EffAVG on keskimääräinen kuormasovitettu hyötysuhde,

| — | Eff1 on yhtälön 1 mukaisesti laskennallinen keskimääräinen kuormasovitettu hyötysuhde heikoimmassa syöteriippuvuustilassa (eli VFI- tai VI-tilassa) ja |
| --- | --- |

—

Eff1 on yhtälön 1 mukaisesti laskennallinen keskimääräinen kuormasovitettu hyötysuhde heikoimmassa syöteriippuvuustilassa (eli VFI- tai VI-tilassa) ja

| — | Eff2 on yhtälön 1 mukaisesti laskennallinen keskimääräinen kuormasovitettu hyötysuhde parhaimmassa syöteriippuvuustilassa (eli VFD-tilassa). |
| --- | --- |

—

Eff2 on yhtälön 1 mukaisesti laskennallinen keskimääräinen kuormasovitettu hyötysuhde parhaimmassa syöteriippuvuustilassa (eli VFD-tilassa).

3.3   Tasavirtaa antavien UPS:ien/suuntaajien energiatehokkuusvaatimukset

Yhtälön 3 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava taulukon 4 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen. Tämä vaatimus koskee täydellisiä järjestelmiä ja/tai yksittäisiä moduuleja. Valmistajat voivat hakea hyväksynnän kummille tahansa seuraavin edellytyksin:

| a) | Täydelliset järjestelmät, jotka ovat modulaarisia, hyväksytään tietynmallisia moduleita sisältävien modulaaristen UPS:ien tuoteperheinä. |
| --- | --- |

a)

Täydelliset järjestelmät, jotka ovat modulaarisia, hyväksytään tietynmallisia moduleita sisältävien modulaaristen UPS:ien tuoteperheinä.

| b) | Yksittäisten moduulien hyväksynnät eivät vaikuta modulaaristen järjestelmien hyväksyntään, ellei myös koko järjestelmiä ole hyväksytty edellä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Yksittäisten moduulien hyväksynnät eivät vaikuta modulaaristen järjestelmien hyväksyntään, ellei myös koko järjestelmiä ole hyväksytty edellä esitetyn mukaisesti.

| c) | Tuotteiden, joiden mitoitusantoteho on yli 10 000 W ja joissa on 3.6 kohdan mukaiset tiedonsiirto- ja mittausvalmiudet, yhtälön 3 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään taulukon 5 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen. |
| --- | --- |

c)

Tuotteiden, joiden mitoitusantoteho on yli 10 000 W ja joissa on 3.6 kohdan mukaiset tiedonsiirto- ja mittausvalmiudet, yhtälön 3 mukaisesti lasketun keskimääräisen kuormasovitetun hyötysuhteen (EffAVG) on oltava vähintään taulukon 5 mukaisesti määräytyvän keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimuksen (EffAVG_MIN) mukainen.

Yhtälö 3: Tasavirtaa antavien UPS:ien keskimääräisen hyötysuhteen laskeminen

Formula

Taulukko 4

Tasavirtaa antavien UPS:ien/suuntaajien keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimus

Keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimus (EffAVG_MIN)

0,955

Taulukko 5

Tasavirtaa antavien UPS:ien/suuntaajien keskimääräisen hyötysuhteen vähimmäisvaatimus tuotteille, joissa on mittaus- ja tiedonsiirtovalmius

| Mitoitusantoteho | Keskimääräisen hyötysuhteen
  vähimmäisvaatimus (EffAVG_MIN) |
| --- | --- |
| P > 10 000 W | 0,945 |

Mitoitusantoteho

Keskimääräisen hyötysuhteen

vähimmäisvaatimus (EffAVG_MIN)

P > 10 000 W

0,945

3.4   Tehokerroinvaatimukset

Kaikkien vaihtovirtaa antavien UPS:ien mitatun ottotehokertoimen, kun referenssitestikuorma on 100 prosenttia, on oltava vähintään taulukossa 6 annetun tehokertoimen vähimmäisvaatimuksen mukainen kaikissa hyväksyntään vaadittavissa VFI- ja VI-normaalitiloissa.

Taulukko 6

Ottotehokertoimen vähimmäisvaatimus vaihtovirtaa antaville UPS:ille

Tehokertoimen

vähimmäisvaatimus

0,90

3.5   Toimitettavia vakiotietoja koskevat vaatimukset

| 3.5.1 | Standardoitua teho- ja suorituskykytietolomaketta (Power and Performance Data Sheet, PPDS) varten tarvittavat tiedot on toimitettava EPA:lle ja/tai Euroopan komissiolle kustakin mallista tai tuoteperheestä. |
| --- | --- |

3.5.1

Standardoitua teho- ja suorituskykytietolomaketta (Power and Performance Data Sheet, PPDS) varten tarvittavat tiedot on toimitettava EPA:lle ja/tai Euroopan komissiolle kustakin mallista tai tuoteperheestä.

| 3.5.2 | Lisätietoa PPDS:stä on ENERGY STAR -verkkosivuston UPS-osiossa osoitteessa www.energystar.gov/products.
  PPDS sisältää seuraavat tiedot:






  a) | yleiset ominaisuudet (valmistaja, mallinimi ja mallinumero), |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Lisätietoa PPDS:stä on ENERGY STAR -verkkosivuston UPS-osiossa osoitteessa www.energystar.gov/products.

PPDS sisältää seuraavat tiedot:

a)

yleiset ominaisuudet (valmistaja, mallinimi ja mallinumero),

| b) | sähkötekniset ominaisuudet (tehonmuuntomekanismi, topologia, otto- ja antojännite ja taajuus), |
| --- | --- |

b)

sähkötekniset ominaisuudet (tehonmuuntomekanismi, topologia, otto- ja antojännite ja taajuus),

| c) | hyväksynnässä käytettävä keskimääräinen hyötysuhde, |
| --- | --- |

c)

hyväksynnässä käytettävä keskimääräinen hyötysuhde,

| d) | hyötysuhde kussakin kuormituspisteessä ja tehokerrointestin tulokset kussakin sovellettavassa normaalitilassa ja kummastakin tiedot testatuista maksimi- ja minimikokoonpanoista modulaaristen UPS-tuoteperheiden osalta, |
| --- | --- |

d)

hyötysuhde kussakin kuormituspisteessä ja tehokerrointestin tulokset kussakin sovellettavassa normaalitilassa ja kummastakin tiedot testatuista maksimi- ja minimikokoonpanoista modulaaristen UPS-tuoteperheiden osalta,

| e) | mittaus- ja tiedonsiirtovalmiudet (mittarin ilmaisemat tiedot, verkon kautta lähetettävät tiedot ja tuetut yhteyskäytännöt), |
| --- | --- |

e)

mittaus- ja tiedonsiirtovalmiudet (mittarin ilmaisemat tiedot, verkon kautta lähetettävät tiedot ja tuetut yhteyskäytännöt),

| f) | linkki saatavilla olevaan julkiseen asiakirjaan, joka sisältää mallikohtaiset testiohjeet, jos sellaiset on olemassa, |
| --- | --- |

f)

linkki saatavilla olevaan julkiseen asiakirjaan, joka sisältää mallikohtaiset testiohjeet, jos sellaiset on olemassa,

| g) | akun/energianvarastointilaitteen ominaisuudet, |
| --- | --- |

g)

akun/energianvarastointilaitteen ominaisuudet,

| h) | fyysiset mitat. |
| --- | --- |

h)

fyysiset mitat.

| 3.5.3 | EPA ja Euroopan komissio voivat tarvittaessa tarkistaa tätä PPDS:ää ja ne ilmoittavat osapuolille tarkistusprosessista. |
| --- | --- |

3.5.3

EPA ja Euroopan komissio voivat tarvittaessa tarkistaa tätä PPDS:ää ja ne ilmoittavat osapuolille tarkistusprosessista.

3.6   Tiedonsiirto- ja mittausvaatimukset

| 3.6.1 | Vaihtovirtaa antavat UPS:t ja tasavirtaa antavat UPS:t/suuntaajat, joiden nimellisantoteho on yli 10 000 W, voivat saada taulukoissa 3 ja 5 huomioidun 1 prosenttiyksikön tehokkuuskannustimen, jos ne myydään energiamittarilla, jolla on seuraavat ominaisuudet:






  a) | Mittari toimitetaan joko itsenäisenä ulkoisena komponenttina, joka liitetään myyntipisteessä UPS:ään, tai se on sisäänrakennettu UPS:ään. |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Vaihtovirtaa antavat UPS:t ja tasavirtaa antavat UPS:t/suuntaajat, joiden nimellisantoteho on yli 10 000 W, voivat saada taulukoissa 3 ja 5 huomioidun 1 prosenttiyksikön tehokkuuskannustimen, jos ne myydään energiamittarilla, jolla on seuraavat ominaisuudet:

a)

Mittari toimitetaan joko itsenäisenä ulkoisena komponenttina, joka liitetään myyntipisteessä UPS:ään, tai se on sisäänrakennettu UPS:ään.

| b) | Mittari mittaa UPS:n antoenergiaa kilowattitunneissa (kWh) kussakin normaalitilassa. |
| --- | --- |

b)

Mittari mittaa UPS:n antoenergiaa kilowattitunneissa (kWh) kussakin normaalitilassa.

| c) | Mittari pystyy lähettämään mittaustulokset verkon välityksellä jollakin seuraavista yhteyskäytännöistä: Modbus RTU, Modbus TCP tai SNMP (v. 1, 2 tai 3). |
| --- | --- |

c)

Mittari pystyy lähettämään mittaustulokset verkon välityksellä jollakin seuraavista yhteyskäytännöistä: Modbus RTU, Modbus TCP tai SNMP (v. 1, 2 tai 3).

| d) | Jos mittari on UPS:n ulkopuolinen, se täyttää 3.6.2 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

Jos mittari on UPS:n ulkopuolinen, se täyttää 3.6.2 kohdan vaatimukset.

| e) | Jos mittari on sisäänrakennettu UPS:ään, se täyttää 3.6.3 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

e)

Jos mittari on sisäänrakennettu UPS:ään, se täyttää 3.6.3 kohdan vaatimukset.

| 3.6.2 | Ulkoisten mittarien vaatimukset: UPS:n kanssa yhdessä myytävien ulkoisten mittarien on täytettävä yksi seuraavista vaatimuksista, jotta UPS:lle voidaan saada mittausvalmiuteen perustuva tehokkuuskannustin:






  a) | tarkkuusluokka 2 tai parempi (eli luokka 1, luokka 0,5 S tai luokka 0,2 S) standardin IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) tai ANSI C12.2 (9) mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

3.6.2

Ulkoisten mittarien vaatimukset: UPS:n kanssa yhdessä myytävien ulkoisten mittarien on täytettävä yksi seuraavista vaatimuksista, jotta UPS:lle voidaan saada mittausvalmiuteen perustuva tehokkuuskannustin:

a)

tarkkuusluokka 2 tai parempi (eli luokka 1, luokka 0,5 S tai luokka 0,2 S) standardin IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) tai ANSI C12.2 (9) mukaisesti,

| b) | suhteellinen virhe energian mittaamisessa enintään 2 prosenttia verrattuna standardiin 3.6.4 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa lukuun ottamatta virtaa, joka on testattava 25 prosentilla ja 100 prosentilla mittarin enimmäisvirrasta, tai |
| --- | --- |

b)

suhteellinen virhe energian mittaamisessa enintään 2 prosenttia verrattuna standardiin 3.6.4 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa lukuun ottamatta virtaa, joka on testattava 25 prosentilla ja 100 prosentilla mittarin enimmäisvirrasta, tai

| c) | suhteellinen virhe energian mittaamisessa enintään 5 prosenttia verrattuna standardiin, kun osa täydellistä mittausjärjestelmää (mukaan lukien virtamuuntajat, joita voi olla yhteenrakennettuina mittariin ja UPS:ään) 3.6.4 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

c)

suhteellinen virhe energian mittaamisessa enintään 5 prosenttia verrattuna standardiin, kun osa täydellistä mittausjärjestelmää (mukaan lukien virtamuuntajat, joita voi olla yhteenrakennettuina mittariin ja UPS:ään) 3.6.4 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa.

| 3.6.3 | Sisäänrakennettujen mittarien vaatimukset: Sisäänrakennettujen mittarien on täytettävä seuraavat vaatimukset 3.6.4 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa, jotta UPS:lle voidaan saada mittausvalmiuteen perustuva tehokkuuskannustin:
  suhteellinen virhe energian mittaamisessa enintään 5 prosenttia verrattuna standardiin, kun osa täydellistä mittausjärjestelmää (mukaan lukien virtamuuntajat yhteenrakennettuna mittariin ja UPS:ään). |
| --- | --- |

3.6.3

Sisäänrakennettujen mittarien vaatimukset: Sisäänrakennettujen mittarien on täytettävä seuraavat vaatimukset 3.6.4 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa, jotta UPS:lle voidaan saada mittausvalmiuteen perustuva tehokkuuskannustin:

suhteellinen virhe energian mittaamisessa enintään 5 prosenttia verrattuna standardiin, kun osa täydellistä mittausjärjestelmää (mukaan lukien virtamuuntajat yhteenrakennettuna mittariin ja UPS:ään).

| 3.6.4 | Mittarien tarkkuuden mittaamisen ympäristö- ja sähköolosuhteet: Mittarin on täytettävä 3.6.2 tai 3.6.3 kohdan vaatimukset seuraavissa olosuhteissa:






  a) | ympäristöolosuhteet: ENERGY STAR -testimenetelmän ja siinä viitattujen standardien mukaisesti ja |
| --- | --- | --- |

3.6.4

Mittarien tarkkuuden mittaamisen ympäristö- ja sähköolosuhteet: Mittarin on täytettävä 3.6.2 tai 3.6.3 kohdan vaatimukset seuraavissa olosuhteissa:

a)

ympäristöolosuhteet: ENERGY STAR -testimenetelmän ja siinä viitattujen standardien mukaisesti ja

| b) | sähköolosuhteet: ENERGY STAR -testimenetelmän kunkin kuormituspisteen ja siinä viitattujen standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

sähköolosuhteet: ENERGY STAR -testimenetelmän kunkin kuormituspisteen ja siinä viitattujen standardien mukaisesti.

4.   Testaus

4.1   Testimenetelmät

Euroopan unionin markkinoille saatettavien tuotteiden valmistajien on suoritettava testit ja annettava itse vaatimustenmukaisuusvakuutus niille malleille, jotka vastaavat ENERGY STAR -vaatimuksia. ENERGY STAR -vaatimusten täyttymisen määrittämisessä on UPS:iä testattaessa käytettävä taulukossa 7 ilmoitettuja testimenetelmiä.

Taulukko 7

Testimenetelmät ENERGY STAR -hyväksyntää varten

| Tuotetyyppi | Testimenetelmä |
| --- | --- |
| Kaikki UPS:t | ENERGY STAR Test Method for Uninterruptible Power Supplies, Rev. May-2012 |

Tuotetyyppi

Testimenetelmä

Kaikki UPS:t

ENERGY STAR Test Method for Uninterruptible Power Supplies, Rev. May-2012

4.2   Testaukseen vaadittavien yksiköiden määrä

| 4.2.1 | Testausta varten on valittava tyypilliset mallit seuraavien vaatimusten mukaisesti:






  a) | Yksittäisen tuotemallin hyväksyntää varten tyypillisenä mallina pidetään tuotekokoonpanoa, joka on tarkoitettu markkinoitavaksi ja merkittäväksi ENERGY STAR -merkinnällä. |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Testausta varten on valittava tyypilliset mallit seuraavien vaatimusten mukaisesti:

a)

Yksittäisen tuotemallin hyväksyntää varten tyypillisenä mallina pidetään tuotekokoonpanoa, joka on tarkoitettu markkinoitavaksi ja merkittäväksi ENERGY STAR -merkinnällä.

| b) | Hankkiessaan hyväksyntää modulaaristen UPS:ien tuoteperheelle, jonka malleissa on eroja asennettujen moduulien määrässä, valmistajan on valittava tyypillisiksi malleiksi enimmäis- ja vähimmäiskokoonpanot, eli modulaarisen järjestelmän on täytettävä kelpoisuusvaatimukset sekä enimmäiskokoonpanossa että ei-redundantissa vähimmäiskokoonpanossa. Jos enimmäis- ja vähimmäiskokoonpanoja edustavat tyypilliset mallit täyttävät omia antotehotasojaan vastaavat ENERGY STAR -kelpoisuusvaatimukset, kaikki niiden välille sijoittuvat modulaaristen UPS:ien tuoteperheen kokoonpanomallit voivat saada ENERGY STAR -hyväksynnän. |
| --- | --- |

b)

Hankkiessaan hyväksyntää modulaaristen UPS:ien tuoteperheelle, jonka malleissa on eroja asennettujen moduulien määrässä, valmistajan on valittava tyypillisiksi malleiksi enimmäis- ja vähimmäiskokoonpanot, eli modulaarisen järjestelmän on täytettävä kelpoisuusvaatimukset sekä enimmäiskokoonpanossa että ei-redundantissa vähimmäiskokoonpanossa. Jos enimmäis- ja vähimmäiskokoonpanoja edustavat tyypilliset mallit täyttävät omia antotehotasojaan vastaavat ENERGY STAR -kelpoisuusvaatimukset, kaikki niiden välille sijoittuvat modulaaristen UPS:ien tuoteperheen kokoonpanomallit voivat saada ENERGY STAR -hyväksynnän.

| c) | Haettaessa hyväksyntää UPS-tuoteperheelle, jonka mallit liittyvät toisiinsa muun ominaisuuden kuin asennettujen moduulien määrän perusteella, tyypillisenä mallina pidetään tuoteperheen eniten energiaa käyttävää kokoonpanoa, lukuun ottamatta eroja energian varastointijärjestelmissä – valmistaja voi valita ENERGY STAR -testimenetelmän vaatimusten puitteissa testattavaksi minkä tahansa energian varastointijärjestelmän. Tuoteryhmän muita tuotteita ei tarvitse testata hyväksyntää varten, mutta niiden odotetaan täyttävät kyseiset ENERGY STAR -hyväksyntäkriteerit ja niille saatetaan suorittaa tarkastustestejä jonkin ajan kuluttua ensimmäisestä hyväksynnästä. |
| --- | --- |

c)

Haettaessa hyväksyntää UPS-tuoteperheelle, jonka mallit liittyvät toisiinsa muun ominaisuuden kuin asennettujen moduulien määrän perusteella, tyypillisenä mallina pidetään tuoteperheen eniten energiaa käyttävää kokoonpanoa, lukuun ottamatta eroja energian varastointijärjestelmissä – valmistaja voi valita ENERGY STAR -testimenetelmän vaatimusten puitteissa testattavaksi minkä tahansa energian varastointijärjestelmän. Tuoteryhmän muita tuotteita ei tarvitse testata hyväksyntää varten, mutta niiden odotetaan täyttävät kyseiset ENERGY STAR -hyväksyntäkriteerit ja niille saatetaan suorittaa tarkastustestejä jonkin ajan kuluttua ensimmäisestä hyväksynnästä.

| 4.2.2 | Kustakin tyypillisestä mallista valitaan testattavaksi yksi yksittäinen yksikkö. |
| --- | --- |

4.2.2

Kustakin tyypillisestä mallista valitaan testattavaksi yksi yksittäinen yksikkö.

| 4.2.3 | Kaikkien testattavien yksiköiden on täytettävä ENERGY STAR -hyväksyntäkriteerit. |
| --- | --- |

4.2.3

Kaikkien testattavien yksiköiden on täytettävä ENERGY STAR -hyväksyntäkriteerit.

5.   Voimaantulopäivämäärä

| 5.1 | Päivämäärä, jona valmistaja saa alkaa merkitä tuotteitaan ENERGY STAR -tunnuksella tämän version 1.0 vaatimusten mukaisesti, määritellään sopimuksen voimaantulopäiväksi. ENERGY STAR -tunnuksen saadakseen tuotemallin on vastattava sen valmistuspäivänä voimassa olevia ENERGY STAR -vaatimuksia. Valmistuspäivämäärä on yksikkökohtainen ja tarkoittaa päivää, jona yksikkö katsotaan kokonaan kootuksi. |
| --- | --- |

5.1

Päivämäärä, jona valmistaja saa alkaa merkitä tuotteitaan ENERGY STAR -tunnuksella tämän version 1.0 vaatimusten mukaisesti, määritellään sopimuksen voimaantulopäiväksi. ENERGY STAR -tunnuksen saadakseen tuotemallin on vastattava sen valmistuspäivänä voimassa olevia ENERGY STAR -vaatimuksia. Valmistuspäivämäärä on yksikkökohtainen ja tarkoittaa päivää, jona yksikkö katsotaan kokonaan kootuksi.

| 5.2 | Vaatimusten tulevat muutokset: EPA ja Euroopan komissio varaavat oikeuden muuttaa näitä vaatimuksia, jos tekniset ja/tai markkinoiden muutokset vaikuttavat niiden hyödyllisyyteen kuluttajille, teollisuudelle tai ympäristölle. Nykyisen toimintatavan mukaisesti vaatimusten muutoksista sovitaan sidosryhmien keskusteluissa. Jos vaatimuksia tarkistetaan, on syytä muistaa, että ENERGY STAR -hyväksyntää ei automaattisesti myönnetä tuotemallin koko eliniäksi. |
| --- | --- |

5.2

Vaatimusten tulevat muutokset: EPA ja Euroopan komissio varaavat oikeuden muuttaa näitä vaatimuksia, jos tekniset ja/tai markkinoiden muutokset vaikuttavat niiden hyödyllisyyteen kuluttajille, teollisuudelle tai ympäristölle. Nykyisen toimintatavan mukaisesti vaatimusten muutoksista sovitaan sidosryhmien keskusteluissa. Jos vaatimuksia tarkistetaan, on syytä muistaa, että ENERGY STAR -hyväksyntää ei automaattisesti myönnetä tuotemallin koko eliniäksi.

III   TIETOKONEPALVELIMIA KOSKEVAT VAATIMUKSET (VERSIO 2.0)

1.   Määritelmät

1.1   Tuotetyypit:

| 1.1.1 | Tietokonepalvelin: Tietokone, joka toimittaa palveluja ja ohjaa verkotettuja resursseja asiakaslaitteille, kuten pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille, kevytpäätteille, langattomille laitteille, kämmentietokoneille, internetpuhelimille, muille tietokonepalvelimille tai muille verkkoon liitettäville laitteille. Tietokonepalvelin myydään yrityskanavien kautta käytettäväksi datakeskuksissa ja toimisto-/yritysympäristöissä. Tietokonepalvelinta käytetään pääasiassa verkkoyhteyksien kautta eikä suorien syötelaitteiden, kuten näppäimistön tai hiiren, avulla. Näissä vaatimuksissa edellytetään, että tietokonepalvelimen on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:






  a) | sitä markkinoidaan ja se myydään tietokonepalvelimena; |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Tietokonepalvelin: Tietokone, joka toimittaa palveluja ja ohjaa verkotettuja resursseja asiakaslaitteille, kuten pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille, kevytpäätteille, langattomille laitteille, kämmentietokoneille, internetpuhelimille, muille tietokonepalvelimille tai muille verkkoon liitettäville laitteille. Tietokonepalvelin myydään yrityskanavien kautta käytettäväksi datakeskuksissa ja toimisto-/yritysympäristöissä. Tietokonepalvelinta käytetään pääasiassa verkkoyhteyksien kautta eikä suorien syötelaitteiden, kuten näppäimistön tai hiiren, avulla. Näissä vaatimuksissa edellytetään, että tietokonepalvelimen on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:

a)

sitä markkinoidaan ja se myydään tietokonepalvelimena;

| b) | se on suunniteltu tukemaan yhtä tai useampaa tietokonepalvelinkäyttöjärjestelmää ja/tai hypervisor-ohjelmaa ja rekisteröity sellaiseksi, |
| --- | --- |

b)

se on suunniteltu tukemaan yhtä tai useampaa tietokonepalvelinkäyttöjärjestelmää ja/tai hypervisor-ohjelmaa ja rekisteröity sellaiseksi,

| c) | sen tarkoituksena on yleensä, mutta ei ainoastaan, ajaa käyttäjien asentamia yrityssovelluksia; |
| --- | --- |

c)

sen tarkoituksena on yleensä, mutta ei ainoastaan, ajaa käyttäjien asentamia yrityssovelluksia;

| d) | se tukee itsekorjaavaa koodia (ECC) ja/tai puskurimuistia (mukaan lukien sekä puskuroidut DIMM-moduulit (dual in-line memory module) että BOB-ratkaisut (buffered on board)), |
| --- | --- |

d)

se tukee itsekorjaavaa koodia (ECC) ja/tai puskurimuistia (mukaan lukien sekä puskuroidut DIMM-moduulit (dual in-line memory module) että BOB-ratkaisut (buffered on board)),

| e) | se on pakattu ja sitä myydään varustettuna yhdellä tai useammalla AC-DC- tai DC-DC-virtalähteellä; ja |
| --- | --- |

e)

se on pakattu ja sitä myydään varustettuna yhdellä tai useammalla AC-DC- tai DC-DC-virtalähteellä; ja

| f) | se on suunniteltu siten, että kaikki suorittimet pääsevät käyttämään yhteistä järjestelmämuistia ja näkyvät erillisinä samalle käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle. |
| --- | --- |

f)

se on suunniteltu siten, että kaikki suorittimet pääsevät käyttämään yhteistä järjestelmämuistia ja näkyvät erillisinä samalle käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle.

| 1.1.2 | Hallinnoitu palvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu siten, että sen käytettävyys on suuri pitkälle hallinnoidussa ympäristössä. Näissä vaatimuksissa edellytetään, että hallinnoidun palvelimen on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:






  a) | se on suunniteltu siten, että siihen voidaan liittää redundantteja virtalähteitä, ja |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Hallinnoitu palvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu siten, että sen käytettävyys on suuri pitkälle hallinnoidussa ympäristössä. Näissä vaatimuksissa edellytetään, että hallinnoidun palvelimen on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:

a)

se on suunniteltu siten, että siihen voidaan liittää redundantteja virtalähteitä, ja

| b) | se sisältää asennetun erityisen hallintayksikön (kuten palvelusuorittimen). |
| --- | --- |

b)

se sisältää asennetun erityisen hallintayksikön (kuten palvelusuorittimen).

| 1.1.3 | Korttipalvelinjärjestelmä: Järjestelmä, joka koostuu korttitelineestä ja yhdestä tai useammasta irrotettavasta korttipalvelimesta ja/tai muista yksiköistä (esim. korttitallennusvälineet, verkkoon liitettävät korttilaitteet). Korttipalvelinjärjestelmät ovat skaalautuva keino yhdistää useita korttipalvelimia tai tallennusyksiköitä samaan telineeseen niin, että yksittäisiä korttilaitteita on helppo lisätä tai vaihtaa laitetiloissa järjestelmän ollessa toiminnassa (ns. hot-swap).






  a) | Korttipalvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu käytettäväksi korttitelineessä. Korttipalvelin on kompakti laite, joka toimii itsenäisenä tietokonepalvelimena ja sisältää vähintään yhden suorittimen ja järjestelmämuistin, mutta jonka toiminta on riippuvainen korttitelineen yhteisresursseista (esim. virtalähteet, jäähdytys). Suoritinta tai muistimoduulia, jonka on tarkoitus skaalautua erillispalvelimen mukaan, ei pidetä korttipalvelimena.






  1) | Monikäyttöpaikkainen korttipalvelin: Korttipalvelin, jonka asentaminen korttitelineeseen edellyttää useampia kuin yhtä käyttöpaikkaa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3

Korttipalvelinjärjestelmä: Järjestelmä, joka koostuu korttitelineestä ja yhdestä tai useammasta irrotettavasta korttipalvelimesta ja/tai muista yksiköistä (esim. korttitallennusvälineet, verkkoon liitettävät korttilaitteet). Korttipalvelinjärjestelmät ovat skaalautuva keino yhdistää useita korttipalvelimia tai tallennusyksiköitä samaan telineeseen niin, että yksittäisiä korttilaitteita on helppo lisätä tai vaihtaa laitetiloissa järjestelmän ollessa toiminnassa (ns. hot-swap).

a)

Korttipalvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu käytettäväksi korttitelineessä. Korttipalvelin on kompakti laite, joka toimii itsenäisenä tietokonepalvelimena ja sisältää vähintään yhden suorittimen ja järjestelmämuistin, mutta jonka toiminta on riippuvainen korttitelineen yhteisresursseista (esim. virtalähteet, jäähdytys). Suoritinta tai muistimoduulia, jonka on tarkoitus skaalautua erillispalvelimen mukaan, ei pidetä korttipalvelimena.

1)

Monikäyttöpaikkainen korttipalvelin: Korttipalvelin, jonka asentaminen korttitelineeseen edellyttää useampia kuin yhtä käyttöpaikkaa.

| 2) | Yhden yksikön levyinen korttipalvelin: Korttipalvelin, joka edellyttää standardikorttipaikan leveyden. |
| --- | --- |

2)

Yhden yksikön levyinen korttipalvelin: Korttipalvelin, joka edellyttää standardikorttipaikan leveyden.

| 3) | Kahden yksikön levyinen korttipalvelin: Korttipalvelin, joka edellyttää kaksi kertaa standardikorttipaikan leveyden. |
| --- | --- |

3)

Kahden yksikön levyinen korttipalvelin: Korttipalvelin, joka edellyttää kaksi kertaa standardikorttipaikan leveyden.

| 4) | Puolikorkea korttipalvelin: Korttipalvelin, joka edellyttää puolet standardikorttipaikan korkeudesta. |
| --- | --- |

4)

Puolikorkea korttipalvelin: Korttipalvelin, joka edellyttää puolet standardikorttipaikan korkeudesta.

| 5) | Neljänneskorkea korttipalvelin: Korttipalvelin, joka edellyttää neljäsosan standardikorttipaikan korkeudesta. |
| --- | --- |

5)

Neljänneskorkea korttipalvelin: Korttipalvelin, joka edellyttää neljäsosan standardikorttipaikan korkeudesta.

| 6) | Monisolmukorttipalvelin: Korttipalvelin, jossa on useita palvelimia eli ”solmuja”. Itse kortti voidaan vaihtaa järjestelmän ollessa toiminnassa, mutta yksittäisiä solmuja ei voida. |
| --- | --- |

6)

Monisolmukorttipalvelin: Korttipalvelin, jossa on useita palvelimia eli ”solmuja”. Itse kortti voidaan vaihtaa järjestelmän ollessa toiminnassa, mutta yksittäisiä solmuja ei voida.

| b) | Korttiteline: Teline, joka sisältää yhteisresursseja korttipalvelimien, korttitallennusvälineiden ja muiden korttimuotoisten laitteiden toimintaa varten. Telineen sisältämiä yhteisresursseja voivat olla virtalähteet, tiedontallennusvälineet ja laitteet tasavirran jakelua, lämpötilanhallintaa, järjestelmän hallintaa ja verkkopalveluja varten. |
| --- | --- |

b)

Korttiteline: Teline, joka sisältää yhteisresursseja korttipalvelimien, korttitallennusvälineiden ja muiden korttimuotoisten laitteiden toimintaa varten. Telineen sisältämiä yhteisresursseja voivat olla virtalähteet, tiedontallennusvälineet ja laitteet tasavirran jakelua, lämpötilanhallintaa, järjestelmän hallintaa ja verkkopalveluja varten.

| c) | Korttitallennusväline: Tallennusväline, joka on suunniteltu käytettäväksi korttitelineessä. Korttitallennusvälineen toiminta on riippuvainen korttitelineen yhteisresursseista (esim. virtalähteet, jäähdytys). |
| --- | --- |

c)

Korttitallennusväline: Tallennusväline, joka on suunniteltu käytettäväksi korttitelineessä. Korttitallennusvälineen toiminta on riippuvainen korttitelineen yhteisresursseista (esim. virtalähteet, jäähdytys).

| 1.1.4 | Täysin vikasietoinen palvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu siten, että siinä on täydellinen laitteiston varmennus, jossa jokainen kahden samaa tehtävää samanaikaisesti hoitavan solmun välinen komponentti kahdennetaan (eli jos yksi solmu vikaantuu tai edellyttää korjausta, toinen solmu voi hoitaa tehtävän yksin käyttökatkosten välttämiseksi). Täysin vikasietoinen palvelin käyttää kahta järjestelmää suorittamaan samaa tehtävää yhtäaikaisesti ja toistuvasti, jotta varmistetaan jatkuva käytettävyys toiminnan jatkumisen kannalta kriittisessä sovelluksessa. |
| --- | --- |

1.1.4

Täysin vikasietoinen palvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu siten, että siinä on täydellinen laitteiston varmennus, jossa jokainen kahden samaa tehtävää samanaikaisesti hoitavan solmun välinen komponentti kahdennetaan (eli jos yksi solmu vikaantuu tai edellyttää korjausta, toinen solmu voi hoitaa tehtävän yksin käyttökatkosten välttämiseksi). Täysin vikasietoinen palvelin käyttää kahta järjestelmää suorittamaan samaa tehtävää yhtäaikaisesti ja toistuvasti, jotta varmistetaan jatkuva käytettävyys toiminnan jatkumisen kannalta kriittisessä sovelluksessa.

| 1.1.5 | Vikasietoinen palvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu siten, että järjestelmän mikroarkkitehtuuriin, keskusyksikköön (CPU) ja piirisarjaan on integroitu laajoja toimintavarmuus-, käytettävyys-, huollettavuus- ja skaalautuvuusominaisuuksia. Jotta vikasietoinen palvelin voi saada ENERGY STAR -hyväksynnän näiden vaatimusten perusteella, sillä on oltava näiden vaatimusten lisäyksessä B kuvatut ominaisuudet. |
| --- | --- |

1.1.5

Vikasietoinen palvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu siten, että järjestelmän mikroarkkitehtuuriin, keskusyksikköön (CPU) ja piirisarjaan on integroitu laajoja toimintavarmuus-, käytettävyys-, huollettavuus- ja skaalautuvuusominaisuuksia. Jotta vikasietoinen palvelin voi saada ENERGY STAR -hyväksynnän näiden vaatimusten perusteella, sillä on oltava näiden vaatimusten lisäyksessä B kuvatut ominaisuudet.

| 1.1.6 | Monisolmupalvelin: Tietokonepalvelin, jossa on kaksi tai useampia itsenäisiä palvelinsolmuja, joilla on yhteinen teline ja jotka jakavat yhden tai useamman virtalähteen. Monisolmupalvelimessa teho syötetään kaikkiin solmuihin jaetun virtalähteen (jaettujen virtalähteiden) kautta. Monisolmupalvelimen palvelinsolmuja ei ole suunniteltu vaihdettaviksi järjestelmän ollessa toiminnassa.
  Kaksisolmupalvelin: yleinen monisolmupalvelinkokoonpano, joka koostuu kahdesta palvelinsolmusta. |
| --- | --- |

1.1.6

Monisolmupalvelin: Tietokonepalvelin, jossa on kaksi tai useampia itsenäisiä palvelinsolmuja, joilla on yhteinen teline ja jotka jakavat yhden tai useamman virtalähteen. Monisolmupalvelimessa teho syötetään kaikkiin solmuihin jaetun virtalähteen (jaettujen virtalähteiden) kautta. Monisolmupalvelimen palvelinsolmuja ei ole suunniteltu vaihdettaviksi järjestelmän ollessa toiminnassa.

Kaksisolmupalvelin: yleinen monisolmupalvelinkokoonpano, joka koostuu kahdesta palvelinsolmusta.

| 1.1.7 | Toimintopalvelin: Tietokonepalvelin, joka toimitetaan esiasennetulla käyttöjärjestelmällä ja sovellusohjelmistolla ja jota käytetään suorittamaan tiettyä ennalta määriteltyä toimintoa tai tiiviisti toisiinsa liittyvien toimintojen joukkoa. Toimintopalvelimet palvelevat yhden tai useamman verkon (esim. IP tai SAN) välityksellä ja niitä hallitaan yleensä web-käyttöliittymän tai komentoliittymän kautta. Toimittaja räätälöi toimintopalvelimen laitteisto- ja ohjelmistokokoonpanon tietyn tehtävän mukaiseksi (esim. verkkotunnuspalvelut, palomuuripalvelut, todentamispalvelut, salauspalvelut ja internetvälitteiset puhelupalvelut), eikä toimintopalvelimessa ole tarkoitus ajaa käyttäjän omia ohjelmistoja. |
| --- | --- |

1.1.7

Toimintopalvelin: Tietokonepalvelin, joka toimitetaan esiasennetulla käyttöjärjestelmällä ja sovellusohjelmistolla ja jota käytetään suorittamaan tiettyä ennalta määriteltyä toimintoa tai tiiviisti toisiinsa liittyvien toimintojen joukkoa. Toimintopalvelimet palvelevat yhden tai useamman verkon (esim. IP tai SAN) välityksellä ja niitä hallitaan yleensä web-käyttöliittymän tai komentoliittymän kautta. Toimittaja räätälöi toimintopalvelimen laitteisto- ja ohjelmistokokoonpanon tietyn tehtävän mukaiseksi (esim. verkkotunnuspalvelut, palomuuripalvelut, todentamispalvelut, salauspalvelut ja internetvälitteiset puhelupalvelut), eikä toimintopalvelimessa ole tarkoitus ajaa käyttäjän omia ohjelmistoja.

| 1.1.8 | Suurteholaskentajärjestelmä: Laskentajärjestelmä, joka on suunniteltu ja optimoitu ajamaan hyvin monia rinnakkaisia sovelluksia. Suurteholaskentajärjestelmissä on suuri määrä klusteroituja yhtenäisiä solmuja, joilla on usein nopea suorittimien välinen liitäntä sekä suuri muistikapasiteetti ja kaistanleveys. Suurteholaskentajärjestelmät voivat olla nimenomaan tähän tarkoitukseen rakennettuja tai yleisemmin saatavilla olevista tietokonepalvelimista koottuja. Suurteholaskentajärjestelmien on täytettävä kaikki seuraavat kriteerit:






  a) | niitä markkinoidaan ja myydään tietokonepalvelimina, jotka on optimoitu suurteholaskennan sovelluksia varten; |
| --- | --- | --- |

1.1.8

Suurteholaskentajärjestelmä: Laskentajärjestelmä, joka on suunniteltu ja optimoitu ajamaan hyvin monia rinnakkaisia sovelluksia. Suurteholaskentajärjestelmissä on suuri määrä klusteroituja yhtenäisiä solmuja, joilla on usein nopea suorittimien välinen liitäntä sekä suuri muistikapasiteetti ja kaistanleveys. Suurteholaskentajärjestelmät voivat olla nimenomaan tähän tarkoitukseen rakennettuja tai yleisemmin saatavilla olevista tietokonepalvelimista koottuja. Suurteholaskentajärjestelmien on täytettävä kaikki seuraavat kriteerit:

a)

niitä markkinoidaan ja myydään tietokonepalvelimina, jotka on optimoitu suurteholaskennan sovelluksia varten;

| b) | ne on suunniteltu (tai koottu) ja optimoitu ajamaan hyvin monia rinnakkaisia sovelluksia; |
| --- | --- |

b)

ne on suunniteltu (tai koottu) ja optimoitu ajamaan hyvin monia rinnakkaisia sovelluksia;

| c) | ne koostuvat monista yleensä yhtenäisistä laskentasolmuista, jotka on klusteroitu lähinnä laskentakyvyn lisäämiseksi; |
| --- | --- |

c)

ne koostuvat monista yleensä yhtenäisistä laskentasolmuista, jotka on klusteroitu lähinnä laskentakyvyn lisäämiseksi;

| d) | niihin sisältyy nopeita suorittimien välisiä liitäntöjä solmujen välillä. |
| --- | --- |

d)

niihin sisältyy nopeita suorittimien välisiä liitäntöjä solmujen välillä.

| 1.1.9 | Tasavirtaa (DC) käyttävä palvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu toimimaan ainoastaan tasavirtaa antavan virtalähteen varassa. |
| --- | --- |

1.1.9

Tasavirtaa (DC) käyttävä palvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu toimimaan ainoastaan tasavirtaa antavan virtalähteen varassa.

| 1.1.10 | Suurpalvelin: Vikakestoinen/skaalautuva palvelin, joka toimitetaan yhteen tai useampaan kehykseen tai kehikkoon sijoitettuna esi-integroituna/esitestattuna järjestelmänä ja joka sisältää suuren liitettävyyden mahdollistavan I/O-alajärjestelmän, jossa on vähintään 32 erityistä I/O-paikkaa. |
| --- | --- |

1.1.10

Suurpalvelin: Vikakestoinen/skaalautuva palvelin, joka toimitetaan yhteen tai useampaan kehykseen tai kehikkoon sijoitettuna esi-integroituna/esitestattuna järjestelmänä ja joka sisältää suuren liitettävyyden mahdollistavan I/O-alajärjestelmän, jossa on vähintään 32 erityistä I/O-paikkaa.

1.2   Tuoteluokka

Tuoteluokka on tuotetyypin sisäinen toissijainen luokittelu tai alatyyppi, joka perustuu tuotteen ominaisuuksiin ja siihen asennettuihin osiin. Tuoteluokkia käytetään näissä vaatimuksissa määrittämään hyväksyntä ja testausvaatimukset.

1.3   Tietokonepalvelinten muodot

| 1.3.1 | Kehikkopalvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu käytettäväksi standardeissa EIA-310, IEC 60297 tai DIN 41494 määritellyssä tavallisessa 19-tuumaisessa konesalikehikossa. Näissä vaatimuksissa korttipalvelimien katsotaan kuuluvan eri tuoteluokkaan, eivätkä ne kuulu kehikkopalvelinten luokkaan. |
| --- | --- |

1.3.1

Kehikkopalvelin: Tietokonepalvelin, joka on suunniteltu käytettäväksi standardeissa EIA-310, IEC 60297 tai DIN 41494 määritellyssä tavallisessa 19-tuumaisessa konesalikehikossa. Näissä vaatimuksissa korttipalvelimien katsotaan kuuluvan eri tuoteluokkaan, eivätkä ne kuulu kehikkopalvelinten luokkaan.

| 1.3.2 | Tornipalvelin: Itsenäinen tietokonepalvelin, joka on suunniteltu siten, että siinä on erillisen käytön edellyttämät virtalähteet, jäähdytyslaitteet, I/O-laitteet ja muut resurssit. Tornipalvelimen kehys on samanlainen kuin tornitietokoneen. |
| --- | --- |

1.3.2

Tornipalvelin: Itsenäinen tietokonepalvelin, joka on suunniteltu siten, että siinä on erillisen käytön edellyttämät virtalähteet, jäähdytyslaitteet, I/O-laitteet ja muut resurssit. Tornipalvelimen kehys on samanlainen kuin tornitietokoneen.

1.4   Tietokonepalvelimen komponentit

| 1.4.1 | Virtalähde: Laite, joka muuntaa sähköverkosta saatavan vaihto- tai tasavirran yhdeksi tai useammaksi tasavirtajännitteeksi tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle. Tietokonepalvelimen virtalähteen on oltava itsenäinen ja fyysisesti erillään emolevystä, ja se on liitettävä järjestelmään irrotettavalla tai kiinteästi kytketyllä liitännällä.






  a) | Vaihtovirta-tasavirtalähde: Virtalähde, joka muuntaa sähköverkosta saatavan vaihto- tai tasavirran yhdeksi tai useammaksi tasavirtajännitteeksi tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle. |
| --- | --- | --- |

1.4.1

Virtalähde: Laite, joka muuntaa sähköverkosta saatavan vaihto- tai tasavirran yhdeksi tai useammaksi tasavirtajännitteeksi tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle. Tietokonepalvelimen virtalähteen on oltava itsenäinen ja fyysisesti erillään emolevystä, ja se on liitettävä järjestelmään irrotettavalla tai kiinteästi kytketyllä liitännällä.

a)

Vaihtovirta-tasavirtalähde: Virtalähde, joka muuntaa sähköverkosta saatavan vaihto- tai tasavirran yhdeksi tai useammaksi tasavirtajännitteeksi tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle.

| b) | Tasavirtalähde: Virtalähde, joka muuntaa sähköverkosta saatavan tasavirran yhdeksi tai useammaksi tasavirtajännitteeksi tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle. Näissä vaatimuksissa tasavirtamuuntajaa (tunnetaan myös jännitteensäätimenä), joka sijaitsee tietokonepalvelimen sisällä ja jota käytetään muuntamaan matalajännitteistä (esim. 12 V) tasavirtaa muiksi tasavirtajännitteiksi tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimen komponenteille, ei pidetä tasavirtavirtalähteenä. |
| --- | --- |

b)

Tasavirtalähde: Virtalähde, joka muuntaa sähköverkosta saatavan tasavirran yhdeksi tai useammaksi tasavirtajännitteeksi tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle. Näissä vaatimuksissa tasavirtamuuntajaa (tunnetaan myös jännitteensäätimenä), joka sijaitsee tietokonepalvelimen sisällä ja jota käytetään muuntamaan matalajännitteistä (esim. 12 V) tasavirtaa muiksi tasavirtajännitteiksi tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimen komponenteille, ei pidetä tasavirtavirtalähteenä.

| c) | Yksittäissyöttövirtalähde: Virtalähde, joka on suunniteltu syöttämään suurimman osan mitoitusantotehostaan yhteen tasavirtaulostuloon tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle. Yksittäissyöttölähteissä voi olla yksi tai useampi varaulostulo, joka pysyy toiminnassa aina, kun se on kytketty tehonsyöttölähteeseen. Näiden vaatimusten soveltamiseksi ylimääräisten virtalähteiden, jotka eivät ole ensisijaisia ja varaulostuloja, yhteenlaskettu mitoitusantoteho saa olla enintään 20 wattia. Virtalähteitä, joissa on useita samaa jännitettä ensisijaisen ulostulon kanssa antavia ulostuloja, pidetään yksittäissyöttövirtalähteinä, paitsi jos 1) niiden antotehot tuotetaan erillisistä muuntajista tai niillä on erillisiä tasasuuntausvaiheita, tai 2) niillä on itsenäiset virtarajat. |
| --- | --- |

c)

Yksittäissyöttövirtalähde: Virtalähde, joka on suunniteltu syöttämään suurimman osan mitoitusantotehostaan yhteen tasavirtaulostuloon tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle. Yksittäissyöttölähteissä voi olla yksi tai useampi varaulostulo, joka pysyy toiminnassa aina, kun se on kytketty tehonsyöttölähteeseen. Näiden vaatimusten soveltamiseksi ylimääräisten virtalähteiden, jotka eivät ole ensisijaisia ja varaulostuloja, yhteenlaskettu mitoitusantoteho saa olla enintään 20 wattia. Virtalähteitä, joissa on useita samaa jännitettä ensisijaisen ulostulon kanssa antavia ulostuloja, pidetään yksittäissyöttövirtalähteinä, paitsi jos 1) niiden antotehot tuotetaan erillisistä muuntajista tai niillä on erillisiä tasasuuntausvaiheita, tai 2) niillä on itsenäiset virtarajat.

| d) | Monisyöttövirtalähde: Virtalähde, joka on suunniteltu syöttämään suurimman osan mitoitusantotehostaan useampaan kuin yhteen tasavirtaulostuloon tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle. Monisyöttövirtalähteissä voi olla yksi tai useampi varaulostulo, joka pysyy toiminnassa aina, kun se on kytketty tehonsyöttölähteeseen. Näiden vaatimusten soveltamiseksi mahdollisten ylimääräisten virtalähteiden, jotka eivät ole ensisijaisia ja varaulostuloja, yhteenlaskettu mitoitusantoteho on oltava vähintään 20 wattia. |
| --- | --- |

d)

Monisyöttövirtalähde: Virtalähde, joka on suunniteltu syöttämään suurimman osan mitoitusantotehostaan useampaan kuin yhteen tasavirtaulostuloon tehon tuottamiseksi tietokonepalvelimelle. Monisyöttövirtalähteissä voi olla yksi tai useampi varaulostulo, joka pysyy toiminnassa aina, kun se on kytketty tehonsyöttölähteeseen. Näiden vaatimusten soveltamiseksi mahdollisten ylimääräisten virtalähteiden, jotka eivät ole ensisijaisia ja varaulostuloja, yhteenlaskettu mitoitusantoteho on oltava vähintään 20 wattia.

| 1.4.2 | I/O-laite: Laite, joka mahdollistaa tiedon syötön ja tulostuksen tietokonepalvelimen ja muiden laitteiden välillä. I/O-laite voi olla sisäänrakennettu tietokonepalvelimen emolevyyn tai liitetty siihen laajennuspaikoilla (esim. PCI, PCIe). Esimerkkejä I/O-laitteista ovat erilliset Ethernet-laitteet, InfiniBand-laitteet, RAID/SAS-ohjaimet ja kuitukanavalaitteet.
  I/O-portti: I/O-laitteessa oleva fyysinen virtapiiri, jossa voidaan perustaa I/O-istunto. Portti ei ole sama asia kuin liitin; yksi liitin voi palvella useita saman käyttöliittymän portteja. |
| --- | --- |

1.4.2

I/O-laite: Laite, joka mahdollistaa tiedon syötön ja tulostuksen tietokonepalvelimen ja muiden laitteiden välillä. I/O-laite voi olla sisäänrakennettu tietokonepalvelimen emolevyyn tai liitetty siihen laajennuspaikoilla (esim. PCI, PCIe). Esimerkkejä I/O-laitteista ovat erilliset Ethernet-laitteet, InfiniBand-laitteet, RAID/SAS-ohjaimet ja kuitukanavalaitteet.

I/O-portti: I/O-laitteessa oleva fyysinen virtapiiri, jossa voidaan perustaa I/O-istunto. Portti ei ole sama asia kuin liitin; yksi liitin voi palvella useita saman käyttöliittymän portteja.

| 1.4.3 | Emolevy: Palvelimen tärkein piirilevy. Näiden vaatimusten soveltamiseksi emolevy sisältää liittimiä muiden levyjen kiinnittämistä varten, ja tavallisesti siinä on seuraavat komponentit: suoritin, muisti, BIOS ja laajennuspaikat. |
| --- | --- |

1.4.3

Emolevy: Palvelimen tärkein piirilevy. Näiden vaatimusten soveltamiseksi emolevy sisältää liittimiä muiden levyjen kiinnittämistä varten, ja tavallisesti siinä on seuraavat komponentit: suoritin, muisti, BIOS ja laajennuspaikat.

| 1.4.4 | Suoritin: Looginen virtapiiri, joka vastaa palvelinta ohjaaviin peruskäskyihin ja käsittelee ne. Näissä vaatimuksissa suoritin on tietokonepalvelimen keskusyksikkö (CPU). Tyypillinen keskusyksikkö on fyysinen paketti, joka asennetaan palvelimen emolevylle suorittimen istukan kautta tai suoraan juottamalla. Keskusyksikköpaketti voi sisältää yhden tai useamman suorittimen ytimen. |
| --- | --- |

1.4.4

Suoritin: Looginen virtapiiri, joka vastaa palvelinta ohjaaviin peruskäskyihin ja käsittelee ne. Näissä vaatimuksissa suoritin on tietokonepalvelimen keskusyksikkö (CPU). Tyypillinen keskusyksikkö on fyysinen paketti, joka asennetaan palvelimen emolevylle suorittimen istukan kautta tai suoraan juottamalla. Keskusyksikköpaketti voi sisältää yhden tai useamman suorittimen ytimen.

| 1.4.5 | Muisti: Näissä vaatimuksissa muisti on suorittimen ulkopuolinen palvelimen osa, johon tallennetaan tietoa suorittimen käytettäväksi välittömästi. |
| --- | --- |

1.4.5

Muisti: Näissä vaatimuksissa muisti on suorittimen ulkopuolinen palvelimen osa, johon tallennetaan tietoa suorittimen käytettäväksi välittömästi.

| 1.4.6 | Kovalevy: Tietokoneen ensisijainen tallennusväline, joka lukee tietoja yhdeltä tai useammalta pyörivältä magneettilevyltä ja kirjoittaa tietoja niihin. |
| --- | --- |

1.4.6

Kovalevy: Tietokoneen ensisijainen tallennusväline, joka lukee tietoja yhdeltä tai useammalta pyörivältä magneettilevyltä ja kirjoittaa tietoja niihin.

| 1.4.7 | SSD-levy (Solid State Drive): Tallennuslaite, joka käyttää tiedon tallentamiseen muistipiirejä pyörivien magneettilevyjen sijasta. |
| --- | --- |

1.4.7

SSD-levy (Solid State Drive): Tallennuslaite, joka käyttää tiedon tallentamiseen muistipiirejä pyörivien magneettilevyjen sijasta.

1.5   Muut konesalilaitteet

| 1.5.1 | Verkkolaitteet: Laitteet, joiden ensisijaisena tehtävänä on siirtää tietoa eri verkkorajapintojen välillä ja luoda datayhteydet verkkoon liitettyjen laitteiden (esim. reitittimet ja kytkimet) välille. Datayhteys luodaan reitittämällä internet-, kuitukanava-, InfiniBand- tai vastaavan yhteyskäytännön mukaisesti pakatut datapaketit. |
| --- | --- |

1.5.1

Verkkolaitteet: Laitteet, joiden ensisijaisena tehtävänä on siirtää tietoa eri verkkorajapintojen välillä ja luoda datayhteydet verkkoon liitettyjen laitteiden (esim. reitittimet ja kytkimet) välille. Datayhteys luodaan reitittämällä internet-, kuitukanava-, InfiniBand- tai vastaavan yhteyskäytännön mukaisesti pakatut datapaketit.

| 1.5.2 | Tallennuslaite: Täysin toimiva tallennusjärjestelmä, joka toimittaa tiedontallennuspalveluita järjestelmään suoraan tai verkon kautta liitetyille asiakkaille ja laitteille. Komponenttien ja alajärjestelmien, jotka ovat kiinteä osa tallennuslaitteen arkkitehtuuria (ja huolehtivat esim. ohjainten ja levyjen välisestä sisäisestä tiedonsiirrosta), katsotaan olevan osa tallennuslaitetta. Sitä vastoin komponenttien, jotka tavallisesti liittyvät konesalitason tallennusympäristöön (esim. ulkoisen SAN-järjestelmän toiminnan edellyttämät laitteet), ei katsota olevan osa tallennuslaitetta. Tallennuslaite voi koostua integroiduista tallennusohjaimista, tallennusvälineistä, upotetuista verkkoelementeistä, ohjelmistoista ja muista laitteista. Vaikka tallennuslaitteissa voi olla yksi tai useampi upotettu suoritin, nämä suorittimet eivät aja käyttäjän omia ohjelmistosovelluksia, mutta ne voivat ajaa datakohtaisia sovelluksia (esim. tietojen replikointi, varmuuskopiointityökalut, tiedon pakkaus, asennusagentit). |
| --- | --- |

1.5.2

Tallennuslaite: Täysin toimiva tallennusjärjestelmä, joka toimittaa tiedontallennuspalveluita järjestelmään suoraan tai verkon kautta liitetyille asiakkaille ja laitteille. Komponenttien ja alajärjestelmien, jotka ovat kiinteä osa tallennuslaitteen arkkitehtuuria (ja huolehtivat esim. ohjainten ja levyjen välisestä sisäisestä tiedonsiirrosta), katsotaan olevan osa tallennuslaitetta. Sitä vastoin komponenttien, jotka tavallisesti liittyvät konesalitason tallennusympäristöön (esim. ulkoisen SAN-järjestelmän toiminnan edellyttämät laitteet), ei katsota olevan osa tallennuslaitetta. Tallennuslaite voi koostua integroiduista tallennusohjaimista, tallennusvälineistä, upotetuista verkkoelementeistä, ohjelmistoista ja muista laitteista. Vaikka tallennuslaitteissa voi olla yksi tai useampi upotettu suoritin, nämä suorittimet eivät aja käyttäjän omia ohjelmistosovelluksia, mutta ne voivat ajaa datakohtaisia sovelluksia (esim. tietojen replikointi, varmuuskopiointityökalut, tiedon pakkaus, asennusagentit).

| 1.5.3 | Keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmä (Uninterruptible Power Supply, UPS): Muuntajien, kytkimien ja energian varastointilaitteiden, esimerkiksi akkujen, yhdistelmä, joka muodostaa virtalähteen tehonsyötön jatkuvuuden varmistamiseksi verkkosyötön katketessa. |
| --- | --- |

1.5.3

Keskeytymättömän sähkönsyötön järjestelmä (Uninterruptible Power Supply, UPS): Muuntajien, kytkimien ja energian varastointilaitteiden, esimerkiksi akkujen, yhdistelmä, joka muodostaa virtalähteen tehonsyötön jatkuvuuden varmistamiseksi verkkosyötön katketessa.

1.6   Toimintatilat ja virrankäyttötilat

| 1.6.1 | Valmiustila: Toimintatila, jossa käyttöjärjestelmä ja muut ohjelmistot ovat kokonaan latautuneet, tietokonepalvelin pystyy suorittamaan tehtäviä, mutta sillä ei ole järjestelmän pyytämiä tai odottavia suoritettavia tehtäviä (eli tietokonepalvelin on toiminnassa, mutta ei suorita mitään hyödyllistä tehtävää). Järjestelmissä, joissa sovelletaan ACPI-standardeja, käyttämättä-tila vastaa vain ACPI:n järjestelmätason S0-tilaa. |
| --- | --- |

1.6.1

Valmiustila: Toimintatila, jossa käyttöjärjestelmä ja muut ohjelmistot ovat kokonaan latautuneet, tietokonepalvelin pystyy suorittamaan tehtäviä, mutta sillä ei ole järjestelmän pyytämiä tai odottavia suoritettavia tehtäviä (eli tietokonepalvelin on toiminnassa, mutta ei suorita mitään hyödyllistä tehtävää). Järjestelmissä, joissa sovelletaan ACPI-standardeja, käyttämättä-tila vastaa vain ACPI:n järjestelmätason S0-tilaa.

| 1.6.2 | Aktiivinen tila: Toimintatila, jossa tietokonepalvelin suorittaa työtä vastauksena aiemmin tai samaan aikaan saatuihin ulkoisiin pyyntöihin (esim. verkon kautta aikaan tulleeseen käskyyn). Aktiivinen tila sisältää sekä 1) aktiivisen suorittamisen että 2) tiedon etsimisen/haun muistista, välimuistista tai sisäisestä/ulkoisesta tallennusvälineestä koneen odottaessa uutta syötettä verkosta. |
| --- | --- |

1.6.2

Aktiivinen tila: Toimintatila, jossa tietokonepalvelin suorittaa työtä vastauksena aiemmin tai samaan aikaan saatuihin ulkoisiin pyyntöihin (esim. verkon kautta aikaan tulleeseen käskyyn). Aktiivinen tila sisältää sekä 1) aktiivisen suorittamisen että 2) tiedon etsimisen/haun muistista, välimuistista tai sisäisestä/ulkoisesta tallennusvälineestä koneen odottaessa uutta syötettä verkosta.

1.7   Muita keskeisiä termejä

| 1.7.1 | Hallintajärjestelmä: Tietokone tai tietokonepalvelin, joka hallinnoi vertailuarviointiprosessia. Hallintajärjestelmä suorittaa seuraavat toiminnot:






  a) | aloittaa ja lopettaa kunkin suorituskykyanalyysin osan (vaiheen); |
| --- | --- | --- |

1.7.1

Hallintajärjestelmä: Tietokone tai tietokonepalvelin, joka hallinnoi vertailuarviointiprosessia. Hallintajärjestelmä suorittaa seuraavat toiminnot:

a)

aloittaa ja lopettaa kunkin suorituskykyanalyysin osan (vaiheen);

| b) | hallinnoi suorituskykyanalyysin tehtäväpyyntöjä; |
| --- | --- |

b)

hallinnoi suorituskykyanalyysin tehtäväpyyntöjä;

| c) | aloittaa ja lopettaa tietojen keräämisen tehoanalysaattorista, jotta kunkin vaiheen tehoa ja suorituskykyä koskevat tiedot voidaan korreloida; |
| --- | --- |

c)

aloittaa ja lopettaa tietojen keräämisen tehoanalysaattorista, jotta kunkin vaiheen tehoa ja suorituskykyä koskevat tiedot voidaan korreloida;

| d) | tallentaa lokitiedostoja, jotka sisältävät tehoa ja suorituskykyä koskevaa vertailutietoa; |
| --- | --- |

d)

tallentaa lokitiedostoja, jotka sisältävät tehoa ja suorituskykyä koskevaa vertailutietoa;

| e) | muuttaa käsittelemättömän tiedon sopivaan muotoon vertailutietojen raportointia, toimittamista ja validointia varten; ja |
| --- | --- |

e)

muuttaa käsittelemättömän tiedon sopivaan muotoon vertailutietojen raportointia, toimittamista ja validointia varten; ja

| f) | kerää ja tallentaa tietoa ympäristöolosuhteista, jos tämä on automatisoitu vertailua varten. |
| --- | --- |

f)

kerää ja tallentaa tietoa ympäristöolosuhteista, jos tämä on automatisoitu vertailua varten.

| 1.7.2 | Verkkoasiakas (testaus): Tietokone tai tietokonepalvelin, joka tuottaa verkkokytkimen avulla liitettyyn testattavaan yksikköön lähetettävää työkuormaa. |
| --- | --- |

1.7.2

Verkkoasiakas (testaus): Tietokone tai tietokonepalvelin, joka tuottaa verkkokytkimen avulla liitettyyn testattavaan yksikköön lähetettävää työkuormaa.

| 1.7.3 | RAS-ominaisuudet: Lyhenne, joka tarkoittaa toimintavarmuus-, käytettävyys- ja huollettavuusominaisuuksia (”reliability, availability, and serviceability”). RAS-ominaisuudet laajennetaan joskus RASM-ominaisuuksiksi, kun niihin lisätään hallittavuus (”manageability”). RAS-ominaisuuksien kolme ensisijaista osatekijää määritellään tietokonepalvelinten yhteydessä seuraavasti:






  a) | Toimintavarmuusominaisuudet: Ominaisuudet, jotka tukevat palvelimen kykyä suorittaa tarkoitettu toiminto ilman komponenttien vikaantumisesta aiheutuvia keskeytyksiä (eli komponenttien valinta, lämpötilan ja/tai jännitteen alentaminen, virheiden havaitseminen ja korjaaminen). |
| --- | --- | --- |

1.7.3

RAS-ominaisuudet: Lyhenne, joka tarkoittaa toimintavarmuus-, käytettävyys- ja huollettavuusominaisuuksia (”reliability, availability, and serviceability”). RAS-ominaisuudet laajennetaan joskus RASM-ominaisuuksiksi, kun niihin lisätään hallittavuus (”manageability”). RAS-ominaisuuksien kolme ensisijaista osatekijää määritellään tietokonepalvelinten yhteydessä seuraavasti:

a)

Toimintavarmuusominaisuudet: Ominaisuudet, jotka tukevat palvelimen kykyä suorittaa tarkoitettu toiminto ilman komponenttien vikaantumisesta aiheutuvia keskeytyksiä (eli komponenttien valinta, lämpötilan ja/tai jännitteen alentaminen, virheiden havaitseminen ja korjaaminen).

| b) | Käytettävyysominaisuudet: Ominaisuudet, jotka tukevat palvelimen kykyä maksimoida toiminta normaalikapasiteetilla käyttökatkosten kestäessä tietyn ajan (eli varmennus [sekä mikro- että makrotasolla]). |
| --- | --- |

b)

Käytettävyysominaisuudet: Ominaisuudet, jotka tukevat palvelimen kykyä maksimoida toiminta normaalikapasiteetilla käyttökatkosten kestäessä tietyn ajan (eli varmennus [sekä mikro- että makrotasolla]).

| c) | Huollettavuusominaisuudet: Ominaisuudet, joiden avulla palvelinta on helpompi huoltaa keskeyttämättä sen toimintaa (esim. pikakytkentä). |
| --- | --- |

c)

Huollettavuusominaisuudet: Ominaisuudet, joiden avulla palvelinta on helpompi huoltaa keskeyttämättä sen toimintaa (esim. pikakytkentä).

| 1.7.4 | Palvelimen suorittimen käyttöaste: Suorittimen laskentatoiminnan suhde suorittimen koko laskentakykyyn tietyllä jännitteellä ja taajuudella mitattuna hetkellisesti tai usean aktiivisen ja/tai valmiustilan lyhytaikaisena keskiarvona. |
| --- | --- |

1.7.4

Palvelimen suorittimen käyttöaste: Suorittimen laskentatoiminnan suhde suorittimen koko laskentakykyyn tietyllä jännitteellä ja taajuudella mitattuna hetkellisesti tai usean aktiivisen ja/tai valmiustilan lyhytaikaisena keskiarvona.

| 1.7.5 | Hypervisor-ohjelma: Fyysisen laitteiston virtualisointitekniikka, joka mahdollistaa useiden vieraskäyttöjärjestelmien ajamisen yhdessä isäntäjärjestelmässä samanaikaisesti. |
| --- | --- |

1.7.5

Hypervisor-ohjelma: Fyysisen laitteiston virtualisointitekniikka, joka mahdollistaa useiden vieraskäyttöjärjestelmien ajamisen yhdessä isäntäjärjestelmässä samanaikaisesti.

| 1.7.6 | Suorittimen apukiihdyttimet (APAt): Laskentatehoa lisäävät laajennuskortit, jotka asennetaan yleisiin tarkoituksiin tarkoitettuun laajennuspaikkaan (esim. PCI-laajennuspaikkaan asennetut GPGPU-kortit). |
| --- | --- |

1.7.6

Suorittimen apukiihdyttimet (APAt): Laskentatehoa lisäävät laajennuskortit, jotka asennetaan yleisiin tarkoituksiin tarkoitettuun laajennuspaikkaan (esim. PCI-laajennuspaikkaan asennetut GPGPU-kortit).

| 1.7.7 | Puskuroitu DDR-kanava: Kanava tai muistiportti, joka liittää muistinohjaimen tiettyyn määrään muistilaitteita (esim. DIMM-moduuleja) tietokonepalvelimessa. Tyypillisessä tietokonepalvelimessa voi olla useita muistinohjaimia, jotka puolestaan voivat tukea yhtä tai useampaa puskuroitua DDR-kanavaa. Sinänsä kukin puskuroitu DDR-kanava palvelee vain murto-osaa tietokonepalvelimen koko osoitettavasta muistitilasta. |
| --- | --- |

1.7.7

Puskuroitu DDR-kanava: Kanava tai muistiportti, joka liittää muistinohjaimen tiettyyn määrään muistilaitteita (esim. DIMM-moduuleja) tietokonepalvelimessa. Tyypillisessä tietokonepalvelimessa voi olla useita muistinohjaimia, jotka puolestaan voivat tukea yhtä tai useampaa puskuroitua DDR-kanavaa. Sinänsä kukin puskuroitu DDR-kanava palvelee vain murto-osaa tietokonepalvelimen koko osoitettavasta muistitilasta.

1.8   Tuoteperhe

Ylätason kuvaus, joka viittaa tietokoneryhmään, jossa yleensä sama kotelon/emolevyn yhdistelmä voi usein tarjota satoja mahdollisia laitteisto- ja ohjelmistokokoonpanoja.

1.8.1   Tuoteperheen yhteiset ominaisuudet: Kaikille tuoteperheen malleille/kokoonpanoille yhteiset piirteet, jotka muodostavat yhteisen perusrakenteen. Kaikkien tuoteperheen mallien/kokoonpanojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | Niiden on kuuluttava samaan mallistoon tai konetyyppiin. |
| --- | --- |

a)

Niiden on kuuluttava samaan mallistoon tai konetyyppiin.

| b) | Niiden on joko oltava samanmuotoisia (eli kehikko-, kortti- tai tornipalvelimia) tai niillä on oltava sama mekaaninen ja elektroninen rakenne, jossa on vain pinnallisia mekaanisia eroja, jotka mahdollistavat useita muotoja tukevan rakenteen. |
| --- | --- |

b)

Niiden on joko oltava samanmuotoisia (eli kehikko-, kortti- tai tornipalvelimia) tai niillä on oltava sama mekaaninen ja elektroninen rakenne, jossa on vain pinnallisia mekaanisia eroja, jotka mahdollistavat useita muotoja tukevan rakenteen.

| c) | Niiden suorittimien on joko kuuluttava yhteen määriteltyyn suoritinsarjaan tai ne on voitava liittää samaan pistoketyyppiin. |
| --- | --- |

c)

Niiden suorittimien on joko kuuluttava yhteen määriteltyyn suoritinsarjaan tai ne on voitava liittää samaan pistoketyyppiin.

| d) | Niillä on virtalähteet, joiden hyötysuhteet ovat vähintään samat kuin hyötysuhteet kaikissa 3.2 kohdassa määritellyissä vaadituissa kuormituspisteissä (eli 10, 20, 50 ja 100 prosenttia nimellisestä enimmäiskuormituksesta yksittäissyöttövirtalähteiden osalta; 20, 50 ja 100 prosenttia nimellisestä enimmäiskuormituksesta monisyöttövirtalähteiden osalta). |
| --- | --- |

d)

Niillä on virtalähteet, joiden hyötysuhteet ovat vähintään samat kuin hyötysuhteet kaikissa 3.2 kohdassa määritellyissä vaadituissa kuormituspisteissä (eli 10, 20, 50 ja 100 prosenttia nimellisestä enimmäiskuormituksesta yksittäissyöttövirtalähteiden osalta; 20, 50 ja 100 prosenttia nimellisestä enimmäiskuormituksesta monisyöttövirtalähteiden osalta).

1.8.2   Tuoteperheen testatut tuotekokoonpanot

| a) | Ostopäätökseen vaikuttavien tekijöiden mukaiset vaihtoehdot:






  1) | Matalan suorituskyvyn kokoonpano: Prosessorin kannan tehon, virtalähteiden sekä muisti-, tallennus- (HDD/SSD) ja I/O-laitteiden yhdistelmä, joka edustaa hinnaltaan tai suorituskyvyltään alhaisempaa laskenta-alustaa tuoteperheen sisällä. |
| --- | --- | --- |

a)

Ostopäätökseen vaikuttavien tekijöiden mukaiset vaihtoehdot:

1)

Matalan suorituskyvyn kokoonpano: Prosessorin kannan tehon, virtalähteiden sekä muisti-, tallennus- (HDD/SSD) ja I/O-laitteiden yhdistelmä, joka edustaa hinnaltaan tai suorituskyvyltään alhaisempaa laskenta-alustaa tuoteperheen sisällä.

| 2) | Korkean suorituskyvyn kokoonpano: Prosessorin kannan tehon, virtalähteiden sekä muisti-, tallennus- (HDD/SSD) ja I/O-laitteiden yhdistelmä, joka edustaa hinnaltaan tai suorituskyvyltään korkeampaa laskenta-alustaa tuoteperheen sisällä. |
| --- | --- |

2)

Korkean suorituskyvyn kokoonpano: Prosessorin kannan tehon, virtalähteiden sekä muisti-, tallennus- (HDD/SSD) ja I/O-laitteiden yhdistelmä, joka edustaa hinnaltaan tai suorituskyvyltään korkeampaa laskenta-alustaa tuoteperheen sisällä.

| b) | Tyypillinen kokoonpano:
  Tyypillinen kokoonpano: Tuotekokoonpano, joka sijoittuu vähiten ja eniten virtaa kuluttavien kokoonpanojen väliin ja edustaa käyttöön otettua tuotetta, jonka myyntimäärät ovat suuret. |
| --- | --- |

b)

Tyypillinen kokoonpano:

Tyypillinen kokoonpano: Tuotekokoonpano, joka sijoittuu vähiten ja eniten virtaa kuluttavien kokoonpanojen väliin ja edustaa käyttöön otettua tuotetta, jonka myyntimäärät ovat suuret.

| c) | Virrankulutukseen perustuvat vaihtoehdot:






  1) | Vähiten virtaa kuluttava kokoonpano: Vähimmäiskokoonpano, joka pystyy käynnistämään ja ajamaan tuetun käyttöjärjestelmän. Vähimmäiskokoonpanossa on pienin prosessorin kannan teho sekä vähiten asennettuja virtalähteitä ja muisti-, tallennus- (HDD/SSD) ja I/O-laitteita, joita tarjotaan myyntiin ja jotka täyttävät ENERGY STAR -vaatimukset. |
| --- | --- | --- |

c)

Virrankulutukseen perustuvat vaihtoehdot:

1)

Vähiten virtaa kuluttava kokoonpano: Vähimmäiskokoonpano, joka pystyy käynnistämään ja ajamaan tuetun käyttöjärjestelmän. Vähimmäiskokoonpanossa on pienin prosessorin kannan teho sekä vähiten asennettuja virtalähteitä ja muisti-, tallennus- (HDD/SSD) ja I/O-laitteita, joita tarjotaan myyntiin ja jotka täyttävät ENERGY STAR -vaatimukset.

| 2) | Eniten virtaa kuluttava kokoonpano: Toimittajan valitsema komponenttiyhdistelmä, joka käyttää tuoteperheestä eniten virtaa koottuna ja käytettäessä. Enimmäiskokoonpanossa on suurin prosessorin kannan teho sekä eniten asennettuja virtalähteitä ja muisti-, tallennus- (HDD/SSD) ja I/O-laitteita, joita tarjotaan myyntiin ja jotka täyttävät ENERGY STAR -vaatimukset. |
| --- | --- |

2)

Eniten virtaa kuluttava kokoonpano: Toimittajan valitsema komponenttiyhdistelmä, joka käyttää tuoteperheestä eniten virtaa koottuna ja käytettäessä. Enimmäiskokoonpanossa on suurin prosessorin kannan teho sekä eniten asennettuja virtalähteitä ja muisti-, tallennus- (HDD/SSD) ja I/O-laitteita, joita tarjotaan myyntiin ja jotka täyttävät ENERGY STAR -vaatimukset.

2.   Soveltamisala

2.1   Näiden vaatimusten piiriin kuuluvat tuotteet

Tuotteen on vastattava tämän asiakirjan 1 osassa esitettyä tietokonepalvelimen määritelmää, jotta sille voidaan hakea ENERGY STAR -hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella. Version 2.0 perusteella hyväksyntää voidaan hakea vain kortti-, monisolmu-, kehikko- tai tornipalvelimille, joissa on enintään neljä suoritinkantaa palvelinta kohti (tai korttia tai solmua kohti, jos kyseessä on kortti- tai monisolmupalvelin). Tuotteet, jotka nimenomaisesti on jätetty version 2.0 soveltamisalan ulkopuolelle, yksilöidään 2.2 kohdassa.

2.2   Näiden vaatimusten ulkopuolelle jätettävät tuotteet

| 2.2.1 | Tuotteille, jotka kuuluvat muiden ENERGY STAR -tuotevaatimusten piiriin, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella. Luettelo tällä hetkellä voimassa olevista vaatimuksista on osoitteessa www.eu-energystar.org/. |
| --- | --- |

2.2.1

Tuotteille, jotka kuuluvat muiden ENERGY STAR -tuotevaatimusten piiriin, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella. Luettelo tällä hetkellä voimassa olevista vaatimuksista on osoitteessa www.eu-energystar.org/.

| 2.2.2 | Seuraaville tuotteille ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella:






  a) | täysin vikasietoiset palvelimet; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Seuraaville tuotteille ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella:

a)

täysin vikasietoiset palvelimet;

| b) | toimintopalvelimet; |
| --- | --- |

b)

toimintopalvelimet;

| c) | suurteholaskentajärjestelmät; |
| --- | --- |

c)

suurteholaskentajärjestelmät;

| d) | suurpalvelimet; |
| --- | --- |

d)

suurpalvelimet;

| e) | tallennuslaitteet, korttitallennusvälineet mukaan lukien; ja |
| --- | --- |

e)

tallennuslaitteet, korttitallennusvälineet mukaan lukien; ja

| f) | verkkolaitteet. |
| --- | --- |

f)

verkkolaitteet.

3.   Hyväksyntäkriteerit

3.1   Merkitsevät numerot ja pyöristäminen

| 3.1.1 | Kaikki laskelmat on tehtävä suoraan mitatuilla (pyöristämättömillä) arvoilla. |
| --- | --- |

3.1.1

Kaikki laskelmat on tehtävä suoraan mitatuilla (pyöristämättömillä) arvoilla.

| 3.1.2 | Ellei toisin mainita, vaatimustenmukaisuus arvioidaan käyttäen suoraan mitattuja tai laskennallisia arvoja ilman pyöristämistä. |
| --- | --- |

3.1.2

Ellei toisin mainita, vaatimustenmukaisuus arvioidaan käyttäen suoraan mitattuja tai laskennallisia arvoja ilman pyöristämistä.

| 3.1.3 | Suoraan mitatut tai laskennalliset arvot, jotka toimitetaan raportoitaviksi ENERGY STAR -verkkosivustolla, pyöristetään lähimpään merkitsevään numeroon vastaavissa vaatimuksissa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

3.1.3

Suoraan mitatut tai laskennalliset arvot, jotka toimitetaan raportoitaviksi ENERGY STAR -verkkosivustolla, pyöristetään lähimpään merkitsevään numeroon vastaavissa vaatimuksissa esitetyllä tavalla.

3.2   Virtalähdettä koskevat vaatimukset

| 3.2.1 | Sellaisten testauslaitosten tuottamat virtalähteitä koskevat testitiedot ja -raportit, jotka EPA on hyväksynyt suorittamaan virtalähteiden testausta, hyväksytään ENERGY STAR -tuotteen hyväksyntää varten. |
| --- | --- |

3.2.1

Sellaisten testauslaitosten tuottamat virtalähteitä koskevat testitiedot ja -raportit, jotka EPA on hyväksynyt suorittamaan virtalähteiden testausta, hyväksytään ENERGY STAR -tuotteen hyväksyntää varten.

| 3.2.2 | Virtalähteen tehokkuusvaatimukset: Näiden vaatimusten mukaisesti hyväksyttävissä tuotteissa käytettävien virtalähteiden on täytettävä seuraavat vaatimukset, kun niitä testataan Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 -testimenetelmällä (saatavissa osoitteessa www.efficientpowersupplies.org). Virtalähteitä koskevat tiedot, jotka on tuotettu testimenetelmillä Rev. 6.4.2 (kuten versiossa 1.1 edellytettiin), 6.4.3 tai 6.5, hyväksytään, mikäli testi on suoritettu ennen näiden vaatimusten version 2.0 voimaantulopäivää.






  a) | Torni- ja kehikkopalvelimet: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä torni- ja kehikkopalvelimille on, että niiden kokoonpanossa on vain virtalähteitä, jotka täyttävät tai ylittävät taulukossa 1 esitetyt sovellettavat tehokkuusvaatimukset ennen toimitusta. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Virtalähteen tehokkuusvaatimukset: Näiden vaatimusten mukaisesti hyväksyttävissä tuotteissa käytettävien virtalähteiden on täytettävä seuraavat vaatimukset, kun niitä testataan Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 -testimenetelmällä (saatavissa osoitteessa www.efficientpowersupplies.org). Virtalähteitä koskevat tiedot, jotka on tuotettu testimenetelmillä Rev. 6.4.2 (kuten versiossa 1.1 edellytettiin), 6.4.3 tai 6.5, hyväksytään, mikäli testi on suoritettu ennen näiden vaatimusten version 2.0 voimaantulopäivää.

a)

Torni- ja kehikkopalvelimet: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä torni- ja kehikkopalvelimille on, että niiden kokoonpanossa on vain virtalähteitä, jotka täyttävät tai ylittävät taulukossa 1 esitetyt sovellettavat tehokkuusvaatimukset ennen toimitusta.

| b) | Kortti- ja monisolmupalvelimet: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä telineineen toimitettaville kortti- ja monisolmupalvelimille on, että niiden kokoonpanossa kaikki virtaa telineeseen antavat virtalähteet täyttävät tai ylittävät taulukossa 1 esitetyt sovellettavat tehokkuusvaatimukset ennen toimitusta.

  Taulukko 1


  Virtalähteiden tehokkuusvaatimukset











  Virtalähteen tyyppi | Mitoitusantoteho | 10 %:n kuormitus | 20 %:n kuormitus | 50 %:n kuormitus | 100 %:n kuormitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Monisyöttö
  (AC-DC) | Kaikki antotehotasot | Ei sovelleta | 85 % | 88 % | 85 % |
| Yksittäissyöttö
  (AC-DC) | Kaikki antotehotasot | 80 % | 88 % | 92 % | 88 % |

b)

Kortti- ja monisolmupalvelimet: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä telineineen toimitettaville kortti- ja monisolmupalvelimille on, että niiden kokoonpanossa kaikki virtaa telineeseen antavat virtalähteet täyttävät tai ylittävät taulukossa 1 esitetyt sovellettavat tehokkuusvaatimukset ennen toimitusta.

Taulukko 1

Virtalähteiden tehokkuusvaatimukset

Virtalähteen tyyppi

Mitoitusantoteho

10 %:n kuormitus

20 %:n kuormitus

50 %:n kuormitus

100 %:n kuormitus

Monisyöttö

(AC-DC)

Kaikki antotehotasot

Ei sovelleta

85 %

88 %

85 %

Yksittäissyöttö

(AC-DC)

Kaikki antotehotasot

80 %

88 %

92 %

88 %

| 3.2.3 | Virtalähteen tehokerrointa koskevat vaatimukset: Näiden vaatimusten mukaisesti hyväksyttävissä tuotteissa käytettävien virtalähteiden on täytettävä seuraavat vaatimukset, kun niitä testataan Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 -testimenetelmällä (saatavissa osoitteessa www.efficientpowersupplies.org). Virtalähteitä koskevat tiedot, jotka on tuotettu testimenetelmillä Rev. 6.4.2 (kuten versiossa 1.1 edellytettiin), 6.4.3 tai 6.5, hyväksytään, mikäli testi on suoritettu ennen version 2.0 voimaantulopäivää.






  a) | Torni- ja kehikkopalvelimet: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä torni- ja kehikkopalvelimille on, että niiden kokoonpanossa on vain virtalähteitä, jotka täyttävät tai ylittävät taulukossa 2 esitetyt sovellettavat tehokkuusvaatimukset ennen toimitusta kaikissa kuormitusolosuhteissa, joissa antoteho on vähintään 75 wattia. Valmistajien on mitattava ja ilmoitettava virtalähteen tehokerroin alle 75 watin kuormitusolosuhteissa, mutta mitään tehokertoimen vähimmäisvaatimuksia ei sovelleta. |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Virtalähteen tehokerrointa koskevat vaatimukset: Näiden vaatimusten mukaisesti hyväksyttävissä tuotteissa käytettävien virtalähteiden on täytettävä seuraavat vaatimukset, kun niitä testataan Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 -testimenetelmällä (saatavissa osoitteessa www.efficientpowersupplies.org). Virtalähteitä koskevat tiedot, jotka on tuotettu testimenetelmillä Rev. 6.4.2 (kuten versiossa 1.1 edellytettiin), 6.4.3 tai 6.5, hyväksytään, mikäli testi on suoritettu ennen version 2.0 voimaantulopäivää.

a)

Torni- ja kehikkopalvelimet: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä torni- ja kehikkopalvelimille on, että niiden kokoonpanossa on vain virtalähteitä, jotka täyttävät tai ylittävät taulukossa 2 esitetyt sovellettavat tehokkuusvaatimukset ennen toimitusta kaikissa kuormitusolosuhteissa, joissa antoteho on vähintään 75 wattia. Valmistajien on mitattava ja ilmoitettava virtalähteen tehokerroin alle 75 watin kuormitusolosuhteissa, mutta mitään tehokertoimen vähimmäisvaatimuksia ei sovelleta.

| b) | Kortti- ja monisolmupalvelimet: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä telineineen toimitettaville torni- ja kehikkopalvelimille on, että niiden kokoonpanossa kaikki virtaa telineeseen antavat virtalähteet täyttävät tai ylittävät taulukossa 2 esitetyt sovellettavat tehokkuusvaatimukset ennen toimitusta kaikissa kuormitusolosuhteissa, joissa antoteho on vähintään 75 wattia. Valmistajien on mitattava ja ilmoitettava virtalähteen tehokerroin alle 75 watin kuormitusolosuhteissa, mutta mitään tehokertoimen vähimmäisvaatimuksia ei sovelleta. |
| --- | --- |

b)

Kortti- ja monisolmupalvelimet: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä telineineen toimitettaville torni- ja kehikkopalvelimille on, että niiden kokoonpanossa kaikki virtaa telineeseen antavat virtalähteet täyttävät tai ylittävät taulukossa 2 esitetyt sovellettavat tehokkuusvaatimukset ennen toimitusta kaikissa kuormitusolosuhteissa, joissa antoteho on vähintään 75 wattia. Valmistajien on mitattava ja ilmoitettava virtalähteen tehokerroin alle 75 watin kuormitusolosuhteissa, mutta mitään tehokertoimen vähimmäisvaatimuksia ei sovelleta.

Taulukko 2

Virtalähteiden tehokerrointa koskevat vaatimukset

| Virtalähteen tyyppi | Mitoitusantoteho | 10 %:n kuormitus | 20 %:n kuormitus | 50 %:n kuormitus | 100 %:n kuormitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AC-DC-monisyöttö | Kaikki antotehoarvot | Ei sovelleta | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| AC-DC-yksittäissyöttö | Antoteho ≤ 500 W | Ei sovelleta | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Antoteho > 500 W
  ja
  antoteho ≤ 1 000 W | 0,65 | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Antoteho > 1 000 W | 0,80 | 0,90 | 0,90 | 0,95 |

Virtalähteen tyyppi

Mitoitusantoteho

10 %:n kuormitus

20 %:n kuormitus

50 %:n kuormitus

100 %:n kuormitus

AC-DC-monisyöttö

Kaikki antotehoarvot

Ei sovelleta

0,80

0,90

0,95

AC-DC-yksittäissyöttö

Antoteho ≤ 500 W

Ei sovelleta

0,80

0,90

0,95

Antoteho > 500 W

ja

antoteho ≤ 1 000 W

0,65

0,80

0,90

0,95

Antoteho > 1 000 W

0,80

0,90

0,90

0,95

3.3   Virranhallintavaatimukset

| 3.3.1 | Palvelimen suorittimen virranhallinta: ENERGY STAR -merkinnän saadakseen tietokonepalvelimessa on oltava suorittimen virranhallinta, joka on oletusarvoisesti käytössä BIOS-ohjelmassa ja/tai joka käynnistetään hallintayksikön, palvelusuorittimen ja/tai tietokonepalvelimen kanssa toimitetun käyttöjärjestelmän avulla. Kaikkien suorittimien on kyettävä vähentämään virrankulutusta käytön ollessa vähäistä seuraavin tavoin:






  a) | pienentämällä jännitettä ja/tai taajuutta dynaamisen jännitteen ja taajuuden skaalauksen (DVFS) avulla tai |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Palvelimen suorittimen virranhallinta: ENERGY STAR -merkinnän saadakseen tietokonepalvelimessa on oltava suorittimen virranhallinta, joka on oletusarvoisesti käytössä BIOS-ohjelmassa ja/tai joka käynnistetään hallintayksikön, palvelusuorittimen ja/tai tietokonepalvelimen kanssa toimitetun käyttöjärjestelmän avulla. Kaikkien suorittimien on kyettävä vähentämään virrankulutusta käytön ollessa vähäistä seuraavin tavoin:

a)

pienentämällä jännitettä ja/tai taajuutta dynaamisen jännitteen ja taajuuden skaalauksen (DVFS) avulla tai

| b) | aktivoimalla suorittimen tai ytimen virrankäyttöä vähentävän tilan, kun ydin tai suoritinkanta ei ole käytössä. |
| --- | --- |

b)

aktivoimalla suorittimen tai ytimen virrankäyttöä vähentävän tilan, kun ydin tai suoritinkanta ei ole käytössä.

| 3.3.2 | Hallintajärjestelmän virranhallinta: ENERGY STAR -merkinnän saadakseen tuotteessa, jossa on esiasennettu valvontajärjestelmä (esim. käyttöjärjestelmä, hypervisor-ohjelma), on oltava oletusarvoisesti käytössä oleva hallintajärjestelmän virranhallinta. |
| --- | --- |

3.3.2

Hallintajärjestelmän virranhallinta: ENERGY STAR -merkinnän saadakseen tuotteessa, jossa on esiasennettu valvontajärjestelmä (esim. käyttöjärjestelmä, hypervisor-ohjelma), on oltava oletusarvoisesti käytössä oleva hallintajärjestelmän virranhallinta.

| 3.3.3 | Virranhallinnan raportointi: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä on, että kaikki oletusarvoisesti käytössä olevat virranhallintatekniikat eritellään teho- ja suorituskykytietolomakkeessa. Tätä vaatimusta sovelletaan BIOS-ohjelman tai käyttöjärjestelmän virranhallintaominaisuuksiin tai muunlaisiin virranhallintaominaisuuksiin, jotka ovat loppukäyttäjän konfiguroitavissa. |
| --- | --- |

3.3.3

Virranhallinnan raportointi: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä on, että kaikki oletusarvoisesti käytössä olevat virranhallintatekniikat eritellään teho- ja suorituskykytietolomakkeessa. Tätä vaatimusta sovelletaan BIOS-ohjelman tai käyttöjärjestelmän virranhallintaominaisuuksiin tai muunlaisiin virranhallintaominaisuuksiin, jotka ovat loppukäyttäjän konfiguroitavissa.

3.4   Kortti- ja monisolmujärjestelmiä koskevat vaatimukset

| 3.4.1 | Kortti- ja monisolmupalvelinten lämpötilanhallinta ja valvonta: ENERGY STAR -merkinnän saadakseen kortti- tai monisolmupalvelimessa on oltava oletusarvoisesti käytössä oleva tosiaikainen telineen tai kortin/solmun imuilman lämpötilan valvontavalmius sekä tuulettimen nopeuden hallintavalmius. |
| --- | --- |

3.4.1

Kortti- ja monisolmupalvelinten lämpötilanhallinta ja valvonta: ENERGY STAR -merkinnän saadakseen kortti- tai monisolmupalvelimessa on oltava oletusarvoisesti käytössä oleva tosiaikainen telineen tai kortin/solmun imuilman lämpötilan valvontavalmius sekä tuulettimen nopeuden hallintavalmius.

| 3.4.2 | Kortti- ja monisolmupalvelinten toimitusasiakirjat: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä on, että ilman telinettä asiakkaalle toimitettavan kortti- tai monisolmupalvelimen mukana on oltava asiakirjat, joissa asiakkaalle kerrotaan, että kortti- tai monisolmupalvelin täyttää ENERGY STAR -vaatimukset vain, jos se asennetaan tämän asiakirjan 3.4.1 kohdassa esitetyt vaatimukset täyttävään telineeseen. Kortti- tai monisolmupalvelimen kanssa toimitettavassa oheismateriaalissa on toimitettava myös luettelo vaatimukset täyttävistä telineistä ja niiden tilaustiedot. Nämä vaatimukset voidaan täyttää joko painotuotteilla, kortti- tai monisolmupalvelimen kanssa toimitettavalla sähköisellä dokumentaatiolla tai tietoja kortti- tai monisolmupalvelimesta sisältävällä valmistajan verkkosivustolla julkaistuilla tiedoilla. |
| --- | --- |

3.4.2

Kortti- ja monisolmupalvelinten toimitusasiakirjat: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä on, että ilman telinettä asiakkaalle toimitettavan kortti- tai monisolmupalvelimen mukana on oltava asiakirjat, joissa asiakkaalle kerrotaan, että kortti- tai monisolmupalvelin täyttää ENERGY STAR -vaatimukset vain, jos se asennetaan tämän asiakirjan 3.4.1 kohdassa esitetyt vaatimukset täyttävään telineeseen. Kortti- tai monisolmupalvelimen kanssa toimitettavassa oheismateriaalissa on toimitettava myös luettelo vaatimukset täyttävistä telineistä ja niiden tilaustiedot. Nämä vaatimukset voidaan täyttää joko painotuotteilla, kortti- tai monisolmupalvelimen kanssa toimitettavalla sähköisellä dokumentaatiolla tai tietoja kortti- tai monisolmupalvelimesta sisältävällä valmistajan verkkosivustolla julkaistuilla tiedoilla.

3.5   Aktiivisen tilan tehokkuusvaatimukset

| 3.5.1 | Aktiivisen tilan tehokkuuden raportointi: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä on, että haettaessa hyväksyntää tietokonepalvelimelle tai tietokonepalvelinten tuoteperheelle täydellisen aktiivisen tilan tehokkuusluokitusta koskevat testiraportin yhteydessä seuraavat tiedot ilmoitetaan kokonaisuudessaan:






  a) | lopulliset SERT-luokitusvälineen tulokset, joihin sisältyvät tulostiedostot (sekä HTML- että tekstimuodossa) sekä kaikki tuloskaaviot sisältävät png-tiedostot, ja |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Aktiivisen tilan tehokkuuden raportointi: ENERGY STAR -merkinnän edellytyksenä on, että haettaessa hyväksyntää tietokonepalvelimelle tai tietokonepalvelinten tuoteperheelle täydellisen aktiivisen tilan tehokkuusluokitusta koskevat testiraportin yhteydessä seuraavat tiedot ilmoitetaan kokonaisuudessaan:

a)

lopulliset SERT-luokitusvälineen tulokset, joihin sisältyvät tulostiedostot (sekä HTML- että tekstimuodossa) sekä kaikki tuloskaaviot sisältävät png-tiedostot, ja

| b) | SERT-luokitusvälineen välitulokset, joihin sisältyvät yksityiskohtaiset tulokset sisältävät tiedostot (sekä HTML- että tekstimuodossa) sekä kaikki yksityiskohtaiset tuloskaaviot sisältävät png-tiedostot. |
| --- | --- |

b)

SERT-luokitusvälineen välitulokset, joihin sisältyvät yksityiskohtaiset tulokset sisältävät tiedostot (sekä HTML- että tekstimuodossa) sekä kaikki yksityiskohtaiset tuloskaaviot sisältävät png-tiedostot.

Tietojen raportointia ja muotoilua koskevia vaatimuksia käsitellään näiden vaatimusten 4.1 kohdassa.

| 3.5.2 | Puutteellinen raportointi: Valmistajat eivät saa raportoida valikoivasti yksittäisiä kuormamoduulien tuloksia tai muutoin esittää tehokkuusluokitteluvälineen tuloksia muussa muodossa kuin täydellisenä testiraporttina asiakkaille annettavassa dokumentaatiossa tai markkinointimateriaalissa. |
| --- | --- |

3.5.2

Puutteellinen raportointi: Valmistajat eivät saa raportoida valikoivasti yksittäisiä kuormamoduulien tuloksia tai muutoin esittää tehokkuusluokitteluvälineen tuloksia muussa muodossa kuin täydellisenä testiraporttina asiakkaille annettavassa dokumentaatiossa tai markkinointimateriaalissa.

3.6   Valmiustilan tehokkuusvaatimukset – yksikantaiset (1S) ja kaksikantaiset (2S) palvelimet (muut kuin kortti- tai monisolmupalvelimet)

| 3.6.1 | Valmiustilan tehokkuuden raportointi: Valmiustilan enimmäisvirrankulutus (PIDLE_MAX) mitataan ja ilmoitetaan sekä hyväksyntää haettaessa toimitettavassa aineistossa että 4 osan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6.1

Valmiustilan tehokkuuden raportointi: Valmiustilan enimmäisvirrankulutus (PIDLE_MAX) mitataan ja ilmoitetaan sekä hyväksyntää haettaessa toimitettavassa aineistossa että 4 osan vaatimusten mukaisesti.

| 3.6.2 | Valmiustilan tehokkuus: Mitatun valmiustilan virrankulutuksen (PIDLE) on oltava pienempi tai sama kuin valmiustilan enimmäisvirrankulutusvaatimus (PIDLE_MAX) laskettuna yhtälöllä 1.

  Yhtälö 1: Valmiustilan enimmäisvirrankulutuksen laskeminen



  jossa






  — | PIDLE_MAX on valmiustilan enimmäisvirrankulutusvaatimus, |
| --- | --- | --- |

3.6.2

Valmiustilan tehokkuus: Mitatun valmiustilan virrankulutuksen (PIDLE) on oltava pienempi tai sama kuin valmiustilan enimmäisvirrankulutusvaatimus (PIDLE_MAX) laskettuna yhtälöllä 1.

Yhtälö 1: Valmiustilan enimmäisvirrankulutuksen laskeminen

Formula

jossa

—

PIDLE_MAX on valmiustilan enimmäisvirrankulutusvaatimus,

| — | PBASE on taulukon 3 mukaisesti määritetty käyttämättä-tilan virrankulutuksen sallittu peruslisämäärä, |
| --- | --- |

—

PBASE on taulukon 3 mukaisesti määritetty käyttämättä-tilan virrankulutuksen sallittu peruslisämäärä,

| — | PADDL_i on taulukon 4 mukaisesti määritetty lisäkomponentteja koskeva valmiustilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä.






  a) | Näitä valmiustilan virrankulutusrajoja sovelletaan vain yksi- ja kaksikantaisiin järjestelmiin. |
| --- | --- | --- |

—

PADDL_i on taulukon 4 mukaisesti määritetty lisäkomponentteja koskeva valmiustilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä.

a)

Näitä valmiustilan virrankulutusrajoja sovelletaan vain yksi- ja kaksikantaisiin järjestelmiin.

| b) | Tietokonepalvelinten ENERGY STAR -testimenetelmän 6.1 osaa käytetään valmiustilan virrankulutuksen määrittämiseen hyväksyntää varten. |
| --- | --- |

b)

Tietokonepalvelinten ENERGY STAR -testimenetelmän 6.1 osaa käytetään valmiustilan virrankulutuksen määrittämiseen hyväksyntää varten.

| c) | Taulukon 3 vikasietoisten palvelinten luokkaa sovelletaan vain kaksikantaisiin järjestelmiin, jotka vastaavat lisäyksessä B annettua vikasietoisten palvelinten määritelmää. |
| --- | --- |

c)

Taulukon 3 vikasietoisten palvelinten luokkaa sovelletaan vain kaksikantaisiin järjestelmiin, jotka vastaavat lisäyksessä B annettua vikasietoisten palvelinten määritelmää.

| d) | Kaikki taulukoissa 3 ja 4 esitetyt määrät (asennettujen suorittimien määrää lukuun ottamatta) viittaavat järjestelmään asennettujen komponenttien määrään eivätkä siihen, kuinka montaa komponenttia järjestelmä enintään voin tukea (esim. asennettu muisti eikä tuettu muisti jne.). |
| --- | --- |

d)

Kaikki taulukoissa 3 ja 4 esitetyt määrät (asennettujen suorittimien määrää lukuun ottamatta) viittaavat järjestelmään asennettujen komponenttien määrään eivätkä siihen, kuinka montaa komponenttia järjestelmä enintään voin tukea (esim. asennettu muisti eikä tuettu muisti jne.).

| e) | Virrankulutuksen sallittua lisämäärää voidaan soveltaa kuhunkin kokoonpanossa käytettyyn ylimääräiseen virtalähteeseen. |
| --- | --- |

e)

Virrankulutuksen sallittua lisämäärää voidaan soveltaa kuhunkin kokoonpanossa käytettyyn ylimääräiseen virtalähteeseen.

| f) | Valmiustilan virrankulutuksen sallitun lisämäärän määrittämiseksi kaikki muistikapasiteetit pyöristetään lähimpään gigatavuun (GB) (10). |
| --- | --- |

f)

Valmiustilan virrankulutuksen sallitun lisämäärän määrittämiseksi kaikki muistikapasiteetit pyöristetään lähimpään gigatavuun (GB) (10).

| g) | Ylimääräisten I/O-laitteiden virrankulutuksen sallittua lisämäärää voidaan soveltaa kaikkiin peruskokoonpanon ylittäviin I/O-laitteisiin (eli kahden portin lisäksi asennettuihin Ethernet-laitteisiin, joiden tiedonsiirtonopeus on vähintään 1 gigabitti sekunnissa (Gbit/s), sisäiseen Ethernetiin sekä muihin kuin Ethernet-I/O-laitteisiin), sisäiset I/O-laitteet ja laajennuspaikkojen avulla liitetyt I/O-lisälaitteet mukaan luettuina. Tätä lisämäärää voidaan soveltaa kuhunkin seuraavista I/O-toiminnallisuuden tyypeistä: Ethernet, SAS, SATA, kuitukanava ja Infiniband. |
| --- | --- |

g)

Ylimääräisten I/O-laitteiden virrankulutuksen sallittua lisämäärää voidaan soveltaa kaikkiin peruskokoonpanon ylittäviin I/O-laitteisiin (eli kahden portin lisäksi asennettuihin Ethernet-laitteisiin, joiden tiedonsiirtonopeus on vähintään 1 gigabitti sekunnissa (Gbit/s), sisäiseen Ethernetiin sekä muihin kuin Ethernet-I/O-laitteisiin), sisäiset I/O-laitteet ja laajennuspaikkojen avulla liitetyt I/O-lisälaitteet mukaan luettuina. Tätä lisämäärää voidaan soveltaa kuhunkin seuraavista I/O-toiminnallisuuden tyypeistä: Ethernet, SAS, SATA, kuitukanava ja Infiniband.

| h) | Ylimääräisten I/O-laitteiden virrankulutuksen sallittu lisämäärä lasketaan yhden liitännän nimellisen yhteysnopeuden perusteella ja pyöristetään lähimpään gigabittiin (Gbit). I/O-laitteisiin, joiden nopeus on alle 1 Gbit, ei voida soveltaa ylimääräisten I/O-laitteiden virrankulutuksen sallittua lisämäärää. |
| --- | --- |

h)

Ylimääräisten I/O-laitteiden virrankulutuksen sallittu lisämäärä lasketaan yhden liitännän nimellisen yhteysnopeuden perusteella ja pyöristetään lähimpään gigabittiin (Gbit). I/O-laitteisiin, joiden nopeus on alle 1 Gbit, ei voida soveltaa ylimääräisten I/O-laitteiden virrankulutuksen sallittua lisämäärää.

| i) | Ylimääräisten I/O-laitteiden virrankulutuksen sallittua lisämäärää sovelletaan vain I/O-laitteisiin, jotka ovat aktiivisessa tilassa/käytössä toimitettaessa ja toimintakykyisiä, kun ne yhdistetään aktiivikytkimeen. |
| --- | --- |

i)

Ylimääräisten I/O-laitteiden virrankulutuksen sallittua lisämäärää sovelletaan vain I/O-laitteisiin, jotka ovat aktiivisessa tilassa/käytössä toimitettaessa ja toimintakykyisiä, kun ne yhdistetään aktiivikytkimeen.

Taulukko 3

Valmiustilan virrankulutuksen sallitut peruslisämäärät yksi- ja kaksikantaisille palvelimille

| Luokka | Asennettujen suorittimen enimmäismäärä
  (# P) | Hallinnoitu palvelin | Valmiustilan virrankulutuksen sallittu peruslisämäärä, PBASE

  (wattia) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Ei | 47,0 |
| B | 1 | Kyllä | 57,0 |
| C | 2 | Ei | 92,0 |
| D | 2 | Kyllä | 142,0 |
| Vikasietoinen | 2 | Kyllä | 205,0 |

Luokka

Asennettujen suorittimen enimmäismäärä

(# P)

Hallinnoitu palvelin

Valmiustilan virrankulutuksen sallittu peruslisämäärä, PBASE

(wattia)

A

1

Ei

47,0

B

1

Kyllä

57,0

C

2

Ei

92,0

D

2

Kyllä

142,0

Vikasietoinen

2

Kyllä

205,0

Taulukko 4

Valmiustilan virrankulutuksen sallitut lisämäärät lisäkomponenteille

| Järjestelmän ominaisuus | Sovelletaan: | Valmiustilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä |
| --- | --- | --- |
| Ylimääräiset virtalähteet | Nimenomaisesti virransyötön varmennusta varten asennetut virtalähteet | 20 wattia virtalähdettä kohti |
| Kovalevyt (SSD-levyt mukaan lukien) | Asennettua kovalevyä kohti | 8,0 wattia kovalevyä kohti |
| Lisämuisti | 4 GB:n ylittävä asennettu muisti | 0,75 wattia/GB |
| Ylimääräinen puskuroitu DDR-kanava | 8 kanavan määrän ylittävät asennetut puskuroidut DDR-kanavat
  (Vain vikasietoiset palvelimet) | 4,0 wattia puskuroitua DDR-kanavaa kohti |
| Ylimääräiset I/O-laitteet | Asennetut laitteet, joissa on yli kaksi porttia, joiden nopeus ≥ 1 Gbit, sisäinen Ethernet | < 1 Gbit: Ei lisämäärää
  = 1 Gbit: 2,0 wattia / aktiivinen portti
  > 1 Gbit ja < 10 Gbit: 4,0 wattia / aktiivinen portti
  ≥ 10 Gbit: 8,0 wattia / aktiivinen portti |

Järjestelmän ominaisuus

Sovelletaan:

Valmiustilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä

Ylimääräiset virtalähteet

Nimenomaisesti virransyötön varmennusta varten asennetut virtalähteet

20 wattia virtalähdettä kohti

Kovalevyt (SSD-levyt mukaan lukien)

Asennettua kovalevyä kohti

8,0 wattia kovalevyä kohti

Lisämuisti

4 GB:n ylittävä asennettu muisti

0,75 wattia/GB

Ylimääräinen puskuroitu DDR-kanava

8 kanavan määrän ylittävät asennetut puskuroidut DDR-kanavat

(Vain vikasietoiset palvelimet)

4,0 wattia puskuroitua DDR-kanavaa kohti

Ylimääräiset I/O-laitteet

Asennetut laitteet, joissa on yli kaksi porttia, joiden nopeus ≥ 1 Gbit, sisäinen Ethernet

< 1 Gbit: Ei lisämäärää

= 1 Gbit: 2,0 wattia / aktiivinen portti

> 1 Gbit ja < 10 Gbit: 4,0 wattia / aktiivinen portti

≥ 10 Gbit: 8,0 wattia / aktiivinen portti

3.7   Valmiustilan tehokkuusvaatimukset – kolmikantaiset (3S) ja nelikantaiset (4S) palvelimet (muut kuin kortti- tai monisolmupalvelimet)

Valmiustilan tehokkuuden raportointi: Valmiustilan virrankulutus (PIDLE) mitataan ja ilmoitetaan sekä hyväksyntää haettaessa toimitettavassa aineistossa että 4 osan vaatimusten mukaisesti.

3.8   Valmiustilan tehokkuusvaatimukset – Korttipalvelimet

| 3.8.1 | Valmiustilan tehokkuuden raportointi: Valmiustilan virrankulutus (PTOT_BLADE_SYS) ja (PBLADE) mitataan ja ilmoitetaan sekä hyväksyntää haettaessa toimitettavassa aineistossa että 4 osan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.8.1

Valmiustilan tehokkuuden raportointi: Valmiustilan virrankulutus (PTOT_BLADE_SYS) ja (PBLADE) mitataan ja ilmoitetaan sekä hyväksyntää haettaessa toimitettavassa aineistossa että 4 osan vaatimusten mukaisesti.

| 3.8.2 | Se, ovatko korttipalvelimet 3.8.1 kohdan vaatimusten mukaisia, on testattava kaikissa seuraavissa olosuhteissa:






  a) | Virrankulutusarvot mitataan ja ilmoitetaan käyttäen puoliksi kalustettua korttitelinettä. Korttipalvelimissa, joissa on useita virransyöttöalueita, valitaan se määrä virransyöttöalueita, joka on lähinnä puoliksi täytettyä korttitelinettä. Jos kaksi vaihtoehtoa on yhtä lähellä puoliksi kalustettua telinettä, testi suoritetaan sillä virransyöttöalueella tai virransyöttöalueiden yhdistelmällä, joka käyttää useampia korttipalvelimia. Puoliksi kalustetun korttitelineen testissä käytettyjen korttien määrä raportoidaan. |
| --- | --- | --- |

3.8.2

Se, ovatko korttipalvelimet 3.8.1 kohdan vaatimusten mukaisia, on testattava kaikissa seuraavissa olosuhteissa:

a)

Virrankulutusarvot mitataan ja ilmoitetaan käyttäen puoliksi kalustettua korttitelinettä. Korttipalvelimissa, joissa on useita virransyöttöalueita, valitaan se määrä virransyöttöalueita, joka on lähinnä puoliksi täytettyä korttitelinettä. Jos kaksi vaihtoehtoa on yhtä lähellä puoliksi kalustettua telinettä, testi suoritetaan sillä virransyöttöalueella tai virransyöttöalueiden yhdistelmällä, joka käyttää useampia korttipalvelimia. Puoliksi kalustetun korttitelineen testissä käytettyjen korttien määrä raportoidaan.

| b) | Kokonaan kalustetun korttitelineen virrankulutus voidaan mitata ja ilmoittaa vapaaehtoisesti, mikäli myös puoliksi kalustettua telinettä koskevat tiedot toimitetaan. |
| --- | --- |

b)

Kokonaan kalustetun korttitelineen virrankulutus voidaan mitata ja ilmoittaa vapaaehtoisesti, mikäli myös puoliksi kalustettua telinettä koskevat tiedot toimitetaan.

| c) | Kaikkien korttitelineeseen asennettujen korttipalvelimien kokoonpanon on oltava sama (yhtenäinen). |
| --- | --- |

c)

Kaikkien korttitelineeseen asennettujen korttipalvelimien kokoonpanon on oltava sama (yhtenäinen).

| d) | Korttikohtaiset virrankulutusarvot lasketaan yhtälöllä 2. |
| --- | --- |

d)

Korttikohtaiset virrankulutusarvot lasketaan yhtälöllä 2.

Yhtälö 2: Yksittäisen kortin virrankulutuksen laskeminen

Formula

jossa

| — | PBLADE on yhden korttipalvelimen virrankulutus, |
| --- | --- |

—

PBLADE on yhden korttipalvelimen virrankulutus,

| — | PTOT_BLADE_SYS on korttipalvelinjärjestelmän mitattu kokonaisvirrankulutus, |
| --- | --- |

—

PTOT_BLADE_SYS on korttipalvelinjärjestelmän mitattu kokonaisvirrankulutus,

| — | NINST_BLADE_SRV on testattuun korttitelineeseen asennettujen korttipalvelimien määrä. |
| --- | --- |

—

NINST_BLADE_SRV on testattuun korttitelineeseen asennettujen korttipalvelimien määrä.

3.9   Valmiustilan tehokkuusvaatimukset – Monisolmupalvelimet

| 3.9.1 | Valmiustilan tehokkuuden raportointi: Valmiustilan virrankulutus (PTOT_NODE_SYS) ja (PNODE) mitataan ja ilmoitetaan sekä hyväksyntää haettaessa toimitettavassa aineistossa että 4 osan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.9.1

Valmiustilan tehokkuuden raportointi: Valmiustilan virrankulutus (PTOT_NODE_SYS) ja (PNODE) mitataan ja ilmoitetaan sekä hyväksyntää haettaessa toimitettavassa aineistossa että 4 osan vaatimusten mukaisesti.

| 3.9.2 | Se, ovatko monisolmupalvelimet 3.9.1 kohdan vaatimusten mukaisia, on testattava kaikissa seuraavissa olosuhteissa:






  a) | Virrankulutusarvot mitataan ja ilmoitetaan käyttäen kokonaan kalustettua monisolmupalvelintelinettä. |
| --- | --- | --- |

3.9.2

Se, ovatko monisolmupalvelimet 3.9.1 kohdan vaatimusten mukaisia, on testattava kaikissa seuraavissa olosuhteissa:

a)

Virrankulutusarvot mitataan ja ilmoitetaan käyttäen kokonaan kalustettua monisolmupalvelintelinettä.

| b) | Kaikkien monisolmupalvelintelineeseen asennettujen monisolmupalvelimien kokoonpanon on oltava sama (yhtenäinen). |
| --- | --- |

b)

Kaikkien monisolmupalvelintelineeseen asennettujen monisolmupalvelimien kokoonpanon on oltava sama (yhtenäinen).

| c) | Solmukohtaiset virrankulutusarvot lasketaan yhtälöllä 3. |
| --- | --- |

c)

Solmukohtaiset virrankulutusarvot lasketaan yhtälöllä 3.

Yhtälö 3: Yksittäisen solmun virrankulutuksen laskeminen

Formula

jossa

| — | PNODE on yhden solmupalvelimen virrankulutus, |
| --- | --- |

—

PNODE on yhden solmupalvelimen virrankulutus,

| — | PTOT_NODE_SYS on monisolmupalvelinjärjestelmän mitattu kokonaisvirrankulutus, |
| --- | --- |

—

PTOT_NODE_SYS on monisolmupalvelinjärjestelmän mitattu kokonaisvirrankulutus,

| — | NINST_NODE_SRV on testattuun monisolmupalvelintelineeseen asennettujen monisolmupalvelimien määrä. |
| --- | --- |

—

NINST_NODE_SRV on testattuun monisolmupalvelintelineeseen asennettujen monisolmupalvelimien määrä.

3.10   Muut testivaatimukset

Suorittimen apukiihdyttimiä koskevat vaatimukset: Kaikkiin tietokonepalvelimiin, jotka myydään suorittimen apukiihdyttimien kanssa, sovelletaan seuraavia vaatimuksia ja säännöksiä:

| a) | Yksittäiset kokoonpanot: Kaikki valmiustilan testit on suoritettava sekä apukiihdyttimet asennettuina että ilman niitä. Sekä apukiihdyttimet asennettuina ja ilman niitä tehdyt valmiustilan virrankulutusmittaukset toimitetaan tapauksen mukaan EPA:lle tai Euroopan komissiolle osana ENERGY STAR -hyväksyntää haettaessa toimitettavaa aineistoa. |
| --- | --- |

a)

Yksittäiset kokoonpanot: Kaikki valmiustilan testit on suoritettava sekä apukiihdyttimet asennettuina että ilman niitä. Sekä apukiihdyttimet asennettuina ja ilman niitä tehdyt valmiustilan virrankulutusmittaukset toimitetaan tapauksen mukaan EPA:lle tai Euroopan komissiolle osana ENERGY STAR -hyväksyntää haettaessa toimitettavaa aineistoa.

| b) | Tuoteperheet: Valmiustilan testaus on suoritettava apukiihdyttimet asennettuina ja ilman niitä 1.8.2 kohdassa tarkoitetussa eniten virtaa kuluttavassa / korkean suorituskyvyn kokoonpanossa. Testaus apukiihdyttimet asennettuina ja ilman niitä voidaan valinnaisesti suorittaa ja ilmoittaa muissa testauspisteissä. |
| --- | --- |

b)

Tuoteperheet: Valmiustilan testaus on suoritettava apukiihdyttimet asennettuina ja ilman niitä 1.8.2 kohdassa tarkoitetussa eniten virtaa kuluttavassa / korkean suorituskyvyn kokoonpanossa. Testaus apukiihdyttimet asennettuina ja ilman niitä voidaan valinnaisesti suorittaa ja ilmoittaa muissa testauspisteissä.

| c) | Sekä apukiihdyttimet asennettuina ja ilman niitä tehdyt valmiustilan virrankulutusmittaukset toimitetaan tapauksen mukaan EPA:lle tai Euroopan komissiolle osana ENERGY STAR -hyväksyntää haettaessa toimitettavaa aineistoa. Nämä mittaukset toimitetaan kustakin yksittäisestä apukiihdytintuotteesta, joka on tarkoitettu myytäväksi hyväksynnän saaneen kokoonpanon kanssa. |
| --- | --- |

c)

Sekä apukiihdyttimet asennettuina ja ilman niitä tehdyt valmiustilan virrankulutusmittaukset toimitetaan tapauksen mukaan EPA:lle tai Euroopan komissiolle osana ENERGY STAR -hyväksyntää haettaessa toimitettavaa aineistoa. Nämä mittaukset toimitetaan kustakin yksittäisestä apukiihdytintuotteesta, joka on tarkoitettu myytäväksi hyväksynnän saaneen kokoonpanon kanssa.

| d) | PIDLE-arvon 3.6 ja 3.7 kohdassa, PBLADE-arvon 3.8 kohdassa ja PNODE-arvon 3.9 kohdassa tarkoitetut mittaukset suoritetaan apukiihdyttimet poistettuina, vaikka ne toimitettaessa olisivat asennettuina. Nämä mittaukset toistetaan kukin apukiihdytin yksi kerrallaan asennettuna kunkin asennetun apukiihdyttimen virrankulutuksen mittaamiseksi valmiustilassa. |
| --- | --- |

d)

PIDLE-arvon 3.6 ja 3.7 kohdassa, PBLADE-arvon 3.8 kohdassa ja PNODE-arvon 3.9 kohdassa tarkoitetut mittaukset suoritetaan apukiihdyttimet poistettuina, vaikka ne toimitettaessa olisivat asennettuina. Nämä mittaukset toistetaan kukin apukiihdytin yksi kerrallaan asennettuna kunkin asennetun apukiihdyttimen virrankulutuksen mittaamiseksi valmiustilassa.

| e) | Kunkin hyväksyttyihin kokoonpanoihin asennetun apukiihdyttimen virrankulutus valmiustilassa saa olla enintään 46 wattia. |
| --- | --- |

e)

Kunkin hyväksyttyihin kokoonpanoihin asennetun apukiihdyttimen virrankulutus valmiustilassa saa olla enintään 46 wattia.

| f) | Kunkin hyväksytyn kokoonpanon kanssa myytävän apukiihdyttimen virrankulutus valmiustilassa on ilmoitettava. |
| --- | --- |

f)

Kunkin hyväksytyn kokoonpanon kanssa myytävän apukiihdyttimen virrankulutus valmiustilassa on ilmoitettava.

4.   Toimitettavia vakiotietoja koskevat vaatimukset

Tiedonantovaatimukset

| 4.1 | Kaikki tietokonepalvelimia koskevan ENERGY STAR -version 2.0 hyväksyttyjen tuotteiden lomakkeen vaadittavat tietokentät on toimitettava Euroopan komissiolle kunkin ENERGY STAR -hyväksynnän saaneen tietokonepalvelimen tai tietokonepalvelinten tuoteperheen osalta.






  a) | Valmistajia kehotetaan toimittamaan yhdet tiedot kustakin ENERGY STAR -hyväksynnän saaneesta tuotekokoonpanosta, mutta Euroopan komissio hyväksyy myös tiedot kustakin hyväksytystä tuoteperheestä. |
| --- | --- | --- |

4.1

Kaikki tietokonepalvelimia koskevan ENERGY STAR -version 2.0 hyväksyttyjen tuotteiden lomakkeen vaadittavat tietokentät on toimitettava Euroopan komissiolle kunkin ENERGY STAR -hyväksynnän saaneen tietokonepalvelimen tai tietokonepalvelinten tuoteperheen osalta.

a)

Valmistajia kehotetaan toimittamaan yhdet tiedot kustakin ENERGY STAR -hyväksynnän saaneesta tuotekokoonpanosta, mutta Euroopan komissio hyväksyy myös tiedot kustakin hyväksytystä tuoteperheestä.

| b) | Tuoteperheen hyväksyntään on sisällyttävä soveltuvin osin tiedot kaikista 1.8.2. määritellyistä testauspisteistä. |
| --- | --- |

b)

Tuoteperheen hyväksyntään on sisällyttävä soveltuvin osin tiedot kaikista 1.8.2. määritellyistä testauspisteistä.

| c) | Mikäli mahdollista, valmistajien on myös toimitettava linkki niiden verkkosivustolla olevaan yksityiskohtaiseen virrankulutuslaskuriin, joita ostajat voivat käyttää ymmärtääkseen tuoteperheen eri kokoonpanojen virrankulutus- ja suorituskykytietoja. |
| --- | --- |

c)

Mikäli mahdollista, valmistajien on myös toimitettava linkki niiden verkkosivustolla olevaan yksityiskohtaiseen virrankulutuslaskuriin, joita ostajat voivat käyttää ymmärtääkseen tuoteperheen eri kokoonpanojen virrankulutus- ja suorituskykytietoja.

| 4.2 | Seuraavat tiedot näytetään EU:n ENERGY STAR -verkkosivuston tuotehakuvälineessä:






  a) | mallin nimi ja numero, tuotenumero ja/tai kokoonpanon tunniste; |
| --- | --- | --- |

4.2

Seuraavat tiedot näytetään EU:n ENERGY STAR -verkkosivuston tuotehakuvälineessä:

a)

mallin nimi ja numero, tuotenumero ja/tai kokoonpanon tunniste;

| b) | järjestelmän ominaisuudet (muoto, käytettävissä olevat liitännät/paikat, tehovaatimukset jne.); |
| --- | --- |

b)

järjestelmän ominaisuudet (muoto, käytettävissä olevat liitännät/paikat, tehovaatimukset jne.);

| c) | järjestelmän tyyppi (hallinnoimaton, hallinnoitu, skaalautuva jne.); |
| --- | --- |

c)

järjestelmän tyyppi (hallinnoimaton, hallinnoitu, skaalautuva jne.);

| d) | järjestelmän kokoonpano(t) (mukaan lukien matalan suorituskyvyn kokoonpano, korkean suorituskyvyn kokoonpano, vähiten virtaa kuluttava kokoonpano, eniten virtaa kuluttava kokoonpano ja tyypillinen kokoonpano tuoteperheen hyväksyntää varten); |
| --- | --- |

d)

järjestelmän kokoonpano(t) (mukaan lukien matalan suorituskyvyn kokoonpano, korkean suorituskyvyn kokoonpano, vähiten virtaa kuluttava kokoonpano, eniten virtaa kuluttava kokoonpano ja tyypillinen kokoonpano tuoteperheen hyväksyntää varten);

| e) | vaadittavista aktiivisen ja valmiustilan tehokkuusvaatimusten testeistä saadut virrankulutus- ja suorituskykytiedot, mukaan lukien results.xml-tiedostot, results.html-tiedostot, results.txt-tiedostot, kaikki results-chart.png-tiedostot, results-details.html-tiedostot, results-details.txt-tiedostot ja kaikki results-details-chart.png-tiedostot; |
| --- | --- |

e)

vaadittavista aktiivisen ja valmiustilan tehokkuusvaatimusten testeistä saadut virrankulutus- ja suorituskykytiedot, mukaan lukien results.xml-tiedostot, results.html-tiedostot, results.txt-tiedostot, kaikki results-chart.png-tiedostot, results-details.html-tiedostot, results-details.txt-tiedostot ja kaikki results-details-chart.png-tiedostot;

| f) | käytettävissä ja käytössä olevat virransäästöominaisuudet (eli virranhallinta); |
| --- | --- |

f)

käytettävissä ja käytössä olevat virransäästöominaisuudet (eli virranhallinta);

| g) | luettelo ASHRAE:n lämpöraportin valituista tiedoista; |
| --- | --- |

g)

luettelo ASHRAE:n lämpöraportin valituista tiedoista;

| h) | ennen testauksen aloittamista, valmiustilan testauksen päättyessä ja aktiivisen tilan testauksen päättyessä suoritetut imuilman lämpötilamittaukset; |
| --- | --- |

h)

ennen testauksen aloittamista, valmiustilan testauksen päättyessä ja aktiivisen tilan testauksen päättyessä suoritetut imuilman lämpötilamittaukset;

| i) | tuoteperheiden hyväksyntää varten luettelo hyväksytyistä kokoonpanoista hyväksyttyine tuotenumeroineen tai kokoonpanotunnisteineen ja |
| --- | --- |

i)

tuoteperheiden hyväksyntää varten luettelo hyväksytyistä kokoonpanoista hyväksyttyine tuotenumeroineen tai kokoonpanotunnisteineen ja

| j) | korttipalvelinten osalta luettelo niihin sopivista korttitelineistä, jotka täyttävät ENERGY STAR -hyväksynnän vaatimukset. |
| --- | --- |

j)

korttipalvelinten osalta luettelo niihin sopivista korttitelineistä, jotka täyttävät ENERGY STAR -hyväksynnän vaatimukset.

| 4.3 | EPA ja Euroopan komissio voivat tarvittaessa tarkistaa tätä luetteloa, ja ne ilmoittavat sidosryhmille tällaisesta tarkistusprosessista ja kutsuvat ne osallistumaan siihen. |
| --- | --- |

4.3

EPA ja Euroopan komissio voivat tarvittaessa tarkistaa tätä luetteloa, ja ne ilmoittavat sidosryhmille tällaisesta tarkistusprosessista ja kutsuvat ne osallistumaan siihen.

5.   Suorituskykyä koskevien vakiotietojen mittaamista ja tulostusta koskevat vaatimukset

5.1   Mittaaminen ja tulostus

| 5.1.1 | Tietokonepalvelimen on annettava tietoja syöttövirran kulutuksesta (W), imuilman lämpötilasta (°C) ja kaikkien loogisten keskusyksiköiden keskimääräisestä käyttöasteesta. Tiedot on asetettava saataville julkaistussa tai käyttäjien helposti saavutettavissa muodossa, joka on luettavissa kolmansien osapuolten avoimilla hallintaohjelmistoilla standardiverkossa. Kortti- ja monisolmupalvelinten ja -järjestelmien osalta tiedot voidaan koota telinekohtaisesti. |
| --- | --- |

5.1.1

Tietokonepalvelimen on annettava tietoja syöttövirran kulutuksesta (W), imuilman lämpötilasta (°C) ja kaikkien loogisten keskusyksiköiden keskimääräisestä käyttöasteesta. Tiedot on asetettava saataville julkaistussa tai käyttäjien helposti saavutettavissa muodossa, joka on luettavissa kolmansien osapuolten avoimilla hallintaohjelmistoilla standardiverkossa. Kortti- ja monisolmupalvelinten ja -järjestelmien osalta tiedot voidaan koota telinekohtaisesti.

| 5.1.2 | Tietokonepalvelimet, jotka vastaavat EN 55022:2006 -standardin mukaista luokkaa B, vapautetaan 5.1.1 kohdassa asetetuista syöttövirran kulutusta ja imuilman lämpötilaa koskevien tietojen toimittamisvaatimuksista. Luokka B viittaa (kotiympäristössä käytettäviksi tarkoitettuihin) koti- ja toimistolaitteisiin. Kaikkien ohjelmassa olevien tietokonepalvelimien on täytettävä kaikkien loogisten keskusyksiköiden käyttöasteen ilmoittamista koskevat vaatimukset ja ehdot. |
| --- | --- |

5.1.2

Tietokonepalvelimet, jotka vastaavat EN 55022:2006 -standardin mukaista luokkaa B, vapautetaan 5.1.1 kohdassa asetetuista syöttövirran kulutusta ja imuilman lämpötilaa koskevien tietojen toimittamisvaatimuksista. Luokka B viittaa (kotiympäristössä käytettäviksi tarkoitettuihin) koti- ja toimistolaitteisiin. Kaikkien ohjelmassa olevien tietokonepalvelimien on täytettävä kaikkien loogisten keskusyksiköiden käyttöasteen ilmoittamista koskevat vaatimukset ja ehdot.

5.2   Raportoinnin toteutus

| 5.2.1 | Tuotteissa voidaan käyttää joko upotettuja komponentteja tai tietokonepalvelimen kanssa pakattavia lisälaitteita (esim. palvelusuoritin, upotettu virrankulutus- tai lämpömittari (tai muu out-of-band-tekniikka) tai esiasennettu käyttöjärjestelmä) tietojen antamiseksi loppukäyttäjille. |
| --- | --- |

5.2.1

Tuotteissa voidaan käyttää joko upotettuja komponentteja tai tietokonepalvelimen kanssa pakattavia lisälaitteita (esim. palvelusuoritin, upotettu virrankulutus- tai lämpömittari (tai muu out-of-band-tekniikka) tai esiasennettu käyttöjärjestelmä) tietojen antamiseksi loppukäyttäjille.

| 5.2.2 | Tuotteissa, jotka sisältävät esiasennetun käyttöjärjestelmän, on oltava kaikki tarvittavat ajurit ja ohjelmat, joiden avulla loppukäyttäjät voivat käyttää tässä asiakirjassa määritettyjä vakiotietoja. Sellaisten tuotteiden yhteyteen, jotka eivät sisällä esiasennettua käyttöjärjestelmää, on pakattava painettua dokumentaatiota siitä, miten merkityksellistä anturien toimittamaa tietoa sisältäviin rekistereihin pääsee. Nämä vaatimukset voidaan täyttää joko painotuotteilla, tietokonepalvelimen kanssa toimitettavalla sähköisellä dokumentaatiolla tai tietoja tietokonepalvelimesta sisältävällä valmistajan verkkosivustolla julkaistuilla tiedoilla. |
| --- | --- |

5.2.2

Tuotteissa, jotka sisältävät esiasennetun käyttöjärjestelmän, on oltava kaikki tarvittavat ajurit ja ohjelmat, joiden avulla loppukäyttäjät voivat käyttää tässä asiakirjassa määritettyjä vakiotietoja. Sellaisten tuotteiden yhteyteen, jotka eivät sisällä esiasennettua käyttöjärjestelmää, on pakattava painettua dokumentaatiota siitä, miten merkityksellistä anturien toimittamaa tietoa sisältäviin rekistereihin pääsee. Nämä vaatimukset voidaan täyttää joko painotuotteilla, tietokonepalvelimen kanssa toimitettavalla sähköisellä dokumentaatiolla tai tietoja tietokonepalvelimesta sisältävällä valmistajan verkkosivustolla julkaistuilla tiedoilla.

| 5.2.3 | Kun avoin ja yleisesti käytettävissä oleva tiedon keräämisen ja raportoinnin standardi tulee saataville, valmistajien olisi sisällytettävä tämä yleinen standardi järjestelmiinsä. |
| --- | --- |

5.2.3

Kun avoin ja yleisesti käytettävissä oleva tiedon keräämisen ja raportoinnin standardi tulee saataville, valmistajien olisi sisällytettävä tämä yleinen standardi järjestelmiinsä.

| 5.2.4 | Tarkkuutta (5.3 osa) ja näytteenottoa (5.4 osa) koskevien vaatimusten arviointi suoritetaan tutkimalla komponenttien tuoteselosteiden sisältämiä tietoja. Jos tällaisia tietoja ei anneta, tarkkuus ja näytteenotto arvioidaan valmistajan ilmoituksen perusteella. |
| --- | --- |

5.2.4

Tarkkuutta (5.3 osa) ja näytteenottoa (5.4 osa) koskevien vaatimusten arviointi suoritetaan tutkimalla komponenttien tuoteselosteiden sisältämiä tietoja. Jos tällaisia tietoja ei anneta, tarkkuus ja näytteenotto arvioidaan valmistajan ilmoituksen perusteella.

5.3   Mittaustarkkuus

| 5.3.1 | Virransyöttö: Mittaukset on ilmoitettava vähintään ± 5 prosentin tarkkuudella todellisesta arvosta, ja enimmäistarkkuus kunkin asennetun virtalähteen osalta on ± 10 W (eli virran ilmoittamistarkkuuden kunkin virtalähteen osalta ei koskaan tarvitse olla tarkempi kuin ± 10 wattia) koko toiminta-alueella valmiustilasta täyteen tehoon. |
| --- | --- |

5.3.1

Virransyöttö: Mittaukset on ilmoitettava vähintään ± 5 prosentin tarkkuudella todellisesta arvosta, ja enimmäistarkkuus kunkin asennetun virtalähteen osalta on ± 10 W (eli virran ilmoittamistarkkuuden kunkin virtalähteen osalta ei koskaan tarvitse olla tarkempi kuin ± 10 wattia) koko toiminta-alueella valmiustilasta täyteen tehoon.

| 5.3.2 | Suorittimen käyttöaste: Jokaisen käyttöjärjestelmälle näkyvän loogisen keskusyksikön osalta on arvioitava keskimääräinen käyttöaste, ja se on ilmoitettava tietokonepalvelimen käyttäjälle käyttöympäristön (käyttöjärjestelmä tai hypervisor-ohjelma) avulla. |
| --- | --- |

5.3.2

Suorittimen käyttöaste: Jokaisen käyttöjärjestelmälle näkyvän loogisen keskusyksikön osalta on arvioitava keskimääräinen käyttöaste, ja se on ilmoitettava tietokonepalvelimen käyttäjälle käyttöympäristön (käyttöjärjestelmä tai hypervisor-ohjelma) avulla.

| 5.3.3 | Imuilman lämpötila: Mittaukset on ilmoitettava vähintään ± 2 °C:n tarkkuudella. |
| --- | --- |

5.3.3

Imuilman lämpötila: Mittaukset on ilmoitettava vähintään ± 2 °C:n tarkkuudella.

5.4   Näytteenottovaatimukset

| 5.4.1 | Virransyöttö ja suorittimen käyttöaste: Virransyötön ja suorittimen käyttöasteen mittauksessa näytteitä on otettava sisäisesti tietokonepalvelimelle vähintään kerran yhtäjaksoista kymmenen sekunnin jaksoa kohden. Enintään 30 sekunnin jakson liukuvasta keskiarvosta on otettava näyte sisäisesti tietokonepalvelimelle vähintään kerran kymmenessä sekunnissa. |
| --- | --- |

5.4.1

Virransyöttö ja suorittimen käyttöaste: Virransyötön ja suorittimen käyttöasteen mittauksessa näytteitä on otettava sisäisesti tietokonepalvelimelle vähintään kerran yhtäjaksoista kymmenen sekunnin jaksoa kohden. Enintään 30 sekunnin jakson liukuvasta keskiarvosta on otettava näyte sisäisesti tietokonepalvelimelle vähintään kerran kymmenessä sekunnissa.

| 5.4.2 | Imuilman lämpötila: Imuilman lämpötilan mittauksista on otettava sisäisesti näyte tietokonepalvelimelle vähintään kerran jokaista kymmenen sekunnin jaksoa kohden. |
| --- | --- |

5.4.2

Imuilman lämpötila: Imuilman lämpötilan mittauksista on otettava sisäisesti näyte tietokonepalvelimelle vähintään kerran jokaista kymmenen sekunnin jaksoa kohden.

| 5.4.3 | Aikaleimaus: Järjestelmien, joissa ympäristöolosuhteita koskevat tiedot aikaleimataan, on otettava näytteitä sisäisesti tietokonepalvelimelle vähintään kerran jokaista kymmenen sekunnin jaksoa kohden. |
| --- | --- |

5.4.3

Aikaleimaus: Järjestelmien, joissa ympäristöolosuhteita koskevat tiedot aikaleimataan, on otettava näytteitä sisäisesti tietokonepalvelimelle vähintään kerran jokaista kymmenen sekunnin jaksoa kohden.

| 5.4.4 | Hallintaohjelmisto: Kaikki näytemittaukset on saatettava ulkoisen hallintaohjelmiston saataville tarpeeseen perustuvalla kysyntämenetelmällä (”pull-method”) tai koordinoidulla tarjontamenetelmällä (”push-method”). Kummassakin tapauksessa järjestelmän hallintaohjelmisto asettaa tietojen toimituksen aikataulun, kun taas tietokonepalvelin varmistaa, että toimitetut tiedot täyttävät edellä asetetut näytteenotto- ja tarkkuusvaatimukset. |
| --- | --- |

5.4.4

Hallintaohjelmisto: Kaikki näytemittaukset on saatettava ulkoisen hallintaohjelmiston saataville tarpeeseen perustuvalla kysyntämenetelmällä (”pull-method”) tai koordinoidulla tarjontamenetelmällä (”push-method”). Kummassakin tapauksessa järjestelmän hallintaohjelmisto asettaa tietojen toimituksen aikataulun, kun taas tietokonepalvelin varmistaa, että toimitetut tiedot täyttävät edellä asetetut näytteenotto- ja tarkkuusvaatimukset.

6.   Testaus

6.1   Testimenetelmät

| 6.1.1 | ENERGY STAR -vaatimusten täyttymisen määrittämisessä on tietokonepalvelinlaitteita testattaessa käytettävä taulukossa 5 ilmoitettuja testimenetelmiä.

  Taulukko 5


  Testimenetelmät ENERGY STAR -hyväksyntää varten







  Tuotetyyppi tai komponentti | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- |
| Kaikki | ENERGY STAR Test Method for Computer Servers (Rev. March-2013) |
| Kaikki | Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC) Server Efficiency Rating Tool (SERT), Version 1.0.0, Rev. Feb 26, 2013 |

6.1.1

ENERGY STAR -vaatimusten täyttymisen määrittämisessä on tietokonepalvelinlaitteita testattaessa käytettävä taulukossa 5 ilmoitettuja testimenetelmiä.

Taulukko 5

Testimenetelmät ENERGY STAR -hyväksyntää varten

Tuotetyyppi tai komponentti

Testimenetelmä

Kaikki

ENERGY STAR Test Method for Computer Servers (Rev. March-2013)

Kaikki

Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC) Server Efficiency Rating Tool (SERT), Version 1.0.0, Rev. Feb 26, 2013

| 6.1.2 | Testattaessa tietokonepalvelinlaitteita kaikkien testattavan yksikön suoritinkantojen on oltava kalustettuina testauksen aikana.
  Jos tietokonepalvelin ei tue kaikkien suoritinkantojen kalustamista testauksen aikana, järjestelmä on kalustettava niin, että sen toimintakyky on mahdollisimman suuri. Näihin järjestelmiin sovelletaan valmiustilan virrankulutuksen lisämäärää järjestelmässä olevien suoritinkantojen määrän mukaan. |
| --- | --- |

6.1.2

Testattaessa tietokonepalvelinlaitteita kaikkien testattavan yksikön suoritinkantojen on oltava kalustettuina testauksen aikana.

Jos tietokonepalvelin ei tue kaikkien suoritinkantojen kalustamista testauksen aikana, järjestelmä on kalustettava niin, että sen toimintakyky on mahdollisimman suuri. Näihin järjestelmiin sovelletaan valmiustilan virrankulutuksen lisämäärää järjestelmässä olevien suoritinkantojen määrän mukaan.

6.2   Testaukseen vaadittavien yksiköiden määrä

Testausta varten on valittava tyypilliset mallit seuraavien vaatimusten mukaisesti:

| a) | Yksittäisen tuotekokoonpanon hyväksyntää varten tyypillisenä mallina pidetään tuotekokoonpanoa, joka on tarkoitettu markkinoitavaksi ja merkittäväksi ENERGY STAR -merkinnällä. |
| --- | --- |

a)

Yksittäisen tuotekokoonpanon hyväksyntää varten tyypillisenä mallina pidetään tuotekokoonpanoa, joka on tarkoitettu markkinoitavaksi ja merkittäväksi ENERGY STAR -merkinnällä.

| b) | Kaikkien tuotetyyppien jonkin tuoteperheen hyväksyntää varten tyypillisinä malleina pidetään yhtä tuoteperheen tuotekokoonpanoa kutakin 1.8.2 kohdan määritelmissä määritettyä viittä kohtaa kohden. Kaikilla tällaisilla tyypillisillä malleilla on oltava samat 1.8.1 kohdassa määritellyt tuoteperheen yhteiset ominaisuudet. |
| --- | --- |

b)

Kaikkien tuotetyyppien jonkin tuoteperheen hyväksyntää varten tyypillisinä malleina pidetään yhtä tuoteperheen tuotekokoonpanoa kutakin 1.8.2 kohdan määritelmissä määritettyä viittä kohtaa kohden. Kaikilla tällaisilla tyypillisillä malleilla on oltava samat 1.8.1 kohdassa määritellyt tuoteperheen yhteiset ominaisuudet.

6.3   Vaatimukset täyttävät tuoteperheet

| 6.3.1 | Valmistajia kehotetaan testaamaan yksittäisiä tuotekokoonpanoja ja toimittamaan niiden tiedot ENERGY STAR -hyväksyntää varten. Valmistaja voi kuitenkin hakea hyväksyntää useille tuotekokoonpanoille yhden tuoteperhenimityksen puitteissa, jos tuoteperheen kaikki kokoonpanot täyttävät yhden seuraavista vaatimuksista:






  a) | yksittäiset tuotteet on rakennettu samalle alustalle, niille voidaan hakea hyväksyntää samojen näissä vaatimuksissa esitettyjen ja tuotteiden täyttämien erityisten vaatimusten perusteella ja ne ovat koteloa ja väriä lukuun ottamatta joka suhteessa identtiset testatun tyypillisen tuotekokoonpanon kanssa tai |
| --- | --- | --- |

6.3.1

Valmistajia kehotetaan testaamaan yksittäisiä tuotekokoonpanoja ja toimittamaan niiden tiedot ENERGY STAR -hyväksyntää varten. Valmistaja voi kuitenkin hakea hyväksyntää useille tuotekokoonpanoille yhden tuoteperhenimityksen puitteissa, jos tuoteperheen kaikki kokoonpanot täyttävät yhden seuraavista vaatimuksista:

a)

yksittäiset tuotteet on rakennettu samalle alustalle, niille voidaan hakea hyväksyntää samojen näissä vaatimuksissa esitettyjen ja tuotteiden täyttämien erityisten vaatimusten perusteella ja ne ovat koteloa ja väriä lukuun ottamatta joka suhteessa identtiset testatun tyypillisen tuotekokoonpanon kanssa tai

| b) | yksittäiset tuotteet täyttävät edellä 1.8 kohdassa määritellyt tuoteperheen vaatimukset. Tässä tapauksessa valmistajien on suoritettava testit ja toimitettava niiden tiedot b osan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

yksittäiset tuotteet täyttävät edellä 1.8 kohdassa määritellyt tuoteperheen vaatimukset. Tässä tapauksessa valmistajien on suoritettava testit ja toimitettava niiden tiedot b osan vaatimusten mukaisesti.

| 6.3.2 | Valmistajien on toimitettava teho- ja suorituskykytietolomake kustakin tuoteperheestä, jolle haetaan hyväksyntää. |
| --- | --- |

6.3.2

Valmistajien on toimitettava teho- ja suorituskykytietolomake kustakin tuoteperheestä, jolle haetaan hyväksyntää.

| 6.3.3 | Kaikkien sen tuoteperheen tuotekokoonpanojen, jolle haetaan hyväksyntää, on täytettävä ENERGY STAR -vaatimukset, myös niiden tuotteiden, joiden tietoja ei ole ilmoitettu. |
| --- | --- |

6.3.3

Kaikkien sen tuoteperheen tuotekokoonpanojen, jolle haetaan hyväksyntää, on täytettävä ENERGY STAR -vaatimukset, myös niiden tuotteiden, joiden tietoja ei ole ilmoitettu.

7.   Voimaantulopäivämäärä

| 7.1 | Näiden tietokonepalvelimia koskevien ENERGY STAR -vaatimusten version 2.0 voimaantulopäivä määritellään sopimuksen voimaantulopäiväksi. ENERGY STAR -tunnuksen saadakseen tuotemallin on vastattava sen valmistuspäivänä voimassa olevia ENERGY STAR -vaatimuksia. Valmistuspäivämäärä on yksikkökohtainen ja tarkoittaa päivää, jona yksikkö katsotaan kokonaan kootuksi. |
| --- | --- |

7.1

Näiden tietokonepalvelimia koskevien ENERGY STAR -vaatimusten version 2.0 voimaantulopäivä määritellään sopimuksen voimaantulopäiväksi. ENERGY STAR -tunnuksen saadakseen tuotemallin on vastattava sen valmistuspäivänä voimassa olevia ENERGY STAR -vaatimuksia. Valmistuspäivämäärä on yksikkökohtainen ja tarkoittaa päivää, jona yksikkö katsotaan kokonaan kootuksi.

| 7.2 | Vaatimusten tulevat muutokset: EPA ja Euroopan komissio varaavat oikeuden muuttaa näitä vaatimuksia, jos tekniset ja/tai markkinoiden muutokset vaikuttavat niiden hyödyllisyyteen kuluttajille, teollisuudelle tai ympäristölle. Nykyisen toimintatavan mukaisesti vaatimusten muutoksista sovitaan sidosryhmien keskusteluissa. Jos vaatimuksia tarkistetaan, on syytä muistaa, että ENERGY STAR -hyväksyntää ei automaattisesti myönnetä tuotemallin koko eliniäksi. |
| --- | --- |

7.2

Vaatimusten tulevat muutokset: EPA ja Euroopan komissio varaavat oikeuden muuttaa näitä vaatimuksia, jos tekniset ja/tai markkinoiden muutokset vaikuttavat niiden hyödyllisyyteen kuluttajille, teollisuudelle tai ympäristölle. Nykyisen toimintatavan mukaisesti vaatimusten muutoksista sovitaan sidosryhmien keskusteluissa. Jos vaatimuksia tarkistetaan, on syytä muistaa, että ENERGY STAR -hyväksyntää ei automaattisesti myönnetä tuotemallin koko eliniäksi.

8.   Huomioita tulevia tarkistuksia varten

| 8.1 | Aktiivisen tilan tehokkuusvaatimukset: EPA ja Euroopan komissio aikovat asettaa versiossa 3.0 aktiivisen tilan tehokkuusvaatimukset kaikille tietokonepalvelinluokille, joista niillä on riittävästi SERT-tietoja tuotteiden asianmukaiseksi erittelemiseksi. |
| --- | --- |

8.1

Aktiivisen tilan tehokkuusvaatimukset: EPA ja Euroopan komissio aikovat asettaa versiossa 3.0 aktiivisen tilan tehokkuusvaatimukset kaikille tietokonepalvelinluokille, joista niillä on riittävästi SERT-tietoja tuotteiden asianmukaiseksi erittelemiseksi.

| 8.2 | Virtalähteiden oikea mitoitus: EPA ja Euroopan komissio tutkivat mahdollisuuksia kannustaa versiossa 3.0 virtalähteiden oikeaa mitoitusta. |
| --- | --- |

8.2

Virtalähteiden oikea mitoitus: EPA ja Euroopan komissio tutkivat mahdollisuuksia kannustaa versiossa 3.0 virtalähteiden oikeaa mitoitusta.

| 8.3 | DC-DC-tietokonepalvelimien sisällyttäminen: EPA ja Euroopan komissio kehottavat valmistajia tekemään yhteistyötä SPEC:n kanssa, jotta SERT-luokitusväline tukisi tasavirtapalvelimia, niin että tasavirtapalvelimille voidaan hakea hyväksyntää version 3.0 perusteella. |
| --- | --- |

8.3

DC-DC-tietokonepalvelimien sisällyttäminen: EPA ja Euroopan komissio kehottavat valmistajia tekemään yhteistyötä SPEC:n kanssa, jotta SERT-luokitusväline tukisi tasavirtapalvelimia, niin että tasavirtapalvelimille voidaan hakea hyväksyntää version 3.0 perusteella.

| 8.4 | Uusien järjestelmäarkkitehtuurien sisällyttäminen: EPA ja Euroopan komissio kehottavat valmistajia tekemään yhteistyötä SPEC:n kanssa tuen luomiseksi sellaisille arkkitehtuureille, joita SERT-luokitusväline ei tällä hetkellä tue mutta jotka muodostavat huomattavan osan tietokonepalvelimien markkinoista. Ennen version 3.0 laatimista EPA ja Euroopan komissio ottavat huomioon kaikki SERT-luokitusvälineen tukemat arkkitehtuurit. |
| --- | --- |

8.4

Uusien järjestelmäarkkitehtuurien sisällyttäminen: EPA ja Euroopan komissio kehottavat valmistajia tekemään yhteistyötä SPEC:n kanssa tuen luomiseksi sellaisille arkkitehtuureille, joita SERT-luokitusväline ei tällä hetkellä tue mutta jotka muodostavat huomattavan osan tietokonepalvelimien markkinoista. Ennen version 3.0 laatimista EPA ja Euroopan komissio ottavat huomioon kaikki SERT-luokitusvälineen tukemat arkkitehtuurit.

| 8.5 | Ylimääräisiä redundantteja virtalähteitä koskevan lisämäärän poistaminen: EPA ja Euroopan komissio ovat tietoisia tekniikasta, jonka avulla ylimääräiset redundantit virtalähteet voidaan pitää valmiustilassa ja aktivoida vain tarvittaessa. EPA ja Euroopan komissio kannustavat tämän tekniikan käyttöönottoon tietokonepalvelimissa ja aikovat tutkia, onko nykyinen ylimääräisiä redundantteja virtalähteitä koskeva lisämäärä yhä tarpeen versiossa 3.0. |
| --- | --- |

8.5

Ylimääräisiä redundantteja virtalähteitä koskevan lisämäärän poistaminen: EPA ja Euroopan komissio ovat tietoisia tekniikasta, jonka avulla ylimääräiset redundantit virtalähteet voidaan pitää valmiustilassa ja aktivoida vain tarvittaessa. EPA ja Euroopan komissio kannustavat tämän tekniikan käyttöönottoon tietokonepalvelimissa ja aikovat tutkia, onko nykyinen ylimääräisiä redundantteja virtalähteitä koskeva lisämäärä yhä tarpeen versiossa 3.0.

| 8.6 | Prosessorin apukiihdyttimiä koskevat vaatimukset: EPA ja Euroopan komissio aikovat versiossa 3.0 tarkastella uudelleen ja mahdollisesti laajentaa apukiihdyttimiä koskevia vaatimuksia versiosta 2.0 kerättyjen apukiihdyttimiä koskevien tietojen perusteella sekä harkita apukiihdyttimien arvioinnin sisällyttämistä SERT-luokitusvälineeseen. |
| --- | --- |

8.6

Prosessorin apukiihdyttimiä koskevat vaatimukset: EPA ja Euroopan komissio aikovat versiossa 3.0 tarkastella uudelleen ja mahdollisesti laajentaa apukiihdyttimiä koskevia vaatimuksia versiosta 2.0 kerättyjen apukiihdyttimiä koskevien tietojen perusteella sekä harkita apukiihdyttimien arvioinnin sisällyttämistä SERT-luokitusvälineeseen.

| 8.7 | Lämpötilaa koskevat raportointi- ja testausvaatimukset: EPA ja Euroopan komissio suunnittelevat arvioivansa uudelleen nykyiset lämpötilaa koskevat raportointi- ja testausvaatimukset, jotta kerätyt tiedot olisivat mahdollisimman arvokkaita valmistajille ja konesalien käyttäjille. |
| --- | --- |

8.7

Lämpötilaa koskevat raportointi- ja testausvaatimukset: EPA ja Euroopan komissio suunnittelevat arvioivansa uudelleen nykyiset lämpötilaa koskevat raportointi- ja testausvaatimukset, jotta kerätyt tiedot olisivat mahdollisimman arvokkaita valmistajille ja konesalien käyttäjille.

Lisäys A

Esimerkkilaskelmia

1.   Valmiustilan virrankulutusvaatimukset

ENERGY STAR -hyväksynnän edellyttämän valmiustilan enimmäisvirrankulutusta koskevan vaatimuksen määrittämiseksi määritellään valmiustilan perustaso taulukosta 3 ja tämän jälkeen lisätään taulukosta 4 virrankulutuksen sallitut lisämäärät (jotka esitetään näiden vaatimusten 3.6 kohdassa). Seuraavassa on esimerkki tästä;

Esimerkki: Standardimallinen yksisuorittiminen tietokonepalvelin, jossa on 8 GB muistia, kaksi kovalevyä ja kaksi I/O-laitetta (ensimmäisessä kaksi 1 gigabitin porttia ja toisessa kuusi 1 gigabitin porttia).

| 1.1 | Peruslisämäärä:






  a) | Määritellään valmiustilan peruslisämäärä taulukosta 3, joka on viitteeksi alla. |
| --- | --- | --- |

1.1

Peruslisämäärä:

a)

Määritellään valmiustilan peruslisämäärä taulukosta 3, joka on viitteeksi alla.

| b) | Esimerkkipalvelin on luokiteltu luokkaan A, ja se saa kuluttaa valmiustilassa enintään 47,0 wattia saadakseen ENERGY STAR -merkinnän.








  Luokka | Asennettujen suorittimien määrä
  (# P) | Hallinnoitu palvelin | Valmiustilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Ei | 47,0 |
| B | 1 | Kyllä | 57,0 |
| C | 2 | Ei | 92,0 |
| D | 2 | Kyllä | 142,0 |
| Vikasietoinen | 2 | Kyllä | 205,0 |

b)

Esimerkkipalvelin on luokiteltu luokkaan A, ja se saa kuluttaa valmiustilassa enintään 47,0 wattia saadakseen ENERGY STAR -merkinnän.

Luokka

Asennettujen suorittimien määrä

(# P)

Hallinnoitu palvelin

Valmiustilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä

(W)

A

1

Ei

47,0

B

1

Kyllä

57,0

C

2

Ei

92,0

D

2

Kyllä

142,0

Vikasietoinen

2

Kyllä

205,0

| 1.2 | Lisäkomponenttien virrankulutuksen sallittu lisämäärä valmiustilassa: Lasketaan lisäkomponenttien valmiustilan lisämäärä taulukosta 4, joka on viitteeksi alla.







  Järjestelmän ominaisuus | Sovelletaan | Lisäkomponenttien valmiustilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Ylimääräiset virtalähteet | Nimenomaisesti virransyötön varmennusta varten asennetut virtalähteet | 20,0 wattia virtalähdettä kohti |
| Kovalevyt (SSD-levyt mukaan lukien) | Kaikki asennetut kovalevyt | 8,0 wattia kovalevyä kohti |
| Lisämuisti | 4 GB:n ylittävä asennettu muisti | 0,75 wattia/GB |
| Ylimääräinen puskuroitu DDR-kanava | 8 kanavan määrän ylittävät asennetut puskuroidut DDR-kanavat
  (Vain vikasietoiset palvelimet) | 4,0 wattia puskuroitua DDR-kanavaa kohti |
| Ylimääräiset I/O-laitteet (yhden liitännän nopeus pyöristettynä lähimpään gigabittiin) | Asennetut laitteet, joissa on yli kaksi porttia, joiden nopeus on 1 Gbit, sisäinen Ethernet | < 1 Gbit: Ei lisämäärää
  = 1 Gbit: 2,0 wattia / aktiivinen portti
  > 1 Gbit ja < 10 Gbit: 4,0 wattia / aktiivinen portti
  ≥ 10 Gbit: 8,0 wattia / aktiivinen portti |

1.2

Lisäkomponenttien virrankulutuksen sallittu lisämäärä valmiustilassa: Lasketaan lisäkomponenttien valmiustilan lisämäärä taulukosta 4, joka on viitteeksi alla.

Järjestelmän ominaisuus

Sovelletaan

Lisäkomponenttien valmiustilan virrankulutuksen sallittu lisämäärä

Ylimääräiset virtalähteet

Nimenomaisesti virransyötön varmennusta varten asennetut virtalähteet

20,0 wattia virtalähdettä kohti

Kovalevyt (SSD-levyt mukaan lukien)

Kaikki asennetut kovalevyt

8,0 wattia kovalevyä kohti

Lisämuisti

4 GB:n ylittävä asennettu muisti

0,75 wattia/GB

Ylimääräinen puskuroitu DDR-kanava

8 kanavan määrän ylittävät asennetut puskuroidut DDR-kanavat

(Vain vikasietoiset palvelimet)

4,0 wattia puskuroitua DDR-kanavaa kohti

Ylimääräiset I/O-laitteet (yhden liitännän nopeus pyöristettynä lähimpään gigabittiin)

Asennetut laitteet, joissa on yli kaksi porttia, joiden nopeus on 1 Gbit, sisäinen Ethernet

< 1 Gbit: Ei lisämäärää

= 1 Gbit: 2,0 wattia / aktiivinen portti

> 1 Gbit ja < 10 Gbit: 4,0 wattia / aktiivinen portti

≥ 10 Gbit: 8,0 wattia / aktiivinen portti

| a) | Esimerkkipalvelimessa on kaksi kovalevyä. Siksi sille myönnetään ylimääräinen 16,0 watin lisämäärä kutakin kovalevyä kohti (2 kovalevyä × 8,0 wattia). |
| --- | --- |

a)

Esimerkkipalvelimessa on kaksi kovalevyä. Siksi sille myönnetään ylimääräinen 16,0 watin lisämäärä kutakin kovalevyä kohti (2 kovalevyä × 8,0 wattia).

| b) | Esimerkkipalvelimessa on 4 GB muistikapasiteettia peruskokoonpanon lisäksi. Siksi sille myönnetään ylimääräinen 3,0 watin lisämäärä muistin osalta (4 ylimääräistä GB × 0,75 wattia/GB). |
| --- | --- |

b)

Esimerkkipalvelimessa on 4 GB muistikapasiteettia peruskokoonpanon lisäksi. Siksi sille myönnetään ylimääräinen 3,0 watin lisämäärä muistin osalta (4 ylimääräistä GB × 0,75 wattia/GB).

| c) | Esimerkkipalvelimessa on yksi I/O-kortti, joka ei oikeuta lisämäärään: ensimmäisessä laitteessa on vain kaksi Ethernet-porttia, joten se ei ylitä kahden portin kynnysarvoa. Palvelimen toinen laite on oikeutettu lisämäärään: palvelimelle myönnetään ylimääräinen 12,0 watin lisämäärä tästä laitteesta (kuusi 1 gigabitin porttia × 2,0 wattia / aktiivisessa tilassa oleva portti). |
| --- | --- |

c)

Esimerkkipalvelimessa on yksi I/O-kortti, joka ei oikeuta lisämäärään: ensimmäisessä laitteessa on vain kaksi Ethernet-porttia, joten se ei ylitä kahden portin kynnysarvoa. Palvelimen toinen laite on oikeutettu lisämäärään: palvelimelle myönnetään ylimääräinen 12,0 watin lisämäärä tästä laitteesta (kuusi 1 gigabitin porttia × 2,0 wattia / aktiivisessa tilassa oleva portti).

| 1.3 | Lasketaan lopullinen valmiustilan virrankulutuksen lisämäärä laskemalla yhteen peruslisämäärä ja lisäkomponenttien sallitut lisämäärät. Esimerkkijärjestelmän edellytettäisiin kuluttavan enintään 78,0 wattia valmiustilassa saadakseen hyväksynnän (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W). |
| --- | --- |

1.3

Lasketaan lopullinen valmiustilan virrankulutuksen lisämäärä laskemalla yhteen peruslisämäärä ja lisäkomponenttien sallitut lisämäärät. Esimerkkijärjestelmän edellytettäisiin kuluttavan enintään 78,0 wattia valmiustilassa saadakseen hyväksynnän (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W).

2.   Virrankulutuksen sallittu lisämäärä valmiustilassa – Virtalähteet

Seuraavat esimerkit havainnollistavat ylimääräisten virtalähteiden virrankulutuksen sallittuja lisämääriä valmiustilassa:

| 2.1 | Jos tietokonepalvelin tarvitsee toimiakseen kaksi virtalähdettä ja kokoonpanoon sisältyy kolme asennettua virtalähdettä, palvelin saisi 20,0 watin ylimääräisen valmiustilan virrankulutuksen lisämäärän. |
| --- | --- |

2.1

Jos tietokonepalvelin tarvitsee toimiakseen kaksi virtalähdettä ja kokoonpanoon sisältyy kolme asennettua virtalähdettä, palvelin saisi 20,0 watin ylimääräisen valmiustilan virrankulutuksen lisämäärän.

| 2.2 | Jos sama palvelin toimitettaisiin neljällä asennetulla virtalähteellä, se saisi ylimääräisen 40,0 watin valmiustilan virrankulutuksen lisämäärän. |
| --- | --- |

2.2

Jos sama palvelin toimitettaisiin neljällä asennetulla virtalähteellä, se saisi ylimääräisen 40,0 watin valmiustilan virrankulutuksen lisämäärän.

3.   Virrankulutuksen sallittu lisämäärä valmiustilassa – Ylimääräinen puskuroitu DDR-kanava

Seuraavat esimerkit havainnollistavat ylimääräisten puskuroitujen DDR-kanavien virrankulutuksen sallittuja lisämääriä valmiustilassa:

| 3.1 | Jos vikasietoisessa tietokonepalvelimessa on toimitettaessa kuusi asennettua puskuroitua DDR-kanavaa, palvelin ei saisi ylimääräistä valmiustilan virrankulutuksen lisämäärää. |
| --- | --- |

3.1

Jos vikasietoisessa tietokonepalvelimessa on toimitettaessa kuusi asennettua puskuroitua DDR-kanavaa, palvelin ei saisi ylimääräistä valmiustilan virrankulutuksen lisämäärää.

| 3.2 | Jos samassa vikasietoisessa palvelimessa tämän sijasta olisi toimitettaessa 16 asennettua puskuroitua DDR-kanavaa, se saisi 32,0 watin ylimääräisen valmiustilan virrankulutuksen lisämäärän (ensimmäiset 8 kanavaa = ei lisämäärää, seuraavat 8 kanavaa = 4,0 wattia × 8 puskuroitua DDR-kanavaa). |
| --- | --- |

3.2

Jos samassa vikasietoisessa palvelimessa tämän sijasta olisi toimitettaessa 16 asennettua puskuroitua DDR-kanavaa, se saisi 32,0 watin ylimääräisen valmiustilan virrankulutuksen lisämäärän (ensimmäiset 8 kanavaa = ei lisämäärää, seuraavat 8 kanavaa = 4,0 wattia × 8 puskuroitua DDR-kanavaa).

Lisäys B

Vikasietoisten palvelinten luokan määrittely

| 1. | Suorittimen RAS-ominaisuudet ja skaalautuvuus – palvelimen on tuettava kaikkia seuraavia ominaisuuksia:






  1.1 | Suorittimien RAS-ominaisuudet: Suorittimella on oltava valmiudet havaita, korjata ja eristää virheet seuraavien ominaisuuksien avulla:






  a) | virheiden havaitseminen L1-tason välimuisteissa, hakemistoissa ja osoitteenmuunnospuskureissa pariteettisuojauksen avulla; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Suorittimen RAS-ominaisuudet ja skaalautuvuus – palvelimen on tuettava kaikkia seuraavia ominaisuuksia:

1.1

Suorittimien RAS-ominaisuudet: Suorittimella on oltava valmiudet havaita, korjata ja eristää virheet seuraavien ominaisuuksien avulla:

a)

virheiden havaitseminen L1-tason välimuisteissa, hakemistoissa ja osoitteenmuunnospuskureissa pariteettisuojauksen avulla;

| b) | yhden bitin virheen korjaus (tai parempi) käyttäen virheenkorjauskoodia (ECC) välimuisteihin, jotka voivat sisältää muutettuja tietoja. Korjatut tiedot toimitetaan vastaanottajalle (ts. virheenkorjausta ei käytetä vain taustalla tapahtuvaan siivoukseen); |
| --- | --- |

b)

yhden bitin virheen korjaus (tai parempi) käyttäen virheenkorjauskoodia (ECC) välimuisteihin, jotka voivat sisältää muutettuja tietoja. Korjatut tiedot toimitetaan vastaanottajalle (ts. virheenkorjausta ei käytetä vain taustalla tapahtuvaan siivoukseen);

| c) | virheellisten tietojen elvytys ja eristäminen 1) prosessorin varmistuspisteen uudelleenkäynnistämisen ja palautuksen, 2) korruptoituneiden tietojen merkinnän (tagit) ja merkintöjen levittämisen tai 3) molempien avulla. Nämä mekanismit antavat ilmoituksen käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle, jotka eristävät prosessissa tai osiossa olevan virheen ja vähentävät näin järjestelmän uudelleenkäynnistysten tarvetta; ja |
| --- | --- |

c)

virheellisten tietojen elvytys ja eristäminen 1) prosessorin varmistuspisteen uudelleenkäynnistämisen ja palautuksen, 2) korruptoituneiden tietojen merkinnän (tagit) ja merkintöjen levittämisen tai 3) molempien avulla. Nämä mekanismit antavat ilmoituksen käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle, jotka eristävät prosessissa tai osiossa olevan virheen ja vähentävät näin järjestelmän uudelleenkäynnistysten tarvetta; ja

| d) | 1) se kykenee itsenäisiin virheen rajoittamistoimiin prosessorilaitteistossa, kuten kytkemään vialliset välimuistin osat pois päältä, 2) tukee ennakoivia virheanalyysejä ilmoittamalla käyttöjärjestelmälle, hypervisor-ohjelmalle tai palvelusuorittimelle virheiden sijainnin ja/tai syyt, tai 3) molemmat. |
| --- | --- |

d)

1) se kykenee itsenäisiin virheen rajoittamistoimiin prosessorilaitteistossa, kuten kytkemään vialliset välimuistin osat pois päältä, 2) tukee ennakoivia virheanalyysejä ilmoittamalla käyttöjärjestelmälle, hypervisor-ohjelmalle tai palvelusuorittimelle virheiden sijainnin ja/tai syyt, tai 3) molemmat.

| 1.2 | Vikasietoisissa ja skaalautuvissa palvelimissa käytetty suoritinteknologia on suunniteltu tarjoamaan lisävalmiuksia ja -toiminnallisuutta ilman lisäpiirisarjoja, minkä ansiosta niitä voidaan käyttää järjestelmissä, joissa on 4 tai useampia suoritinkantoja. Suorittimissa on lisäinfrastruktuuria, jotta ne tukevat ylimääräisiä sisäänrakennettuja suoritinväyliä suurempien järjestelmien kysynnän tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.2

Vikasietoisissa ja skaalautuvissa palvelimissa käytetty suoritinteknologia on suunniteltu tarjoamaan lisävalmiuksia ja -toiminnallisuutta ilman lisäpiirisarjoja, minkä ansiosta niitä voidaan käyttää järjestelmissä, joissa on 4 tai useampia suoritinkantoja. Suorittimissa on lisäinfrastruktuuria, jotta ne tukevat ylimääräisiä sisäänrakennettuja suoritinväyliä suurempien järjestelmien kysynnän tukemiseksi.

| 1.3 | Palvelimessa on suuren kaistanleveyden I/O-käyttöliittymiä ulkoisten I/O-laajennuslaitteiden tai I/O-etälaitteiden yhdistämiseksi tämän vähentämättä niiden suoritinkantojen määrää, jotka voidaan liittää yhteen. Nämä käyttöliittymät voivat olla valmistajakohtaisia käyttöliittymiä tai PCIe:n kaltaisia standardikäyttöliittymiä. Näitä paikkoja tukeva korkean suorituskyvyn I/O-ohjain voidaan upottaa pääsuorittimen kantaan tai järjestelmälevyyn. |
| --- | --- |

1.3

Palvelimessa on suuren kaistanleveyden I/O-käyttöliittymiä ulkoisten I/O-laajennuslaitteiden tai I/O-etälaitteiden yhdistämiseksi tämän vähentämättä niiden suoritinkantojen määrää, jotka voidaan liittää yhteen. Nämä käyttöliittymät voivat olla valmistajakohtaisia käyttöliittymiä tai PCIe:n kaltaisia standardikäyttöliittymiä. Näitä paikkoja tukeva korkean suorituskyvyn I/O-ohjain voidaan upottaa pääsuorittimen kantaan tai järjestelmälevyyn.

| 2. | Muistin RAS-ominaisuudet ja skaalautuvuus – palvelimessa on oltava kaikki seuraavat valmiudet ja ominaisuudet:






  a) | muistivirheiden havaitseminen ja palautus laajennetun virheenkorjauskoodin avulla; |
| --- | --- | --- |

2.

Muistin RAS-ominaisuudet ja skaalautuvuus – palvelimessa on oltava kaikki seuraavat valmiudet ja ominaisuudet:

a)

muistivirheiden havaitseminen ja palautus laajennetun virheenkorjauskoodin avulla;

| b) | x4 DIMM -moduuleissa kahden vierekkäisen samanarvoisen piirin vian palautus; |
| --- | --- |

b)

x4 DIMM -moduuleissa kahden vierekkäisen samanarvoisen piirin vian palautus;

| c) | muistin siirtäminen: Viallinen allokoitu muisti voidaan vapauttaa ennakoivasti ja sen tiedot siirtää käytettävissä olevaan muistiin. Tämä voidaan toteuttaa DIMM-moduulien tai loogisten muistilohkojen allokointiyksikön suuruuden tasolla. Vaihtoehtoisesti muisti voidaan myös peilata; |
| --- | --- |

c)

muistin siirtäminen: Viallinen allokoitu muisti voidaan vapauttaa ennakoivasti ja sen tiedot siirtää käytettävissä olevaan muistiin. Tämä voidaan toteuttaa DIMM-moduulien tai loogisten muistilohkojen allokointiyksikön suuruuden tasolla. Vaihtoehtoisesti muisti voidaan myös peilata;

| d) | muistipuskurien käyttö nopeisiin suoritinmuistiliitäntöihin DIMM-moduuleihin, joihin on kiinnitetty hitaampia DDR-kanavia. Muistipuskuri voi olla erillinen itsenäinen puskuripiiri, joka on integroitu järjestelmälevyyn tai räätälöityihin muistikortteihin. Puskuripiirejä on käytettävä laajennettujen DIMM-moduulien tukemiseksi; ne mahdollistavat suuremman muistikapasiteetin, koska ne tukevat kapasiteetiltaan suurempia DIMM-moduuleja, muistikanavaa kohti on useampia DIMM-paikkoja ja muistin kaistanleveys muistikanavaa kohti on suurempi kuin suoraan kiinnitetyissä DIMM-moduuleissa. Muistimoduulit voivat myös olla räätälöityjä, jolloin muistipuskurit ja DRAM-piirit on integroitu samalle kortille; |
| --- | --- |

d)

muistipuskurien käyttö nopeisiin suoritinmuistiliitäntöihin DIMM-moduuleihin, joihin on kiinnitetty hitaampia DDR-kanavia. Muistipuskuri voi olla erillinen itsenäinen puskuripiiri, joka on integroitu järjestelmälevyyn tai räätälöityihin muistikortteihin. Puskuripiirejä on käytettävä laajennettujen DIMM-moduulien tukemiseksi; ne mahdollistavat suuremman muistikapasiteetin, koska ne tukevat kapasiteetiltaan suurempia DIMM-moduuleja, muistikanavaa kohti on useampia DIMM-paikkoja ja muistin kaistanleveys muistikanavaa kohti on suurempi kuin suoraan kiinnitetyissä DIMM-moduuleissa. Muistimoduulit voivat myös olla räätälöityjä, jolloin muistipuskurit ja DRAM-piirit on integroitu samalle kortille;

| e) | sellaisten vikasietoisten yhteyksien käyttö suorittimien ja muistipuskurien välillä, joissa on mekanismeja yhteydessä esiintyvän ohimenevän virheen korjaamiseksi, ja |
| --- | --- |

e)

sellaisten vikasietoisten yhteyksien käyttö suorittimien ja muistipuskurien välillä, joissa on mekanismeja yhteydessä esiintyvän ohimenevän virheen korjaamiseksi, ja

| f) | kaistanvaraus suorittimen ja muistin välisissä yhteyksissä. Yksi tai useampi varattu kaista on käytettävissä varayhteydeksi pysyvän virheen ilmaantuessa. |
| --- | --- |

f)

kaistanvaraus suorittimen ja muistin välisissä yhteyksissä. Yksi tai useampi varattu kaista on käytettävissä varayhteydeksi pysyvän virheen ilmaantuessa.

| 3. | Virransyötön RAS-ominaisuudet: Kaikkien asennettujen tai palvelimen kanssa toimitettujen virtalähteiden on oltava varmennettuja ja samanaikaisesti huollettavissa. Varmennetut ja korjattavissa olevat komponentit voidaan myös sijoittaa yhteen fyysiseen virtalähteeseen, mutta ne on voitava korjata ilman, että järjestelmästä on kytkettävä virta pois. Palvelimen on tuettava järjestelmän toimintaa heikentyneessä toimintatilassa, kun virransyöttökyky on heikentynyt virtalähteiden vikojen tai virransyötön vähentymisen vuoksi. |
| --- | --- |

3.

Virransyötön RAS-ominaisuudet: Kaikkien asennettujen tai palvelimen kanssa toimitettujen virtalähteiden on oltava varmennettuja ja samanaikaisesti huollettavissa. Varmennetut ja korjattavissa olevat komponentit voidaan myös sijoittaa yhteen fyysiseen virtalähteeseen, mutta ne on voitava korjata ilman, että järjestelmästä on kytkettävä virta pois. Palvelimen on tuettava järjestelmän toimintaa heikentyneessä toimintatilassa, kun virransyöttökyky on heikentynyt virtalähteiden vikojen tai virransyötön vähentymisen vuoksi.

| 4. | Lämpötilan hallinnan ja jäähdytyksen RAS-ominaisuudet: Kaikkien aktiivisten jäähdytyskomponenttien, kuten tuulettimien tai vesijäähdyttimien, on oltava varmennettuja ja samanaikaisesti huollettavissa. Suoritinkokonaisuudessa on oltava mekanismeja, joiden avulla sen tehoa voidaan kuristaa ylikuumenemistapauksissa. Palvelimen on tuettava järjestelmän toimintaa heikentyneessä toimintatilassa, kun järjestelmän komponenteissa havaitaan ylikuumenemista. |
| --- | --- |

4.

Lämpötilan hallinnan ja jäähdytyksen RAS-ominaisuudet: Kaikkien aktiivisten jäähdytyskomponenttien, kuten tuulettimien tai vesijäähdyttimien, on oltava varmennettuja ja samanaikaisesti huollettavissa. Suoritinkokonaisuudessa on oltava mekanismeja, joiden avulla sen tehoa voidaan kuristaa ylikuumenemistapauksissa. Palvelimen on tuettava järjestelmän toimintaa heikentyneessä toimintatilassa, kun järjestelmän komponenteissa havaitaan ylikuumenemista.

| 5. | Järjestelmän vikasietoisuus – palvelimessa on oltava vähintään kuusi seuraavista ominaisuuksista:






  a) | tuki varmennetuille tallennusohjaimille tai varmennettu polku ulkoiseen tallennusvälineeseen; |
| --- | --- | --- |

5.

Järjestelmän vikasietoisuus – palvelimessa on oltava vähintään kuusi seuraavista ominaisuuksista:

a)

tuki varmennetuille tallennusohjaimille tai varmennettu polku ulkoiseen tallennusvälineeseen;

| b) | varmennetut palvelusuorittimet; |
| --- | --- |

b)

varmennetut palvelusuorittimet;

| c) | varmennetut DC-DC-jännitteensäätimet virtalähteiden ulostulojen jälkeen; |
| --- | --- |

c)

varmennetut DC-DC-jännitteensäätimet virtalähteiden ulostulojen jälkeen;

| d) | ajonaikaista suorittimen vapauttamista tukeva palvelinlaitteisto; |
| --- | --- |

d)

ajonaikaista suorittimen vapauttamista tukeva palvelinlaitteisto;

| e) | käytön aikana vaihdettavat I/O-sovittimet tai kovalevyt; |
| --- | --- |

e)

käytön aikana vaihdettavat I/O-sovittimet tai kovalevyt;

| f) | kattava uudelleenyritystoiminto väylävirheiden jälkeen suorittimen ja muistin välisissä tai suorittimien välisissä liitännöissä; |
| --- | --- |

f)

kattava uudelleenyritystoiminto väylävirheiden jälkeen suorittimen ja muistin välisissä tai suorittimien välisissä liitännöissä;

| g) | tuki laitteistoresurssien verkossa suoritettavalle lisäämiselle/vähentämiselle ilman, että käyttöjärjestelmä täytyy käynnistää uudelleen (”on-demand”-ominaisuudet); |
| --- | --- |

g)

tuki laitteistoresurssien verkossa suoritettavalle lisäämiselle/vähentämiselle ilman, että käyttöjärjestelmä täytyy käynnistää uudelleen (”on-demand”-ominaisuudet);

| h) | suoritinkannan siirtäminen: hypervisor-ohjelman tai käyttöjärjestelmän avulla yhdessä suoritinkannassa suoritettavat tehtävät voidaan siirtää toiseen suoritinkantaan ilman, että järjestelmä täytyy käynnistää uudelleen; |
| --- | --- |

h)

suoritinkannan siirtäminen: hypervisor-ohjelman tai käyttöjärjestelmän avulla yhdessä suoritinkannassa suoritettavat tehtävät voidaan siirtää toiseen suoritinkantaan ilman, että järjestelmä täytyy käynnistää uudelleen;

| i) | muistin tarkkailu tai taustalla tapahtuva siivous on käytössä virheiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi ennakoivasti, jotta pienennetään sellaisten virheiden todennäköisyyttä, joita ei voida korjata, ja |
| --- | --- |

i)

muistin tarkkailu tai taustalla tapahtuva siivous on käytössä virheiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi ennakoivasti, jotta pienennetään sellaisten virheiden todennäköisyyttä, joita ei voida korjata, ja

| j) | sisäisen tallennustilan vikasietoisuus: vikasietoisten järjestelmien peruskokoonpanossa on jonkinlainen RAID-laitteisto joko järjestelmälevyn antaman tuen tai erillisen RAID-ohjainkortin paikan avulla palvelimen sisäisten levyasemien tukea varten. |
| --- | --- |

j)

sisäisen tallennustilan vikasietoisuus: vikasietoisten järjestelmien peruskokoonpanossa on jonkinlainen RAID-laitteisto joko järjestelmälevyn antaman tuen tai erillisen RAID-ohjainkortin paikan avulla palvelimen sisäisten levyasemien tukea varten.

| 6. | Järjestelmän skaalautuvuus – palvelimessa on oltava kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a) | suurempi muistikapasiteetti: > = 8 DDR3- tai DDR4-DIMM-porttia kantaa kohti, joissa on vikasietoiset yhteydet suoritinkannan ja muistipuskurien välillä, ja |
| --- | --- | --- |

6.

Järjestelmän skaalautuvuus – palvelimessa on oltava kaikki seuraavat ominaisuudet:

a)

suurempi muistikapasiteetti: > = 8 DDR3- tai DDR4-DIMM-porttia kantaa kohti, joissa on vikasietoiset yhteydet suoritinkannan ja muistipuskurien välillä, ja

| b) | suurempi I/O-laajennettavuus: suurempi I/O-perusinfrastruktuuri ja tuki useammille I/O-paikoille. Järjestelmässä on oltava vähintään 32 erityistä PCIe Gen 2 -väylää tai vastaavaa I/O-kaistanleveyttä, joissa on vähintään yksi x16-paikka tai muu erityinen ulkoista PCIe-väylää tukeva käyttöliittymä, valmistajakohtainen I/O-käyttöliittymä tai muu alan I/O-standardikäyttöliittymä. |
| --- | --- |

b)

suurempi I/O-laajennettavuus: suurempi I/O-perusinfrastruktuuri ja tuki useammille I/O-paikoille. Järjestelmässä on oltava vähintään 32 erityistä PCIe Gen 2 -väylää tai vastaavaa I/O-kaistanleveyttä, joissa on vähintään yksi x16-paikka tai muu erityinen ulkoista PCIe-väylää tukeva käyttöliittymä, valmistajakohtainen I/O-käyttöliittymä tai muu alan I/O-standardikäyttöliittymä.

Lisäys C

Testimenetelmä

1.   Yleiskatsaus

Seuraavaa testimenetelmää käytetään määritettäessä, täyttääkö tuote tietokonepalvelimien ENERGY STAR -tuotevaatimukset, ja hankittaessa testitietoja valmiustilan ja aktiivisen tilan virrankulutuksen ilmoittamiseksi ENERGY STAR -ohjelman teho- ja suorituskykytietolomakkeessa.

2.   Sovellettavuus

Seuraavaa testimenetelmää sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, joille voidaan hakea hyväksyntää tietokonepalvelimien ENERGY STAR -tuotevaatimusten perusteella.

3.   Määritelmät

Jollei toisin mainita, kaikki tässä asiakirjassa käytetyt termit vastaavat tietokonepalvelimien ENERGY STAR -tuotevaatimuksiin sisältyviä määritelmiä.

4.   Testijärjestely

| 4.1 | Syöttövirta: Syöttövirran on oltava taulukoissa 6 ja 7 esitetyn mukainen. Syöttövirran taajuuden on oltava taulukossa 8 esitetyn mukainen.

  Taulukko 6


  Syöttövirtaa koskevat vaatimukset tuotteille, joiden arvokilven mukainen nimellisteho on enintään 1 500 wattia (W)









  Tuotetyyppi | Syöttöjännite | Jännitteen toleranssi | Suurin sallittu harmoninen kokonaissärö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Palvelimet, joissa on vaihto- ja tasavirtaa antavia (AC-DC) yksittäissyöttövirtalähteitä | 230 volttia (V) AC tai 115 V AC (11) | +/– 1,0 % | 2,0 % |
| Palvelimet, joissa on AC-DC-monisyöttövirtalähteitä | 230 V AC tai 115 V AC (11) |
| Valinnaiset testausolosuhteet AC-DC-virtalähteille (Japanin markkinat) | 100 V AC |
| Kolmivaihevirtaa käyttävät palvelimet (Pohjois-Amerikan markkinat) | 208 V AC |
| Kolmivaihevirtaa käyttävät palvelimet (Euroopan markkinat) | 400 V AC |

4.1

Syöttövirta: Syöttövirran on oltava taulukoissa 6 ja 7 esitetyn mukainen. Syöttövirran taajuuden on oltava taulukossa 8 esitetyn mukainen.

Taulukko 6

Syöttövirtaa koskevat vaatimukset tuotteille, joiden arvokilven mukainen nimellisteho on enintään 1 500 wattia (W)

Tuotetyyppi

Syöttöjännite

Jännitteen toleranssi

Suurin sallittu harmoninen kokonaissärö

Palvelimet, joissa on vaihto- ja tasavirtaa antavia (AC-DC) yksittäissyöttövirtalähteitä

230 volttia (V) AC tai 115 V AC (11)

+/– 1,0 %

2,0 %

Palvelimet, joissa on AC-DC-monisyöttövirtalähteitä

230 V AC tai 115 V AC (11)

Valinnaiset testausolosuhteet AC-DC-virtalähteille (Japanin markkinat)

100 V AC

Kolmivaihevirtaa käyttävät palvelimet (Pohjois-Amerikan markkinat)

208 V AC

Kolmivaihevirtaa käyttävät palvelimet (Euroopan markkinat)

400 V AC

Taulukko 7

Syöttövirtaa koskevat vaatimukset tuotteille, joiden arvokilven mukainen nimellisteho on yli 1 500 wattia (W)

| Tuotetyyppi | Syöttöjännite | Jännitteen toleranssi | Suurin sallittu harmoninen kokonaissärö |
| --- | --- | --- | --- |
| Palvelimet, joissa on AC-DC-yksittäissyöttövirtalähteitä | 230 V AC tai 115 V AC (11) | +/– 4,0 % | 5,0 % |
| Palvelimet, joissa on AC-DC-monisyöttövirtalähteitä | 230 V AC tai 115 V AC (11) |
| Valinnaiset testausolosuhteet AC-DC-virtalähteille (Japanin markkinat) | 100 V AC |
| Kolmivaihevirtaa käyttävät palvelimet
  (Pohjois-Amerikan markkinat) | 208 V AC |
| Kolmivaihevirtaa käyttävät palvelimet (Euroopan markkinat) | 400 V AC |

Tuotetyyppi

Syöttöjännite

Jännitteen toleranssi

Suurin sallittu harmoninen kokonaissärö

Palvelimet, joissa on AC-DC-yksittäissyöttövirtalähteitä

230 V AC tai 115 V AC (11)

+/– 4,0 %

5,0 %

Palvelimet, joissa on AC-DC-monisyöttövirtalähteitä

230 V AC tai 115 V AC (11)

Valinnaiset testausolosuhteet AC-DC-virtalähteille (Japanin markkinat)

100 V AC

Kolmivaihevirtaa käyttävät palvelimet

(Pohjois-Amerikan markkinat)

208 V AC

Kolmivaihevirtaa käyttävät palvelimet (Euroopan markkinat)

400 V AC

Taulukko 8

Kaikkien tuotteiden syöttövirran taajuusvaatimukset

| Syöttöjännite | Taajuus | Taajuustoleranssi |
| --- | --- | --- |
| 100 V AC | 50 hertsiä (Hz) tai 60 Hz | ± 1,0 % |
| 115 V AC | 60 Hz |
| 230 V AC | 50 Hz tai 60 Hz |
| Kolmivaihevirta
  (Pohjois-Amerikan markkinat) | 60 Hz |
| Kolmivaihevirta
  (Euroopan markkinat) | 50 Hz |

Syöttöjännite

Taajuus

Taajuustoleranssi

100 V AC

50 hertsiä (Hz) tai 60 Hz

± 1,0 %

115 V AC

60 Hz

230 V AC

50 Hz tai 60 Hz

Kolmivaihevirta

(Pohjois-Amerikan markkinat)

60 Hz

Kolmivaihevirta

(Euroopan markkinat)

50 Hz

| 4.2 | Ympäristön lämpötila: Ympäristön lämpötilan on oltava 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.2

Ympäristön lämpötila: Ympäristön lämpötilan on oltava 25 ± 5 °C.

| 4.3 | Suhteellinen kosteus: Suhteellisen kosteuden on oltava 15–80 prosenttia. |
| --- | --- |

4.3

Suhteellinen kosteus: Suhteellisen kosteuden on oltava 15–80 prosenttia.

| 4.4 | Tehoanalysaattori: Tehoanalysaattorin on ilmoitettava syöttövirran tehollisarvo ja ainakin kaksi seuraavista mitattavista suureista: jännite, virta ja tehokerroin. Tehoanalysaattoreilla on oltava seuraavat ominaisuudet:






  a) | Vaatimustenmukaisuus: Tehoanalysaattori on valittava asiakirjassa Server Efficiency Rating Tool (SERT)TM
   (12) Design Document 1.0.0 (13) esitetystä tehonmittauslaitteiden luettelosta. |
| --- | --- | --- |

4.4

Tehoanalysaattori: Tehoanalysaattorin on ilmoitettava syöttövirran tehollisarvo ja ainakin kaksi seuraavista mitattavista suureista: jännite, virta ja tehokerroin. Tehoanalysaattoreilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

a)

Vaatimustenmukaisuus: Tehoanalysaattori on valittava asiakirjassa Server Efficiency Rating Tool (SERT)TM
   (12) Design Document 1.0.0 (13) esitetystä tehonmittauslaitteiden luettelosta.

| b) | Kalibrointi: Analysaattori on täytynyt kalibroida enintään vuotta ennen testausajankohtaa sellaisen standardin mukaan, joka perustuu Yhdysvaltain National Institute of Standards and Technology -laitoksen tai vastaavien muiden valtioiden kansallisten metrologialaitosten standardeihin. |
| --- | --- |

b)

Kalibrointi: Analysaattori on täytynyt kalibroida enintään vuotta ennen testausajankohtaa sellaisen standardin mukaan, joka perustuu Yhdysvaltain National Institute of Standards and Technology -laitoksen tai vastaavien muiden valtioiden kansallisten metrologialaitosten standardeihin.

| c) | Huippukerroin: Käytettävissä olevan virran huippukertoimen on oltava vähintään 3 mittarin ilmoitetulla virta-alueella. Analysaattorien, jotka eivät määritä virran huippukerrointa, on pystyttävä mittaamaan virtapiikki, joka on vähintään kolme kertaa niin suuri kuin minkä tahansa 1 sekunnin aikana mitattu enimmäisampeerimäärä. |
| --- | --- |

c)

Huippukerroin: Käytettävissä olevan virran huippukertoimen on oltava vähintään 3 mittarin ilmoitetulla virta-alueella. Analysaattorien, jotka eivät määritä virran huippukerrointa, on pystyttävä mittaamaan virtapiikki, joka on vähintään kolme kertaa niin suuri kuin minkä tahansa 1 sekunnin aikana mitattu enimmäisampeerimäärä.

| d) | Vähimmäistaajuusvaste: 3,0 kHz. |
| --- | --- |

d)

Vähimmäistaajuusvaste: 3,0 kHz.

| e) | Vähimmäisresoluutio:






  1) | 0,01 W alle 10 watin mittausarvojen osalta; |
| --- | --- | --- |

e)

Vähimmäisresoluutio:

1)

0,01 W alle 10 watin mittausarvojen osalta;

| 2) | 0,1 W 10–100 watin mittausarvojen osalta ja |
| --- | --- |

2)

0,1 W 10–100 watin mittausarvojen osalta ja

| 3) | 1,0 W yli 100 watin mittausarvojen osalta. |
| --- | --- |

3)

1,0 W yli 100 watin mittausarvojen osalta.

| f) | Kirjaaminen: Analysaattorin tukeman lukunopeuden on oltava vähintään 1 mittaussarja sekunnissa, jossa sarja määritellään virran mittaukseksi watteina. Tietojen keskiarvojen laskenta on suoritettava yhtä usein kuin niiden lukeminen. Tietojen keskiarvon laskentaintervalli määritellään ajaksi, jolta lasketaan analysaattorin nopean näytteenottoelektroniikan keräämien kaikkien näytteiden keskiarvo mittaussarjan saamiseksi. |
| --- | --- |

f)

Kirjaaminen: Analysaattorin tukeman lukunopeuden on oltava vähintään 1 mittaussarja sekunnissa, jossa sarja määritellään virran mittaukseksi watteina. Tietojen keskiarvojen laskenta on suoritettava yhtä usein kuin niiden lukeminen. Tietojen keskiarvon laskentaintervalli määritellään ajaksi, jolta lasketaan analysaattorin nopean näytteenottoelektroniikan keräämien kaikkien näytteiden keskiarvo mittaussarjan saamiseksi.

| g) | Mittaustarkkuus: Analysaattorin on ilmoitettava tehon mittaukset yleisellä 1 prosentin tai sitä suuremmalla tarkkuudella kaikkien mitattujen tehon arvojen osalta. |
| --- | --- |

g)

Mittaustarkkuus: Analysaattorin on ilmoitettava tehon mittaukset yleisellä 1 prosentin tai sitä suuremmalla tarkkuudella kaikkien mitattujen tehon arvojen osalta.

| 4.5 | Lämpötila-anturi: Lämpötila-anturilla on oltava seuraavat ominaisuudet:






  a) | Vaatimustenmukaisuus: Lämpötila-anturi on valittava asiakirjassa SERT Design Document 1.0.0 esitetystä lämpötilan mittauslaitteiden luettelosta. |
| --- | --- | --- |

4.5

Lämpötila-anturi: Lämpötila-anturilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

a)

Vaatimustenmukaisuus: Lämpötila-anturi on valittava asiakirjassa SERT Design Document 1.0.0 esitetystä lämpötilan mittauslaitteiden luettelosta.

| b) | Kirjaaminen: Anturin lukunopeuden on oltava vähintään 4 näytettä minuutissa. |
| --- | --- |

b)

Kirjaaminen: Anturin lukunopeuden on oltava vähintään 4 näytettä minuutissa.

| c) | Mittaustarkkuus: Anturin on mitattava lämpötila enintään 50 mm:n etäisyydeltä (ilmavirran suuntaan) testattavan yksikön pääilmanottoaukosta ja ilmoitettava se yleisesti vähintään ± 0,5 °C:n tarkkuudella. |
| --- | --- |

c)

Mittaustarkkuus: Anturin on mitattava lämpötila enintään 50 mm:n etäisyydeltä (ilmavirran suuntaan) testattavan yksikön pääilmanottoaukosta ja ilmoitettava se yleisesti vähintään ± 0,5 °C:n tarkkuudella.

| 4.6 | Aktiivisen tilan testausväline: Standard Performance Evaluation Corporation -järjestön (14) (SPEC) SERT 1.0.0 -väline. |
| --- | --- |

4.6

Aktiivisen tilan testausväline: Standard Performance Evaluation Corporation -järjestön (14) (SPEC) SERT 1.0.0 -väline.

| 4.7 | Hallintajärjestelmä: Hallintajärjestelmä voi olla palvelin, pöytätietokone tai kannettava tietokone, ja sitä käytetään tehoa ja lämpötilaa koskevien tietojen kirjaamiseen.






  a) | Tehoanalysaattori ja lämpötila-anturi on yhdistettävä hallintajärjestelmään. |
| --- | --- | --- |

4.7

Hallintajärjestelmä: Hallintajärjestelmä voi olla palvelin, pöytätietokone tai kannettava tietokone, ja sitä käytetään tehoa ja lämpötilaa koskevien tietojen kirjaamiseen.

a)

Tehoanalysaattori ja lämpötila-anturi on yhdistettävä hallintajärjestelmään.

| b) | Hallintajärjestelmä ja testattava yksikkö liitetään toisiinsa Ethernet-verkkokytkimen avulla. |
| --- | --- |

b)

Hallintajärjestelmä ja testattava yksikkö liitetään toisiinsa Ethernet-verkkokytkimen avulla.

| 4.8 | Yleiset SERT-vaatimukset: Kaikkia SPEC- tai SERT 1.0.0 -liiteasiakirjoissa määriteltyjä lisävaatimuksia on noudatettava, ellei tässä testimenetelmässä toisin mainita. SPEC-järjestön liiteasiakirjoja ovat muun muassa seuraavat:






  a) | SPEC Power and Performance Methodology |
| --- | --- | --- |

4.8

Yleiset SERT-vaatimukset: Kaikkia SPEC- tai SERT 1.0.0 -liiteasiakirjoissa määriteltyjä lisävaatimuksia on noudatettava, ellei tässä testimenetelmässä toisin mainita. SPEC-järjestön liiteasiakirjoja ovat muun muassa seuraavat:

a)

SPEC Power and Performance Methodology

| b) | SPEC Power Measurement Setup Guide |
| --- | --- |

b)

SPEC Power Measurement Setup Guide

| c) | SPEC PTDaemon Design Document |
| --- | --- |

c)

SPEC PTDaemon Design Document

| d) | SERT Design Document |
| --- | --- |

d)

SERT Design Document

| e) | SERT Run and Reporting Rules |
| --- | --- |

e)

SERT Run and Reporting Rules

| f) | SERT User Guide |
| --- | --- |

f)

SERT User Guide

| g) | SERT JVM Options |
| --- | --- |

g)

SERT JVM Options

| h) | SERT Result File Fields. |
| --- | --- |

h)

SERT Result File Fields.

5.   Testin suorittaminen

5.1   Testauskokoonpano

Testattavista tietokonepalvelimista on mitattava ja ilmoitettava teho ja tehokkuus. Testi suoritetaan seuraavasti:

| 5.1.1 | Toimitustila: Tuotteet on testattava toimituskokoonpanossaan, mikä käsittää sekä laitteiston kokoonpanon että järjestelmän asetukset, ellei tässä testimenetelmässä toisin mainita. Kaikki ohjelmiston vaihtoehdot on tarvittaessa asetettava oletusarvoiseen tilaan. |
| --- | --- |

5.1.1

Toimitustila: Tuotteet on testattava toimituskokoonpanossaan, mikä käsittää sekä laitteiston kokoonpanon että järjestelmän asetukset, ellei tässä testimenetelmässä toisin mainita. Kaikki ohjelmiston vaihtoehdot on tarvittaessa asetettava oletusarvoiseen tilaan.

| 5.1.2 | Mittauspiste: Kaikki tehomittaukset tehdään vaihtovirtalähteen ja testattavan tuotteen väliltä. Mittarin ja testattavan yksikön väliin ei saa kytkeä UPS-yksiköitä. Tehomittarin on pysyttävä paikoillaan, kunnes kaikki valmius- ja aktiivisen tilan tehotiedot on kirjattu kokonaisuudessaan. Korttipalvelinjärjestelmää testattaessa teho mitataan korttitelineen syöttövirtalähteestä (eli virtalähteistä, jotka muuntavat konesalissa jaettavan virran telineessä jaettavaksi virraksi). |
| --- | --- |

5.1.2

Mittauspiste: Kaikki tehomittaukset tehdään vaihtovirtalähteen ja testattavan tuotteen väliltä. Mittarin ja testattavan yksikön väliin ei saa kytkeä UPS-yksiköitä. Tehomittarin on pysyttävä paikoillaan, kunnes kaikki valmius- ja aktiivisen tilan tehotiedot on kirjattu kokonaisuudessaan. Korttipalvelinjärjestelmää testattaessa teho mitataan korttitelineen syöttövirtalähteestä (eli virtalähteistä, jotka muuntavat konesalissa jaettavan virran telineessä jaettavaksi virraksi).

| 5.1.3 | Ilmavirta: Ilmavirran suuntaaminen tarkoituksellisesti testattavan laitteen lähelle tavalla, joka ei vastaa konesalien normaalia käytäntöä, on kielletty. |
| --- | --- |

5.1.3

Ilmavirta: Ilmavirran suuntaaminen tarkoituksellisesti testattavan laitteen lähelle tavalla, joka ei vastaa konesalien normaalia käytäntöä, on kielletty.

| 5.1.4 | Virtalähteet: Kaikkien virtalähteiden on oltava liitettyinä ja toimintakunnossa.
  Testattavat yksiköt, joissa on useita virtalähteitä: Kaikkien virtalähteiden on oltava liitettyinä vaihtovirtalähteeseen ja toimintakunnossa testin aikana. Tarvittaessa voidaan käyttää virranjakeluyksikköä useiden virtalähteiden liittämiseksi yhteen verkkovirtalähteeseen. Jos käytetään virranjakeluyksikköä, sen aiheuttama virrankulutuksen lisä sisällytetään testattavan yksikön tehon mittaukseen. Testattaessa korttipalvelimia, joiden kokoonpanossa teline on kalustettu puolittain, kalustamattomien virransyöttöalueiden virtalähteet voidaan kytkeä irti (lisätietoja 5.2.4 kohdan b kohdassa). |
| --- | --- |

5.1.4

Virtalähteet: Kaikkien virtalähteiden on oltava liitettyinä ja toimintakunnossa.

Testattavat yksiköt, joissa on useita virtalähteitä: Kaikkien virtalähteiden on oltava liitettyinä vaihtovirtalähteeseen ja toimintakunnossa testin aikana. Tarvittaessa voidaan käyttää virranjakeluyksikköä useiden virtalähteiden liittämiseksi yhteen verkkovirtalähteeseen. Jos käytetään virranjakeluyksikköä, sen aiheuttama virrankulutuksen lisä sisällytetään testattavan yksikön tehon mittaukseen. Testattaessa korttipalvelimia, joiden kokoonpanossa teline on kalustettu puolittain, kalustamattomien virransyöttöalueiden virtalähteet voidaan kytkeä irti (lisätietoja 5.2.4 kohdan b kohdassa).

| 5.1.5 | Virranhallinta ja käyttöjärjestelmä: Tuotteeseen asennetaan siinä toimitettaessa oleva käyttöjärjestelmä tai tyypillinen käyttöjärjestelmä. Tuotteet, jotka toimitetaan ilman käyttöjärjestelmää, testataan siten, että niihin on asennettu mikä tahansa yhteensopiva käyttöjärjestelmä. Kaikissa testeissä virranhallintatekniikka ja/tai virransäästöominaisuudet on jätettävä siihen tilaan, jossa ne ovat toimitettaessa. Virranhallintaominaisuudet, jotka edellyttävät käyttöjärjestelmää (eli ne, jotka eivät ole nimenomaisesti Basic Input Output System -ohjelman (BIOS) tai hallintaohjaimen hallitsemia), testataan käyttäen vain niitä virranhallintaominaisuuksia, jotka käyttöjärjestelmä kytkee käyttöön oletusarvoisesti. |
| --- | --- |

5.1.5

Virranhallinta ja käyttöjärjestelmä: Tuotteeseen asennetaan siinä toimitettaessa oleva käyttöjärjestelmä tai tyypillinen käyttöjärjestelmä. Tuotteet, jotka toimitetaan ilman käyttöjärjestelmää, testataan siten, että niihin on asennettu mikä tahansa yhteensopiva käyttöjärjestelmä. Kaikissa testeissä virranhallintatekniikka ja/tai virransäästöominaisuudet on jätettävä siihen tilaan, jossa ne ovat toimitettaessa. Virranhallintaominaisuudet, jotka edellyttävät käyttöjärjestelmää (eli ne, jotka eivät ole nimenomaisesti Basic Input Output System -ohjelman (BIOS) tai hallintaohjaimen hallitsemia), testataan käyttäen vain niitä virranhallintaominaisuuksia, jotka käyttöjärjestelmä kytkee käyttöön oletusarvoisesti.

| 5.1.6 | Tallennus: Tuotteet testataan hyväksyntää varten siten, että niissä on asennettuna vähintään yksi kovalevy tai yksi SSD-levy. Tuotteet, jotka eivät sisällä esiasennettuja kovalevyjä (tai SSD-levyjä) testataan käyttäen sellaista tallennuskokoonpanoa, jota käytetään identtisessä myynnissä olevassa mallissa, jossa on esiasennettuja kovalevyjä. Tuotteet, jotka eivät tue kovalevyjen (tai SSD-levyjen) asennusta vaan käyttävät ainoastaan ulkoisia tallennusratkaisuja (esim. SAN-tallennusverkkoja), testataan käyttäen ulkoisia tallennusratkaisuja. |
| --- | --- |

5.1.6

Tallennus: Tuotteet testataan hyväksyntää varten siten, että niissä on asennettuna vähintään yksi kovalevy tai yksi SSD-levy. Tuotteet, jotka eivät sisällä esiasennettuja kovalevyjä (tai SSD-levyjä) testataan käyttäen sellaista tallennuskokoonpanoa, jota käytetään identtisessä myynnissä olevassa mallissa, jossa on esiasennettuja kovalevyjä. Tuotteet, jotka eivät tue kovalevyjen (tai SSD-levyjen) asennusta vaan käyttävät ainoastaan ulkoisia tallennusratkaisuja (esim. SAN-tallennusverkkoja), testataan käyttäen ulkoisia tallennusratkaisuja.

| 5.1.7 | Korttipalvelinjärjestelmät ja kaksi- tai monisolmupalvelimet: Korttipalvelinjärjestelmän tai kaksi- tai monisolmupalvelimen kaikkien solmujen tai korttipalvelimien kokoonpanojen on oltava samat, kaikki laitteistokomponentit ja ohjelmisto-/virranhallinta-asetukset mukaan luettuina. Näiden järjestelmien mittauksissa on myös varmistettava, että tehomittari mittaa kaiken testattavista solmuista/korttipalvelimista tulevan tehon koko testin aikana. |
| --- | --- |

5.1.7

Korttipalvelinjärjestelmät ja kaksi- tai monisolmupalvelimet: Korttipalvelinjärjestelmän tai kaksi- tai monisolmupalvelimen kaikkien solmujen tai korttipalvelimien kokoonpanojen on oltava samat, kaikki laitteistokomponentit ja ohjelmisto-/virranhallinta-asetukset mukaan luettuina. Näiden järjestelmien mittauksissa on myös varmistettava, että tehomittari mittaa kaiken testattavista solmuista/korttipalvelimista tulevan tehon koko testin aikana.

| 5.1.8 | Korttiteline: Korttitelineessä on oltava vähintään virta-, jäähdytys- ja verkkovalmiudet kaikkia korttipalvelimia varten. Teline kalustetaan 5.2.4 kohdan mukaisesti. Kaikki korttipalvelinjärjestelmien tehonmittaukset tehdään telineen syöttövirtalähteestä. |
| --- | --- |

5.1.8

Korttiteline: Korttitelineessä on oltava vähintään virta-, jäähdytys- ja verkkovalmiudet kaikkia korttipalvelimia varten. Teline kalustetaan 5.2.4 kohdan mukaisesti. Kaikki korttipalvelinjärjestelmien tehonmittaukset tehdään telineen syöttövirtalähteestä.

| 5.1.9 | BIOS-asetukset ja testattavan yksikön järjestelmäasetukset: Kaikki BIOS-asetukset on pidettävä samoina kuin toimitettaessa, ellei testimenetelmässä toisin mainita. |
| --- | --- |

5.1.9

BIOS-asetukset ja testattavan yksikön järjestelmäasetukset: Kaikki BIOS-asetukset on pidettävä samoina kuin toimitettaessa, ellei testimenetelmässä toisin mainita.

| 5.1.10 | Input/Output-yhteys (I/O) ja verkkoyhteys: Testattavassa yksikössä on oltava ainakin yksi portti, joka on liitetty Ethernet-verkkokytkimeen. Kytkimen on kyettävä tukemaan testattavan yksikön suurinta ja pienintä verkon nimellistä siirtonopeutta. Verkkoyhteyden on oltava kytkettynä kaikkien testien aikana, ja vaikka yhteyden on oltava valmiina ja kyettävä välittämään paketteja, testin aikana yhteyden kautta ei tarvitse välittää liikennettä. Testausta varten on varmistettava, että testattavassa yksikössä on ainakin yksi Ethernet-portti (yhden laajennuskortin avulla vain siinä tapauksessa, että tuotteessa ei ole sisäistä Ethernet-tukea). |
| --- | --- |

5.1.10

Input/Output-yhteys (I/O) ja verkkoyhteys: Testattavassa yksikössä on oltava ainakin yksi portti, joka on liitetty Ethernet-verkkokytkimeen. Kytkimen on kyettävä tukemaan testattavan yksikön suurinta ja pienintä verkon nimellistä siirtonopeutta. Verkkoyhteyden on oltava kytkettynä kaikkien testien aikana, ja vaikka yhteyden on oltava valmiina ja kyettävä välittämään paketteja, testin aikana yhteyden kautta ei tarvitse välittää liikennettä. Testausta varten on varmistettava, että testattavassa yksikössä on ainakin yksi Ethernet-portti (yhden laajennuskortin avulla vain siinä tapauksessa, että tuotteessa ei ole sisäistä Ethernet-tukea).

| 5.1.11 | Ethernet-yhteydet: Tuotteet, jotka toimitettaessa tukevat (IEEE 802.3az -standardin mukaista) energiatehokasta Ethernetiä (EEE), yhdistetään testin aikana ainoastaan energiatehokkaan Ethernet-yhteyskäytännön mukaisiin laitteisiin. On toteutettava tarvittavat toimet, jotta EEE-ominaisuudet ovat käytössä verkkoyhteyden molemmissa päissä kaikkien testien aikana. |
| --- | --- |

5.1.11

Ethernet-yhteydet: Tuotteet, jotka toimitettaessa tukevat (IEEE 802.3az -standardin mukaista) energiatehokasta Ethernetiä (EEE), yhdistetään testin aikana ainoastaan energiatehokkaan Ethernet-yhteyskäytännön mukaisiin laitteisiin. On toteutettava tarvittavat toimet, jotta EEE-ominaisuudet ovat käytössä verkkoyhteyden molemmissa päissä kaikkien testien aikana.

5.2   Testattavan yksikön valmistelu

| 5.2.1 | Testattava yksikkö testataan suoritinkannat kalustettuina, kuten ENERGY STAR -vaatimusten versiossa 2.0 olevassa 6.1.2 kohdassa määrätään. |
| --- | --- |

5.2.1

Testattava yksikkö testataan suoritinkannat kalustettuina, kuten ENERGY STAR -vaatimusten versiossa 2.0 olevassa 6.1.2 kohdassa määrätään.

| 5.2.2 | Testattava yksikkö asennetaan testaustelineeseen tai -paikkaan. Testattavaa yksikköä ei saa liikuttaa fyysisesti ennen testin päättymistä. |
| --- | --- |

5.2.2

Testattava yksikkö asennetaan testaustelineeseen tai -paikkaan. Testattavaa yksikköä ei saa liikuttaa fyysisesti ennen testin päättymistä.

| 5.2.3 | Jos testattava yksikkö on monisolmujärjestelmä, sen virrankulutus mitataan solmukohtaisesti kokonaan kalustetusta telinekokoonpanosta. Kaikkien telineeseen asennettujen monisolmupalvelimien on oltava identtisiä ja niillä on oltava sama kokoonpano. |
| --- | --- |

5.2.3

Jos testattava yksikkö on monisolmujärjestelmä, sen virrankulutus mitataan solmukohtaisesti kokonaan kalustetusta telinekokoonpanosta. Kaikkien telineeseen asennettujen monisolmupalvelimien on oltava identtisiä ja niillä on oltava sama kokoonpano.

| 5.2.4 | Jos testattava yksikkö on korttipalvelinjärjestelmä, korttipalvelinten virrankulutus testataan puoliksi kalustetusta telinekokoonpanosta, minkä lisäksi testattava yksikkö voidaan valinnaisesti testata käyttäen kokonaan kalustettua telinekokoonpanoa. Korttipalvelinjärjestelmiä testattaessa teline kalustetaan seuraavasti:






  a) | Yksittäinen korttipalvelinkokoonpano
  Kaikkien telineeseen asennettujen monisolmupalvelimien on oltava identtisiä ja niillä on oltava sama (yhtenäinen) kokoonpano. |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Jos testattava yksikkö on korttipalvelinjärjestelmä, korttipalvelinten virrankulutus testataan puoliksi kalustetusta telinekokoonpanosta, minkä lisäksi testattava yksikkö voidaan valinnaisesti testata käyttäen kokonaan kalustettua telinekokoonpanoa. Korttipalvelinjärjestelmiä testattaessa teline kalustetaan seuraavasti:

a)

Yksittäinen korttipalvelinkokoonpano

Kaikkien telineeseen asennettujen monisolmupalvelimien on oltava identtisiä ja niillä on oltava sama (yhtenäinen) kokoonpano.

| b) | Teline puolittain kalustettuna (pakollinen)






  1) | Lasketaan korttipalvelimien määrä, joka tarvitaan kalustamaan puolet korttitelineessä olevista yhden yksikön levyisistä korttipalvelinpaikoista. |
| --- | --- | --- |

b)

Teline puolittain kalustettuna (pakollinen)

1)

Lasketaan korttipalvelimien määrä, joka tarvitaan kalustamaan puolet korttitelineessä olevista yhden yksikön levyisistä korttipalvelinpaikoista.

| 2) | Sellaisten korttipalvelimien tapauksessa, joissa on useita virransyöttöalueita, valitaan se määrä virransyöttöalueita, joka on lähinnä puoliksi täytettyä korttitelinettä. Jos kaksi vaihtoehtoa on yhtä lähellä puoliksi täytettyä telinettä, testi suoritetaan sillä virransyöttöalueella tai virransyöttöalueiden yhdistelmällä, joka käyttää useampia korttipalvelimia.

  Esimerkki 1: Tietty korttiteline tukee enintään seitsemää yhden yksikön levyistä korttipalvelinta kahdella virransyöttöalueella. Yksi virransyöttöalue tukee kolmea korttipalvelinta ja toinen neljää korttipalvelinta. Tässä esimerkissä se virransyöttöalue, joka tukee neljää korttipalvelinta, kalustettaisiin kokonaan testin aikana, kun taas toinen virransyöttöalue jäisi tyhjäksi.

  Esimerkki 2: Tietty korttiteline tukee enintään 16:ta yhden yksikön levyistä korttipalvelinta neljällä jännitealueella. Kukin neljästä virransyöttöalueesta tukee neljää korttipalvelinta. Tässä esimerkissä kaksi virransyöttöaluetta kalustettaisiin kokonaan testin aikana, kun taas muut kaksi jäisivät tyhjiksi. |
| --- | --- |

2)

Sellaisten korttipalvelimien tapauksessa, joissa on useita virransyöttöalueita, valitaan se määrä virransyöttöalueita, joka on lähinnä puoliksi täytettyä korttitelinettä. Jos kaksi vaihtoehtoa on yhtä lähellä puoliksi täytettyä telinettä, testi suoritetaan sillä virransyöttöalueella tai virransyöttöalueiden yhdistelmällä, joka käyttää useampia korttipalvelimia.

Esimerkki 1: Tietty korttiteline tukee enintään seitsemää yhden yksikön levyistä korttipalvelinta kahdella virransyöttöalueella. Yksi virransyöttöalue tukee kolmea korttipalvelinta ja toinen neljää korttipalvelinta. Tässä esimerkissä se virransyöttöalue, joka tukee neljää korttipalvelinta, kalustettaisiin kokonaan testin aikana, kun taas toinen virransyöttöalue jäisi tyhjäksi.

Esimerkki 2: Tietty korttiteline tukee enintään 16:ta yhden yksikön levyistä korttipalvelinta neljällä jännitealueella. Kukin neljästä virransyöttöalueesta tukee neljää korttipalvelinta. Tässä esimerkissä kaksi virransyöttöaluetta kalustettaisiin kokonaan testin aikana, kun taas muut kaksi jäisivät tyhjiksi.

| 3) | Kaikkia käyttöohjeiden tai valmistajan suosituksia telineen osittaisesta kalustamisesta on noudatettava. Tämä saattaa edellyttää joidenkin kalustamattomien virransyöttöalueiden virtalähteiden ja tuulettimien kytkemistä irti. |
| --- | --- |

3)

Kaikkia käyttöohjeiden tai valmistajan suosituksia telineen osittaisesta kalustamisesta on noudatettava. Tämä saattaa edellyttää joidenkin kalustamattomien virransyöttöalueiden virtalähteiden ja tuulettimien kytkemistä irti.

| 4) | Jos käyttöohjeiden suosituksia ei ole saatavilla tai ne ovat puutteellisia, noudatetaan seuraavia ohjeita:






  i) | Virransyöttöalueet kalustetaan kokonaan. |
| --- | --- | --- |

4)

Jos käyttöohjeiden suosituksia ei ole saatavilla tai ne ovat puutteellisia, noudatetaan seuraavia ohjeita:

i)

Virransyöttöalueet kalustetaan kokonaan.

| ii) | Jos mahdollista, kytketään irti kalustamattomien virransyöttöalueiden virtalähteet ja tuulettimet. |
| --- | --- |

ii)

Jos mahdollista, kytketään irti kalustamattomien virransyöttöalueiden virtalähteet ja tuulettimet.

| iii) | Kaikki tyhjät korttipaikat täytetään peitelevyillä tai vastaavilla ilmavirran esteillä testauksen ajaksi. |
| --- | --- |

iii)

Kaikki tyhjät korttipaikat täytetään peitelevyillä tai vastaavilla ilmavirran esteillä testauksen ajaksi.

| c) | Teline kokonaan kalustettuna (vapaaehtoinen)
  Kalusta kaikki käytettävissä olevat telineen korttipaikat. Kaikkien virtalähteiden ja tuulettimien on oltava kytkettyinä. Suorita kaikki vaadittavat testit 6 osassa määritellyn testimenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Teline kokonaan kalustettuna (vapaaehtoinen)

Kalusta kaikki käytettävissä olevat telineen korttipaikat. Kaikkien virtalähteiden ja tuulettimien on oltava kytkettyinä. Suorita kaikki vaadittavat testit 6 osassa määritellyn testimenettelyn mukaisesti.

| 5.2.5 | Testattava yksikkö liitetään toiminnassa olevaan Ethernet-verkkokytkimeen (IEEE 802.3). Tätä yhteyttä pidetään yllä koko testauksen ajan lukuun ottamatta lyhyitä katkoksia yhteysnopeuksien välisten siirtymien aikana. |
| --- | --- |

5.2.5

Testattava yksikkö liitetään toiminnassa olevaan Ethernet-verkkokytkimeen (IEEE 802.3). Tätä yhteyttä pidetään yllä koko testauksen ajan lukuun ottamatta lyhyitä katkoksia yhteysnopeuksien välisten siirtymien aikana.

| 5.2.6 | Hallintajärjestelmä, jota tarvitaan SERT-työkuorman valvontaan, tietojen hankintaan tai muuhun testattavan yksikön testauksen tukeen, yhdistetään samaan verkkokytkimeen kuin testattava yksikkö, ja sen on täytettävä kaikki muut testattavan yksikön verkkoyhteyksien vaatimukset. Sekä testattava yksikkö että hallintajärjestelmä on konfiguroitava kommunikoimaan verkon välityksellä. |
| --- | --- |

5.2.6

Hallintajärjestelmä, jota tarvitaan SERT-työkuorman valvontaan, tietojen hankintaan tai muuhun testattavan yksikön testauksen tukeen, yhdistetään samaan verkkokytkimeen kuin testattava yksikkö, ja sen on täytettävä kaikki muut testattavan yksikön verkkoyhteyksien vaatimukset. Sekä testattava yksikkö että hallintajärjestelmä on konfiguroitava kommunikoimaan verkon välityksellä.

| 5.2.7 | Tehomittari yhdistetään asianmukaiselle jännitteelle ja taajuudelle asetettuun vaihtovirtalähteeseen testausta varten 4 osan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.7

Tehomittari yhdistetään asianmukaiselle jännitteelle ja taajuudelle asetettuun vaihtovirtalähteeseen testausta varten 4 osan mukaisesti.

| 5.2.8 | Testattava yksikkö liitetään tehomittarin mittausvirtaliitäntään 5.1.2 kohdassa annettujen ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.8

Testattava yksikkö liitetään tehomittarin mittausvirtaliitäntään 5.1.2 kohdassa annettujen ohjeiden mukaisesti.

| 5.2.9 | Tehomittarin tietojen tulostuskäyttöliittymä ja lämpöanturi kytketään hallintajärjestelmän asianmukaiseen syöttöliitäntään. |
| --- | --- |

5.2.9

Tehomittarin tietojen tulostuskäyttöliittymä ja lämpöanturi kytketään hallintajärjestelmän asianmukaiseen syöttöliitäntään.

| 5.2.10 | Tarkistetaan, että testattava yksikkö on toimituskokoonpanossa. |
| --- | --- |

5.2.10

Tarkistetaan, että testattava yksikkö on toimituskokoonpanossa.

| 5.2.11 | Tarkistetaan, että hallintajärjestelmä ja testattava yksikkö on liitetty samaan sisäiseen verkkoon Ethernet-verkkokytkimen kautta. |
| --- | --- |

5.2.11

Tarkistetaan, että hallintajärjestelmä ja testattava yksikkö on liitetty samaan sisäiseen verkkoon Ethernet-verkkokytkimen kautta.

| 5.2.12 | Tarkastetaan tavallisen ping-komennon avulla, että hallintajärjestelmä ja testattava yksikkö voivat kommunikoida keskenään. |
| --- | --- |

5.2.12

Tarkastetaan tavallisen ping-komennon avulla, että hallintajärjestelmä ja testattava yksikkö voivat kommunikoida keskenään.

| 5.2.13 | Asennetaan SERT 1.0.0 -väline testattavaan yksikköön ja hallintajärjestelmään asiakirjan SERT User Guide 1.0.0 (15) mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.13

Asennetaan SERT 1.0.0 -väline testattavaan yksikköön ja hallintajärjestelmään asiakirjan SERT User Guide 1.0.0 (15) mukaisesti.

6.   Testimenettelyt kaikille tuotteille

6.1   Valmiustilan testaaminen

| 6.1.1 | Kytketään virta testattavaan yksikköön joko käynnistämällä se tai yhdistämällä se verkkovirtaan. |
| --- | --- |

6.1.1

Kytketään virta testattavaan yksikköön joko käynnistämällä se tai yhdistämällä se verkkovirtaan.

| 6.1.2 | Kytketään virta hallintajärjestelmään. |
| --- | --- |

6.1.2

Kytketään virta hallintajärjestelmään.

| 6.1.3 | Aloitetaan kuluneen ajan kirjaaminen. |
| --- | --- |

6.1.3

Aloitetaan kuluneen ajan kirjaaminen.

| 6.1.4 | 5–15 minuutin kuluttua alkulatauksesta tai sisäänkirjautumisesta asetetaan tehomittari aloittamaan valmiustilan virrankulutuksen arvojen kerääminen siten, että mittaustiheys on vähintään 1 lukema sekunnissa. |
| --- | --- |

6.1.4

5–15 minuutin kuluttua alkulatauksesta tai sisäänkirjautumisesta asetetaan tehomittari aloittamaan valmiustilan virrankulutuksen arvojen kerääminen siten, että mittaustiheys on vähintään 1 lukema sekunnissa.

| 6.1.5 | Kerätään valmiustilan virrankulutuksen arvoja 30 minuutin ajan. Testattavan yksikön on pysyttävä valmiustilassa koko tämän ajan, eikä se saa siirtyä vähemmän virtaa kuluttaviin heikomman toiminnallisuuden toimintatiloihin (esim. lepo- tai horrostilaan). |
| --- | --- |

6.1.5

Kerätään valmiustilan virrankulutuksen arvoja 30 minuutin ajan. Testattavan yksikön on pysyttävä valmiustilassa koko tämän ajan, eikä se saa siirtyä vähemmän virtaa kuluttaviin heikomman toiminnallisuuden toimintatiloihin (esim. lepo- tai horrostilaan).

| 6.1.6 | Kirjataan valmiustilan keskimääräinen virrankulutus (aritmeettinen keskiarvo) 30 minuutin testijaksolta. |
| --- | --- |

6.1.6

Kirjataan valmiustilan keskimääräinen virrankulutus (aritmeettinen keskiarvo) 30 minuutin testijaksolta.

| 6.1.7 | Testattaessa monisolmu- tai korttipalvelinjärjestelmiä toimitaan seuraavasti yksittäisen solmun tai korttipalvelimen virrankulutuksen selvittämiseksi:






  a) | Jaetaan 6.1.6 kohdan mukaan mitattu valmiustilan kokonaisvirrankulutus testausta varten asennettujen solmujen/korttipalvelimien määrällä. |
| --- | --- | --- |

6.1.7

Testattaessa monisolmu- tai korttipalvelinjärjestelmiä toimitaan seuraavasti yksittäisen solmun tai korttipalvelimen virrankulutuksen selvittämiseksi:

a)

Jaetaan 6.1.6 kohdan mukaan mitattu valmiustilan kokonaisvirrankulutus testausta varten asennettujen solmujen/korttipalvelimien määrällä.

| b) | Kirjataan mitattu kokonaisvirrankulutus sekä 6.1.7 kohdan a kohdan mukaan lasketut solmu-/korttipalvelinkohtaiset virrankulutusarvot kustakin mittauksesta. |
| --- | --- |

b)

Kirjataan mitattu kokonaisvirrankulutus sekä 6.1.7 kohdan a kohdan mukaan lasketut solmu-/korttipalvelinkohtaiset virrankulutusarvot kustakin mittauksesta.

6.2   Aktiivisen tilan testaus SERT-välineen avulla

| 6.2.1 | Käynnistetään testattava yksikkö uudelleen. |
| --- | --- |

6.2.1

Käynnistetään testattava yksikkö uudelleen.

| 6.2.2 | 5–15 minuutin kuluttua alkulatauksen päättymisestä tai sisäänkirjautumisesta käynnistetään SERT-väline asiakirjan SERT User Guide 1.0.0 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.2.2

5–15 minuutin kuluttua alkulatauksen päättymisestä tai sisäänkirjautumisesta käynnistetään SERT-väline asiakirjan SERT User Guide 1.0.0 mukaisesti.

| 6.2.3 | Noudatetaan kaikkia asiakirjassa SERT User Guide 1.0.0 esitettyjä vaiheita SERT-välineen suorittamiseksi. |
| --- | --- |

6.2.3

Noudatetaan kaikkia asiakirjassa SERT User Guide 1.0.0 esitettyjä vaiheita SERT-välineen suorittamiseksi.

| 6.2.4 | Käyttäjän puuttuminen hallintajärjestelmään, testattavaan yksikköön tai sen sisäiseen ja ulkoiseen ympäristöön tai niiden parantaminen on kiellettyä SERT-välineen suorittamisen aikana. |
| --- | --- |

6.2.4

Käyttäjän puuttuminen hallintajärjestelmään, testattavaan yksikköön tai sen sisäiseen ja ulkoiseen ympäristöön tai niiden parantaminen on kiellettyä SERT-välineen suorittamisen aikana.

| 6.2.5 | Kun SERT-väline on suoritettu, liitetään mukaan seuraavat tulostustiedostot, joissa on oltava kaikki testitulokset:






  a) | Results.xml |
| --- | --- | --- |

6.2.5

Kun SERT-väline on suoritettu, liitetään mukaan seuraavat tulostustiedostot, joissa on oltava kaikki testitulokset:

a)

Results.xml

| b) | Results.html |
| --- | --- |

b)

Results.html

| c) | Results.txt |
| --- | --- |

c)

Results.txt

| d) | Kaikki results-chart.png-tiedostot (esim. results-chart0.png, results-chart1.png jne.) |
| --- | --- |

d)

Kaikki results-chart.png-tiedostot (esim. results-chart0.png, results-chart1.png jne.)

| e) | Results-details.html |
| --- | --- |

e)

Results-details.html

| f) | Results-details.txt |
| --- | --- |

f)

Results-details.txt

| g) | Kaikki results-details-chart.png-tiedostot (esim. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png jne.). |
| --- | --- |

g)

Kaikki results-details-chart.png-tiedostot (esim. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png jne.).

IV   KUVANTAMISLAITTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET (VERSIO 2.0)

1.   Määritelmät

| 1.1 | Tuotetyypit






  1.1.1 | Tulostin: Laite, jonka ensisijainen tehtävä on tuottaa paperitulosteita sähköisestä syötteestä. Tulostin pystyy vastaanottamaan tietoa yksittäiskäyttäjien tietokoneista tai verkkotietokoneista tai muista syöttölaitteista (esim. digitaalikamera). Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan tulostimina, sekä tulostimet, jotka voidaan laajentaa niin, että ne täyttävät tämän alan monikäyttölaitteen määritelmän. |
| --- | --- | --- |

1.1

Tuotetyypit

1.1.1

Tulostin: Laite, jonka ensisijainen tehtävä on tuottaa paperitulosteita sähköisestä syötteestä. Tulostin pystyy vastaanottamaan tietoa yksittäiskäyttäjien tietokoneista tai verkkotietokoneista tai muista syöttölaitteista (esim. digitaalikamera). Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan tulostimina, sekä tulostimet, jotka voidaan laajentaa niin, että ne täyttävät tämän alan monikäyttölaitteen määritelmän.

| 1.1.2 | Skanneri: Laite, jonka ensisijainen tehtävä on muuttaa paperioriginaalit sähköisiksi kuviksi, joita voidaan tallentaa, editoida, muuntaa tai siirtää lähinnä henkilökohtaisilla tietokoneilla. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan skannereina. |
| --- | --- |

1.1.2

Skanneri: Laite, jonka ensisijainen tehtävä on muuttaa paperioriginaalit sähköisiksi kuviksi, joita voidaan tallentaa, editoida, muuntaa tai siirtää lähinnä henkilökohtaisilla tietokoneilla. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan skannereina.

| 1.1.3 | Kopiokone: Laite, jonka ainoa tehtävä on paperikopioiden tuottaminen paperioriginaaleista. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan laitteita, joita markkinoidaan kopiokoneina tai laajennettavina digitaalisina kopiokoneina. |
| --- | --- |

1.1.3

Kopiokone: Laite, jonka ainoa tehtävä on paperikopioiden tuottaminen paperioriginaaleista. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan laitteita, joita markkinoidaan kopiokoneina tai laajennettavina digitaalisina kopiokoneina.

| 1.1.4 | Telekopiolaite (faksi): Laite, jonka ensisijainen tehtävä on 1) paperioriginaalien skannaaminen sähköistä etäyksikköön siirtoa varten ja 2) sähköisten siirtojen vastaanotto niiden muuttamiseksi paperitulosteeksi. Telekopiolaitteen avulla voi olla mahdollista tuottaa myös paperikopioita. Sähköinen siirto tapahtuu ensisijaisesti julkisen puhelinjärjestelmän kautta, mutta voi tapahtua myös tietoverkon tai internetin kautta. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan telekopiolaitteina. |
| --- | --- |

1.1.4

Telekopiolaite (faksi): Laite, jonka ensisijainen tehtävä on 1) paperioriginaalien skannaaminen sähköistä etäyksikköön siirtoa varten ja 2) sähköisten siirtojen vastaanotto niiden muuttamiseksi paperitulosteeksi. Telekopiolaitteen avulla voi olla mahdollista tuottaa myös paperikopioita. Sähköinen siirto tapahtuu ensisijaisesti julkisen puhelinjärjestelmän kautta, mutta voi tapahtua myös tietoverkon tai internetin kautta. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan telekopiolaitteina.

| 1.1.5 | Monikäyttölaite: Laite, joka suorittaa kaksi tai useampia tulostimen, skannerin, kopiokoneen tai telekopiolaitteen perustoiminnoista. Monikäyttölaitteella voi olla rakenteellisesti integroitu muoto, tai se voi muodostua toiminnallisesti yhteenkuuluvien osien yhdistelmästä. Monikäyttölaitteen kopiointitoiminto eroaa telekopiolaitteissa joskus olevasta yhden sivun kopiointitoiminnosta. Tämä määritelmä koskee tuotteita, joita markkinoidaan monikäyttölaitteina. |
| --- | --- |

1.1.5

Monikäyttölaite: Laite, joka suorittaa kaksi tai useampia tulostimen, skannerin, kopiokoneen tai telekopiolaitteen perustoiminnoista. Monikäyttölaitteella voi olla rakenteellisesti integroitu muoto, tai se voi muodostua toiminnallisesti yhteenkuuluvien osien yhdistelmästä. Monikäyttölaitteen kopiointitoiminto eroaa telekopiolaitteissa joskus olevasta yhden sivun kopiointitoiminnosta. Tämä määritelmä koskee tuotteita, joita markkinoidaan monikäyttölaitteina.

| 1.1.6 | Digitaalinen kopiokone: Laite, jota myydään täysin automaattisena kopiointijärjestelmänä, joka käyttää stensiilimonistusmenetelmää ja jossa on digitaalinen jäljentämistoiminto. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan laitteita, joita markkinoidaan digitaalisina kopiokoneina. |
| --- | --- |

1.1.6

Digitaalinen kopiokone: Laite, jota myydään täysin automaattisena kopiointijärjestelmänä, joka käyttää stensiilimonistusmenetelmää ja jossa on digitaalinen jäljentämistoiminto. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan laitteita, joita markkinoidaan digitaalisina kopiokoneina.

| 1.1.7 | Postimaksulaite: Tuote, jonka ensisijainen tehtävä on postimaksumerkinnän tulostaminen postilähetykseen. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan postimaksulaitteina. |
| --- | --- |

1.1.7

Postimaksulaite: Tuote, jonka ensisijainen tehtävä on postimaksumerkinnän tulostaminen postilähetykseen. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan postimaksulaitteina.

| 1.2 | Tulostustekniikat






  1.2.1 | Suora lämpösiirto: Tulostustekniikka, jossa lämmitetty tulostuspää polttaa kuvan pinnoitetulle tulostusmedialle. Suoraa lämpösiirtoa käyttävissä laitteissa ei käytetä värinauhaa. |
| --- | --- | --- |

1.2

Tulostustekniikat

1.2.1

Suora lämpösiirto: Tulostustekniikka, jossa lämmitetty tulostuspää polttaa kuvan pinnoitetulle tulostusmedialle. Suoraa lämpösiirtoa käyttävissä laitteissa ei käytetä värinauhaa.

| 1.2.2 | Värisublimaatio: Tulostustekniikka, jossa väriaine kiinnittyy (sublimoituu) tulostusmedialle, kun lämmityselementteihin syötetään energiaa. |
| --- | --- |

1.2.2

Värisublimaatio: Tulostustekniikka, jossa väriaine kiinnittyy (sublimoituu) tulostusmedialle, kun lämmityselementteihin syötetään energiaa.

| 1.2.3 | Laser: Tulostustekniikka, jossa haluttu kuvio siirretään ensin valojohteelle liikuttamalla valojohdetta valolähteen editse, minkä jälkeen valojohteelle siirretyistä väripigmenteistä kehitetään latentti kuva, jossa määritetään väriaineen läsnäolo tai puuttuminen kohta kohdalta. Lopuksi väriaine siirretään valojohteesta tulostusmedialle ja kiinnitetään siihen kuumentamalla. Näissä vaatimuksissa värilaserlaitteissa käytetään samanaikaisesti vähintään kolmea eriväristä väriainetta, kun taas yksivärisissä laserlaitteissa käytetään samanaikaisesti yhtä tai kahta väriainetta. Tämä määritelmä kattaa laser-, ledi (LED)- ja nestekide (LCD) -menetelmät. |
| --- | --- |

1.2.3

Laser: Tulostustekniikka, jossa haluttu kuvio siirretään ensin valojohteelle liikuttamalla valojohdetta valolähteen editse, minkä jälkeen valojohteelle siirretyistä väripigmenteistä kehitetään latentti kuva, jossa määritetään väriaineen läsnäolo tai puuttuminen kohta kohdalta. Lopuksi väriaine siirretään valojohteesta tulostusmedialle ja kiinnitetään siihen kuumentamalla. Näissä vaatimuksissa värilaserlaitteissa käytetään samanaikaisesti vähintään kolmea eriväristä väriainetta, kun taas yksivärisissä laserlaitteissa käytetään samanaikaisesti yhtä tai kahta väriainetta. Tämä määritelmä kattaa laser-, ledi (LED)- ja nestekide (LCD) -menetelmät.

| 1.2.4 | Matriisi: Tulostustekniikka, jossa haluttu kuva muodostetaan lyömällä väriainetta värinauhalta paperille. Tämä määritelmä kattaa piste- ja merkkimatriisitekniikan. |
| --- | --- |

1.2.4

Matriisi: Tulostustekniikka, jossa haluttu kuva muodostetaan lyömällä väriainetta värinauhalta paperille. Tämä määritelmä kattaa piste- ja merkkimatriisitekniikan.

| 1.2.5 | Mustesuihku: Tulostustekniikka, jossa kuva muodostetaan ruiskuttamalla väripisaroita matriisimenetelmällä suoraan tulostusmedialle. Näissä vaatimuksissa värimustesuihkulaitteissa käytetään samanaikaisesti vähintään kahta eriväristä väriainetta, kun taas yksivärisissä mustesuihkulaitteissa käytetään samanaikaisesti yhtä väriainetta. Tämä määritelmä kattaa pietso-, värisublimaatio- ja lämpösiirtomenetelmät. Tämä määritelmä ei koske korkean suorituskyvyn mustesuihkua. |
| --- | --- |

1.2.5

Mustesuihku: Tulostustekniikka, jossa kuva muodostetaan ruiskuttamalla väripisaroita matriisimenetelmällä suoraan tulostusmedialle. Näissä vaatimuksissa värimustesuihkulaitteissa käytetään samanaikaisesti vähintään kahta eriväristä väriainetta, kun taas yksivärisissä mustesuihkulaitteissa käytetään samanaikaisesti yhtä väriainetta. Tämä määritelmä kattaa pietso-, värisublimaatio- ja lämpösiirtomenetelmät. Tämä määritelmä ei koske korkean suorituskyvyn mustesuihkua.

| 1.2.6 | Korkean suorituskyvyn mustesuihku: Mustesuihkutulostustekniikka, jossa suuttimien matriisit ulottuvat sivun leveydelle ja/tai joka voi kuivattaa musteen tulostusmedialla kuumentamiseen käytettävien lisämekanismien avulla. Korkean suorituskyvyn mustesuihkulaitteita käytetään yrityskäyttöön tarkoitetuissa sovelluksissa, joissa käytetään yleensä lasertulostuslaitteita. |
| --- | --- |

1.2.6

Korkean suorituskyvyn mustesuihku: Mustesuihkutulostustekniikka, jossa suuttimien matriisit ulottuvat sivun leveydelle ja/tai joka voi kuivattaa musteen tulostusmedialla kuumentamiseen käytettävien lisämekanismien avulla. Korkean suorituskyvyn mustesuihkulaitteita käytetään yrityskäyttöön tarkoitetuissa sovelluksissa, joissa käytetään yleensä lasertulostuslaitteita.

| 1.2.7 | Värivaha: Tulostustekniikka, jossa huoneenlämmössä kiinteä väriaine lämmitetään nestemäiseksi. Tämä määritelmä kattaa sekä kuvan siirtämisen tulostusmedialle suoraan että offset-menetelmällä rummun kautta. |
| --- | --- |

1.2.7

Värivaha: Tulostustekniikka, jossa huoneenlämmössä kiinteä väriaine lämmitetään nestemäiseksi. Tämä määritelmä kattaa sekä kuvan siirtämisen tulostusmedialle suoraan että offset-menetelmällä rummun kautta.

| 1.2.8 | Stensiili: Tulostustekniikka, jossa kuva siirretään tulostusmedialle musteella kastetun kuvarummun ympärillä olevasta stensiilistä. |
| --- | --- |

1.2.8

Stensiili: Tulostustekniikka, jossa kuva siirretään tulostusmedialle musteella kastetun kuvarummun ympärillä olevasta stensiilistä.

| 1.2.9 | Lämpösiirto: Tulostustekniikka, jossa kuva muodostetaan lämmittämällä kiinteää väriainetta (yleensä värjättyä vahaa) ja viemällä sulatettu väriaine matriisimenetelmällä suoraan tulostusmedialle. Erona mustesuihkumenetelmään lämpösiirtomenetelmässä huoneenlämmössä kiinteä väriaine lämmitetään nestemäiseksi. |
| --- | --- |

1.2.9

Lämpösiirto: Tulostustekniikka, jossa kuva muodostetaan lämmittämällä kiinteää väriainetta (yleensä värjättyä vahaa) ja viemällä sulatettu väriaine matriisimenetelmällä suoraan tulostusmedialle. Erona mustesuihkumenetelmään lämpösiirtomenetelmässä huoneenlämmössä kiinteä väriaine lämmitetään nestemäiseksi.

| 1.3 | Toimintatilat






  1.3.1 | Aktiivinen toimintatila:






  a) | Aktiivinen-tila: Virrankäyttötila, jossa tuote on kytkettynä virtalähteeseen ja tekee tulostetta tai suorittaa jotain muuta ensisijaista tehtäväänsä. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3

Toimintatilat

1.3.1

Aktiivinen toimintatila:

a)

Aktiivinen-tila: Virrankäyttötila, jossa tuote on kytkettynä virtalähteeseen ja tekee tulostetta tai suorittaa jotain muuta ensisijaista tehtäväänsä.

| b) | Valmis-tila: Tila, jossa laite ei tulosta, on valmis toimimaan ja tekemään tulosteita, mutta ei ole vielä siirtynyt virransäästötilaan, ja josta laite voi siirtyä mahdollisimman nopeasti aktiivinen-tilaan. Laitteen kaikkia toimintoja voi käyttää tässä tilassa, ja laitteen tulee voida palata aktiivinen-tilaan reagoimalla mihin tahansa mahdolliseen syötteeseen, joka voi olla ulkoinen sähköinen ärsyke (esimerkiksi verkon kautta välitetty ärsyke, telekopiolaitteen kutsu tai kaukosäädin) ja suora fyysinen toiminta (esimerkiksi fyysisen kytkimen tai painikkeen aktivointi). |
| --- | --- |

b)

Valmis-tila: Tila, jossa laite ei tulosta, on valmis toimimaan ja tekemään tulosteita, mutta ei ole vielä siirtynyt virransäästötilaan, ja josta laite voi siirtyä mahdollisimman nopeasti aktiivinen-tilaan. Laitteen kaikkia toimintoja voi käyttää tässä tilassa, ja laitteen tulee voida palata aktiivinen-tilaan reagoimalla mihin tahansa mahdolliseen syötteeseen, joka voi olla ulkoinen sähköinen ärsyke (esimerkiksi verkon kautta välitetty ärsyke, telekopiolaitteen kutsu tai kaukosäädin) ja suora fyysinen toiminta (esimerkiksi fyysisen kytkimen tai painikkeen aktivointi).

| 1.3.2 | Sammutettu-tila: Laitteen virrankäyttötila, kun sen virta on katkaistu manuaalisesti tai automaattisesti mutta laite on edelleen kytkettynä sähköverkkoon. Laite siirtyy valmis-tilaan saadessaan ärsykkeen esimerkiksi virtakytkimen manuaalisesta käsittelystä tai ajastimesta. Kun laite siirtyy sammutettu-tilaan käyttäjän toiminnan tuloksena, tilaa kutsutaan usein manuaalinen sammutus -tilaksi, ja kun virta katkaistaan automaattisen tai ennalta määritetyn ärsykkeen tuloksena (eli viive tai kello), sitä kutsutaan usein automaattinen sammutus -tilaksi (16). |
| --- | --- |

1.3.2

Sammutettu-tila: Laitteen virrankäyttötila, kun sen virta on katkaistu manuaalisesti tai automaattisesti mutta laite on edelleen kytkettynä sähköverkkoon. Laite siirtyy valmis-tilaan saadessaan ärsykkeen esimerkiksi virtakytkimen manuaalisesta käsittelystä tai ajastimesta. Kun laite siirtyy sammutettu-tilaan käyttäjän toiminnan tuloksena, tilaa kutsutaan usein manuaalinen sammutus -tilaksi, ja kun virta katkaistaan automaattisen tai ennalta määritetyn ärsykkeen tuloksena (eli viive tai kello), sitä kutsutaan usein automaattinen sammutus -tilaksi (16).

| 1.3.3 | Lepotila: Virran käyttöä vähentävä tila, johon laite siirtyy joko automaattisesti oltuaan jonkin aikaa käyttämättömänä (oletusviive), käyttäjän manuaalisen toiminnan tuloksena (esimerkiksi käyttäjän asettama kellonaika, käyttäjän suorittama fyysisen kytkimen tai painikkeen aktivointi) tai ulkoisesta sähköisestä ärsykkeestä (esimerkiksi verkon kautta välitetty ärsyke, telekopiolaitteen kutsu tai kaukosäädin). Tyypillisen virrankulutuksen (TEC) testimenettelyllä arvioitujen laitteiden kaikkia toimintoja voidaan käyttää lepotilassa (verkkoyhteyden säilyttäminen mukaan luettuna), mutta palaaminen aktiivinen-tilaan saattaa tapahtua viiveellä. Toimintatilan mukaisella (Operational Mode, OM) testimenettelyllä arvioiduissa laitteissa lepotilassa voidaan käyttää yhtä aktiivista verkkoyhteyttä ja soveltuvin osin telekopioyhteyttä, mutta palaaminen aktiivinen-tilaan saattaa tapahtua viiveellä. |
| --- | --- |

1.3.3

Lepotila: Virran käyttöä vähentävä tila, johon laite siirtyy joko automaattisesti oltuaan jonkin aikaa käyttämättömänä (oletusviive), käyttäjän manuaalisen toiminnan tuloksena (esimerkiksi käyttäjän asettama kellonaika, käyttäjän suorittama fyysisen kytkimen tai painikkeen aktivointi) tai ulkoisesta sähköisestä ärsykkeestä (esimerkiksi verkon kautta välitetty ärsyke, telekopiolaitteen kutsu tai kaukosäädin). Tyypillisen virrankulutuksen (TEC) testimenettelyllä arvioitujen laitteiden kaikkia toimintoja voidaan käyttää lepotilassa (verkkoyhteyden säilyttäminen mukaan luettuna), mutta palaaminen aktiivinen-tilaan saattaa tapahtua viiveellä. Toimintatilan mukaisella (Operational Mode, OM) testimenettelyllä arvioiduissa laitteissa lepotilassa voidaan käyttää yhtä aktiivista verkkoyhteyttä ja soveltuvin osin telekopioyhteyttä, mutta palaaminen aktiivinen-tilaan saattaa tapahtua viiveellä.

| 1.3.4 | Valmiustila: Alhaisimman virrankulutuksen tila, jota käyttäjä ei voi kytkeä päältä (tai muuten muuttaa) ja joka voi kestää määräämättömän ajan, kunhan laite on kytketty päävirtalähteeseen ja sitä käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti (17). Valmiustila on laitteen minimivirtatila. Näissä kuvantamislaitteita koskevissa vaatimuksissa valmiustila vastaa yleensä sammutettu-tilaa, mutta se voi vastata valmis- tai lepotilaa. Laite voi siirtyä valmiustilasta alempaan virrankäyttötilaan vain, kun laite kytketään manuaalisesti irti päävirtalähteestä. |
| --- | --- |

1.3.4

Valmiustila: Alhaisimman virrankulutuksen tila, jota käyttäjä ei voi kytkeä päältä (tai muuten muuttaa) ja joka voi kestää määräämättömän ajan, kunhan laite on kytketty päävirtalähteeseen ja sitä käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti (17). Valmiustila on laitteen minimivirtatila. Näissä kuvantamislaitteita koskevissa vaatimuksissa valmiustila vastaa yleensä sammutettu-tilaa, mutta se voi vastata valmis- tai lepotilaa. Laite voi siirtyä valmiustilasta alempaan virrankäyttötilaan vain, kun laite kytketään manuaalisesti irti päävirtalähteestä.

| 1.4 | Tulostuskoko






  1.4.1 | Suuri koko: Suureen kokoluokkaan luokiteltuja laitteita ovat A2- ja sitä suurempia vedoksia tuottavat laitteet, joihin kuuluvat myös vähintään 406 millimetriä (mm) leveälle jatkolomakkeelle tulostavat laitteet. Suuren koon laitteella voi olla mahdollista tulostaa myös standardi- tai pienikokoiselle tulostusmedialle. |
| --- | --- | --- |

1.4

Tulostuskoko

1.4.1

Suuri koko: Suureen kokoluokkaan luokiteltuja laitteita ovat A2- ja sitä suurempia vedoksia tuottavat laitteet, joihin kuuluvat myös vähintään 406 millimetriä (mm) leveälle jatkolomakkeelle tulostavat laitteet. Suuren koon laitteella voi olla mahdollista tulostaa myös standardi- tai pienikokoiselle tulostusmedialle.

| 1.4.2 | Standardikoko: Standardikokoluokkaan luokiteltuja laitteita ovat standardikokoiselle (eli Letter, Legal, Ledger, A3, A4 ja B4) tulostusmedialle tulostavat laitteet, joihin kuuluvat myös 210–406 mm leveälle jatkolomakkeelle tulostavat laitteet. Standardikokoiset laitteet saattavat voida tulostaa myös pienikokoiselle tulostusmedialle.
  A3-kokoisia tulosteita tuottavat laitteet: Standardikokoiset laitteet, joiden paperipolun leveys on vähintään 275 mm. |
| --- | --- |

1.4.2

Standardikoko: Standardikokoluokkaan luokiteltuja laitteita ovat standardikokoiselle (eli Letter, Legal, Ledger, A3, A4 ja B4) tulostusmedialle tulostavat laitteet, joihin kuuluvat myös 210–406 mm leveälle jatkolomakkeelle tulostavat laitteet. Standardikokoiset laitteet saattavat voida tulostaa myös pienikokoiselle tulostusmedialle.

A3-kokoisia tulosteita tuottavat laitteet: Standardikokoiset laitteet, joiden paperipolun leveys on vähintään 275 mm.

| 1.4.3 | Pieni koko: Pieneen kokoluokkaan luokiteltuja laitteita ovat standardikokoa (eli A6, 4′′ × 6′′, mikrofilmi) pienemmälle tulostusmedialle tulostavat laitteet, joihin kuuluvat myös alle 210 mm leveälle jatkolomakkeelle tulostavat laitteet. |
| --- | --- |

1.4.3

Pieni koko: Pieneen kokoluokkaan luokiteltuja laitteita ovat standardikokoa (eli A6, 4′′ × 6′′, mikrofilmi) pienemmälle tulostusmedialle tulostavat laitteet, joihin kuuluvat myös alle 210 mm leveälle jatkolomakkeelle tulostavat laitteet.

| 1.4.4 | Jatkolomake: Jatkolomakelaitteeksi luokitellaan laitteet, jotka eivät käytä leikattuja tulostusarkkikokoja ja jotka on suunniteltu sovellettavaksi esimerkiksi viivakoodien, etikettien, kuittien, mainosjulisteiden ja rakennuspiirustusten tulostamiseen. Jatkolomakelaitteet voivat olla pieni-, standardi- tai suurikokoisia. |
| --- | --- |

1.4.4

Jatkolomake: Jatkolomakelaitteeksi luokitellaan laitteet, jotka eivät käytä leikattuja tulostusarkkikokoja ja jotka on suunniteltu sovellettavaksi esimerkiksi viivakoodien, etikettien, kuittien, mainosjulisteiden ja rakennuspiirustusten tulostamiseen. Jatkolomakelaitteet voivat olla pieni-, standardi- tai suurikokoisia.

| 1.5 | Lisämääritykset






  1.5.1 | Automaattinen kaksipuolinen tulostus: Kopiokoneen, telekopiolaitteen, monikäyttölaitteen tai tulostimen kyky tulostaa kuva tulosteen molemmille puolille ilman paperiarkin manuaalista käsittelyä käsittävää välivaihetta. Laitteessa katsotaan olevan automaattinen kaksipuolinen tulostus vain, jos laitteen mukana on kaikki kaksipuoliseen tulostukseen tarvittavat lisälaitteet toimitettaessa. |
| --- | --- | --- |

1.5

Lisämääritykset

1.5.1

Automaattinen kaksipuolinen tulostus: Kopiokoneen, telekopiolaitteen, monikäyttölaitteen tai tulostimen kyky tulostaa kuva tulosteen molemmille puolille ilman paperiarkin manuaalista käsittelyä käsittävää välivaihetta. Laitteessa katsotaan olevan automaattinen kaksipuolinen tulostus vain, jos laitteen mukana on kaikki kaksipuoliseen tulostukseen tarvittavat lisälaitteet toimitettaessa.

| 1.5.2 | Datayhteys: Liittymä, joka mahdollistaa tietojen vaihdon kuvantamislaitteen ja yhden ulkoisen liitettävän laitteen tai tallennusvälineen välillä. |
| --- | --- |

1.5.2

Datayhteys: Liittymä, joka mahdollistaa tietojen vaihdon kuvantamislaitteen ja yhden ulkoisen liitettävän laitteen tai tallennusvälineen välillä.

| 1.5.3 | Oletusviive: Valmistajan ennen laitteen toimittamista asettama aika, jonka kuluttua laite siirtyy ensisijaisen tehtävänsä suoritettuaan virransäästötilaan (eli lepotila, automaattinen virrankatkaisu). |
| --- | --- |

1.5.3

Oletusviive: Valmistajan ennen laitteen toimittamista asettama aika, jonka kuluttua laite siirtyy ensisijaisen tehtävänsä suoritettuaan virransäästötilaan (eli lepotila, automaattinen virrankatkaisu).

| 1.5.4 | DFE-edustakone: Toiminnallisesti integroitu palvelin, joka isännöi muita tietokoneita ja sovelluksia ja toimii kuvantamislaitteiden rajapintana. DFE-edustakone lisää kuvantamislaitteen toiminnallisuutta.






  a) | DFE-edustakoneessa on vähintään kolme seuraavista ominaisuuksista:






  1) | verkkoliitettävyys eri käyttöympäristöissä |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.4

DFE-edustakone: Toiminnallisesti integroitu palvelin, joka isännöi muita tietokoneita ja sovelluksia ja toimii kuvantamislaitteiden rajapintana. DFE-edustakone lisää kuvantamislaitteen toiminnallisuutta.

a)

DFE-edustakoneessa on vähintään kolme seuraavista ominaisuuksista:

1)

verkkoliitettävyys eri käyttöympäristöissä

| 2) | sähköpostilaatikko |
| --- | --- |

2)

sähköpostilaatikko

| 3) | työjonojen hallinta |
| --- | --- |

3)

työjonojen hallinta

| 4) | laitteiden hallinta (eli kuvantamislaitteen aktivoiminen virrankäyttöä vähentävästä tilasta) |
| --- | --- |

4)

laitteiden hallinta (eli kuvantamislaitteen aktivoiminen virrankäyttöä vähentävästä tilasta)

| 5) | graafinen käyttöliittymä |
| --- | --- |

5)

graafinen käyttöliittymä

| 6) | kyky luoda yhteys muihin isäntäpalvelimiin ja käyttäjien tietokoneisiin (eli skannaaminen sähköpostiin, tietojen hakeminen etäpostilaatikkoista) |
| --- | --- |

6)

kyky luoda yhteys muihin isäntäpalvelimiin ja käyttäjien tietokoneisiin (eli skannaaminen sähköpostiin, tietojen hakeminen etäpostilaatikkoista)

| 7) | sivujen jälkikäsittelymahdollisuus (eli sivujen muotoilu ennen tulostamista). |
| --- | --- |

7)

sivujen jälkikäsittelymahdollisuus (eli sivujen muotoilu ennen tulostamista).

| b) | Tyypin 1 DFE-edustakone: DFE-edustakone, joka saa tasavirtansa omasta (sisäisestä tai ulkoisesta) vaihtovirtalähteestään, joka on erillinen kuvantamislaitteen virranlähteestä. Tämä DFE-edustakone voi saada vaihtovirtansa suoraan pistorasiasta tai kuvantamislaitteen sisäiseen virtalähteeseen liittyvästä vaihtovirrasta. Tyypin 1 DFE-edustakone voidaan myydä vakiovarusteena kuvantamislaitteen kanssa tai sen lisälaitteena. |
| --- | --- |

b)

Tyypin 1 DFE-edustakone: DFE-edustakone, joka saa tasavirtansa omasta (sisäisestä tai ulkoisesta) vaihtovirtalähteestään, joka on erillinen kuvantamislaitteen virranlähteestä. Tämä DFE-edustakone voi saada vaihtovirtansa suoraan pistorasiasta tai kuvantamislaitteen sisäiseen virtalähteeseen liittyvästä vaihtovirrasta. Tyypin 1 DFE-edustakone voidaan myydä vakiovarusteena kuvantamislaitteen kanssa tai sen lisälaitteena.

| c) | Tyypin 2 DFE-edustakone: DFE-edustakone, joka saa tasavirtansa samasta virtalähteestä kuin kuvantamislaite, jonka kanssa se toimii. Tyypin 2 DFE-edustakoneessa on oltava levy tai sarja, jossa on erillinen prosessointiyksikkö, joka pystyy aloittamaan toiminnan verkon kautta ja joka voidaan poistaa fyysisesti, eristää tai poistaa käytöstä tavanomaisin teknisin keinoin, jotta virtamittaukset voidaan suorittaa. |
| --- | --- |

c)

Tyypin 2 DFE-edustakone: DFE-edustakone, joka saa tasavirtansa samasta virtalähteestä kuin kuvantamislaite, jonka kanssa se toimii. Tyypin 2 DFE-edustakoneessa on oltava levy tai sarja, jossa on erillinen prosessointiyksikkö, joka pystyy aloittamaan toiminnan verkon kautta ja joka voidaan poistaa fyysisesti, eristää tai poistaa käytöstä tavanomaisin teknisin keinoin, jotta virtamittaukset voidaan suorittaa.

| d) | Prosessorin apukiihdytin: Laskentatehoa lisäävä laajennuskortti, joka asennetaan yleisiin tarkoituksiin tarkoitettuun DFE-edustakoneen laajennuspaikkaan (esim. PCI-laajennuspaikkaan asennettu GPGPU-kortti). |
| --- | --- |

d)

Prosessorin apukiihdytin: Laskentatehoa lisäävä laajennuskortti, joka asennetaan yleisiin tarkoituksiin tarkoitettuun DFE-edustakoneen laajennuspaikkaan (esim. PCI-laajennuspaikkaan asennettu GPGPU-kortti).

| 1.5.5 | Verkkoyhteys: Liittymä, joka mahdollistaa tietojen vaihdon kuvantamislaitteen ja yhden tai useamman ulkoisen liitettävän laitteen välillä. |
| --- | --- |

1.5.5

Verkkoyhteys: Liittymä, joka mahdollistaa tietojen vaihdon kuvantamislaitteen ja yhden tai useamman ulkoisen liitettävän laitteen välillä.

| 1.5.6 | Toiminnallinen lisäominaisuus: Data- tai verkkoyhteyden rajapinta tai muu komponentti, joka lisää kuvantamislaitteen tulostusmoottorin toiminnallisuutta ja oikeuttaa virrankulutuksen lisämäärään, kun tuotteita hyväksytään toimintatilan mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

1.5.6

Toiminnallinen lisäominaisuus: Data- tai verkkoyhteyden rajapinta tai muu komponentti, joka lisää kuvantamislaitteen tulostusmoottorin toiminnallisuutta ja oikeuttaa virrankulutuksen lisämäärään, kun tuotteita hyväksytään toimintatilan mukaisella menettelyllä.

| 1.5.7 | Toimintatilan mukainen lähestymistapa: Näissä vaatimuksissa menetelmä, jolla vertaillaan energiatehokkuutta mittaamalla virrankulutus (watteina) eri toimintatiloissa kuvantamislaitteiden ENERGY STAR -testimenetelmän 9 osan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5.7

Toimintatilan mukainen lähestymistapa: Näissä vaatimuksissa menetelmä, jolla vertaillaan energiatehokkuutta mittaamalla virrankulutus (watteina) eri toimintatiloissa kuvantamislaitteiden ENERGY STAR -testimenetelmän 9 osan mukaisesti.

| 1.5.8 | Tyypillisen virrankulutuksen (TEC) lähestymistapa: Näissä vaatimuksissa laitteiden energiatehokkuuden vertailumenetelmä, jossa arvioidaan tyypillistä virrankulutusta (kilowattitunteina) normaalitoiminnassa tiettynä ajanjaksona kuvantamislaitteiden ENERGY STAR -testimenetelmän 8 osan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5.8

Tyypillisen virrankulutuksen (TEC) lähestymistapa: Näissä vaatimuksissa laitteiden energiatehokkuuden vertailumenetelmä, jossa arvioidaan tyypillistä virrankulutusta (kilowattitunteina) normaalitoiminnassa tiettynä ajanjaksona kuvantamislaitteiden ENERGY STAR -testimenetelmän 8 osan mukaisesti.

| 1.5.9 | Tulostusmoottori: Kuvantamislaitteen ydin, joka ohjaa laitteen tulostustoimintaa. Tulostusmoottorin yhteydenluonti- ja kuvankäsittelytoiminta ovat riippuvaisia toiminnallisista lisäominaisuuksista. Ilman toiminnallisia lisäkomponentteja tulostusmoottori ei voi hakea käsiteltäviä kuvatietoja ja on siten toimintakyvytön. |
| --- | --- |

1.5.9

Tulostusmoottori: Kuvantamislaitteen ydin, joka ohjaa laitteen tulostustoimintaa. Tulostusmoottorin yhteydenluonti- ja kuvankäsittelytoiminta ovat riippuvaisia toiminnallisista lisäominaisuuksista. Ilman toiminnallisia lisäkomponentteja tulostusmoottori ei voi hakea käsiteltäviä kuvatietoja ja on siten toimintakyvytön.

| 1.5.10 | Peruslaite: Tietyn tuotemallin peruskokoonpano, jossa on mahdollisimman vähän toiminnallisia lisäominaisuuksia. Valinnaisten komponenttien ja lisälaitteiden ei katsota kuuluvan perustuotteeseen. |
| --- | --- |

1.5.10

Peruslaite: Tietyn tuotemallin peruskokoonpano, jossa on mahdollisimman vähän toiminnallisia lisäominaisuuksia. Valinnaisten komponenttien ja lisälaitteiden ei katsota kuuluvan perustuotteeseen.

| 1.5.11 | Lisälaite: Valinnainen oheislaite, joka ei ole välttämätön peruslaitteen toiminnalle, mutta joka voidaan liittää peruslaitteeseen ennen toimitusta tai sen jälkeen toiminnallisuuden lisäämiseksi. Lisälaite voidaan myydä erikseen omalla mallinumerollaan tai peruslaitteen kanssa kokonaisuuden tai laitteiston osana. |
| --- | --- |

1.5.11

Lisälaite: Valinnainen oheislaite, joka ei ole välttämätön peruslaitteen toiminnalle, mutta joka voidaan liittää peruslaitteeseen ennen toimitusta tai sen jälkeen toiminnallisuuden lisäämiseksi. Lisälaite voidaan myydä erikseen omalla mallinumerollaan tai peruslaitteen kanssa kokonaisuuden tai laitteiston osana.

| 1.5.12 | Tuotemalli: Kuvantamislaite, jota myydään ja markkinoidaan omalla mallinumerollaan tai myyntinimellään. Tuotemalli voi koostua perusyksiköstä tai peruslaitteesta tai peruslaitteesta ja lisälaitteista. |
| --- | --- |

1.5.12

Tuotemalli: Kuvantamislaite, jota myydään ja markkinoidaan omalla mallinumerollaan tai myyntinimellään. Tuotemalli voi koostua perusyksiköstä tai peruslaitteesta tai peruslaitteesta ja lisälaitteista.

| 1.5.13 | Tuoteperhe: Ryhmä tuotemalleja, jotka 1) ovat saman valmistajan valmistamia, 2) kuuluvat samojen ENERGY STAR -vaatimusten piiriin ja 3) noudattavat samaa perusrakennetta. Tuoteperheeseen kuuluvat tuotemallit eroavat toisistaan yhden tai useamman sellaisen ominaisuuden osalta, jotka joko 1) eivät vaikuta tuotteen suorituskykyyn ENERGY STAR -hyväksynnän vaatimusten suhteen tai 2) on määritelty näissä vaatimuksissa hyväksyttäviksi eroiksi tuoteperheen sisällä. Kuvantamislaitteiden osalta tuoteperheen sisällä sallitaan erot muun muassa seuraavissa ominaisuuksissa:






  a) | väri |
| --- | --- | --- |

1.5.13

Tuoteperhe: Ryhmä tuotemalleja, jotka 1) ovat saman valmistajan valmistamia, 2) kuuluvat samojen ENERGY STAR -vaatimusten piiriin ja 3) noudattavat samaa perusrakennetta. Tuoteperheeseen kuuluvat tuotemallit eroavat toisistaan yhden tai useamman sellaisen ominaisuuden osalta, jotka joko 1) eivät vaikuta tuotteen suorituskykyyn ENERGY STAR -hyväksynnän vaatimusten suhteen tai 2) on määritelty näissä vaatimuksissa hyväksyttäviksi eroiksi tuoteperheen sisällä. Kuvantamislaitteiden osalta tuoteperheen sisällä sallitaan erot muun muassa seuraavissa ominaisuuksissa:

a)

väri

| b) | kotelo |
| --- | --- |

b)

kotelo

| c) | syöttöön tai tulostukseen liittyvät paperinkäsittelyn lisälaitteet |
| --- | --- |

c)

syöttöön tai tulostukseen liittyvät paperinkäsittelyn lisälaitteet

| d) | elektroniset komponentit, jotka eivät liity kuvantamislaitteen tulostusmoottoriin, tyypin 1 ja 2 DFE-edustalaitteet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

d)

elektroniset komponentit, jotka eivät liity kuvantamislaitteen tulostusmoottoriin, tyypin 1 ja 2 DFE-edustalaitteet mukaan luettuina.

2.   Soveltamisala

2.1   Näiden vaatimusten piiriin kuuluvat tuotteet

| 2.1.1 | Kaupallisille tuotteille, jotka täyttävät jonkin 1.1 kohdassa esitetyistä kuvantamislaitteen määritelmistä ja voivat ottaa virtaa 1) pistorasiasta, 2) data- tai verkkoyhteyden kautta tai 3) sekä pistorasiasta että data- tai verkkoyhteyden kautta, voidaan hakea ENERGY STAR -hyväksyntää, lukuun ottamatta 2.2 kohdassa lueteltuja tuotteita. |
| --- | --- |

2.1.1

Kaupallisille tuotteille, jotka täyttävät jonkin 1.1 kohdassa esitetyistä kuvantamislaitteen määritelmistä ja voivat ottaa virtaa 1) pistorasiasta, 2) data- tai verkkoyhteyden kautta tai 3) sekä pistorasiasta että data- tai verkkoyhteyden kautta, voidaan hakea ENERGY STAR -hyväksyntää, lukuun ottamatta 2.2 kohdassa lueteltuja tuotteita.

| 2.1.2 | Lisäksi kuvantamislaite on luokiteltava joko alla olevassa taulukossa 1 ryhmään ”TEC” tai ”OM” ENERGY STAR -arviointimenetelmän mukaan.

  Taulukko 1


  Kuvantamislaitteiden arviointimenetelmät









  Laitteen tyyppi | Tulostuskoko | Tulostustekniikka | ENERGY STAR -arviointimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopiokone | Standardi | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | TEC |
| Suuri | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | OM |
| Digitaalinen kopiokone | Standardi | Stensiili | TEC |
| Telekopiolaite | Standardi | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | TEC |
| Mustesuihku | OM |
| Postimaksulaite | Kaikki | Suora lämpösiirto, laser, mustesuihku, lämpösiirto | OM |
| Monikäyttölaite | Standardi | Korkean suorituskyvyn mustesuihku, suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | TEC |
| Mustesuihku, matriisi | OM |
| Suuri | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, mustesuihku, värivaha, lämpösiirto | OM |
| Tulostin | Standardi | Korkean suorituskyvyn mustesuihku, suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | TEC |
| Mustesuihku, matriisi | OM |
| Suuri tai pieni | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, matriisi, mustesuihku, värivaha, lämpösiirto | OM |
| Pieni | Korkean suorituskyvyn mustesuihku | TEC |
| Skanneri | Kaikki | Ei sovelleta | OM |

2.1.2

Lisäksi kuvantamislaite on luokiteltava joko alla olevassa taulukossa 1 ryhmään ”TEC” tai ”OM” ENERGY STAR -arviointimenetelmän mukaan.

Taulukko 1

Kuvantamislaitteiden arviointimenetelmät

Laitteen tyyppi

Tulostuskoko

Tulostustekniikka

ENERGY STAR -arviointimenetelmä

Kopiokone

Standardi

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

TEC

Suuri

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

OM

Digitaalinen kopiokone

Standardi

Stensiili

TEC

Telekopiolaite

Standardi

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

TEC

Mustesuihku

OM

Postimaksulaite

Kaikki

Suora lämpösiirto, laser, mustesuihku, lämpösiirto

OM

Monikäyttölaite

Standardi

Korkean suorituskyvyn mustesuihku, suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

TEC

Mustesuihku, matriisi

OM

Suuri

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, mustesuihku, värivaha, lämpösiirto

OM

Tulostin

Standardi

Korkean suorituskyvyn mustesuihku, suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

TEC

Mustesuihku, matriisi

OM

Suuri tai pieni

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, matriisi, mustesuihku, värivaha, lämpösiirto

OM

Pieni

Korkean suorituskyvyn mustesuihku

TEC

Skanneri

Kaikki

Ei sovelleta

OM

2.2   Näiden vaatimusten ulkopuolelle jätettävät tuotteet

| 2.2.1 | Tuotteille, jotka kuuluvat muiden ENERGY STAR -tuotevaatimusten piiriin, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella. Luettelo tällä hetkellä voimassa olevista vaatimuksista on osoitteessa www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1

Tuotteille, jotka kuuluvat muiden ENERGY STAR -tuotevaatimusten piiriin, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella. Luettelo tällä hetkellä voimassa olevista vaatimuksista on osoitteessa www.eu-energystar.org.

| 2.2.2 | Tuotteille, jotka täyttävät yhden tai useamman seuraavista ehdoista, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella:
  Tuotteet, jotka on suunniteltu toimimaan suoraan kolmivaihevirralla. |
| --- | --- |

2.2.2

Tuotteille, jotka täyttävät yhden tai useamman seuraavista ehdoista, ei voida hakea hyväksyntää näiden vaatimusten perusteella:

Tuotteet, jotka on suunniteltu toimimaan suoraan kolmivaihevirralla.

3.   Hyväksyntäkriteerit

3.1   Merkitsevät numerot ja pyöristäminen

| 3.1.1 | Kaikki laskelmat on tehtävä suoraan mitatuilla (pyöristämättömillä) arvoilla. |
| --- | --- |

3.1.1

Kaikki laskelmat on tehtävä suoraan mitatuilla (pyöristämättömillä) arvoilla.

| 3.1.2 | Ellei toisin mainita, vaatimustenmukaisuus arvioidaan käyttäen suoraan mitattuja tai laskennallisia arvoja ilman pyöristämistä. |
| --- | --- |

3.1.2

Ellei toisin mainita, vaatimustenmukaisuus arvioidaan käyttäen suoraan mitattuja tai laskennallisia arvoja ilman pyöristämistä.

| 3.1.3 | Suoraan mitatut tai lasketut arvot, jotka toimitetaan raportoitaviksi ENERGY STAR -verkkosivustolla, pyöristetään lähimpään merkitsevään numeroon vastaavissa vaatimuksissa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

3.1.3

Suoraan mitatut tai lasketut arvot, jotka toimitetaan raportoitaviksi ENERGY STAR -verkkosivustolla, pyöristetään lähimpään merkitsevään numeroon vastaavissa vaatimuksissa esitetyllä tavalla.

3.2   Yleiset vaatimukset

| 3.2.1 | Ulkoinen virtalähde:
  Jos tuote toimitetaan yksijännitteisellä ulkoisella teholähteellä varustettuna, teholähteen on täytettävä kansainvälisen tehokkuusmerkintäjärjestelmän (International Efficiency Marking Protocol) tason V suorituskykyvaatimukset ja siinä on oltava tason V merkintä. Lisätietoa merkintäjärjestelmästä on osoitteessa www.energystar.gov/powersupplies.






  — | Ulkoisten yksittäissyöttöteholähteiden on täytettävä tason V vaatimukset, kun ne testataan käyttäen menetelmää Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies, Aug. 11, 2004. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Ulkoinen virtalähde:

Jos tuote toimitetaan yksijännitteisellä ulkoisella teholähteellä varustettuna, teholähteen on täytettävä kansainvälisen tehokkuusmerkintäjärjestelmän (International Efficiency Marking Protocol) tason V suorituskykyvaatimukset ja siinä on oltava tason V merkintä. Lisätietoa merkintäjärjestelmästä on osoitteessa www.energystar.gov/powersupplies.

—

Ulkoisten yksittäissyöttöteholähteiden on täytettävä tason V vaatimukset, kun ne testataan käyttäen menetelmää Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies, Aug. 11, 2004.

| — | Ulkoisten monisyöttöteholähteiden on täytettävä tason V vaatimukset, kun ne testataan käyttäen menetelmää EPRI 306 Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6. Virtalähteitä koskevat tiedot, jotka on tuotettu testimenetelmällä Rev. 6.4.2 (kuten versiossa 1.2 edellytettiin), hyväksytään, mikäli testi on suoritettu ennen version 2.0 voimaantulopäivää. |
| --- | --- |

—

Ulkoisten monisyöttöteholähteiden on täytettävä tason V vaatimukset, kun ne testataan käyttäen menetelmää EPRI 306 Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6. Virtalähteitä koskevat tiedot, jotka on tuotettu testimenetelmällä Rev. 6.4.2 (kuten versiossa 1.2 edellytettiin), hyväksytään, mikäli testi on suoritettu ennen version 2.0 voimaantulopäivää.

| 3.2.2 | Ylimääräinen langaton kuuloke: Langattoman lisäkuulokkeen kanssa myytävien telekopiolaitteiden tai telekopiotoiminnolla varustettujen monikäyttölaitteiden on käytettävä ENERGY STAR -hyväksyttyä kuuloketta tai kuuloketta, joka vastaa ENERGY STAR -puhelintekniikkavaatimuksia testattuna ENERGY STAR -testimenetelmällä sillä hetkellä, kun kuvantamislaitteen katsotaan täyttävän ENERGY STAR -vaatimukset. ENERGY STAR -vaatimukset ja testimenetelmä puhelintekniikkatuotteille ovat osoitteessa www.energystar.gov/products. |
| --- | --- |

3.2.2

Ylimääräinen langaton kuuloke: Langattoman lisäkuulokkeen kanssa myytävien telekopiolaitteiden tai telekopiotoiminnolla varustettujen monikäyttölaitteiden on käytettävä ENERGY STAR -hyväksyttyä kuuloketta tai kuuloketta, joka vastaa ENERGY STAR -puhelintekniikkavaatimuksia testattuna ENERGY STAR -testimenetelmällä sillä hetkellä, kun kuvantamislaitteen katsotaan täyttävän ENERGY STAR -vaatimukset. ENERGY STAR -vaatimukset ja testimenetelmä puhelintekniikkatuotteille ovat osoitteessa www.energystar.gov/products.

| 3.2.3 | Toiminnallisesti integroitu monikäyttölaite: Jos monikäyttölaite muodostuu toiminnallisesti yhteenkuuluvien osien yhdistelmästä (ts. se ei ole yksi fyysinen laite), kaikkien osien yhteinen energian- tai virrankulutus ei saa ylittää ENERGY STAR -hyväksynnän edellyttämiä monikäyttölaitteiden energian- tai virrankulutusta koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.2.3

Toiminnallisesti integroitu monikäyttölaite: Jos monikäyttölaite muodostuu toiminnallisesti yhteenkuuluvien osien yhdistelmästä (ts. se ei ole yksi fyysinen laite), kaikkien osien yhteinen energian- tai virrankulutus ei saa ylittää ENERGY STAR -hyväksynnän edellyttämiä monikäyttölaitteiden energian- tai virrankulutusta koskevia vaatimuksia.

| 3.2.4 | DFE-edustakoneita koskevat vaatimukset: Kuvantamislaitteen kanssa myydyn tyypin 1 tai tyypin 2 DFE-edustakoneen tyypillinen virrankulutus (TECDFE) myyntihetkellä lasketaan yhtälöllä 1, jos DFE-edustakoneessa ei ole lepotilaa, tai yhtälöllä 2, jos siinä on lepotila. Tuloksena saatava TECDFE-arvo saa olla enintään sama kuin kyseiselle DFE-edustakonetyypille taulukossa 2 määritetty TECDFE-enimmäisarvo.






  a) | TEC-arvo tai DFE-edustakoneen valmiustilan virrankulutus, joka täyttää TECDFE -enimmäisarvoa koskevat vaatimukset, olisi jätettävä huomiotta tai vähennettävä TEC-energiamittauksissa ja OM-virtamittauksissa soveltuvin osin. |
| --- | --- | --- |

3.2.4

DFE-edustakoneita koskevat vaatimukset: Kuvantamislaitteen kanssa myydyn tyypin 1 tai tyypin 2 DFE-edustakoneen tyypillinen virrankulutus (TECDFE) myyntihetkellä lasketaan yhtälöllä 1, jos DFE-edustakoneessa ei ole lepotilaa, tai yhtälöllä 2, jos siinä on lepotila. Tuloksena saatava TECDFE-arvo saa olla enintään sama kuin kyseiselle DFE-edustakonetyypille taulukossa 2 määritetty TECDFE-enimmäisarvo.

a)

TEC-arvo tai DFE-edustakoneen valmiustilan virrankulutus, joka täyttää TECDFE -enimmäisarvoa koskevat vaatimukset, olisi jätettävä huomiotta tai vähennettävä TEC-energiamittauksissa ja OM-virtamittauksissa soveltuvin osin.

| b) | Lisätietoa TECDFE-arvojen vähentämisestä TEC-tuotteista on 3.3.2 kohdassa. |
| --- | --- |

b)

Lisätietoa TECDFE-arvojen vähentämisestä TEC-tuotteista on 3.3.2 kohdassa.

| c) | Lisätietoa siitä, miten DFE-edustakoneet jätetään ottamatta huomioon lepo- ja valmiustilaa koskevissa OM-määrityksissä, on 3.4.2 kohdassa. |
| --- | --- |

c)

Lisätietoa siitä, miten DFE-edustakoneet jätetään ottamatta huomioon lepo- ja valmiustilaa koskevissa OM-määrityksissä, on 3.4.2 kohdassa.

Yhtälö 1: TECDFE-arvon laskeminen DFE-edustakoneille, joissa ei ole lepotilaa

Formula

jossa

| — | TECDFE on DFE-edustakoneiden tyypillinen virrankulutus viikossa kilowattitunteina (kWh) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin, |
| --- | --- |

—

TECDFE on DFE-edustakoneiden tyypillinen virrankulutus viikossa kilowattitunteina (kWh) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin,

| — | PDFE_READY on testimenettelyssä mitattu valmiustilan teho watteina. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY on testimenettelyssä mitattu valmiustilan teho watteina.

Yhtälö 2: TECDFE-arvon laskeminen DFE-edustakoneille, joissa on lepotila

Formula

jossa

| — | TECDFE on DFE-edustakoneiden tyypillinen virrankulutus viikossa kilowattitunteina (kWh) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin, |
| --- | --- |

—

TECDFE on DFE-edustakoneiden tyypillinen virrankulutus viikossa kilowattitunteina (kWh) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin,

| — | PDFE_READY on testimenettelyssä mitattu DFE-edustakoneen valmiustilan teho watteina, |
| --- | --- |

—

PDFE_READY on testimenettelyssä mitattu DFE-edustakoneen valmiustilan teho watteina,

| — | PDFE_SLEEP on testimenettelyssä mitattu DFE-edustakoneen lepotilan teho watteina. |
| --- | --- |

—

PDFE_SLEEP on testimenettelyssä mitattu DFE-edustakoneen lepotilan teho watteina.

Taulukko 2

TECDFE-enimmäisarvoa koskevat vaatimukset tyypin 1 ja tyypin 2 DFE-edustakoneille

| DFE-edustakoneen luokka | Luokan kuvaus | Suurin sallittu TECDFE (kWh/viikko pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin/viikko raportointia varten) |
| --- | --- | --- |
| Tyypin 1 DFE-edustakone | Tyypin 2 DFE-edustakone |
| A | Kaikkia DFE-edustakoneita, jotka eivät vastaa B-luokan määritelmää, pidetään ENERGY STAR -vaatimusten A-luokkaan kuuluvana. | 10,9 | 8,7 |
| B | Täyttääkseen B-luokan vaatimukset DFE-edustakoneissa on oltava:
  Kaksi tai useampia fyysisiä keskusyksiköitä tai yksi keskusyksikkö ja vähintään yksi erillinen suorittimen apukiihdytin | 22,7 | 18,2 |

DFE-edustakoneen luokka

Luokan kuvaus

Suurin sallittu TECDFE (kWh/viikko pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin/viikko raportointia varten)

Tyypin 1 DFE-edustakone

Tyypin 2 DFE-edustakone

A

Kaikkia DFE-edustakoneita, jotka eivät vastaa B-luokan määritelmää, pidetään ENERGY STAR -vaatimusten A-luokkaan kuuluvana.

10,9

8,7

B

Täyttääkseen B-luokan vaatimukset DFE-edustakoneissa on oltava:

Kaksi tai useampia fyysisiä keskusyksiköitä tai yksi keskusyksikkö ja vähintään yksi erillinen suorittimen apukiihdytin

22,7

18,2

3.3   Tyypillisen virrankulutuksen (TEC) testimenettelyllä arvioituja tuotteita (TEC-tuotteet) koskevat vaatimukset

| 3.3.1 | Automaattinen kaksipuolinen tulostus:






  a) | Kaikissa TEC-testimenettelyllä arvioitavissa kopiokoneissa, monikäyttölaitteissa ja tulostimissa on oltava automaattinen kaksipuolinen tulostus ostohetkellä taulukkojen 3 ja 4 mukaisesti. Tulostimet, joiden on tarkoitus tulostaa erityiselle yksipuoliselle tulostusmedialle yksipuolista tulostusta varten (esim. etikettien päällystetyt taustapaperit, suoran lämpösiirron tulostusmediat), vapautetaan tästä vaatimuksesta.

  Taulukko 3


  Automaattisen kaksipuolisen tulostuksen vaatimukset kaikille TEC-värikopiokoneille, -monikäyttölaitteille ja -tulostimille







  Yksiväritulostusnopeus s testimenetelmällä laskettuna (kuvaa/min) | Automaattinen kaksipuolinen tulostus |
| --- | --- | --- | --- |
| s ≤ 19 | Ei ole. |
| 19 < s < 35 | Kiinteänä perustuotteessa tai valinnainen lisävaruste |
| s ≥ 35 | Kiinteänä perustuotteessa |

3.3.1

Automaattinen kaksipuolinen tulostus:

a)

Kaikissa TEC-testimenettelyllä arvioitavissa kopiokoneissa, monikäyttölaitteissa ja tulostimissa on oltava automaattinen kaksipuolinen tulostus ostohetkellä taulukkojen 3 ja 4 mukaisesti. Tulostimet, joiden on tarkoitus tulostaa erityiselle yksipuoliselle tulostusmedialle yksipuolista tulostusta varten (esim. etikettien päällystetyt taustapaperit, suoran lämpösiirron tulostusmediat), vapautetaan tästä vaatimuksesta.

Taulukko 3

Automaattisen kaksipuolisen tulostuksen vaatimukset kaikille TEC-värikopiokoneille, -monikäyttölaitteille ja -tulostimille

Yksiväritulostusnopeus s testimenetelmällä laskettuna (kuvaa/min)

Automaattinen kaksipuolinen tulostus

s ≤ 19

Ei ole.

19 < s < 35

Kiinteänä perustuotteessa tai valinnainen lisävaruste

s ≥ 35

Kiinteänä perustuotteessa

Taulukko 4

Automaattisen kaksipuolisen tulostuksen vaatimukset kaikille TEC-yksivärikopiokoneille, -monikäyttölaitteille ja -tulostimille

| Yksiväritulostusnopeus s testimenetelmällä laskettuna (kuvaa/min) | Automaattinen kaksipuolinen tulostus |
| --- | --- |
| s ≤ 24 | Ei ole. |
| 24 < s < 37 | Kiinteänä perustuotteessa tai valinnainen lisävaruste |
| s ≥ 37 | Kiinteänä perustuotteessa |

Yksiväritulostusnopeus s testimenetelmällä laskettuna (kuvaa/min)

Automaattinen kaksipuolinen tulostus

s ≤ 24

Ei ole.

24 < s < 37

Kiinteänä perustuotteessa tai valinnainen lisävaruste

s ≥ 37

Kiinteänä perustuotteessa

| b) | Jos ei ole varmaa, että yhdessä laitteen kanssa myydään automaattisen kaksipuolisen tulostuksen paperikasetti, valmistajan on ilmaistava selvästi tuoteselosteessa, verkkosivustollaan ja virallisessa myyntimateriaalissaan, että vaikka laite täyttää ENERGY STAR -energiatehokkuusvaatimukset, se vastaa ENERGY STAR -vaatimuksia kaikilta osin vain, jos se myydään tai sitä käytetään yhdessä kaksipuolisen kasetin kanssa. EPA ja Euroopan komissio kehottavat valmistajia käyttämään seuraavaa sanamuotoa tämän viestin välittämiseksi asiakkaille: ”Saa aikaan ENERGY STAR -ohjelman mukaisia energiansäästöjä; tuote täyttää ehdot kaikilta osin, jos se myydään (tai sitä käytetään) kaksipuolisen paperikasetin kanssa.” |
| --- | --- |

b)

Jos ei ole varmaa, että yhdessä laitteen kanssa myydään automaattisen kaksipuolisen tulostuksen paperikasetti, valmistajan on ilmaistava selvästi tuoteselosteessa, verkkosivustollaan ja virallisessa myyntimateriaalissaan, että vaikka laite täyttää ENERGY STAR -energiatehokkuusvaatimukset, se vastaa ENERGY STAR -vaatimuksia kaikilta osin vain, jos se myydään tai sitä käytetään yhdessä kaksipuolisen kasetin kanssa. EPA ja Euroopan komissio kehottavat valmistajia käyttämään seuraavaa sanamuotoa tämän viestin välittämiseksi asiakkaille: ”Saa aikaan ENERGY STAR -ohjelman mukaisia energiansäästöjä; tuote täyttää ehdot kaikilta osin, jos se myydään (tai sitä käytetään) kaksipuolisen paperikasetin kanssa.”

| 3.3.2 | Tyypillinen virrankulutus: Yhtälöllä 3 tai yhtälöllä 4 laskettu tyypillinen virrankulutus (TEC) saa olla enintään yhtä suuri kuin yhtälöllä 6 määritetty suurin sallittu tyypillinen virrankulutus (TECMAX).






  a) | Sellaisten kuvantamislaitteiden osalta, joissa on taulukossa 2 määritetyn tyypin 2 DFE-edustakoneiden suurimman sallitun TECDFE-arvon täyttävä tyypin 2 DFE-edustakone, DFE-edustakoneen mitattu virrankulutus jaetaan kertoimella 0,80, jotta otetaan huomioon sisäisen virransyötön hävikki, ja jätetään sitten ottamatta huomioon verrattaessa laitteen mitattua TEC-arvoa TECMAX-arvoon. DFE-edustakone ei saa vaikuttaa kuvantamislaitteen siirtymiseen virransäästötilaan tai siitä pois. DFE-edustakoneen virrankulutus voidaan jättää pois vain, jos se vastaa 1 osan määritelmää ja on erillinen prosessointiyksikkö, joka pystyy aloittamaan toiminnan verkon kautta.

  Esimerkki: Tulostimen yhteenlaskettu TEC-tulos on 24,50 kWh/viikko ja sen 3.2.4 kohdan mukaisesti laskettu tyypin 2 TECDFE-arvo on 9,0 kWh/viikko. TECDFE-arvo jaetaan kertoimella 0,80, jotta otetaan huomioon kuvantamislaitteen sisäinen virransyötön hävikki valmis-tilassa, jolloin tulokseksi saadaan 11,25 kWh/viikko. Virransyötön mukaan mukautettu arvo vähennetään testissä saadusta TEC-arvosta: 24,50 kWh/viikko – 11,25 kWh/viikko = 13,25 kWh/viikko. Tätä tulosta, 13,25 kWh/viikko, verrataan sitten asianomaiseen TECMAX-arvoon vaatimusten täyttymisen määrittämiseksi. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Tyypillinen virrankulutus: Yhtälöllä 3 tai yhtälöllä 4 laskettu tyypillinen virrankulutus (TEC) saa olla enintään yhtä suuri kuin yhtälöllä 6 määritetty suurin sallittu tyypillinen virrankulutus (TECMAX).

a)

Sellaisten kuvantamislaitteiden osalta, joissa on taulukossa 2 määritetyn tyypin 2 DFE-edustakoneiden suurimman sallitun TECDFE-arvon täyttävä tyypin 2 DFE-edustakone, DFE-edustakoneen mitattu virrankulutus jaetaan kertoimella 0,80, jotta otetaan huomioon sisäisen virransyötön hävikki, ja jätetään sitten ottamatta huomioon verrattaessa laitteen mitattua TEC-arvoa TECMAX-arvoon. DFE-edustakone ei saa vaikuttaa kuvantamislaitteen siirtymiseen virransäästötilaan tai siitä pois. DFE-edustakoneen virrankulutus voidaan jättää pois vain, jos se vastaa 1 osan määritelmää ja on erillinen prosessointiyksikkö, joka pystyy aloittamaan toiminnan verkon kautta.

Esimerkki: Tulostimen yhteenlaskettu TEC-tulos on 24,50 kWh/viikko ja sen 3.2.4 kohdan mukaisesti laskettu tyypin 2 TECDFE-arvo on 9,0 kWh/viikko. TECDFE-arvo jaetaan kertoimella 0,80, jotta otetaan huomioon kuvantamislaitteen sisäinen virransyötön hävikki valmis-tilassa, jolloin tulokseksi saadaan 11,25 kWh/viikko. Virransyötön mukaan mukautettu arvo vähennetään testissä saadusta TEC-arvosta: 24,50 kWh/viikko – 11,25 kWh/viikko = 13,25 kWh/viikko. Tätä tulosta, 13,25 kWh/viikko, verrataan sitten asianomaiseen TECMAX-arvoon vaatimusten täyttymisen määrittämiseksi.

| b) | Tulostimien, telekopiolaitteiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa on tulostusominaisuus, sekä monitoimilaitteiden, joissa on tulostusominaisuus, TEC-arvo lasketaan yhtälöllä 3.

  Yhtälö 3: TEC-arvon laskentamenetelmä tulostimille, telekopiolaitteille sekä digitaalisille kopiokoneille ja monikäyttölaitteille, joissa on tulostusominaisuus

  ,
  jossa






  — | TEC on tulostimien, telekopiolaitteiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa on tulostusominaisuus, sekä monitoimilaitteiden, joissa on tulostusominaisuus, tyypillinen virrankulutus viikossa kilowattitunteina (kWh) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin, |
| --- | --- | --- |

b)

Tulostimien, telekopiolaitteiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa on tulostusominaisuus, sekä monitoimilaitteiden, joissa on tulostusominaisuus, TEC-arvo lasketaan yhtälöllä 3.

Yhtälö 3: TEC-arvon laskentamenetelmä tulostimille, telekopiolaitteille sekä digitaalisille kopiokoneille ja monikäyttölaitteille, joissa on tulostusominaisuus

Formula,

jossa

—

TEC on tulostimien, telekopiolaitteiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa on tulostusominaisuus, sekä monitoimilaitteiden, joissa on tulostusominaisuus, tyypillinen virrankulutus viikossa kilowattitunteina (kWh) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin,

| — | EJOB_DAILY on yhtälöllä 5 laskettu päivittäinen tehtäväenergia kilowattitunteina, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY on yhtälöllä 5 laskettu päivittäinen tehtäväenergia kilowattitunteina,

| — | EFINAL on testimenettelyssä mitattu lopullinen energia muunnettuna kilowattitunneiksi, |
| --- | --- |

—

EFINAL on testimenettelyssä mitattu lopullinen energia muunnettuna kilowattitunneiksi,

| — | NJOBS on testimenettelyssä laskettu tehtävien määrä päivässä, |
| --- | --- |

—

NJOBS on testimenettelyssä laskettu tehtävien määrä päivässä,

| — | tFINAL on testimenettelyssä mitattu lopullinen viive lepotilaan asti muunnettuna tunneiksi, |
| --- | --- |

—

tFINAL on testimenettelyssä mitattu lopullinen viive lepotilaan asti muunnettuna tunneiksi,

| — | ESLEEP on testimenettelyssä mitattu lepotilan virrankulutus muunnettuna kilowattitunneiksi, |
| --- | --- |

—

ESLEEP on testimenettelyssä mitattu lepotilan virrankulutus muunnettuna kilowattitunneiksi,

| — | tSLEEP on testimenettelyssä mitattu lepotila-aika muunnettuna kilowattitunneiksi. |
| --- | --- |

—

tSLEEP on testimenettelyssä mitattu lepotila-aika muunnettuna kilowattitunneiksi.

| c) | Kopiokoneiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, sekä monitoimilaitteiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, TEC-arvo lasketaan yhtälöllä 4.

  Yhtälö 4: TEC-arvon laskentamenetelmä kopiokoneille sekä digitaalisille kopiokoneille ja monikäyttölaitteille, joissa on tulostusominaisuus

  ,
  jossa






  — | TEC on kopiokoneiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, sekä monitoimilaitteiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, tyypillinen virrankulutus viikossa kilowattitunteina (kWh) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin, |
| --- | --- | --- |

c)

Kopiokoneiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, sekä monitoimilaitteiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, TEC-arvo lasketaan yhtälöllä 4.

Yhtälö 4: TEC-arvon laskentamenetelmä kopiokoneille sekä digitaalisille kopiokoneille ja monikäyttölaitteille, joissa on tulostusominaisuus

Formula,

jossa

—

TEC on kopiokoneiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, sekä monitoimilaitteiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, tyypillinen virrankulutus viikossa kilowattitunteina (kWh) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin,

| — | EJOB_DAILY on yhtälöllä 5 laskettu päivittäinen tehtäväenergia kilowattitunteina, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY on yhtälöllä 5 laskettu päivittäinen tehtäväenergia kilowattitunteina,

| — | EFINAL on testimenettelyssä mitattu lopullinen energia muunnettuna kilowattitunneiksi, |
| --- | --- |

—

EFINAL on testimenettelyssä mitattu lopullinen energia muunnettuna kilowattitunneiksi,

| — | NJOBS on testimenettelyssä laskettu tehtävien määrä päivässä, |
| --- | --- |

—

NJOBS on testimenettelyssä laskettu tehtävien määrä päivässä,

| — | tFINAL on testimenettelyssä mitattu lopullinen viive lepotilaan asti muunnettuna tunneiksi, |
| --- | --- |

—

tFINAL on testimenettelyssä mitattu lopullinen viive lepotilaan asti muunnettuna tunneiksi,

| — | EAUTO on testimenettelyssä mitattu automaattisen virrankatkaisun virrankulutus muunnettuna kilowattitunneiksi ja |
| --- | --- |

—

EAUTO on testimenettelyssä mitattu automaattisen virrankatkaisun virrankulutus muunnettuna kilowattitunneiksi ja

| — | tAUTO on testimenettelyssä mitattu automaattisen virrankatkaisun aika muunnettuna tunneiksi. |
| --- | --- |

—

tAUTO on testimenettelyssä mitattu automaattisen virrankatkaisun aika muunnettuna tunneiksi.

| d) | Päivittäinen tehtäväenergia lasketaan yhtälöllä 5.

  Yhtälö 5: TEC-tuotteiden päivittäisen tehtäväenergian laskeminen

  ,
  jossa






  — | EJOB_DAILY on päivittäinen tehtäväenergia kilowattitunteina, |
| --- | --- | --- |

d)

Päivittäinen tehtäväenergia lasketaan yhtälöllä 5.

Yhtälö 5: TEC-tuotteiden päivittäisen tehtäväenergian laskeminen

Formula,

jossa

—

EJOB_DAILY on päivittäinen tehtäväenergia kilowattitunteina,

| — | EJOBi on testimenettelyssä mitattu tehtävän numero i energia muunnettuna kilowattitunneiksi ja |
| --- | --- |

—

EJOBi on testimenettelyssä mitattu tehtävän numero i energia muunnettuna kilowattitunneiksi ja

| — | NJOBS on testimenettelyssä laskettu tehtävien määrä päivässä. |
| --- | --- |

—

NJOBS on testimenettelyssä laskettu tehtävien määrä päivässä.

Yhtälö 6: Suurimman sallitun tyypillisen virrankulutuksen (TEC) laskeminen

Formula,

jossa

| — | TECMAX on suurin sallittu TEC-arvo kilowattitunteina viikossa (kWh/viikko = pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin/viikko raportointia varten, |
| --- | --- |

—

TECMAX on suurin sallittu TEC-arvo kilowattitunteina viikossa (kWh/viikko = pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin/viikko raportointia varten,

| — | TECREQ on taulukossa 5 määritetty vaadittava TEC-arvo kilowattitunteina ja |
| --- | --- |

—

TECREQ on taulukossa 5 määritetty vaadittava TEC-arvo kilowattitunteina ja

| — | AdderA3 on A3-kokoisia tulosteita tuottaville laitteille myönnettävä lisämäärä, jonka suuruus on 0,3 kWh/viikko. |
| --- | --- |

—

AdderA3 on A3-kokoisia tulosteita tuottaville laitteille myönnettävä lisämäärä, jonka suuruus on 0,3 kWh/viikko.

Taulukko 5

Vaadittava TEC-arvo ennen A3-lisämäärää (jos sellaista sovelletaan)

| Värit | Yksiväritulostusnopeus s testimenetelmällä laskettuna (kuvaa/min) | TECREQ

  (kWh/viikko pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin/viikko raportointia varten) |
| --- | --- | --- |
| Yksiväri Muut kuin monikäyttölaitteet | s ≤ 5 | 0,3 |
| 5 < s ≤ 20 | |
| 20 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 40 | |
| 40 < s ≤ 65 | |
| 65 < s ≤ 90 | |
| s > 90 | |
| Yksiväri Monikäyttölaitteet | s ≤ 5 | 0,4 |
| 5 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 50 | |
| 50 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |
| Väri Muut kuin monikäyttölaitteet | s ≤ 10 | 1,3 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 75 | |
| s > 75 | |
| Väri Monikäyttölaitteet | s ≤ 10 | 1,5 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 70 | |
| 70 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |

Värit

Yksiväritulostusnopeus s testimenetelmällä laskettuna (kuvaa/min)

TECREQ

(kWh/viikko pyöristettynä lähimpään 0,1 kilowattituntiin/viikko raportointia varten)

Yksiväri Muut kuin monikäyttölaitteet

s ≤ 5

0,3

5 < s ≤ 20

Formula

20 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 40

Formula

40 < s ≤ 65

Formula

65 < s ≤ 90

Formula

s > 90

Formula

Yksiväri Monikäyttölaitteet

s ≤ 5

0,4

5 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 50

Formula

50 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

Väri Muut kuin monikäyttölaitteet

s ≤ 10

1,3

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 75

Formula

s > 75

Formula

Väri Monikäyttölaitteet

s ≤ 10

1,5

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 70

Formula

70 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

| 3.3.3 | Muut testitulosten raportointivaatimukset:






  a) | Kaikista TEC-testimenettelyllä testatuista laitteista on ilmoitettava palautumisajat eri toimintatiloista (aktiviinen 0, aktiivinen 1, aktiivinen 2) sekä oletusviive. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Muut testitulosten raportointivaatimukset:

a)

Kaikista TEC-testimenettelyllä testatuista laitteista on ilmoitettava palautumisajat eri toimintatiloista (aktiviinen 0, aktiivinen 1, aktiivinen 2) sekä oletusviive.

| b) | Mallin nimi/numero, valmis-tilan teho, lepotilan teho ja TECDFE on ilmoitettava kaikista kuvantamislaitteen kanssa myydyistä tyypin 1 DFE-edustakoneista, myös niistä, joita ei ole testattu kuvantamislaitteen kanssa osana eniten energiaa käyttävää kokoonpanoa 4.2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Mallin nimi/numero, valmis-tilan teho, lepotilan teho ja TECDFE on ilmoitettava kaikista kuvantamislaitteen kanssa myydyistä tyypin 1 DFE-edustakoneista, myös niistä, joita ei ole testattu kuvantamislaitteen kanssa osana eniten energiaa käyttävää kokoonpanoa 4.2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

3.4   Toimintatilan (OM) mukaisella testimenettelyllä arvioitavia tuotteita (OM-tuotteet) koskevat vaatimukset

| 3.4.1 | Useat lepotilat: Jos laite voi siirtyä automaattisesti useisiin perättäisiin lepotiloihin, samaa lepotilaa käytetään määrittämään, täyttyvätkö 3.4.3 kohdassa esitetyt lepotilaan siirtymisen oletusviivettä koskevat vaatimukset ja 3.4.4 kohdassa esitetyt lepotilan virrankulutusvaatimukset. |
| --- | --- |

3.4.1

Useat lepotilat: Jos laite voi siirtyä automaattisesti useisiin perättäisiin lepotiloihin, samaa lepotilaa käytetään määrittämään, täyttyvätkö 3.4.3 kohdassa esitetyt lepotilaan siirtymisen oletusviivettä koskevat vaatimukset ja 3.4.4 kohdassa esitetyt lepotilan virrankulutusvaatimukset.

| 3.4.2 | DFE-edustakoneita koskevat vaatimukset: Sellaisten kuvantamislaitteiden kohdalla, joissa on toimintoihin integroitu, kuvantamislaitteen virrasta riippuvainen DFE-edustakone, joka täyttää taulukossa 2 esitetyn suurinta sallittua TECDFE-arvoa koskevan vaatimuksen, DFE-edustakoneen virrankulutus jätetään ottamatta huomioon seuraavin edellytyksin:






  a) | DFE-edustakoneen testimenetelmällä mitattu valmis-tilan virrankulutus jaetaan kertoimella 0,60, jotta otetaan huomioon kuvantamislaitteen sisäinen virransyötön hävikki.






  1) | Lepotilan vaatimukset: Jos edellä a kohdan mukaan tulokseksi saatu virrankulutus on pienempi tai yhtä suuri kuin kuvantamislaitteen valmis- tai lepotilan virrankulutus, sitä ei oteta huomioon kuvantamislaitteen mitatussa valmis- tai lepotilan virrankulutuksessa verrattaessa tätä jäljempänä 3.4.4 kohdassa esitettyihin lepotilan vaatimuksiin. Muussa tapauksessa DFE-edustakoneen testimenetelmällä mitattu lepotilan virrankulutus jaetaan kertoimella 0,60 ja jätetään ottamatta huomioon kuvantamislaitteen valmis- tai lepotilan virrankulutuksessa vaatimusten vertailua varten. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2

DFE-edustakoneita koskevat vaatimukset: Sellaisten kuvantamislaitteiden kohdalla, joissa on toimintoihin integroitu, kuvantamislaitteen virrasta riippuvainen DFE-edustakone, joka täyttää taulukossa 2 esitetyn suurinta sallittua TECDFE-arvoa koskevan vaatimuksen, DFE-edustakoneen virrankulutus jätetään ottamatta huomioon seuraavin edellytyksin:

a)

DFE-edustakoneen testimenetelmällä mitattu valmis-tilan virrankulutus jaetaan kertoimella 0,60, jotta otetaan huomioon kuvantamislaitteen sisäinen virransyötön hävikki.

1)

Lepotilan vaatimukset: Jos edellä a kohdan mukaan tulokseksi saatu virrankulutus on pienempi tai yhtä suuri kuin kuvantamislaitteen valmis- tai lepotilan virrankulutus, sitä ei oteta huomioon kuvantamislaitteen mitatussa valmis- tai lepotilan virrankulutuksessa verrattaessa tätä jäljempänä 3.4.4 kohdassa esitettyihin lepotilan vaatimuksiin. Muussa tapauksessa DFE-edustakoneen testimenetelmällä mitattu lepotilan virrankulutus jaetaan kertoimella 0,60 ja jätetään ottamatta huomioon kuvantamislaitteen valmis- tai lepotilan virrankulutuksessa vaatimusten vertailua varten.

| 2) | Valmiustilan vaatimukset: Jos edellä a kohdan mukaan tulokseksi saatu virrankulutus on pienempi tai yhtä suuri kuin kuvantamislaitteen valmis-tilan, lepotilan tai sammutettu-tilan virrankulutus, sitä ei oteta huomioon kuvantamislaitteen mitatussa valmis-tilan, lepotilan tai sammutettu-tilan virrankulutuksessa verrattaessa tätä jäljempänä 3.4.5 kohdassa esitettyihin valmiustilan vaatimuksiin. Muussa tapauksessa DFE-edustakoneen testimenetelmällä mitattu lepotilan virrankulutus jaetaan kertoimella 0,60 ja jätetään ottamatta huomioon kuvantamislaitteen valmis-tilan, lepotilan tai sammutettu-tilan virrankulutuksessa vaatimusten vertailua varten. |
| --- | --- |

2)

Valmiustilan vaatimukset: Jos edellä a kohdan mukaan tulokseksi saatu virrankulutus on pienempi tai yhtä suuri kuin kuvantamislaitteen valmis-tilan, lepotilan tai sammutettu-tilan virrankulutus, sitä ei oteta huomioon kuvantamislaitteen mitatussa valmis-tilan, lepotilan tai sammutettu-tilan virrankulutuksessa verrattaessa tätä jäljempänä 3.4.5 kohdassa esitettyihin valmiustilan vaatimuksiin. Muussa tapauksessa DFE-edustakoneen testimenetelmällä mitattu lepotilan virrankulutus jaetaan kertoimella 0,60 ja jätetään ottamatta huomioon kuvantamislaitteen valmis-tilan, lepotilan tai sammutettu-tilan virrankulutuksessa vaatimusten vertailua varten.

| b) | DFE-edustakone ei saa vaikuttaa kuvantamislaitteen siirtymiseen virransäästötilaan tai siitä pois. |
| --- | --- |

b)

DFE-edustakone ei saa vaikuttaa kuvantamislaitteen siirtymiseen virransäästötilaan tai siitä pois.

| c) | Hyötyäkseen tästä pois jättämisestä DFE-edustakoneen täytyy vastata 1 osan määritelmää ja olla erillinen prosessointiyksikkö, joka pystyy aloittamaan toiminnan verkon kautta.

  Esimerkkejä: Laite 1 on kuvantamislaite, jonka tyypin 2 DFE-edustakoneessa ei ole erillistä lepotilaa. Tyypin 2 DFE-edustakoneen mitattu virrankulutus sekä valmis- että lepotilassa on 30 wattia. Laitteen mitattu virrankulutus lepotilassa on 53 wattia. Kun laitteen mitatusta lepotilan virrankulutuksesta – 53 wattia – vähennetään 50 wattia (30 wattia / 0,60), tulokseksi saatava 3 wattia on laitteen lepotilan virrankulutus, jota käytetään jäljempänä olevissa kriteerien raja-arvoissa.
  Laite 2 on kuvantamislaite, jonka tyypin 2 DFE-edustakone siirtyy lepotilaan, kun kuvantamislaite siirtyy lepotilaan testin aikana. Tyypin 2 DFE-edustakoneen mitattu virrankulutus on valmis-tilassa 30 wattia ja lepotilassa 5 wattia. Laitteen mitattu virrankulutus lepotilassa on 12 wattia. Kun laitteen mitatusta lepotilan virrankulutuksesta – 12 wattia – vähennetään 50 wattia (30 wattia / 0,60), tulokseksi saadaan –38 wattia. Tässä tapauksessa laitteen mitatusta lepotilan virrankulutuksesta – 12 wattia – vähennetään sen sijaan 8,33 wattia (5 wattia / 0,60), ja tulokseksi saadaan 3,67 wattia, jota käytetään jäljempänä olevissa kriteerien raja-arvoissa. |
| --- | --- |

c)

Hyötyäkseen tästä pois jättämisestä DFE-edustakoneen täytyy vastata 1 osan määritelmää ja olla erillinen prosessointiyksikkö, joka pystyy aloittamaan toiminnan verkon kautta.

Esimerkkejä: Laite 1 on kuvantamislaite, jonka tyypin 2 DFE-edustakoneessa ei ole erillistä lepotilaa. Tyypin 2 DFE-edustakoneen mitattu virrankulutus sekä valmis- että lepotilassa on 30 wattia. Laitteen mitattu virrankulutus lepotilassa on 53 wattia. Kun laitteen mitatusta lepotilan virrankulutuksesta – 53 wattia – vähennetään 50 wattia (30 wattia / 0,60), tulokseksi saatava 3 wattia on laitteen lepotilan virrankulutus, jota käytetään jäljempänä olevissa kriteerien raja-arvoissa.

Laite 2 on kuvantamislaite, jonka tyypin 2 DFE-edustakone siirtyy lepotilaan, kun kuvantamislaite siirtyy lepotilaan testin aikana. Tyypin 2 DFE-edustakoneen mitattu virrankulutus on valmis-tilassa 30 wattia ja lepotilassa 5 wattia. Laitteen mitattu virrankulutus lepotilassa on 12 wattia. Kun laitteen mitatusta lepotilan virrankulutuksesta – 12 wattia – vähennetään 50 wattia (30 wattia / 0,60), tulokseksi saadaan –38 wattia. Tässä tapauksessa laitteen mitatusta lepotilan virrankulutuksesta – 12 wattia – vähennetään sen sijaan 8,33 wattia (5 wattia / 0,60), ja tulokseksi saadaan 3,67 wattia, jota käytetään jäljempänä olevissa kriteerien raja-arvoissa.

| 3.4.3 | Oletusviive: Mitatun lepotilaan siirtymisen oletusviiveen (tSLEEP) on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin taulukossa 6 määritetty vaadittava lepotilaan siirtymisen oletusviive (tSLEEP_REQ) seuraavin edellytyksin:






  a) | Käyttäjä ei saa säätää lepotilaan siirtymisen oletusviivettä pisintä laiteviivettä pidemmäksi. Valmistaja asettaa pisimmän laiteviiveen enintään 4 tunnin pituiseksi. |
| --- | --- | --- |

3.4.3

Oletusviive: Mitatun lepotilaan siirtymisen oletusviiveen (tSLEEP) on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin taulukossa 6 määritetty vaadittava lepotilaan siirtymisen oletusviive (tSLEEP_REQ) seuraavin edellytyksin:

a)

Käyttäjä ei saa säätää lepotilaan siirtymisen oletusviivettä pisintä laiteviivettä pidemmäksi. Valmistaja asettaa pisimmän laiteviiveen enintään 4 tunnin pituiseksi.

| b) | Raportoidessaan tietoja ja ilmoittaessaan vaatimukset täyttävistä laitteista, jotka voivat siirtyä lepotilaan useilla eri tavoilla, valmistajien olisi ilmoitettava automaattisesti saavutettava lepotilan taso. Jos laite voi siirtyä automaattisesti usealle perättäiselle lepotilan tasolle, valmistaja päättää, mitä näistä tasoista käytetään hyväksynnässä, mutta annetun oletusviiveen on vastattava ilmoitettua tasoa. |
| --- | --- |

b)

Raportoidessaan tietoja ja ilmoittaessaan vaatimukset täyttävistä laitteista, jotka voivat siirtyä lepotilaan useilla eri tavoilla, valmistajien olisi ilmoitettava automaattisesti saavutettava lepotilan taso. Jos laite voi siirtyä automaattisesti usealle perättäiselle lepotilan tasolle, valmistaja päättää, mitä näistä tasoista käytetään hyväksynnässä, mutta annetun oletusviiveen on vastattava ilmoitettua tasoa.

| c) | Oletusviivettä ei sovelleta OM-tuotteisiin, jotka pystyvät täyttämään lepotilaa koskevat vaatimukset valmis-tilassa.

  Taulukko 6


  OM-tuotteilta vaadittava lepotilaan siirtymisen oletusviive









  Tuotetyyppi | Tulostuskoko | Yksiväritulostusnopeus s testimenetelmällä laskettuna
  (kuvaa tai postilähetystä/min) | Vaadittava lepotilaan siirtymisen oletusviive, tSLEEP_REQ


  (minuuttia) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopiokone | Suuri | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Telekopiolaite | Pieni tai standardi | Kaikki | 5 |
| Monikäyttölaitteet | Pieni tai standardi | s ≤ 10 | 15 |
| 10 < s ≤ 20 | 30 |
| s > 20 | 60 |
| Suuri | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Tulostin | Pieni tai standardi | s ≤ 10 | 5 |
| 10 < s ≤ 20 | 15 |
| 20 < s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Suuri | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Skanneri | Kaikki | Kaikki | 15 |
| Postimaksulaite | Kaikki | s ≤ 50 | 20 |
| 50 < s ≤ 100 | 30 |
| 100 < s ≤ 150 | 40 |
| s > 150 | 60 |

c)

Oletusviivettä ei sovelleta OM-tuotteisiin, jotka pystyvät täyttämään lepotilaa koskevat vaatimukset valmis-tilassa.

Taulukko 6

OM-tuotteilta vaadittava lepotilaan siirtymisen oletusviive

Tuotetyyppi

Tulostuskoko

Yksiväritulostusnopeus s testimenetelmällä laskettuna

(kuvaa tai postilähetystä/min)

Vaadittava lepotilaan siirtymisen oletusviive, tSLEEP_REQ

(minuuttia)

Kopiokone

Suuri

s ≤ 30

30

s > 30

60

Telekopiolaite

Pieni tai standardi

Kaikki

5

Monikäyttölaitteet

Pieni tai standardi

s ≤ 10

15

10 < s ≤ 20

30

s > 20

60

Suuri

s ≤ 30

30

s > 30

60

Tulostin

Pieni tai standardi

s ≤ 10

5

10 < s ≤ 20

15

20 < s ≤ 30

30

s > 30

60

Suuri

s ≤ 30

30

s > 30

60

Skanneri

Kaikki

Kaikki

15

Postimaksulaite

Kaikki

s ≤ 50

20

50 < s ≤ 100

30

100 < s ≤ 150

40

s > 150

60

| 3.4.4 | Virrankulutus lepotilassa: Mitatun lepotilan virrankulutuksen (PSLEEP) on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin yhtälöllä 7 määritetty lepotilan suurin sallittu virrankulutus (PSLEEP_MAX) seuraavin edellytyksin:






  a) | Vain testissä mukana olevia ja sen aikana käytettäviä käyttöliittymiä, mahdolliset telekopiokäyttöliittymät mukaan luettuina, voidaan pitää toiminnallisina lisäominaisuuksina. |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Virrankulutus lepotilassa: Mitatun lepotilan virrankulutuksen (PSLEEP) on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin yhtälöllä 7 määritetty lepotilan suurin sallittu virrankulutus (PSLEEP_MAX) seuraavin edellytyksin:

a)

Vain testissä mukana olevia ja sen aikana käytettäviä käyttöliittymiä, mahdolliset telekopiokäyttöliittymät mukaan luettuina, voidaan pitää toiminnallisina lisäominaisuuksina.

| b) | DFE-edustakoneen antamaa laitteen toiminnallisuutta ei pidetä toiminnallisena lisäominaisuutena. |
| --- | --- |

b)

DFE-edustakoneen antamaa laitteen toiminnallisuutta ei pidetä toiminnallisena lisäominaisuutena.

| c) | Yksittäinen liitäntä, joka hoitaa useita toimintoja, voidaan lukea mukaan vain kerran. |
| --- | --- |

c)

Yksittäinen liitäntä, joka hoitaa useita toimintoja, voidaan lukea mukaan vain kerran.

| d) | Liitäntä, joka täyttää useamman liitäntätyypin määritelmän, luokitellaan testin aikana käytetyn toiminnon mukaan. |
| --- | --- |

d)

Liitäntä, joka täyttää useamman liitäntätyypin määritelmän, luokitellaan testin aikana käytetyn toiminnon mukaan.

| e) | Laitteilta, jotka vastaavat lepotilan virrankulutuksen vaatimuksia valmis-tilassa, ei vaadita muita automaattisia tehonvähennyksiä lepotilaa koskevien vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

e)

Laitteilta, jotka vastaavat lepotilan virrankulutuksen vaatimuksia valmis-tilassa, ei vaadita muita automaattisia tehonvähennyksiä lepotilaa koskevien vaatimusten täyttämiseksi.

Yhtälö 7: OM-tuotteiden suurimman sallitun lepotilan virrankulutuksen laskeminen

Formula

jossa

| — | PSLEEP_MAX on suurin sallittu lepotilan virrankulutus ilmaistuna watteina (W) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 wattiin, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX on suurin sallittu lepotilan virrankulutus ilmaistuna watteina (W) ja pyöristettynä lähimpään 0,1 wattiin,

| — | PMAX_BASE on taulukossa 7 määritetty suurin sallittu tulostuskoneen virrankulutuksen lisämäärä watteina, |
| --- | --- |

—

PMAX_BASE on taulukossa 7 määritetty suurin sallittu tulostuskoneen virrankulutuksen lisämäärä watteina,

| — | AdderINTERFACE on testin aikana käytettyjen ja valmistajan taulukosta 8 valitsemien käyttöliittymien, mahdollinen telekopiotoiminto mukaan luettuna, toiminnallisten lisäominaisuuksien virrankulutuksen lisämäärä watteina, |
| --- | --- |

—

AdderINTERFACE on testin aikana käytettyjen ja valmistajan taulukosta 8 valitsemien käyttöliittymien, mahdollinen telekopiotoiminto mukaan luettuna, toiminnallisten lisäominaisuuksien virrankulutuksen lisämäärä watteina,

| — | n on testin aikana käytettyjen käyttöliittymien, mahdollinen telekopiotoiminto mukaan luettuna, toiminnallisten lisäominaisuuksien perusteella haettujen lisämäärien määrä, joka saa olla enintään 2, |
| --- | --- |

—

n on testin aikana käytettyjen käyttöliittymien, mahdollinen telekopiotoiminto mukaan luettuna, toiminnallisten lisäominaisuuksien perusteella haettujen lisämäärien määrä, joka saa olla enintään 2,

| — | AdderOTHER on testin aikana käytettyjen ja valmistajan taulukosta 8 valitsemien muiden kuin käyttöliittymien toiminnallisten lisäominaisuuksien virrankulutuksen lisämäärä watteina, |
| --- | --- |

—

AdderOTHER on testin aikana käytettyjen ja valmistajan taulukosta 8 valitsemien muiden kuin käyttöliittymien toiminnallisten lisäominaisuuksien virrankulutuksen lisämäärä watteina,

| — | m on muiden kuin käyttöliittymien toiminnallisten lisäominaisuuksien perusteella haettujen lisämäärien määrä, joka on rajoittamaton. |
| --- | --- |

—

m on muiden kuin käyttöliittymien toiminnallisten lisäominaisuuksien perusteella haettujen lisämäärien määrä, joka on rajoittamaton.

Taulukko 7

Tulostuskoneen lepotilan virrankulutuksen lisämäärä

| Tuotetyyppi | Tulostusmedian koko | Tulostustekniikka | PMAX_BASE

  (wattia) |
| --- | --- | --- | --- |
| Matriisi | Mustesuihku | Kaikki muut | Ei sovelleta |
| Kopiokone | Suuri | | | x | | 8,2 |
| Telekopiolaite | Standardi | | x | | | 0,6 |
| Postimaksulaite | Ei sovelleta | | x | x | | 5,0 |
| Monikäyttölaite | Standardi | x | x | | | 0,6 |
| Suuri | | x | | | 4,9 |
| | | x | | 8,2 |
| Tulostin | Pieni | x | x | x | | 4,0 |
| Standardi | x | x | | | 0,6 |
| Suuri | x | | x | | 2,5 |
| | x | | | 4,9 |
| Skanneri | Mikä tahansa | | | | x | 2,5 |

Tuotetyyppi

Tulostusmedian koko

Tulostustekniikka

PMAX_BASE

(wattia)

Matriisi

Mustesuihku

Kaikki muut

Ei sovelleta

Kopiokone

Suuri

x

8,2

Telekopiolaite

Standardi

x

0,6

Postimaksulaite

Ei sovelleta

x

x

5,0

Monikäyttölaite

Standardi

x

x

0,6

Suuri

x

4,9

x

8,2

Tulostin

Pieni

x

x

x

4,0

Standardi

x

x

0,6

Suuri

x

x

2,5

x

4,9

Skanneri

Mikä tahansa

x

2,5

Taulukko 8

Toiminnallisten lisäominaisuuksien virrankulutuksen lisämäärät lepotilassa

| Lisäominaisuuden tyyppi | Yhteystyyppi | Suurin tiedonsiirtonopeus, r

  (Mbit/ sekunti) | Erittely | Lisäominaisuuden lisämäärä
  (wattia) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liitäntä | Johto | r < 20 | Tähän kuuluvat: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232 | 0,2 |
| 20 ≤ r < 500 | Tähän kuuluvat: USB 2.x, IEEE 1394/ FireWire/i.LINK, 100 Mb Ethernet | 0,4 |
| r ≥ 500 | Tähän kuuluvat: USB 3.x, 1 G Ethernet | 0,5 |
| Mikä tahansa | Tähän kuuluvat: Flash-muistikortin/älykortin lukija, kameraliittymä, PictBridge | 0,2 |
| Faksimodeemi | Mikä tahansa | Sovelletaan vain telekopiolaitteisiin ja monikäyttölaitteisiin. | 0,2 |
| Langaton, radiotaajuus | Mikä tahansa | Tähän kuuluvat: Bluetooth, 802.11 | 2,0 |
| Langaton, infrapuna (IR) | Mikä tahansa | Tähän kuuluvat: IrDA. | 0,1 |
| Langaton kuuloke | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Kuvantamislaite pystyy kommunikoimaan langattoman kuulokkeen kanssa. Sovelletaan vain kerran riippumatta siitä, kuinka monta langatonta kuuloketta laite voi käyttää. Tämä lisätoiminto ei koske langattoman kuulokkeen omia virrankulutusvaatimuksia. | 0,8 |
| Muisti | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Sovelletaan kuvantamislaitteen sisäiseen tiedontallennuskapasiteettiin. Sovelletaan kaiken kokoisiin sisäisiin muisteihin ja skaalataan RAM-muistin mukaan. Tämä lisäominaisuus ei koske kovalevyä tai flash-muistia. | 0,5/GB |
| Skanneri | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Sovelletaan vain monikäyttölaitteisiin ja kopiokoneisiin.
  Tähän kuuluvat: Kylmäkatodiloistelampputeknologia (CCFL) tai muu teknologia, kuten LED, halogeeni, kuumakatodiloisteputki (HCFT), xenon tai loistelamput (TL). (Sovelletaan vain kerran lampun koosta tai käytettävien lamppujen määrästä riippumatta.) | 0,5 |
| Virtalähde | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Sovelletaan postimaksukoneiden ja mustesuihku- ja matriisitulostustekniikoita käyttävien standardikokoisten laitteiden sisäisiin ja ulkoisiin virtalähteisiin, joiden arvokilven mukainen antoteho (POUT) on yli 10 wattia. | 0,02 x
  (POUT – 10,0) |
| Kosketusnäyttö | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Sovelletaan sekä yksivärisiin että värikosketusnäyttöihin. | 0,2 |
| Sisäiset levyasemat | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Tähän kuuluvat kaikki suuren kapasiteetin tallennuslaitteet, kovalevy- ja SSD-levyasemat mukaan lukien. Ei koske liitäntöjä ulkoisiin levyasemiin. | 0,15 |

Lisäominaisuuden tyyppi

Yhteystyyppi

Suurin tiedonsiirtonopeus, r

(Mbit/ sekunti)

Erittely

Lisäominaisuuden lisämäärä

(wattia)

Liitäntä

Johto

r < 20

Tähän kuuluvat: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232

0,2

20 ≤ r < 500

Tähän kuuluvat: USB 2.x, IEEE 1394/ FireWire/i.LINK, 100 Mb Ethernet

0,4

r ≥ 500

Tähän kuuluvat: USB 3.x, 1 G Ethernet

0,5

Mikä tahansa

Tähän kuuluvat: Flash-muistikortin/älykortin lukija, kameraliittymä, PictBridge

0,2

Faksimodeemi

Mikä tahansa

Sovelletaan vain telekopiolaitteisiin ja monikäyttölaitteisiin.

0,2

Langaton, radiotaajuus

Mikä tahansa

Tähän kuuluvat: Bluetooth, 802.11

2,0

Langaton, infrapuna (IR)

Mikä tahansa

Tähän kuuluvat: IrDA.

0,1

Langaton kuuloke

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Kuvantamislaite pystyy kommunikoimaan langattoman kuulokkeen kanssa. Sovelletaan vain kerran riippumatta siitä, kuinka monta langatonta kuuloketta laite voi käyttää. Tämä lisätoiminto ei koske langattoman kuulokkeen omia virrankulutusvaatimuksia.

0,8

Muisti

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Sovelletaan kuvantamislaitteen sisäiseen tiedontallennuskapasiteettiin. Sovelletaan kaiken kokoisiin sisäisiin muisteihin ja skaalataan RAM-muistin mukaan. Tämä lisäominaisuus ei koske kovalevyä tai flash-muistia.

0,5/GB

Skanneri

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Sovelletaan vain monikäyttölaitteisiin ja kopiokoneisiin.

Tähän kuuluvat: Kylmäkatodiloistelampputeknologia (CCFL) tai muu teknologia, kuten LED, halogeeni, kuumakatodiloisteputki (HCFT), xenon tai loistelamput (TL). (Sovelletaan vain kerran lampun koosta tai käytettävien lamppujen määrästä riippumatta.)

0,5

Virtalähde

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Sovelletaan postimaksukoneiden ja mustesuihku- ja matriisitulostustekniikoita käyttävien standardikokoisten laitteiden sisäisiin ja ulkoisiin virtalähteisiin, joiden arvokilven mukainen antoteho (POUT) on yli 10 wattia.

0,02 x

(POUT – 10,0)

Kosketusnäyttö

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Sovelletaan sekä yksivärisiin että värikosketusnäyttöihin.

0,2

Sisäiset levyasemat

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Tähän kuuluvat kaikki suuren kapasiteetin tallennuslaitteet, kovalevy- ja SSD-levyasemat mukaan lukien. Ei koske liitäntöjä ulkoisiin levyasemiin.

0,15

| 3.4.5 | Virrankulutus valmiustilassa: Testimenettelyssä mitattu valmiustilan virrankulutuksen, joka on pienin valmis-tilan, lepotilan ja sammutettu-tilan virrankulutuksista, on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin taulukossa 9 määritetty valmiustilan suurin sallittu virrankulutus edellyttäen seuraavaa:
  Kuvantamislaitteen on täytettävä valmiustilan virrankulutusta koskeva vaatimus riippumatta siitä, missä toimintatilassa muut siihen mahdollisesti liitetyt laitteet (esim. isäntätietokone) ovat.

  Taulukko 9


  Valmiustilan suurin sallittu virrankulutus







  Tuotetyyppi | Valmiustilan suurin sallittu virrankulutus
  (wattia) |
| --- | --- | --- |
| Kaikki OM-tuotteet | 0,5 |

3.4.5

Virrankulutus valmiustilassa: Testimenettelyssä mitattu valmiustilan virrankulutuksen, joka on pienin valmis-tilan, lepotilan ja sammutettu-tilan virrankulutuksista, on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin taulukossa 9 määritetty valmiustilan suurin sallittu virrankulutus edellyttäen seuraavaa:

Kuvantamislaitteen on täytettävä valmiustilan virrankulutusta koskeva vaatimus riippumatta siitä, missä toimintatilassa muut siihen mahdollisesti liitetyt laitteet (esim. isäntätietokone) ovat.

Taulukko 9

Valmiustilan suurin sallittu virrankulutus

Tuotetyyppi

Valmiustilan suurin sallittu virrankulutus

(wattia)

Kaikki OM-tuotteet

0,5

4.   Testaus

4.1   Testimenetelmät

ENERGY STAR -vaatimusten täyttymisen määrittämisessä on kuvantamislaitteita testattaessa käytettävä taulukossa 10 ilmoitettuja testimenetelmiä.

Taulukko 10

Testimenetelmät ENERGY STAR -hyväksyntää varten

| Tuotetyyppi | Testimenetelmä |
| --- | --- |
| Kaikki laitteet | ENERGY STAR Imaging Equipment Test Method, Rev. May-2012 |

Tuotetyyppi

Testimenetelmä

Kaikki laitteet

ENERGY STAR Imaging Equipment Test Method, Rev. May-2012

4.2   Testaukseen vaadittavien yksiköiden määrä

| 4.2.1 | Testausta varten on valittava tyypilliset mallit seuraavien vaatimusten mukaisesti:






  a) | Yksittäisen tuotemallin hyväksyntää varten tyypillisenä mallina pidetään tuotekokoonpanoa, joka on tarkoitettu markkinoitavaksi ja merkittäväksi ENERGY STAR -merkinnällä. |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Testausta varten on valittava tyypilliset mallit seuraavien vaatimusten mukaisesti:

a)

Yksittäisen tuotemallin hyväksyntää varten tyypillisenä mallina pidetään tuotekokoonpanoa, joka on tarkoitettu markkinoitavaksi ja merkittäväksi ENERGY STAR -merkinnällä.

| b) | Haettaessa hyväksyntää tuoteperheelle, joka ei sisällä tyypin 1 DFE-edustakonetta, tyypillisenä mallina pidetään tuoteperheen eniten energiaa kuluttavaa tuotekokoonpanoa. Jos mikä tahansa tuoteperheen malli myöhemmin ei läpäise testiä (esim. tarkastustestin yhteydessä), tämä vaikuttaa kaikkiin tuoteperheen malleihin. |
| --- | --- |

b)

Haettaessa hyväksyntää tuoteperheelle, joka ei sisällä tyypin 1 DFE-edustakonetta, tyypillisenä mallina pidetään tuoteperheen eniten energiaa kuluttavaa tuotekokoonpanoa. Jos mikä tahansa tuoteperheen malli myöhemmin ei läpäise testiä (esim. tarkastustestin yhteydessä), tämä vaikuttaa kaikkiin tuoteperheen malleihin.

| c) | Haettaessa hyväksyntää tuoteperheelle, joka sisältää tyypin 1 DFE-edustakoneen, hyväksyntää varten testataan tuoteperheen eniten energiaa kuluttavaa kuvantamislaitekokoonpano ja eniten energiaa kuluttava DFE-edustakone. Jos mikä tahansa tuoteperheen malli ja kuvantamislaitteen kanssa myyty tyypin 1 DFE-edustakone, mukaan lukien ne, joita ei ole testattu kuvantamislaitteen kanssa, myöhemmin ei läpäise testiä (esim. tarkastustestin yhteydessä), tämä vaikuttaa kaikkiin tuoteperheen malleihin. Kuvantamislaitteita, joihin ei sisälly tyypin 1 DFE-edustakonetta, ei voida lisätä tähän tuoteperheeseen hyväksyntää varten, vaan niille on haettava hyväksyntää erillisenä tuoteperheenä ilman tyypin 1 DFE-edustakonetta. |
| --- | --- |

c)

Haettaessa hyväksyntää tuoteperheelle, joka sisältää tyypin 1 DFE-edustakoneen, hyväksyntää varten testataan tuoteperheen eniten energiaa kuluttavaa kuvantamislaitekokoonpano ja eniten energiaa kuluttava DFE-edustakone. Jos mikä tahansa tuoteperheen malli ja kuvantamislaitteen kanssa myyty tyypin 1 DFE-edustakone, mukaan lukien ne, joita ei ole testattu kuvantamislaitteen kanssa, myöhemmin ei läpäise testiä (esim. tarkastustestin yhteydessä), tämä vaikuttaa kaikkiin tuoteperheen malleihin. Kuvantamislaitteita, joihin ei sisälly tyypin 1 DFE-edustakonetta, ei voida lisätä tähän tuoteperheeseen hyväksyntää varten, vaan niille on haettava hyväksyntää erillisenä tuoteperheenä ilman tyypin 1 DFE-edustakonetta.

| 4.2.2 | Kustakin tyypillisestä mallista valitaan testattavaksi yksi yksittäinen yksikkö. |
| --- | --- |

4.2.2

Kustakin tyypillisestä mallista valitaan testattavaksi yksi yksittäinen yksikkö.

4.3   Kansainvälinen markkinahyväksyntä

Tuotteet on hyväksyntää varten testattava kaikkien sellaisten markkinoiden tulojännite/taajuusyhdistelmillä, joilla niitä tullaan myymään ja markkinoimaan ENERGY STAR -tuotteina.

5.   Käyttöliittymä

Valmistajia kehotetaan suunnittelemaan tuotteita noudattaen virranhallinnan käyttöliittymästandardia IEEE 1621 (Standard for User InterfACe Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments). Lisätietoja on osoitteessa http://eetd.LBL.gov/Controls.

6.   Voimaantulopäivämäärä

Voimaantulo: Kuvantamislaitteita koskevien ENERGY STAR -vaatimusten versio 2.0 tulee voimaan tammikuun 1 päivänä 2014. ENERGY STAR -tunnuksen saadakseen tuotemallin on vastattava sen valmistuspäivänä voimassa olevia ENERGY STAR -vaatimuksia. Valmistuspäivämäärä on yksikkökohtainen ja tarkoittaa päivää, jona yksikkö katsotaan kokonaan kootuksi.

| 6.1 | Vaatimusten tulevat muutokset: EPA ja Euroopan komissio varaavat oikeuden muuttaa näitä vaatimuksia, jos tekniset ja/tai markkinoiden muutokset vaikuttavat niiden hyödyllisyyteen kuluttajille, teollisuudelle tai ympäristölle. Nykyisen toimintatavan mukaisesti vaatimusten muutoksista sovitaan sidosryhmien keskusteluissa. Jos vaatimuksia tarkistetaan, on syytä muistaa, että ENERGY STAR -hyväksyntää ei automaattisesti myönnetä tuotemallin koko eliniäksi. |
| --- | --- |

6.1

Vaatimusten tulevat muutokset: EPA ja Euroopan komissio varaavat oikeuden muuttaa näitä vaatimuksia, jos tekniset ja/tai markkinoiden muutokset vaikuttavat niiden hyödyllisyyteen kuluttajille, teollisuudelle tai ympäristölle. Nykyisen toimintatavan mukaisesti vaatimusten muutoksista sovitaan sidosryhmien keskusteluissa. Jos vaatimuksia tarkistetaan, on syytä muistaa, että ENERGY STAR -hyväksyntää ei automaattisesti myönnetä tuotemallin koko eliniäksi.

| 6.2 | Tulevassa tarkistuksessa huomioon otettavia seikkoja:






  a) | Testimenetelmien muutokset: EPA, Yhdysvaltojen energiaministeriö DOE ja Euroopan komissio seuraavat edelleen välipalvelinvalmiuksien käyttöönottoa kuvantamislaitteissa ja harkitsevat testimenetelmän kehittämistä verkkovälipalvelimen läsnäolon määrittämiseksi (menetelmä voisi noudattaa esimerkiksi lepotilassa olevien isäntälaitteiden ECMA-393 ProxZzzy -standardia). EPA, DOE ja Euroopan komissio arvioivat myös mahdollisuutta mitata ja ilmoittaa tulostusnopeus toimitettaessa, OM-tuotteiden palautumisaika lepo- tai sammutettu-tilasta ja tavallisten verkkotapahtumien aiheuttamaan heräämiseen lepotilasta kuluva aika. |
| --- | --- | --- |

6.2

Tulevassa tarkistuksessa huomioon otettavia seikkoja:

a)

Testimenetelmien muutokset: EPA, Yhdysvaltojen energiaministeriö DOE ja Euroopan komissio seuraavat edelleen välipalvelinvalmiuksien käyttöönottoa kuvantamislaitteissa ja harkitsevat testimenetelmän kehittämistä verkkovälipalvelimen läsnäolon määrittämiseksi (menetelmä voisi noudattaa esimerkiksi lepotilassa olevien isäntälaitteiden ECMA-393 ProxZzzy -standardia). EPA, DOE ja Euroopan komissio arvioivat myös mahdollisuutta mitata ja ilmoittaa tulostusnopeus toimitettaessa, OM-tuotteiden palautumisaika lepo- tai sammutettu-tilasta ja tavallisten verkkotapahtumien aiheuttamaan heräämiseen lepotilasta kuluva aika.

| b) | TEC-vaatimukset kilowattitunteina vuodessa: EPA ja Euroopan komissio ovat lisänneet TEC-taulukkoihin sarakkeita, joissa vaatimukset ilmaistaan kilowattitunteina vuodessa nykyisin käytetyn mittayksikön, kilowattitunteja viikossa, lisäksi. Vaikka tämä on tehty vain tiedotusluontoisesti, EPA ja Euroopan komissio harkitsevat tekevänsä vaatimusten tulevassa tarkistuksessa tästä yksiköstä ainoan TEC-arvon ilmaisutavan puuttuakseen näin kysymyksiin, jotka liittyvät raportoinnin tarkkuuteen ja vertailuihin muiden ENERGY STAR -hyväksynnän saaneiden tuotteiden kanssa (jotka yleensä käyttävät raportoinnissa kilowattitunteja vuodessa). |
| --- | --- |

b)

TEC-vaatimukset kilowattitunteina vuodessa: EPA ja Euroopan komissio ovat lisänneet TEC-taulukkoihin sarakkeita, joissa vaatimukset ilmaistaan kilowattitunteina vuodessa nykyisin käytetyn mittayksikön, kilowattitunteja viikossa, lisäksi. Vaikka tämä on tehty vain tiedotusluontoisesti, EPA ja Euroopan komissio harkitsevat tekevänsä vaatimusten tulevassa tarkistuksessa tästä yksiköstä ainoan TEC-arvon ilmaisutavan puuttuakseen näin kysymyksiin, jotka liittyvät raportoinnin tarkkuuteen ja vertailuihin muiden ENERGY STAR -hyväksynnän saaneiden tuotteiden kanssa (jotka yleensä käyttävät raportoinnissa kilowattitunteja vuodessa).

| c) | Laitteet muiden tulostusmedioiden kuin paperin tulostusta ja skannausta varten: EPA ja Euroopan komissio saavat usein kysymyksiä sellaisten laitteiden hyväksymisestä, jotka tulostavat tai skannaavat muita tulostusmedioita kuin paperia (esim. kangasta tai mikrofilmiä), ja ne ottavat mielellään vastaan tietoja niiden energiankulutuksesta. Tällaiset tiedot tukisivat näitä tuotteita koskevien vaatimusten valmistelua näiden vaatimusten tulevassa versiossa. |
| --- | --- |

c)

Laitteet muiden tulostusmedioiden kuin paperin tulostusta ja skannausta varten: EPA ja Euroopan komissio saavat usein kysymyksiä sellaisten laitteiden hyväksymisestä, jotka tulostavat tai skannaavat muita tulostusmedioita kuin paperia (esim. kangasta tai mikrofilmiä), ja ne ottavat mielellään vastaan tietoja niiden energiankulutuksesta. Tällaiset tiedot tukisivat näitä tuotteita koskevien vaatimusten valmistelua näiden vaatimusten tulevassa versiossa.

| d) | Ammattikäyttöön tarkoitetut laitteet (nopeat TEC-laitteet, joilla painetaan raskaammalle ja suurikokoisemmalle paperille): EPA ja Euroopan komissio ovat saaneet tietää, että eräillä nopeilla TEC-laitteilla on suurikokoisemman ja raskaamman paperin käsittelyä koskevia lisävaatimuksia. EPA ja Euroopan komissio harkitsevat näiden laitteiden erottamista erilliseksi luokaksi vaatimusten tulevassa versiossa. |
| --- | --- |

d)

Ammattikäyttöön tarkoitetut laitteet (nopeat TEC-laitteet, joilla painetaan raskaammalle ja suurikokoisemmalle paperille): EPA ja Euroopan komissio ovat saaneet tietää, että eräillä nopeilla TEC-laitteilla on suurikokoisemman ja raskaamman paperin käsittelyä koskevia lisävaatimuksia. EPA ja Euroopan komissio harkitsevat näiden laitteiden erottamista erilliseksi luokaksi vaatimusten tulevassa versiossa.

| e) | TEC-luokkien vaatimusten eriyttäminen: Kuvantamislaitteiden vaatimusten versioissa 1 ja 2 EPA ja Euroopan komissio olettivat, että värilaitteiden tyypillinen virrankulutus (TEC) olisi niiden monimutkaisuuden vuoksi suurempi kuin yksivärilaitteiden ja että monikäyttölaitteiden tyypillinen virrankulutus olisi suurempi kuin ei-monikäyttölaitteiden. TEC-vaatimusten rakenne laadittiin sellaiseksi, että se heijastaa tätä suhdetta. EPA ja Euroopan komissio ovat kuitenkin äskettäin saaneet tietää, että värimonikäyttölaitteet – jotka ovat korkean hintaluokan tuotteita – voivat sisältää energiansäästöominaisuuksia, joiden ansiosta niiden energiankulutus on pienempi kuin yksiväristen ei-monikäyttölaitteiden. Tästä syystä EPA ja Euroopan komissio harkitsevat TEC-vaatimusten eriyttämistä tulevaisuudessa, jotta otetaan huomioon suorituskyvyltään parhaat laitteet kaikissa TEC-luokissa. |
| --- | --- |

e)

TEC-luokkien vaatimusten eriyttäminen: Kuvantamislaitteiden vaatimusten versioissa 1 ja 2 EPA ja Euroopan komissio olettivat, että värilaitteiden tyypillinen virrankulutus (TEC) olisi niiden monimutkaisuuden vuoksi suurempi kuin yksivärilaitteiden ja että monikäyttölaitteiden tyypillinen virrankulutus olisi suurempi kuin ei-monikäyttölaitteiden. TEC-vaatimusten rakenne laadittiin sellaiseksi, että se heijastaa tätä suhdetta. EPA ja Euroopan komissio ovat kuitenkin äskettäin saaneet tietää, että värimonikäyttölaitteet – jotka ovat korkean hintaluokan tuotteita – voivat sisältää energiansäästöominaisuuksia, joiden ansiosta niiden energiankulutus on pienempi kuin yksiväristen ei-monikäyttölaitteiden. Tästä syystä EPA ja Euroopan komissio harkitsevat TEC-vaatimusten eriyttämistä tulevaisuudessa, jotta otetaan huomioon suorituskyvyltään parhaat laitteet kaikissa TEC-luokissa.

| f) | Soveltamisalan uudelleenarviointi: EPA ja Euroopan komissio voivat arvioida uudelleen kuvantamislaitteiden nykyisiä markkinoita määrittääkseen, onko vaatimusten piiriin kuuluvien tuotteiden nykyinen soveltamisala yhä asianmukainen ja eriyttääkö ENERGY STAR -merkintä edelleen kaikkien soveltamisalaan kuuluvien tuoteluokkien markkinoita. |
| --- | --- |

f)

Soveltamisalan uudelleenarviointi: EPA ja Euroopan komissio voivat arvioida uudelleen kuvantamislaitteiden nykyisiä markkinoita määrittääkseen, onko vaatimusten piiriin kuuluvien tuotteiden nykyinen soveltamisala yhä asianmukainen ja eriyttääkö ENERGY STAR -merkintä edelleen kaikkien soveltamisalaan kuuluvien tuoteluokkien markkinoita.

| g) | Kaksipuolista tulostusta koskevien vaatimusten laajempi soveltaminen: EPA ja Euroopan komissio voivat arvioida uudelleen vaatimuksia siitä, että kaksipuolitulostuksen on oltava perustuotteen kiinteä ominaisuus, ja harkita, miten vapaaehtoisia vaatimuksia voitaisiin tiukentaa. Vaatimusten muuttaminen niin, että ne kattavat paremmin tuotteet, joissa kaksipuolitulostus on tulostuskoneen kiinteä ominaisuus, voisi vähentää paperinkäyttöä. |
| --- | --- |

g)

Kaksipuolista tulostusta koskevien vaatimusten laajempi soveltaminen: EPA ja Euroopan komissio voivat arvioida uudelleen vaatimuksia siitä, että kaksipuolitulostuksen on oltava perustuotteen kiinteä ominaisuus, ja harkita, miten vapaaehtoisia vaatimuksia voitaisiin tiukentaa. Vaatimusten muuttaminen niin, että ne kattavat paremmin tuotteet, joissa kaksipuolitulostus on tulostuskoneen kiinteä ominaisuus, voisi vähentää paperinkäyttöä.

Lisäys D

Testimenetelmä kuvantamislaitteiden energiankäytön määrittämiseksi

1.   Yleiskatsaus

Seuraavaa testimenetelmää käytetään määritettäessä, täyttääkö tuote kuvantamislaitteita koskevat ENERGY STAR -hyväksymiskriteerit.

2.   Sovellettavuus

ENERGY STAR -testivaatimukset ovat riippuvaisia arvioitavien tuotteiden ominaisuuksista. Kunkin tämän asiakirjan osan sovellettavuus määräytyy taulukon 11 perusteella.

Taulukko 11

Testimenettelyn sovellettavuus

| Tuotetyyppi | Tulostuskoko | Tulostustekniikka | ENERGY STAR -arviointimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopiokone | Standardi | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | Tyypillinen virrankulutus (TEC) |
| Suuri | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | Toimintatila (OM) |
| Digitaalinen kopiokone | Standardi | Stensiili | TEC |
| Telekopiolaite | Standardi | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | TEC |
| Mustesuihku | OM |
| Postimaksulaite | Kaikki | Suora lämpösiirto, laser, mustesuihku, lämpösiirto | OM |
| Monikäyttölaite | Standardi | Korkean suorituskyvyn mustesuihku, suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | TEC |
| Mustesuihku, matriisi | OM |
| Suuri | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, mustesuihku, värivaha, lämpösiirto | OM |
| Tulostin | Standardi | Korkean suorituskyvyn mustesuihku, suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto | TEC |
| Mustesuihku, matriisi | OM |
| Suuri tai pieni | Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, matriisi, mustesuihku, värivaha, lämpösiirto | OM |
| Pieni | Korkean suorituskyvyn mustesuihku | TEC |
| Skanneri | Kaikki | Ei sovelleta | OM |

Tuotetyyppi

Tulostuskoko

Tulostustekniikka

ENERGY STAR -arviointimenetelmä

Kopiokone

Standardi

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

Tyypillinen virrankulutus (TEC)

Suuri

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

Toimintatila (OM)

Digitaalinen kopiokone

Standardi

Stensiili

TEC

Telekopiolaite

Standardi

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

TEC

Mustesuihku

OM

Postimaksulaite

Kaikki

Suora lämpösiirto, laser, mustesuihku, lämpösiirto

OM

Monikäyttölaite

Standardi

Korkean suorituskyvyn mustesuihku, suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

TEC

Mustesuihku, matriisi

OM

Suuri

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, mustesuihku, värivaha, lämpösiirto

OM

Tulostin

Standardi

Korkean suorituskyvyn mustesuihku, suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, värivaha, lämpösiirto

TEC

Mustesuihku, matriisi

OM

Suuri tai pieni

Suora lämpösiirto, värisublimaatio, laser, matriisi, mustesuihku, värivaha, lämpösiirto

OM

Pieni

Korkean suorituskyvyn mustesuihku

TEC

Skanneri

Kaikki

Ei sovelleta

OM

3.   Määritelmät

Jollei toisin mainita, kaikki tässä asiakirjassa käytetyt termit vastaavat kuvantamislaitteiden ENERGY STAR -hyväksymiskriteereihin sisältyviä määritelmiä.

4.   Testijärjestely

Yleinen testijärjestely

| 4.1 | Testijärjestely ja testauslaitteet: Kaikkien tämän menettelyn osioiden testijärjestelyjen ja testauslaitteiden on vastattava sähköalan kansainvälisen standardointijärjestön (IEC) standardin 62301 ”Measurement of Household Appliance Standby Power” version 2.0 osassa 4 ”General Conditions for Measurements” asetettuja vaatimuksia. Jos vaatimukset ovat keskenään ristiriidassa, ENERGY STAR -testimenetelmä on ensisijainen. |
| --- | --- |

4.1

Testijärjestely ja testauslaitteet: Kaikkien tämän menettelyn osioiden testijärjestelyjen ja testauslaitteiden on vastattava sähköalan kansainvälisen standardointijärjestön (IEC) standardin 62301 ”Measurement of Household Appliance Standby Power” version 2.0 osassa 4 ”General Conditions for Measurements” asetettuja vaatimuksia. Jos vaatimukset ovat keskenään ristiriidassa, ENERGY STAR -testimenetelmä on ensisijainen.

| 4.2 | Vaihtovirransyöttö: Laitteet, jotka on tarkoitettu saamaan virtansa vaihtovirtaa antavasta verkkovirtalähteestä, kytketään kohdemarkkinoille sopivaan jännitelähteeseen taulukon 12 tai taulukon 13 mukaisesti.






  a) | Tuotteet, joiden kanssa toimitetaan ulkoisia virtalähteitä, yhdistetään ensin ulkoiseen virtalähteeseen ja sitten taulukossa 12 tai taulukossa 13 määriteltyyn jännitelähteeseen. |
| --- | --- | --- |

4.2

Vaihtovirransyöttö: Laitteet, jotka on tarkoitettu saamaan virtansa vaihtovirtaa antavasta verkkovirtalähteestä, kytketään kohdemarkkinoille sopivaan jännitelähteeseen taulukon 12 tai taulukon 13 mukaisesti.

a)

Tuotteet, joiden kanssa toimitetaan ulkoisia virtalähteitä, yhdistetään ensin ulkoiseen virtalähteeseen ja sitten taulukossa 12 tai taulukossa 13 määriteltyyn jännitelähteeseen.

| b) | Jos tuote on mitoitettu toimimaan tietyillä markkinoilla jännite/taajuusyhdistelmällä, joka poikkeaa kyseisten markkinoiden jännite/taajuusyhdistelmästä (esim. 230 volttia (V) / 60 hertsiä (Hz) Pohjois-Amerikassa), yksikkö on testattava valmistajan sille mitoittamalla jännite/taajuusyhdistelmällä. Käytetty jännite/taajuus ilmoitetaan.

  Taulukko 12


  Syöttövirtaa koskevat vaatimukset laitteille, joiden arvokilven mukainen nimellisteho on enintään 1 500 wattia (W)











  Markkinat | Jännite | Jännitteen toleranssi | Suurin sallittu harmoninen kokonaissärö | Taajuus | Taajuustoleranssi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pohjois-Amerikka, Taiwan | 115 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Eurooppa, Australia, Uusi-Seelanti | 230 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japani | 100 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz / 60 Hz | +/– 1,0 % |

b)

Jos tuote on mitoitettu toimimaan tietyillä markkinoilla jännite/taajuusyhdistelmällä, joka poikkeaa kyseisten markkinoiden jännite/taajuusyhdistelmästä (esim. 230 volttia (V) / 60 hertsiä (Hz) Pohjois-Amerikassa), yksikkö on testattava valmistajan sille mitoittamalla jännite/taajuusyhdistelmällä. Käytetty jännite/taajuus ilmoitetaan.

Taulukko 12

Syöttövirtaa koskevat vaatimukset laitteille, joiden arvokilven mukainen nimellisteho on enintään 1 500 wattia (W)

Markkinat

Jännite

Jännitteen toleranssi

Suurin sallittu harmoninen kokonaissärö

Taajuus

Taajuustoleranssi

Pohjois-Amerikka, Taiwan

115 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Eurooppa, Australia, Uusi-Seelanti

230 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japani

100 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz / 60 Hz

+/– 1,0 %

Taulukko 13

Syöttövirtaa koskevat vaatimukset tuotteille, joiden arvokilven mukainen nimellisteho on yli 1 500 wattia (W)

| Markkinat | Jännite | Jännitteen toleranssi | Suurin sallittu harmoninen kokonaissärö | Taajuus | Taajuustoleranssi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pohjois-Amerikka, Taiwan | 115 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Eurooppa, Australia, Uusi-Seelanti | 230 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japani | 100 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz / 60 Hz | +/– 1,0 % |

Markkinat

Jännite

Jännitteen toleranssi

Suurin sallittu harmoninen kokonaissärö

Taajuus

Taajuustoleranssi

Pohjois-Amerikka, Taiwan

115 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Eurooppa, Australia, Uusi-Seelanti

230 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japani

100 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz / 60 Hz

+/– 1,0 %

| 4.3 | Matalajännitteinen tasavirtalähde:






  a) | Laitteet voivat saada tehonsa matalajännitteisestä tasavirtalähteestä (esim. verkko- tai datayhteyden kautta) vain, jos tasavirtalähde on ainoa laitteen hyväksyttävä virtalähde (eli käytettävissä ei ole vaihtovirtapistoketta tai ulkoista virtalähdettä). |
| --- | --- | --- |

4.3

Matalajännitteinen tasavirtalähde:

a)

Laitteet voivat saada tehonsa matalajännitteisestä tasavirtalähteestä (esim. verkko- tai datayhteyden kautta) vain, jos tasavirtalähde on ainoa laitteen hyväksyttävä virtalähde (eli käytettävissä ei ole vaihtovirtapistoketta tai ulkoista virtalähdettä).

| b) | Laitteisiin, jotka saavat tehonsa matalajännitteisestä tasavirrasta, on yhdistettävä testauksessa käytettävän tasavirran vaihtovirtalähde (esim. vaihtovirrasta tehonsa saava USB-jakaja).
  Testauksessa käytettävän tasavirran vaihtovirtalähde kirjataan ja ilmoitetaan kaikkien testien osalta. |
| --- | --- |

b)

Laitteisiin, jotka saavat tehonsa matalajännitteisestä tasavirrasta, on yhdistettävä testauksessa käytettävän tasavirran vaihtovirtalähde (esim. vaihtovirrasta tehonsa saava USB-jakaja).

Testauksessa käytettävän tasavirran vaihtovirtalähde kirjataan ja ilmoitetaan kaikkien testien osalta.

| c) | Testattavan yksikön virtalähteestä on ilmoitettava seuraavat tiedot mitattuina tämän menetelmän 5 osan mukaisesti:






  1) | matalajännitteisen tasavirtalähteen, jota kuormitetaan testattavalla yksiköllä, vaihtovirrankulutus (PL) ja |
| --- | --- | --- |

c)

Testattavan yksikön virtalähteestä on ilmoitettava seuraavat tiedot mitattuina tämän menetelmän 5 osan mukaisesti:

1)

matalajännitteisen tasavirtalähteen, jota kuormitetaan testattavalla yksiköllä, vaihtovirrankulutus (PL) ja

| 2) | matalajännitteisen tasavirtalähteen vaihtovirrankulutus ilman kuormitusta (PS). |
| --- | --- |

2)

matalajännitteisen tasavirtalähteen vaihtovirrankulutus ilman kuormitusta (PS).

| 4.4 | Ympäristön lämpötila: Ympäröivän lämpötilan on oltava 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.4

Ympäristön lämpötila: Ympäröivän lämpötilan on oltava 23 °C ± 5 °C.

| 4.5 | Suhteellinen kosteus: Suhteellisen kosteuden on oltava 10–80 prosenttia. |
| --- | --- |

4.5

Suhteellinen kosteus: Suhteellisen kosteuden on oltava 10–80 prosenttia.

| 4.6 | Tehomittari: Tehomittareilla on oltava seuraavat ominaisuudet:






  a) | Vähimmäistaajuusvaste: 3,0 kHz. |
| --- | --- | --- |

4.6

Tehomittari: Tehomittareilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

a)

Vähimmäistaajuusvaste: 3,0 kHz.

| b) | Vähimmäisresoluutio:






  1) | 0,01 W alle 10 watin mittausarvojen osalta |
| --- | --- | --- |

b)

Vähimmäisresoluutio:

1)

0,01 W alle 10 watin mittausarvojen osalta

| 2) | 0,1 W 10–100 watin mittausarvojen osalta |
| --- | --- |

2)

0,1 W 10–100 watin mittausarvojen osalta

| 3) | 1 W 100 watin ja 1,5 kilowatin välisten mittausarvojen osalta ja |
| --- | --- |

3)

1 W 100 watin ja 1,5 kilowatin välisten mittausarvojen osalta ja

| 4) | 10 W yli 1,5 kilowatin mittausarvojen osalta. |
| --- | --- |

4)

10 W yli 1,5 kilowatin mittausarvojen osalta.

| 5) | Kerääntyneen energian mittaukseen vaaditaan resoluutioita, jotka vastaavat yleensä näitä arvoja muunnettuina keskitehoksi. Kerääntyneen energian mittauksissa tarvittavan tarkkuuden määräävä luku on mittauskauden korkein tehoarvo eikä keskiarvo, sillä korkein arvo määrittää mittauslaitteet ja järjestelyn. |
| --- | --- |

5)

Kerääntyneen energian mittaukseen vaaditaan resoluutioita, jotka vastaavat yleensä näitä arvoja muunnettuina keskitehoksi. Kerääntyneen energian mittauksissa tarvittavan tarkkuuden määräävä luku on mittauskauden korkein tehoarvo eikä keskiarvo, sillä korkein arvo määrittää mittauslaitteet ja järjestelyn.

| 4.7 | Mittausepävarmuus (18):






  a) | Vähintään 0,50 watin tehon mittaukset on tehtävä enintään 2 prosentin epävarmuudella 95 prosentin luotettavuustasolla. |
| --- | --- | --- |

4.7

Mittausepävarmuus (18):

a)

Vähintään 0,50 watin tehon mittaukset on tehtävä enintään 2 prosentin epävarmuudella 95 prosentin luotettavuustasolla.

| b) | Alle 0,50 watin tehon mittaukset on tehtävä enintään 0,02 watin epävarmuudella 95 prosentin luotettavuustasolla. |
| --- | --- |

b)

Alle 0,50 watin tehon mittaukset on tehtävä enintään 0,02 watin epävarmuudella 95 prosentin luotettavuustasolla.

| 4.8 | Ajanmittaus: Aika voidaan mitata tavallisella sekuntikellolla tai muulla ajanmittausvälineellä, joka mittaa aikaa vähintään 1 sekunnin tarkkuudella. |
| --- | --- |

4.8

Ajanmittaus: Aika voidaan mitata tavallisella sekuntikellolla tai muulla ajanmittausvälineellä, joka mittaa aikaa vähintään 1 sekunnin tarkkuudella.

| 4.9 | Paperia koskevat vaatimukset:






  a) | Standardikokoiset laitteet testataan taulukon 14 mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

4.9

Paperia koskevat vaatimukset:

a)

Standardikokoiset laitteet testataan taulukon 14 mukaisesti.

| b) | Suuri- ja pienikokoiset sekä jatkolomakelaitteet testataan käyttäen mitä tahansa laitteeseen sopivaa paperikokoa.

  Taulukko 14


  Paperin kokoa ja painoa koskevat vaatimukset








  Markkinat | Paperikoko | Peruspaino
  (g/m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjois-Amerikka/Taiwan | 8,5′′ × 11′′ | 75 |
| Eurooppa/Australia/Uusi-Seelanti | A4 | 80 |
| Japani | A4 | 64 |

b)

Suuri- ja pienikokoiset sekä jatkolomakelaitteet testataan käyttäen mitä tahansa laitteeseen sopivaa paperikokoa.

Taulukko 14

Paperin kokoa ja painoa koskevat vaatimukset

Markkinat

Paperikoko

Peruspaino

(g/m2)

Pohjois-Amerikka/Taiwan

8,5′′ × 11′′

75

Eurooppa/Australia/Uusi-Seelanti

A4

80

Japani

A4

64

5.   Kaikkien laitteiden matalajännitteisen tasavirtalähteen mittaus

| 5.1 | Tasavirtalähde liitetään tehomittariin ja asianomaiseen vaihtovirtalähteeseen taulukon 12 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1

Tasavirtalähde liitetään tehomittariin ja asianomaiseen vaihtovirtalähteeseen taulukon 12 mukaisesti.

| 5.2 | Tarkistetaan, että tasavirtalähde on kuormittamaton. |
| --- | --- |

5.2

Tarkistetaan, että tasavirtalähde on kuormittamaton.

| 5.3 | Tasavirtalähteen annetaan stabiloitua vähintään 30 minuutin ajan. |
| --- | --- |

5.3

Tasavirtalähteen annetaan stabiloitua vähintään 30 minuutin ajan.

| 5.4 | Kuormittamattoman tasavirtalähteen teho mitataan ja kirjataan menetelmän IEC 62301 Ed. 1.0. mukaisesti. |
| --- | --- |

5.4

Kuormittamattoman tasavirtalähteen teho mitataan ja kirjataan menetelmän IEC 62301 Ed. 1.0. mukaisesti.

6.   Testattavan yksikön konfigurointi ennen testiä, kaikki laitteet

6.1   Yleinen kokoonpano

| 6.1.1 | Laskelmissa ja raportoinnissa käytettävä tulostusnopeus: Kaikissa laskelmissa ja raportoinnissa käytettävä tulostusnopeus on valmistajan ilmoittama seuraaviin kriteereihin perustuva suurin nopeus, joka ilmaistaan kuvina minuutissa (kuvaa/min) ja pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun:






  a) | Yleisesti standardikokoisten laitteiden kohdalla yhden A4- tai 8,5′′ × 11′′ -kokoisen yksipuolisen arkin tulostaminen/kopioiminen/skannaaminen minuutissa vastaa yhtä kuvaa minuutissa.
  Kaksipuolitulostusta käytettäessä yhden A4- tai 8,5′′ × 11′′ -kokoisen kaksipuolisen arkin tulostaminen/kopioiminen/skannaaminen minuutissa vastaa kahta kuvaa minuutissa. |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Laskelmissa ja raportoinnissa käytettävä tulostusnopeus: Kaikissa laskelmissa ja raportoinnissa käytettävä tulostusnopeus on valmistajan ilmoittama seuraaviin kriteereihin perustuva suurin nopeus, joka ilmaistaan kuvina minuutissa (kuvaa/min) ja pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun:

a)

Yleisesti standardikokoisten laitteiden kohdalla yhden A4- tai 8,5′′ × 11′′ -kokoisen yksipuolisen arkin tulostaminen/kopioiminen/skannaaminen minuutissa vastaa yhtä kuvaa minuutissa.

Kaksipuolitulostusta käytettäessä yhden A4- tai 8,5′′ × 11′′ -kokoisen kaksipuolisen arkin tulostaminen/kopioiminen/skannaaminen minuutissa vastaa kahta kuvaa minuutissa.

| b) | Kaikkien laitteiden tulostusnopeus perustuu






  1) | valmistajan ilmoittamaan tulostusnopeuteen, paitsi jos laitteessa ei ole tulostusominaisuutta, ja siinä tapauksessa |
| --- | --- | --- |

b)

Kaikkien laitteiden tulostusnopeus perustuu

1)

valmistajan ilmoittamaan tulostusnopeuteen, paitsi jos laitteessa ei ole tulostusominaisuutta, ja siinä tapauksessa

| 2) | valmistajan ilmoittamaan kopiointinopeuteen, paitsi jos laitteessa ei ole tulostus- eikä kopiointiominaisuutta, ja siinä tapauksessa |
| --- | --- |

2)

valmistajan ilmoittamaan kopiointinopeuteen, paitsi jos laitteessa ei ole tulostus- eikä kopiointiominaisuutta, ja siinä tapauksessa

| 3) | valmistajan ilmoittamaan skannausnopeuteen. |
| --- | --- |

3)

valmistajan ilmoittamaan skannausnopeuteen.

| 4) | Jos valmistaja aikoo hakea laitteelle hyväksyntää tietyille markkinoille käyttämällä testituloksia, joiden perusteella tuote on hyväksytty toisille markkinoille, joilla käytetään muita paperikokoja (esim. A4-kokoa 8,5′′ × 11′′ -koon sijasta), ja laitteen taulukon 15 mukaisesti määritetyt ilmoitetut nopeudet ovat erilaisia tulostettaessa kuvia erikokoisille papereille, käytetään suurinta nopeutta.

  Taulukko 15


  Standardi-, pieni- ja suurikokoisten laitteiden (postimaksukoneita lukuun ottamatta) tulostusnopeuden laskeminen








  Tulostuskoko | Tulostusmedian koko | Tuotteen nopeus, s
  (kuvaa/min)

  jossa


  sP on suurin ilmoitettu yksivärinopeus kuvina minuutissa tulostusmediaa käsiteltäessä,


  w on tulostusmedian leveys metreinä (m),

  l on tulostusmedian pituus metreinä (m). |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardi | 8,5′′ × 11′′ | sP |
| A4 | sP |
| Pieni | 4′′ × 6′′ | 0,25 × sP |
| A6 | 0,25 × sP |
| Pienempi kuin A6 tai 4′′ × 6′′ | 16 × w × l × sP |
| Suuri | A2 | 4 × sP |
| A0 | 16 × sP |

4)

Jos valmistaja aikoo hakea laitteelle hyväksyntää tietyille markkinoille käyttämällä testituloksia, joiden perusteella tuote on hyväksytty toisille markkinoille, joilla käytetään muita paperikokoja (esim. A4-kokoa 8,5′′ × 11′′ -koon sijasta), ja laitteen taulukon 15 mukaisesti määritetyt ilmoitetut nopeudet ovat erilaisia tulostettaessa kuvia erikokoisille papereille, käytetään suurinta nopeutta.

Taulukko 15

Standardi-, pieni- ja suurikokoisten laitteiden (postimaksukoneita lukuun ottamatta) tulostusnopeuden laskeminen

Tulostuskoko

Tulostusmedian koko

Tuotteen nopeus, s

(kuvaa/min)

jossa

sP on suurin ilmoitettu yksivärinopeus kuvina minuutissa tulostusmediaa käsiteltäessä,

w on tulostusmedian leveys metreinä (m),

l on tulostusmedian pituus metreinä (m).

Standardi

8,5′′ × 11′′

sP

A4

sP

Pieni

4′′ × 6′′

0,25 × sP

A6

0,25 × sP

Pienempi kuin A6 tai 4′′ × 6′′

16 × w × l × sP

Suuri

A2

4 × sP

A0

16 × sP

| c) | Jatkuvalomaketuotteiden tulostusnopeus lasketaan yhtälöllä 8.

  Yhtälö 8: Tulostusnopeuden laskeminen

  jossa






  — | s on tulostusnopeus kuvina minuutissa, |
| --- | --- | --- |

c)

Jatkuvalomaketuotteiden tulostusnopeus lasketaan yhtälöllä 8.

Yhtälö 8: Tulostusnopeuden laskeminen

jossa

—

s on tulostusnopeus kuvina minuutissa,

| — | w on tulostusmedian leveys metreinä (m), |
| --- | --- |

—

w on tulostusmedian leveys metreinä (m),

| — | sL
  on suurin ilmoitettu yksivärinopeus metreinä minuutissa. |
| --- | --- |

—

sL
  on suurin ilmoitettu yksivärinopeus metreinä minuutissa.

| d) | Postimaksulaitteiden tuotenopeus ilmoitetaan postilähetyksinä minuutissa (mppm). |
| --- | --- |

d)

Postimaksulaitteiden tuotenopeus ilmoitetaan postilähetyksinä minuutissa (mppm).

| e) | Kaikkia laskelmia ja hyväksyntää varten käytetty edellä olevan mukaisesti laskettu tulostusnopeus ei välttämättä ole sama kuin testauksessa käytetty tulostusnopeus. |
| --- | --- |

e)

Kaikkia laskelmia ja hyväksyntää varten käytetty edellä olevan mukaisesti laskettu tulostusnopeus ei välttämättä ole sama kuin testauksessa käytetty tulostusnopeus.

| 6.1.2 | Väri: Väritulostukseen pystyvät tuotteet testataan yksiväritulostuksella.






  a) | Tuotteissa, joissa ei ole mustaa väriainetta, käytetään komposiittimustaa.
  Verkkoliitännät: Laitteet, jotka voidaan toimituskokoonpanossa liittää verkkoon, liitetään verkkoon. |
| --- | --- | --- |

6.1.2

Väri: Väritulostukseen pystyvät tuotteet testataan yksiväritulostuksella.

a)

Tuotteissa, joissa ei ole mustaa väriainetta, käytetään komposiittimustaa.

Verkkoliitännät: Laitteet, jotka voidaan toimituskokoonpanossa liittää verkkoon, liitetään verkkoon.

| b) | Laitteet liitetään vain yhteen verkko- tai dataliitäntään testauksen ajaksi.
  Testattavaan yksikköön saa liittää vain yhden tietokoneen joko suoraan tai verkon kautta. |
| --- | --- |

b)

Laitteet liitetään vain yhteen verkko- tai dataliitäntään testauksen ajaksi.

Testattavaan yksikköön saa liittää vain yhden tietokoneen joko suoraan tai verkon kautta.

| c) | Verkkoliitännän tyyppi riippuu testattavan yksikön ominaisuuksista, ja sen on oltava paras yksikössä toimituskokoonpanossa käytettävistä taulukossa 16 luetelluista yhteyksistä.

  Taulukko 16


  Testissä käytettävät verkko- tai dataliitännät







  Testissä käytettävien liitäntöjen käyttöjärjestys (jos testattavassa yksikössä on liitäntä) | Liitännät kaikille laitteille |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ethernet – 1 Gb/s |
| 2 | Ethernet – 100/10 Mb/s |
| 3 | USB 3.x |
| 4 | USB 2.x |
| 5 | USB 1.x |
| 6 | RS232 |
| 7 | IEEE 1284 (19) |
| 8 | Wi-Fi |
| 9 | Muut johtoliitännät järjestyksessä nopeimmasta hitaimpaan |
| 10 | Muut langattomat liitännät järjestyksessä nopeimmasta hitaimpaan |
| 11 | Ellei mitään edellä mainittuja liitäntöjä ole, testataan millä tahansa laitteessa olevalla liitännällä (tai ilman liitäntää) |

c)

Verkkoliitännän tyyppi riippuu testattavan yksikön ominaisuuksista, ja sen on oltava paras yksikössä toimituskokoonpanossa käytettävistä taulukossa 16 luetelluista yhteyksistä.

Taulukko 16

Testissä käytettävät verkko- tai dataliitännät

Testissä käytettävien liitäntöjen käyttöjärjestys (jos testattavassa yksikössä on liitäntä)

Liitännät kaikille laitteille

1

Ethernet – 1 Gb/s

2

Ethernet – 100/10 Mb/s

3

USB 3.x

4

USB 2.x

5

USB 1.x

6

RS232

7

IEEE 1284 (19)

8

Wi-Fi

9

Muut johtoliitännät järjestyksessä nopeimmasta hitaimpaan

10

Muut langattomat liitännät järjestyksessä nopeimmasta hitaimpaan

11

Ellei mitään edellä mainittuja liitäntöjä ole, testataan millä tahansa laitteessa olevalla liitännällä (tai ilman liitäntää)

| d) | Laitteet, jotka on liitetty Ethernetiin edellä olevan 6.1.2.c kohdan mukaisesti ja jotka tukevat energiatehokasta Ethernetiä (standardi IEEE 802.3az) (20), liitetään samoin energiatehokasta Ethernetiä tukevaan verkkokytkimeen tai reitittimeen testin ajaksi. |
| --- | --- |

d)

Laitteet, jotka on liitetty Ethernetiin edellä olevan 6.1.2.c kohdan mukaisesti ja jotka tukevat energiatehokasta Ethernetiä (standardi IEEE 802.3az) (20), liitetään samoin energiatehokasta Ethernetiä tukevaan verkkokytkimeen tai reitittimeen testin ajaksi.

| e) | Kaikissa tapauksissa ilmoitetaan testin aikana käytetyn liitännän tyyppi.
  Huolto-/ylläpitotilat: Testattava yksiköt eivät koskaan testattaessa saa olla huolto-/ylläpitotiloissa, värikalibrointi mukaan luettuna. |
| --- | --- |

e)

Kaikissa tapauksissa ilmoitetaan testin aikana käytetyn liitännän tyyppi.

Huolto-/ylläpitotilat: Testattava yksiköt eivät koskaan testattaessa saa olla huolto-/ylläpitotiloissa, värikalibrointi mukaan luettuna.

| f) | Huolto-/ylläpitotilat on kytkettävä pois päältä ennen testausta. |
| --- | --- |

f)

Huolto-/ylläpitotilat on kytkettävä pois päältä ennen testausta.

| g) | Valmistajien on toimitettava tarkat ohjeet siitä, miten huolto-/ylläpitotilat kytketään pois päältä, jos tällaiset tiedot eivät sisälly testattavan yksikön yhteyteen pakattuihin tuoteasiakirjoihin tai ole helposti saatavilla verkossa. |
| --- | --- |

g)

Valmistajien on toimitettava tarkat ohjeet siitä, miten huolto-/ylläpitotilat kytketään pois päältä, jos tällaiset tiedot eivät sisälly testattavan yksikön yhteyteen pakattuihin tuoteasiakirjoihin tai ole helposti saatavilla verkossa.

| h) | Jos huolto-/ylläpitotiloja ei voida kytkeä pois päältä ja laite siirtyy huolto-/ylläpitotilaan jonkin muun kuin ensimmäisen tehtävän aikana, sen tehtävän tulokset, jonka aikana laite oli huolto-/ylläpitotilassa, voidaan korvata jonkin toisen tehtävän tuloksilla. Tässä tapauksessa korvaava tehtävä lisätään testimenettelyyn välittömästi neljännen tehtävän jälkeen ja tästä lisäyksestä ilmoitetaan. Kukin tehtäväjakso kestää 15 minuuttia. |
| --- | --- |

h)

Jos huolto-/ylläpitotiloja ei voida kytkeä pois päältä ja laite siirtyy huolto-/ylläpitotilaan jonkin muun kuin ensimmäisen tehtävän aikana, sen tehtävän tulokset, jonka aikana laite oli huolto-/ylläpitotilassa, voidaan korvata jonkin toisen tehtävän tuloksilla. Tässä tapauksessa korvaava tehtävä lisätään testimenettelyyn välittömästi neljännen tehtävän jälkeen ja tästä lisäyksestä ilmoitetaan. Kukin tehtäväjakso kestää 15 minuuttia.

6.2   Telekopiolaitteiden konfigurointi

Kaikki telekopiolaitteet ja monikäyttölaitteet, joissa on puhelinlinjaan liitettävä telekopiotoiminto, liitetään puhelinlinjaan testin ajaksi taulukossa 16 määritellyn verkkoyhteyden lisäksi, mikäli testattava yksikkö voidaan yhdistää verkkoon.

| a) | Jos toimivaa puhelinlinjaa ei ole käytettävissä, sen sijasta voidaan käyttää linjasimulaattoria. |
| --- | --- |

a)

Jos toimivaa puhelinlinjaa ei ole käytettävissä, sen sijasta voidaan käyttää linjasimulaattoria.

| b) | Vain telekopiolaitteet testataan telekopiotoimintoa käyttäen. |
| --- | --- |

b)

Vain telekopiolaitteet testataan telekopiotoimintoa käyttäen.

Telekopiolaitteet testataan niin, että yhtä tehtävää kohti on yksi kuva.

6.3   Digitaalisten kopiokoneiden konfigurointi

Jäljempänä mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta digitaaliset kopiokoneet konfiguroidaan ja testataan kuten tulostimet, kopiokoneet tai monikäyttölaitteet sen mukaan, mitkä niiden toimituskokoonpanon ominaisuudet ovat.

| a) | Digitaaliset kopiokoneet testataan niille annetulla maksiminopeudella, joka on myös se nopeus, jota käytetään testin suorittamiseen vaadittavan tulostustehtävän koon määrittämiseen. Testiä ei suoriteta toimituskokoonpanon oletusnopeudella, jos se poikkeaa tästä. |
| --- | --- |

a)

Digitaaliset kopiokoneet testataan niille annetulla maksiminopeudella, joka on myös se nopeus, jota käytetään testin suorittamiseen vaadittavan tulostustehtävän koon määrittämiseen. Testiä ei suoriteta toimituskokoonpanon oletusnopeudella, jos se poikkeaa tästä.

| b) | Digitaalisten kopiokoneiden tulostustehtävissä on vain yksi alkuperäiskuva. |
| --- | --- |

b)

Digitaalisten kopiokoneiden tulostustehtävissä on vain yksi alkuperäiskuva.

7.   Testattavan yksikön alustus ennen testiä, kaikki laitteet

Yleinen alustus

Ennen testauksen aloittamista testattava yksikkö alustetaan seuraavasti:

| a) | Testattavan yksikön asetukset säädetään valmistajan ohjeiden tai asiakirjojen mukaisesti.






  1) | Paperilähteen kaltaiset lisävarusteet, jotka toimitetaan perustuotteen mukana ja on tarkoitettu loppukäyttäjän asennettaviksi tai kiinnitettäviksi, asennetaan tuotemalliin tarkoitetulla tavalla. Kaikkiin paperilähteisiin, jotka on tarkoitettu testauksessa käytettävän paperin syöttämiseen, laitetaan paperia, ja testattavan yksikön on otettava paperia oletusarvoisesta paperilähteestä käyttäen toimituskokoonpanon paperilähdeasetuksia. |
| --- | --- | --- |

a)

Testattavan yksikön asetukset säädetään valmistajan ohjeiden tai asiakirjojen mukaisesti.

1)

Paperilähteen kaltaiset lisävarusteet, jotka toimitetaan perustuotteen mukana ja on tarkoitettu loppukäyttäjän asennettaviksi tai kiinnitettäviksi, asennetaan tuotemalliin tarkoitetulla tavalla. Kaikkiin paperilähteisiin, jotka on tarkoitettu testauksessa käytettävän paperin syöttämiseen, laitetaan paperia, ja testattavan yksikön on otettava paperia oletusarvoisesta paperilähteestä käyttäen toimituskokoonpanon paperilähdeasetuksia.

| 2) | Jos laite on testattaessa liitettynä tietokoneeseen joko suoraan tai verkon avulla, tietokoneen on ajettava valmistajan oletusajurin uusinta testausajankohtana saatavilla olevaa versiota käyttäen toimituskokoonpanon oletusasetuksia vastaavia asetuksia, ellei tässä testimenetelmässä toisin mainita. Testaukseen käytetty tulostusajurin versio kirjataan.






  i) | Jos jollain asetuksella ei ole oletusarvoa ja sitä ei määritellä tässä testimenetelmässä, asetus säädetään testaajan harkinnan mukaan ja kirjataan. |
| --- | --- | --- |

2)

Jos laite on testattaessa liitettynä tietokoneeseen joko suoraan tai verkon avulla, tietokoneen on ajettava valmistajan oletusajurin uusinta testausajankohtana saatavilla olevaa versiota käyttäen toimituskokoonpanon oletusasetuksia vastaavia asetuksia, ellei tässä testimenetelmässä toisin mainita. Testaukseen käytetty tulostusajurin versio kirjataan.

i)

Jos jollain asetuksella ei ole oletusarvoa ja sitä ei määritellä tässä testimenetelmässä, asetus säädetään testaajan harkinnan mukaan ja kirjataan.

| ii) | Jos laite liitetään verkon kautta, johon on liitetty useita tietokoneita, tulostusajurin asetukset koskevat vain sitä tietokonetta, joka lähettää tulostustehtävät testattavaan yksikköön. |
| --- | --- |

ii)

Jos laite liitetään verkon kautta, johon on liitetty useita tietokoneita, tulostusajurin asetukset koskevat vain sitä tietokonetta, joka lähettää tulostustehtävät testattavaan yksikköön.

| 3) | Sellaisten tuotteiden kohdalla, jotka on suunniteltu toimimaan akkuvirralla ollessaan kytkettyinä irti verkkovirrasta, akku on poistettava kaikissa testeissä. Niiden testattavien yksiköiden osalta, joiden kokoonpano ei tue käyttöä ilman akkua, testi voidaan suorittaa täysin ladattu akku (tai akut) asennettuna varmistaen, että tästä kokoonpanosta mainitaan testituloksissa. Jotta varmistetaan, että akku on täysin ladattu, suoritetaan seuraavat toimenpiteet:






  i) | Sellaisten testattavien yksiköiden osalta, joissa on akun täyden latautumisen osoitin, lataamista jatketaan vielä 5 tuntia osoitinvalon sytyttyä. |
| --- | --- | --- |

3)

Sellaisten tuotteiden kohdalla, jotka on suunniteltu toimimaan akkuvirralla ollessaan kytkettyinä irti verkkovirrasta, akku on poistettava kaikissa testeissä. Niiden testattavien yksiköiden osalta, joiden kokoonpano ei tue käyttöä ilman akkua, testi voidaan suorittaa täysin ladattu akku (tai akut) asennettuna varmistaen, että tästä kokoonpanosta mainitaan testituloksissa. Jotta varmistetaan, että akku on täysin ladattu, suoritetaan seuraavat toimenpiteet:

i)

Sellaisten testattavien yksiköiden osalta, joissa on akun täyden latautumisen osoitin, lataamista jatketaan vielä 5 tuntia osoitinvalon sytyttyä.

| ii) | Jos latauksen osoitinta ei ole, mutta valmistajan ohjeissa annetaan arvio siitä, missä ajassa kyseinen akku tai saman tehoinen akku latautuu täysin, lataamista jatketaan vielä 5 tuntia valmistajan ilmoittaman ajan jälkeen. |
| --- | --- |

ii)

Jos latauksen osoitinta ei ole, mutta valmistajan ohjeissa annetaan arvio siitä, missä ajassa kyseinen akku tai saman tehoinen akku latautuu täysin, lataamista jatketaan vielä 5 tuntia valmistajan ilmoittaman ajan jälkeen.

| iii) | Jos osoitinta ei ole eikä ohjeissa anneta aika-arviota, latausaika on 24 tuntia. |
| --- | --- |

iii)

Jos osoitinta ei ole eikä ohjeissa anneta aika-arviota, latausaika on 24 tuntia.

| b) | Testattava yksikkö liitetään sen virtalähteeseen. |
| --- | --- |

b)

Testattava yksikkö liitetään sen virtalähteeseen.

| c) | Testattavaan yksikköön kytketään virta ja suoritetaan tarvittaessa alustava järjestelmän konfigurointi. Tarkastetaan, että oletusviiveet on asetettu tuotevaatimusten ja/tai valmistajan suositusten mukaisesti.






  1) | Tulostusnopeus testausta varten: Laite testataan käyttäen toimituskokoonpanon oletusarvoisia nopeusasetuksia. |
| --- | --- | --- |

c)

Testattavaan yksikköön kytketään virta ja suoritetaan tarvittaessa alustava järjestelmän konfigurointi. Tarkastetaan, että oletusviiveet on asetettu tuotevaatimusten ja/tai valmistajan suositusten mukaisesti.

1)

Tulostusnopeus testausta varten: Laite testataan käyttäen toimituskokoonpanon oletusarvoisia nopeusasetuksia.

| 2) | TEC-tuotteiden automaattinen virrankatkaisu: Jos tulostimessa, digitaalisessa kopiokoneessa, telekopiolaitteessa tai tulostukseen soveltuvassa monikäyttölaitteessa on automaattinen virrankatkaisuominaisuus ja se on toimituskokoonpanossa käytettävissä, se on kytkettävä pois käytöstä ennen testausta. |
| --- | --- |

2)

TEC-tuotteiden automaattinen virrankatkaisu: Jos tulostimessa, digitaalisessa kopiokoneessa, telekopiolaitteessa tai tulostukseen soveltuvassa monikäyttölaitteessa on automaattinen virrankatkaisuominaisuus ja se on toimituskokoonpanossa käytettävissä, se on kytkettävä pois käytöstä ennen testausta.

| 3) | OM-tuotteiden automaattinen virrankatkaisu: Jos tuotteen toimituskokoonpano sallii automaattisen virrankatkaisun tilan, se on pidettävä käytössä testin aikana. |
| --- | --- |

3)

OM-tuotteiden automaattinen virrankatkaisu: Jos tuotteen toimituskokoonpano sallii automaattisen virrankatkaisun tilan, se on pidettävä käytössä testin aikana.

| d) | Käyttäjän hallittavissa olevat kosteudentorjuntatoiminnot kytketään pois päältä tai käytöstä testin ajaksi. |
| --- | --- |

d)

Käyttäjän hallittavissa olevat kosteudentorjuntatoiminnot kytketään pois päältä tai käytöstä testin ajaksi.

| e) | Esivakautus: Testattava yksikkö asetetaan sammutettu-tilaan ja sen annetaan olla käyttämättömänä 15 minuutin ajan.






  1) | TEC-laserlaitteiden testattavien yksiköiden annetaan olla sammutettu-tilassa tämän lisäksi vielä 105 minuuttia eli yhteensä vähintään 120 minuuttia (2 tuntia). |
| --- | --- | --- |

e)

Esivakautus: Testattava yksikkö asetetaan sammutettu-tilaan ja sen annetaan olla käyttämättömänä 15 minuutin ajan.

1)

TEC-laserlaitteiden testattavien yksiköiden annetaan olla sammutettu-tilassa tämän lisäksi vielä 105 minuuttia eli yhteensä vähintään 120 minuuttia (2 tuntia).

| 2) | Esivakautus on tehtävä vain ennen kunkin testattavan yksikön ensimmäistä testiä. |
| --- | --- |

2)

Esivakautus on tehtävä vain ennen kunkin testattavan yksikön ensimmäistä testiä.

8.   Tyypillisen virrankulutuksen (TEC) testimenettely

8.1   Tulostustehtävän rakenne

| 8.1.1 | Tehtävää päivässä: Tehtävien määrä päivässä (NJOB) määritetään taulukossa 17.

  Taulukko 17


  Tehtävien määrä päivässä (NJOBS)







  Yksiväritulostusnopeus, s
  (kuvaa/min) | Tehtävää päivässä
  (NJOBS) |
| --- | --- | --- |
| s ≤ 8 | 8 |
| 8 < s < 32 | s |
| s ≥ 32 | 32 |

8.1.1

Tehtävää päivässä: Tehtävien määrä päivässä (NJOB) määritetään taulukossa 17.

Taulukko 17

Tehtävien määrä päivässä (NJOBS)

Yksiväritulostusnopeus, s

(kuvaa/min)

Tehtävää päivässä

(NJOBS)

s ≤ 8

8

8 < s < 32

s

s ≥ 32

32

| 8.1.2 | Kuvaa/tehtävä: Telekopiolaitteita lukuun ottamatta kuvien määrä lasketaan alla olevalla yhtälöllä 9. Selvyyden vuoksi tämän asiakirjan lopussa olevassa taulukossa 21 määritetään kuvaa/tehtävä-laskelma jokaiselle tulostusnopeuden kokonaislukuarvolle aina 100 kuvaan/min.

  Yhtälö 9: Kuvaa/tehtävä-arvon laskeminen 4








  NIMAGES
  = | 1 | s < 4
  s ≥ 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| |

8.1.2

Kuvaa/tehtävä: Telekopiolaitteita lukuun ottamatta kuvien määrä lasketaan alla olevalla yhtälöllä 9. Selvyyden vuoksi tämän asiakirjan lopussa olevassa taulukossa 21 määritetään kuvaa/tehtävä-laskelma jokaiselle tulostusnopeuden kokonaislukuarvolle aina 100 kuvaan/min.

Yhtälö 9: Kuvaa/tehtävä-arvon laskeminen 4

NIMAGES
  =

1

s < 4

s ≥ 4

Formula

jossa

| — | NIMAGES on kuvien määrä tehtävää kohti pyöristettynä alaspäin lähimpään kokonaislukuun, |
| --- | --- |

—

NIMAGES on kuvien määrä tehtävää kohti pyöristettynä alaspäin lähimpään kokonaislukuun,

| — | s on (yksiväritulostuksen) tämän testimenetelmän 6.1.1 kohdassa laskettu suurin ilmoitettu nopeus kuvina minuutissa ja |
| --- | --- |

—

s on (yksiväritulostuksen) tämän testimenetelmän 6.1.1 kohdassa laskettu suurin ilmoitettu nopeus kuvina minuutissa ja

| — | NJOBS on taulukossa 17 laskettu tehtävien määrä päivässä.
  Testikuva: Kaikissa testeissä alkuperäiskuvana käytetään Kansainvälisen standardoimisjärjestön ISO/IEC-standardin 10561:1999 testikuviota A.






  a) | Testikuvat tulostetaan 10-pisteen kokoisena tasalevyisellä Courier-kirjasimella (tai lähimmällä vastaavalla). |
| --- | --- | --- |

—

NJOBS on taulukossa 17 laskettu tehtävien määrä päivässä.

Testikuva: Kaikissa testeissä alkuperäiskuvana käytetään Kansainvälisen standardoimisjärjestön ISO/IEC-standardin 10561:1999 testikuviota A.

a)

Testikuvat tulostetaan 10-pisteen kokoisena tasalevyisellä Courier-kirjasimella (tai lähimmällä vastaavalla).

| b) | Saksan kielelle tyypillisiä kirjaimia ei tarvitse toistaa, jollei tuote siihen pysty.
  Tulostustehtävät: Testissä käytettävät tulostustehtävät lähetetään taulukossa 16 määritetyn verkkoliitännän kautta välittömästi ennen kunkin tehtävän tulostusta. |
| --- | --- |

b)

Saksan kielelle tyypillisiä kirjaimia ei tarvitse toistaa, jollei tuote siihen pysty.

Tulostustehtävät: Testissä käytettävät tulostustehtävät lähetetään taulukossa 16 määritetyn verkkoliitännän kautta välittömästi ennen kunkin tehtävän tulostusta.

| c) | Kaikki tulostustehtävän kuvat lähetetään erikseen (eli ne voivat olla osa samaa asiakirjaa), mutta niitä ei määritellä asiakirjassa yhden alkuperäiskuvan kopioiksi (ellei laite ole digitaalinen kopiokone). |
| --- | --- |

c)

Kaikki tulostustehtävän kuvat lähetetään erikseen (eli ne voivat olla osa samaa asiakirjaa), mutta niitä ei määritellä asiakirjassa yhden alkuperäiskuvan kopioiksi (ellei laite ole digitaalinen kopiokone).

| d) | Kuvat lähetetään laitteelle PDL-muodossa, kun testataan tulostimia ja monitoimilaitteita, jotka pystyvät tulkitsemaan sivunkuvauskieltä (PDL), (esim. PCL, Postscript).
  Kopiointitehtävät: |
| --- | --- |

d)

Kuvat lähetetään laitteelle PDL-muodossa, kun testataan tulostimia ja monitoimilaitteita, jotka pystyvät tulkitsemaan sivunkuvauskieltä (PDL), (esim. PCL, Postscript).

Kopiointitehtävät:

| e) | Kopiokoneille, joiden nopeus on enintään 20 kuvaa/min, annetaan yksi alkuperäinen kuva vaadittua kuvaa kohti. |
| --- | --- |

e)

Kopiokoneille, joiden nopeus on enintään 20 kuvaa/min, annetaan yksi alkuperäinen kuva vaadittua kuvaa kohti.

| f) | Kopiokoneilla, joiden nopeus on yli 20 kuvaa/min, voi olla mahdotonta saavuttaa vaadittua alkuperäiskuvamäärää, erityisesti jos asiakirjan syötössä on rajoituksia. Tässä tapauksessa on sallittua tehdä useita kopioita kustakin alkuperäiskuvasta, ja alkuperäiskuvia on oltava vähintään kymmenen.

  Esimerkki: Yksikölle, joka tuottaa 50 kuvaa/min ja vaatii 39 kuvaa/tehtävä, testi voidaan suorittaa neljällä kopiolla kymmenestä alkuperäisasiakirjasta tai kolmella kopiolla 13 alkuperäisasiakirjasta. |
| --- | --- |

f)

Kopiokoneilla, joiden nopeus on yli 20 kuvaa/min, voi olla mahdotonta saavuttaa vaadittua alkuperäiskuvamäärää, erityisesti jos asiakirjan syötössä on rajoituksia. Tässä tapauksessa on sallittua tehdä useita kopioita kustakin alkuperäiskuvasta, ja alkuperäiskuvia on oltava vähintään kymmenen.

Esimerkki: Yksikölle, joka tuottaa 50 kuvaa/min ja vaatii 39 kuvaa/tehtävä, testi voidaan suorittaa neljällä kopiolla kymmenestä alkuperäisasiakirjasta tai kolmella kopiolla 13 alkuperäisasiakirjasta.

| g) | Alkuperäiset asiakirjat voidaan asettaa asiakirjansyöttölaitteeseen ennen testin alkua.
  Tuotteet, joissa ei ole syöttölaitetta, voivat kopioida kaikki kuvat yhdestä alkuperäisasiakirjasta, joka asetetaan levyn päälle.
  Telekopiointitehtävät: Telekopiointitehtävät lähetetään liitetyn puhelinlinjan tai linjasimulaattorin kautta välittömästi ennen kunkin tehtävän suorittamista. |
| --- | --- |

g)

Alkuperäiset asiakirjat voidaan asettaa asiakirjansyöttölaitteeseen ennen testin alkua.

Tuotteet, joissa ei ole syöttölaitetta, voivat kopioida kaikki kuvat yhdestä alkuperäisasiakirjasta, joka asetetaan levyn päälle.

Telekopiointitehtävät: Telekopiointitehtävät lähetetään liitetyn puhelinlinjan tai linjasimulaattorin kautta välittömästi ennen kunkin tehtävän suorittamista.

8.2   Mittausmenetelmät

Tyypillinen virrankulutus mitataan taulukon 18 mukaisesti tulostimien, telekopiolaitteiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa on tulostusominaisuus, sekä monitoimilaitteiden, joissa on tulostusominaisuus, ja taulukon 19 mukaisesti kopiokoneiden, digitaalisten kopiokoneiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, sekä monitoimilaitteiden, joissa ei ole tulostusominaisuutta, osalta seuraavin edellytyksin:

| a) | Paperi: Testattavassa yksikössä on oltava riittävästi paperia määritettyjen tulostus- tai kopiointitehtävien suorittamiseksi. |
| --- | --- |

a)

Paperi: Testattavassa yksikössä on oltava riittävästi paperia määritettyjen tulostus- tai kopiointitehtävien suorittamiseksi.

| b) | Kaksipuolinen tulostus: Laitteet testataan yksipuolisen tulostuksen tilassa, ellei kaksipuolisen tulostustilan tulostusnopeus ole suurempi kuin yksipuolisen tulostustilan, jolloin ne testataan kaksipuolisessa tulostustilassa. Kaikissa tapauksissa tila, jossa yksikkö testattiin, sekä käytetty tulostusnopeus on dokumentoitava. Kopioitavien alkuperäisten asiakirjojen on oltava yksipuolisia kuvia. |
| --- | --- |

b)

Kaksipuolinen tulostus: Laitteet testataan yksipuolisen tulostuksen tilassa, ellei kaksipuolisen tulostustilan tulostusnopeus ole suurempi kuin yksipuolisen tulostustilan, jolloin ne testataan kaksipuolisessa tulostustilassa. Kaikissa tapauksissa tila, jossa yksikkö testattiin, sekä käytetty tulostusnopeus on dokumentoitava. Kopioitavien alkuperäisten asiakirjojen on oltava yksipuolisia kuvia.

| c) | Energiankulutuksen mittausmenetelmä: Kaikki mittaukset kirjataan ajan kuluessa kerääntyneenä energiankulutuksena wattitunteina (Wh) ja kaikki ajat kirjataan minuutteina.
  ”Nollaa mittari” -viittaukset voidaan toteuttaa kirjaamalla kerääntynyt energiankulutus kyseisellä hetkellä sen sijaan, että mittari varsinaisesti nollattaisiin.

  Taulukko 18


  TEC-testimenettely tulostimille, telekopiolaitteille sekä digitaalisille kopiokoneille ja monikäyttölaitteille, joissa on tulostusominaisuus











  Vaihe | Lähtötila | Toiminta | Tulos (vaiheen lopussa) | Mittayksikkö | Mitatut tilat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sammutettu | Liitä testattava yksikkö mittariin. Varmista, että yksikköön on kytketty virta ja se on sammutettu-tilassa. Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus 5 minuutin ajan tai kauemmin. Kirjaa sekä energiankulutus että aika. | Virta poiskytketty | wattituntia (Wh) | Sammutettu |
| Testausintervalliaika | minuuttia (min) |
| 2 | Sammutettu | Kytke yksikkö päälle. Odota, että yksikkö näyttää valmis-tilaa. | — | — | — |
| 3 | Valmis | Tulosta tehtävä, jossa on vähintään yksi kuva mutta ei enempää kuin yksi tehtävä taulukon 21 mukaisesti. Mittaa ja kirjaa aika, joka kuluu siihen, että ensimmäinen arkki tulee koneesta. | Aktiivinen 0 aika | minuuttia (min) | — |
| 4 | Valmis (tai muu) | Odota, kunnes mittari näyttää, että yksikkö on päässyt lopulliseen lepotilaan, tai valmistajan ilmoittaman ajan. | — | — | — |
| 5 | Lepotila | Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus ja aika 1 tunnin ajan. Kirjaa sekä energiankulutus että aika. | Lepotilaenergia, ESLEEP | wattituntia (Wh) | Lepotila |
| Lepotila-aika,

  tSLEEP


  (≤ 1 tunti) | minuuttia (min) |
| 6 | Lepotila | Nollaa mittari ja ajastin. Tulosta yksi tehtävä (laskettu edellä). Mittaa energiankulutus ja aika. Kirjaa aika, joka kuluu siihen, että ensimmäinen arkki tulee koneesta. Mittaa energiankulutus 15 minuutin ajan tehtävän aloittamisesta. Tehtävän on valmistuttava 15 minuutin kuluessa. | Tehtävän 1 energia,

  EJOB1 | wattituntia (Wh) | Palautuminen, aktiivinen, valmis, lepotila |
| Aktiivinen 1 aika | minuuttia (min) |
| 7 | Valmis (tai muu) | Toista vaihe 6. | Tehtävän 2 energia,

  EJOB2 | wattituntia (Wh) | Kuten edellä |
| Aktiivinen 2 aika | minuuttia (min) |
| 8 | Valmis (tai muu) | Toista vaihe 6 (ei aktiivisen ajan mittausta). | Tehtävän 3 energia,

  EJOB3 | wattituntia (Wh) | Kuten edellä |
| 9 | Valmis (tai muu) | Toista vaihe 6 (ei aktiivisen ajan mittausta). | Tehtävän 4 energia,

  EJOB4 | wattituntia (Wh) | Kuten edellä |
| 10 | Valmis (tai muu) | Nollaa mittari ja ajastin. Mittaa energiankulutus ja aika, kunnes mittari ja/tai yksikkö näyttää, että yksikkö on siirtynyt lepotilaan tai lopulliseen lepotilaan, jos yksikössä on useita lepotiloja, tai kunnes valmistajan ilmoittama aika on kulunut. Kirjaa energiankulutus ja aika. | Lopullinen energia,

  EFINAL | wattituntia (Wh) | Valmis, lepotila |
| Lopullinen aika,

  tFINAL | minuuttia (min) |
| Huomautuksia: Vaiheet 4 ja 10: Niiden yksiköiden osalta, joissa ei ole osoitinta, joka ilmoittaa niiden siirtyneen lopulliseen lepotilaan, valmistajien on ilmoitettava lopulliseen lepotilaan siirtymiseen kuluva aika testausta varten. |

c)

Energiankulutuksen mittausmenetelmä: Kaikki mittaukset kirjataan ajan kuluessa kerääntyneenä energiankulutuksena wattitunteina (Wh) ja kaikki ajat kirjataan minuutteina.

”Nollaa mittari” -viittaukset voidaan toteuttaa kirjaamalla kerääntynyt energiankulutus kyseisellä hetkellä sen sijaan, että mittari varsinaisesti nollattaisiin.

Taulukko 18

TEC-testimenettely tulostimille, telekopiolaitteille sekä digitaalisille kopiokoneille ja monikäyttölaitteille, joissa on tulostusominaisuus

Vaihe

Lähtötila

Toiminta

Tulos (vaiheen lopussa)

Mittayksikkö

Mitatut tilat

1

Sammutettu

Liitä testattava yksikkö mittariin. Varmista, että yksikköön on kytketty virta ja se on sammutettu-tilassa. Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus 5 minuutin ajan tai kauemmin. Kirjaa sekä energiankulutus että aika.

Virta poiskytketty

wattituntia (Wh)

Sammutettu

Testausintervalliaika

minuuttia (min)

2

Sammutettu

Kytke yksikkö päälle. Odota, että yksikkö näyttää valmis-tilaa.

—

—

—

3

Valmis

Tulosta tehtävä, jossa on vähintään yksi kuva mutta ei enempää kuin yksi tehtävä taulukon 21 mukaisesti. Mittaa ja kirjaa aika, joka kuluu siihen, että ensimmäinen arkki tulee koneesta.

Aktiivinen 0 aika

minuuttia (min)

—

4

Valmis (tai muu)

Odota, kunnes mittari näyttää, että yksikkö on päässyt lopulliseen lepotilaan, tai valmistajan ilmoittaman ajan.

—

—

—

5

Lepotila

Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus ja aika 1 tunnin ajan. Kirjaa sekä energiankulutus että aika.

Lepotilaenergia, ESLEEP

wattituntia (Wh)

Lepotila

Lepotila-aika,

tSLEEP

(≤ 1 tunti)

minuuttia (min)

6

Lepotila

Nollaa mittari ja ajastin. Tulosta yksi tehtävä (laskettu edellä). Mittaa energiankulutus ja aika. Kirjaa aika, joka kuluu siihen, että ensimmäinen arkki tulee koneesta. Mittaa energiankulutus 15 minuutin ajan tehtävän aloittamisesta. Tehtävän on valmistuttava 15 minuutin kuluessa.

Tehtävän 1 energia,

EJOB1

wattituntia (Wh)

Palautuminen, aktiivinen, valmis, lepotila

Aktiivinen 1 aika

minuuttia (min)

7

Valmis (tai muu)

Toista vaihe 6.

Tehtävän 2 energia,

EJOB2

wattituntia (Wh)

Kuten edellä

Aktiivinen 2 aika

minuuttia (min)

8

Valmis (tai muu)

Toista vaihe 6 (ei aktiivisen ajan mittausta).

Tehtävän 3 energia,

EJOB3

wattituntia (Wh)

Kuten edellä

9

Valmis (tai muu)

Toista vaihe 6 (ei aktiivisen ajan mittausta).

Tehtävän 4 energia,

EJOB4

wattituntia (Wh)

Kuten edellä

10

Valmis (tai muu)

Nollaa mittari ja ajastin. Mittaa energiankulutus ja aika, kunnes mittari ja/tai yksikkö näyttää, että yksikkö on siirtynyt lepotilaan tai lopulliseen lepotilaan, jos yksikössä on useita lepotiloja, tai kunnes valmistajan ilmoittama aika on kulunut. Kirjaa energiankulutus ja aika.

Lopullinen energia,

EFINAL

wattituntia (Wh)

Valmis, lepotila

Lopullinen aika,

tFINAL

minuuttia (min)

Huomautuksia: Vaiheet 4 ja 10: Niiden yksiköiden osalta, joissa ei ole osoitinta, joka ilmoittaa niiden siirtyneen lopulliseen lepotilaan, valmistajien on ilmoitettava lopulliseen lepotilaan siirtymiseen kuluva aika testausta varten.

Taulukko 19

TEC-testimenettely kopiokoneille sekä digitaalisille kopiokoneille ja monikäyttölaitteille, joissa ei ole tulostusominaisuutta

| Vaihe | Lähtötila | Toiminta | Kirjataan | Mittayksikkö | Mitatut tilat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sammutettu | Liitä testattava yksikkö mittariin. Varmista, että yksikköön on kytketty virta ja se on sammutettu-tilassa. Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus 5 minuutin ajan tai kauemmin. Kirjaa sekä energiankulutus että aika. | Virta poiskytketty | wattituntia (Wh) | Sammutettu |
| Testausintervalliaika | minuuttia (min) |
| 2 | Sammutettu | Kytke yksikkö päälle. Odota, kunnes yksikkö on siirtynyt valmis-tilaan. | — | — | — |
| 3 | Valmis | Kopioi tehtävä, jossa on vähintään yksi kuva mutta ei enempää kuin yksi tehtävä tehtävätaulukkoa kohti. Mittaa ja kirjaa aika, joka kuluu siihen, että ensimmäinen arkki tulee koneesta. | Aktiivinen 0 aika | minuuttia (min) | — |
| 4 | Valmis (tai muu) | Odota, kunnes mittari näyttää, että yksikkö on päässyt lopulliseen lepotilaan, tai valmistajan ilmoittaman ajan. | — | — | — |
| 5 | Lepotila | Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus ja aika 1 tunnin ajan tai kunnes yksikkö siirtyy automaattisen virrankatkaisun tilaan. Kirjaa sekä energiankulutus että aika. | Lepotila energia | wattituntia (Wh) | Lepotila |
| Lepotila-aika
  (≤ 1 tunti) | minuuttia (min) |
| 6 | Lepotila | Nollaa mittari ja ajastin. Kopioi yksi tehtävä (laskettu edellä). Mittaa ja kirjaa energia ja aika siihen asti, että ensimmäinen arkki tulee koneesta. Mittaa energiankulutus 15 minuutin ajan tehtävän aloittamisesta. Tehtävän on valmistuttava 15 minuutin kuluessa. | Tehtävän 1 energia,

  EJOB1 | wattituntia (Wh) | Palautuminen, aktiivinen, valmis, lepotila, automaattinen virrankatkaisu |
| Aktiivinen 1 aika | minuuttia (min) |
| 7 | Valmis (tai muu) | Toista vaihe 6. | Tehtävän 2 energia,

  EJOB2 | wattituntia (Wh) | Kuten edellä |
| Aktiivinen 2 aika | minuuttia (min) |
| 8 | Valmis (tai muu) | Toista vaihe 6 (ei aktiivisen ajan mittausta). | Tehtävän 3 energia,

  EJOB3 | wattituntia (Wh) | Kuten edellä |
| 9 | Valmis (tai muu) | Toista vaihe 6 (ei aktiivisen ajan mittausta). | Tehtävän 4 energia,

  EJOB4 | wattituntia (Wh) | Kuten edellä |
| 10 | Valmis (tai muu) | Nollaa mittari ja ajastin. Mittaa energiankulutus ja aika, kunnes mittari ja/tai yksikkö näyttää, että yksikkö on siirtynyt automaattisen virrankatkaisun tilaan, tai valmistajan ilmoittaman ajan. Kirjaa energiankulutus ja aika. Jos yksikkö aloitti tämän vaiheen automaattisen virrankulutuksen tilassa, ilmoita sekä energiankulutuksen että ajan arvot nollana. | Lopullinen energia,

  EFINAL | wattituntia (Wh) | Valmis, lepotila |
| Lopullinen aika,

  tFINAL | minuuttia (min) |
| 11 | Automaattinen virrankatkaisu | Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus ja aika 5 minuutin ajan tai kauemmin. Kirjaa sekä energiankulutus että aika. | Automaattinen virrankatkaisu energia,

  EAUTO | wattituntia (Wh) | Lepotila, automaattinen virrankatkaisu |
| Automaattinen virrankatkaisu aika,

  tAUTO | minuuttia (min) |
| Huomautuksia: Vaiheet 4 ja 10: Niiden yksiköiden osalta, joissa ei ole osoitinta, joka ilmoittaa niiden siirtyneen lopulliseen lepotilaan, valmistajien on ilmoitettava lopulliseen lepotilaan siirtymiseen kuluva aika testausta varten. |

Vaihe

Lähtötila

Toiminta

Kirjataan

Mittayksikkö

Mitatut tilat

1

Sammutettu

Liitä testattava yksikkö mittariin. Varmista, että yksikköön on kytketty virta ja se on sammutettu-tilassa. Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus 5 minuutin ajan tai kauemmin. Kirjaa sekä energiankulutus että aika.

Virta poiskytketty

wattituntia (Wh)

Sammutettu

Testausintervalliaika

minuuttia (min)

2

Sammutettu

Kytke yksikkö päälle. Odota, kunnes yksikkö on siirtynyt valmis-tilaan.

—

—

—

3

Valmis

Kopioi tehtävä, jossa on vähintään yksi kuva mutta ei enempää kuin yksi tehtävä tehtävätaulukkoa kohti. Mittaa ja kirjaa aika, joka kuluu siihen, että ensimmäinen arkki tulee koneesta.

Aktiivinen 0 aika

minuuttia (min)

—

4

Valmis (tai muu)

Odota, kunnes mittari näyttää, että yksikkö on päässyt lopulliseen lepotilaan, tai valmistajan ilmoittaman ajan.

—

—

—

5

Lepotila

Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus ja aika 1 tunnin ajan tai kunnes yksikkö siirtyy automaattisen virrankatkaisun tilaan. Kirjaa sekä energiankulutus että aika.

Lepotila energia

wattituntia (Wh)

Lepotila

Lepotila-aika

(≤ 1 tunti)

minuuttia (min)

6

Lepotila

Nollaa mittari ja ajastin. Kopioi yksi tehtävä (laskettu edellä). Mittaa ja kirjaa energia ja aika siihen asti, että ensimmäinen arkki tulee koneesta. Mittaa energiankulutus 15 minuutin ajan tehtävän aloittamisesta. Tehtävän on valmistuttava 15 minuutin kuluessa.

Tehtävän 1 energia,

EJOB1

wattituntia (Wh)

Palautuminen, aktiivinen, valmis, lepotila, automaattinen virrankatkaisu

Aktiivinen 1 aika

minuuttia (min)

7

Valmis (tai muu)

Toista vaihe 6.

Tehtävän 2 energia,

EJOB2

wattituntia (Wh)

Kuten edellä

Aktiivinen 2 aika

minuuttia (min)

8

Valmis (tai muu)

Toista vaihe 6 (ei aktiivisen ajan mittausta).

Tehtävän 3 energia,

EJOB3

wattituntia (Wh)

Kuten edellä

9

Valmis (tai muu)

Toista vaihe 6 (ei aktiivisen ajan mittausta).

Tehtävän 4 energia,

EJOB4

wattituntia (Wh)

Kuten edellä

10

Valmis (tai muu)

Nollaa mittari ja ajastin. Mittaa energiankulutus ja aika, kunnes mittari ja/tai yksikkö näyttää, että yksikkö on siirtynyt automaattisen virrankatkaisun tilaan, tai valmistajan ilmoittaman ajan. Kirjaa energiankulutus ja aika. Jos yksikkö aloitti tämän vaiheen automaattisen virrankulutuksen tilassa, ilmoita sekä energiankulutuksen että ajan arvot nollana.

Lopullinen energia,

EFINAL

wattituntia (Wh)

Valmis, lepotila

Lopullinen aika,

tFINAL

minuuttia (min)

11

Automaattinen virrankatkaisu

Nollaa mittari ja mittaa energiankulutus ja aika 5 minuutin ajan tai kauemmin. Kirjaa sekä energiankulutus että aika.

Automaattinen virrankatkaisu energia,

EAUTO

wattituntia (Wh)

Lepotila, automaattinen virrankatkaisu

Automaattinen virrankatkaisu aika,

tAUTO

minuuttia (min)

Huomautuksia: Vaiheet 4 ja 10: Niiden yksiköiden osalta, joissa ei ole osoitinta, joka ilmoittaa niiden siirtyneen lopulliseen lepotilaan, valmistajien on ilmoitettava lopulliseen lepotilaan siirtymiseen kuluva aika testausta varten.

9.   Toimintatilan (OM) testimenettely

Mittausmenetelmät

Toimintatilakohtaiset virrankulutukset ja viiveet mitataan taulukon 20 mukaisesti seuraavin edellytyksin:

Virrankulutuksen mittaukset: Kaikki virrankulutuksen mittaukset tehdään käyttäen joko keskimääräisen virrankulutuksen tai kerääntyneen energiankulutuksen menetelmiä, jotka kuvataan seuraavassa:

| 1) | Keskimääräisen virrankulutuksen menetelmä: Todellinen keskimääräinen virrankulutus mitataan käyttäjän valitsemalta ajanjaksolta, jonka on oltava vähintään viisi minuuttia.
  Niiden toimintatilojen osalta, jotka eivät kestä viittä minuuttia, todellinen keskimääräinen virrankulutus mitataan toimintatilan koko keston ajalta. |
| --- | --- |

1)

Keskimääräisen virrankulutuksen menetelmä: Todellinen keskimääräinen virrankulutus mitataan käyttäjän valitsemalta ajanjaksolta, jonka on oltava vähintään viisi minuuttia.

Niiden toimintatilojen osalta, jotka eivät kestä viittä minuuttia, todellinen keskimääräinen virrankulutus mitataan toimintatilan koko keston ajalta.

| 2) | Kerääntyneen energiankulutuksen menetelmä: Jos testausväline ei pysty mittaamaan todellista keskimääräistä virrankulutusta, mitataan kerääntynyt energiankulutus käyttäjän valitsemalta ajanjaksolta. Testijakson on oltava vähintään viiden minuutin pituinen. Keskimääräinen virrankulutus määritetään jakamalla kerääntynyt energiankulutus testijakson ajalla. |
| --- | --- |

2)

Kerääntyneen energiankulutuksen menetelmä: Jos testausväline ei pysty mittaamaan todellista keskimääräistä virrankulutusta, mitataan kerääntynyt energiankulutus käyttäjän valitsemalta ajanjaksolta. Testijakson on oltava vähintään viiden minuutin pituinen. Keskimääräinen virrankulutus määritetään jakamalla kerääntynyt energiankulutus testijakson ajalla.

| 3) | Jos testatun toimintatilan virrankulutus on jaksoittaista, testijakson on sisällettävä vähintään yksi täydellinen toimintajakso.









  Vaihe | Lähtötila | Toiminta: | Kirjataan | Mittayksikkö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sammutettu | Liitä testattava yksikkö mittariin. Kytke yksikkö päälle. Odota, että yksikkö näyttää valmis-tilaa. | — | |
| 2 | Valmis | Tulosta, kopioi tai skannaa yksittäinen kuva. | — | |
| 3 | Valmis | Mittaa valmis-tilan virrankulutus. | Valmis-teho,

  PREADY | wattia (W) |
| 4 | Valmis | Odota oletusviivettä lepotilaan asti ja mittaa se. | Lepotilan oletusviiveaika

  tSLEEP | minuuttia (min) |
| 5 | Lepotila | Mittaa lepotilan virrankulutus. | Lepotilateho,

  PSLEEP | wattia (W) |
| 6 | Lepotila | Odota oletusviivettä automaattiseen virrankatkaisuun asti ja mittaa se. (Ei sovelleta, jos laitteessa ei ole automaattista virrankatkaisua.) | Automaattisen virrankatkaisun oletusviiveaika | minuuttia (min) |
| 7 | Automaattinen virrankatkaisu | Mittaa automaattisen virrankatkaisun virrankulutus. (Ei sovelleta, jos laitteessa ei ole automaattista virrankatkaisua.) | Automaattinen virrankatkaisu teho,

  PAUTO-OFF | wattia (W) |
| 8 | Automaattinen virrankatkaisu | Kytke laitteesta virta pois manuaalisesti. Odota, kunnes yksikkö on sammunut. (Jos laitteessa ei ole manuaalista virtakytkintä, odota kunnes se siirtyy vähäisimmän virrankulutuksen tilaan ja kirjaa tämä tieto tuotteen testitietoihin.) | — | — |
| 9 | Sammutettu | Mittaa virrankulutus virran ollessa pois kytketty. (Jos laitteessa ei ole manuaalista virtakytkintä, mittaa ja kirjaa lepotilan virrankulutus.) | Sammutettu teho

  POFF | wattia (W) |
| — | Vaihe 1 – Jos yksikössä ei ole valmis-tilaa osoittavaa valoa, käytä aikaa, jolloin virrankulutustaso tasaantuu valmis-tilan tasolle ja kirjaa tämä tuotetestitietoihin. |

3)

Jos testatun toimintatilan virrankulutus on jaksoittaista, testijakson on sisällettävä vähintään yksi täydellinen toimintajakso.

Vaihe

Lähtötila

Toiminta:

Kirjataan

Mittayksikkö

1

Sammutettu

Liitä testattava yksikkö mittariin. Kytke yksikkö päälle. Odota, että yksikkö näyttää valmis-tilaa.

—

2

Valmis

Tulosta, kopioi tai skannaa yksittäinen kuva.

—

3

Valmis

Mittaa valmis-tilan virrankulutus.

Valmis-teho,

PREADY

wattia (W)

4

Valmis

Odota oletusviivettä lepotilaan asti ja mittaa se.

Lepotilan oletusviiveaika

tSLEEP

minuuttia (min)

5

Lepotila

Mittaa lepotilan virrankulutus.

Lepotilateho,

PSLEEP

wattia (W)

6

Lepotila

Odota oletusviivettä automaattiseen virrankatkaisuun asti ja mittaa se. (Ei sovelleta, jos laitteessa ei ole automaattista virrankatkaisua.)

Automaattisen virrankatkaisun oletusviiveaika

minuuttia (min)

7

Automaattinen virrankatkaisu

Mittaa automaattisen virrankatkaisun virrankulutus. (Ei sovelleta, jos laitteessa ei ole automaattista virrankatkaisua.)

Automaattinen virrankatkaisu teho,

PAUTO-OFF

wattia (W)

8

Automaattinen virrankatkaisu

Kytke laitteesta virta pois manuaalisesti. Odota, kunnes yksikkö on sammunut. (Jos laitteessa ei ole manuaalista virtakytkintä, odota kunnes se siirtyy vähäisimmän virrankulutuksen tilaan ja kirjaa tämä tieto tuotteen testitietoihin.)

—

—

9

Sammutettu

Mittaa virrankulutus virran ollessa pois kytketty. (Jos laitteessa ei ole manuaalista virtakytkintä, mittaa ja kirjaa lepotilan virrankulutus.)

Sammutettu teho

POFF

wattia (W)

—

Vaihe 1 – Jos yksikössä ei ole valmis-tilaa osoittavaa valoa, käytä aikaa, jolloin virrankulutustaso tasaantuu valmis-tilan tasolle ja kirjaa tämä tuotetestitietoihin.

| — | Vaihe 4 – Oletusviive mitataan tehtävän päättymisestä siihen asti, kunnes yksikkö siirtyy lepotilaan. |
| --- | --- |

—

Vaihe 4 – Oletusviive mitataan tehtävän päättymisestä siihen asti, kunnes yksikkö siirtyy lepotilaan.

| — | Vaiheet 4 ja 5 – Jos tuotteessa on useampi kuin yksi lepotilataso, toista nämä vaiheet riittävän monta kertaa havaitaksesi kaikki peräkkäiset lepotilavaiheet ja kirjaa tämä tietoihin. Suuren formaatin kopiokoneet ja monikäyttölaitteet, jotka käyttävät lämpötulostusteknologioita, käyttävät yleensä kahden vaiheen lepotilaa. Jos tuotteessa ei ole tätä ominaisuutta, jätä vaiheet 4 ja 5 huomiotta. |
| --- | --- |

—

Vaiheet 4 ja 5 – Jos tuotteessa on useampi kuin yksi lepotilataso, toista nämä vaiheet riittävän monta kertaa havaitaksesi kaikki peräkkäiset lepotilavaiheet ja kirjaa tämä tietoihin. Suuren formaatin kopiokoneet ja monikäyttölaitteet, jotka käyttävät lämpötulostusteknologioita, käyttävät yleensä kahden vaiheen lepotilaa. Jos tuotteessa ei ole tätä ominaisuutta, jätä vaiheet 4 ja 5 huomiotta.

| — | Vaiheet 4 ja 5 – Jos tuotteessa ei ole lepotilaa, tee ja kirjaa mittaukset valmis-tilassa. |
| --- | --- |

—

Vaiheet 4 ja 5 – Jos tuotteessa ei ole lepotilaa, tee ja kirjaa mittaukset valmis-tilassa.

| — | Vaiheet 4 ja 6 – Oletusviiveen mittaukset on suoritettava rinnakkaisina, jatkuvina vaiheen 4 alusta. Esimerkiksi jos tuote on asetettu siirtymään lepotilaan 15 minuutin kuluttua ja seuraavaan lepotilaan 30 minuuttia ensimmäisen lepotilan alkamisesta, sillä on 15 minuutin oletusviive ensimmäiseen vaiheeseen ja 45 minuutin oletusviive toiseen vaiheeseen. |
| --- | --- |

—

Vaiheet 4 ja 6 – Oletusviiveen mittaukset on suoritettava rinnakkaisina, jatkuvina vaiheen 4 alusta. Esimerkiksi jos tuote on asetettu siirtymään lepotilaan 15 minuutin kuluttua ja seuraavaan lepotilaan 30 minuuttia ensimmäisen lepotilan alkamisesta, sillä on 15 minuutin oletusviive ensimmäiseen vaiheeseen ja 45 minuutin oletusviive toiseen vaiheeseen.

10.   Testimenettelyt tuotteille, joissa on DFE-edustakone

Tämä vaihe koskee vain tuotteita, joissa on kuvantamislaitteita koskevien ENERGY STAR -ohjelman vaatimusten 1 osassa määritelty DFE-edustakone.

10.1   DFE-edustakoneen valmis-tilan testi

| 10.1.1 | Laitteet, jotka voidaan toimituskokoonpanossa liittää verkkoon, liitetään verkkoon testauksen ajaksi. Käytettävä verkkoliitäntä määritetään taulukon 6 perusteella. |
| --- | --- |

10.1.1

Laitteet, jotka voidaan toimituskokoonpanossa liittää verkkoon, liitetään verkkoon testauksen ajaksi. Käytettävä verkkoliitäntä määritetään taulukon 6 perusteella.

| 10.1.2 | Jos DFE-edustakoneessa on erillinen verkkovirtajohto, riippumatta siitä ovatko johto ja säädin kuvantamislaitteen sisäisiä vai ulkoisia välineitä, tehdään DFE-edustakoneelle yksi 10 minuutin virrankulutusmittaus, kun päälaite on valmis-tilassa. |
| --- | --- |

10.1.2

Jos DFE-edustakoneessa on erillinen verkkovirtajohto, riippumatta siitä ovatko johto ja säädin kuvantamislaitteen sisäisiä vai ulkoisia välineitä, tehdään DFE-edustakoneelle yksi 10 minuutin virrankulutusmittaus, kun päälaite on valmis-tilassa.

| 10.1.3 | Jos DFE-edustakoneessa ei ole erillistä verkkovirtajohtoa, testaaja mittaa DFE-edustakoneen vaatiman tasavirran silloin, kun yksikkö kokonaisuudessaan on valmis-tilassa. DFE-edustakoneelle tuleva tasavirta mitataan 10 minuutin ajan, kun päätuote on valmis-tilassa, ja keskimääräinen virrankulutus kirjataan. Tämä suoritetaan yleensä niin, että otetaan välitön virtamittaus DFE-edustakoneen tasavirtasisääntulosta. |
| --- | --- |

10.1.3

Jos DFE-edustakoneessa ei ole erillistä verkkovirtajohtoa, testaaja mittaa DFE-edustakoneen vaatiman tasavirran silloin, kun yksikkö kokonaisuudessaan on valmis-tilassa. DFE-edustakoneelle tuleva tasavirta mitataan 10 minuutin ajan, kun päätuote on valmis-tilassa, ja keskimääräinen virrankulutus kirjataan. Tämä suoritetaan yleensä niin, että otetaan välitön virtamittaus DFE-edustakoneen tasavirtasisääntulosta.

10.2   DFE-edustakoneen lepotilan testi

Tällä testillä mitataan DFE-edustakoneen lepotilan virrankulutus 1 tunnin ajalta. Tuloksena saatua arvoa käytetään sellaisten kuvantamislaitteiden hyväksynnässä, joiden sisältämissä DFE-edustakoneissa on verkkoyhteyden mahdollistavia lepotiloja.

| 10.2.1 | Laitteet, jotka voidaan toimituskokoonpanossa liittää verkkoon, liitetään verkkoon testauksen ajaksi. Käytettävä verkkoliitäntä määritetään taulukon 16 perusteella. |
| --- | --- |

10.2.1

Laitteet, jotka voidaan toimituskokoonpanossa liittää verkkoon, liitetään verkkoon testauksen ajaksi. Käytettävä verkkoliitäntä määritetään taulukon 16 perusteella.

| 10.2.2 | Jos DFE-edustakoneessa on erillinen verkkovirtajohto, riippumatta siitä ovatko johto ja säädin kuvantamislaitteen sisäisiä vai ulkoisia välineitä, tehdään DFE-edustakoneelle yksi 1 tunnin virrankulutusmittaus, kun päätuote on lepotilassa, ja keskimääräinen virrankulutus kirjataan. 1 tunnin virrankulutusmittauksen lopussa päälaitteelle lähetetään tulostustehtävä sen varmistamiseksi, että DFE-edustakone vastaa. |
| --- | --- |

10.2.2

Jos DFE-edustakoneessa on erillinen verkkovirtajohto, riippumatta siitä ovatko johto ja säädin kuvantamislaitteen sisäisiä vai ulkoisia välineitä, tehdään DFE-edustakoneelle yksi 1 tunnin virrankulutusmittaus, kun päätuote on lepotilassa, ja keskimääräinen virrankulutus kirjataan. 1 tunnin virrankulutusmittauksen lopussa päälaitteelle lähetetään tulostustehtävä sen varmistamiseksi, että DFE-edustakone vastaa.

| 10.2.3 | Jos DFE-edustakoneessa ei ole erillistä verkkovirtajohtoa, testaaja mittaa DFE-edustakoneen vaatiman tasavirran silloin, kun yksikkö kokonaisuudessaan on lepotilassa. DFE-edustakoneelle tuleva tasavirta mitataan 1 tunnin ajan, kun päätuote on lepotilassa, ja keskimääräinen virrankulutus kirjataan. 1 tunnin virrankulutusmittauksen lopussa päälaitteelle lähetetään tulostustehtävä sen varmistamiseksi, että DFE-edustakone vastaa. |
| --- | --- |

10.2.3

Jos DFE-edustakoneessa ei ole erillistä verkkovirtajohtoa, testaaja mittaa DFE-edustakoneen vaatiman tasavirran silloin, kun yksikkö kokonaisuudessaan on lepotilassa. DFE-edustakoneelle tuleva tasavirta mitataan 1 tunnin ajan, kun päätuote on lepotilassa, ja keskimääräinen virrankulutus kirjataan. 1 tunnin virrankulutusmittauksen lopussa päälaitteelle lähetetään tulostustehtävä sen varmistamiseksi, että DFE-edustakone vastaa.

| 10.2.4 | Tapauksissa 10.2.2 ja 10.2.3 sovelletaan seuraavia vaatimuksia:






  a) | Valmistajien on toimitettava tiedot seuraavista seikoista:






  1) | onko DFE-edustakoneen lepotila käytössä toimituskokoonpanossa |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.4

Tapauksissa 10.2.2 ja 10.2.3 sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

a)

Valmistajien on toimitettava tiedot seuraavista seikoista:

1)

onko DFE-edustakoneen lepotila käytössä toimituskokoonpanossa

| 2) | DFE-edustakoneen odotettu viive ennen lepotilaan siirtymistä. |
| --- | --- |

2)

DFE-edustakoneen odotettu viive ennen lepotilaan siirtymistä.

| b) | Jos DFE-edustakone ei vastaa tulostuspyyntöön 1 tunnin mittausjakson lopussa, testimenetelmällä mitattu valmis-tilan virrankulutus raportoidaan lepotilan virrankulutuksena. |
| --- | --- |

b)

Jos DFE-edustakone ei vastaa tulostuspyyntöön 1 tunnin mittausjakson lopussa, testimenetelmällä mitattu valmis-tilan virrankulutus raportoidaan lepotilan virrankulutuksena.

Huomautus: Kaikki valmistajien tuotetestausta varten määrittämät tai ilmoittamat tiedot on asetettava yleisesti saataville.

11.   Viiteluettelo

| 11.1 | ISO/IEC 10561:1999. Information technology – Office equipment – Printing devices – Method for measuring throughput – Class 1 and Class 2 printers. |
| --- | --- |

11.1

ISO/IEC 10561:1999. Information technology – Office equipment – Printing devices – Method for measuring throughput – Class 1 and Class 2 printers.

| 11.2 | IEC 62301:2011. Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power. Ed. 2.0.

  Taulukko 21


  Kuvien määrä päivässä laskettuna tulostusnopeuksille 1–100 kuvaa/min










  Nopeus (kuvaa/min) | Tehtävää/päivä | Kuvaa/tehtävä (pyöristämätön) | Kuvaa/tehtävä | Kuvaa/päivä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 0,06 | 1 | 8 |
| 2 | 8 | 0,25 | 1 | 8 |
| 3 | 8 | 0,56 | 1 | 8 |
| 4 | 8 | 1,00 | 1 | 8 |
| 5 | 8 | 1,56 | 1 | 8 |
| 6 | 8 | 2,25 | 2 | 16 |
| 7 | 8 | 3,06 | 3 | 24 |
| 8 | 8 | 4,00 | 4 | 32 |
| 9 | 9 | 4,50 | 4 | 36 |
| 10 | 10 | 5,00 | 5 | 50 |
| 11 | 11 | 5,50 | 5 | 55 |
| 12 | 12 | 6,00 | 6 | 72 |
| 13 | 13 | 6,50 | 6 | 78 |
| 14 | 14 | 7,00 | 7 | 98 |
| 15 | 15 | 7,50 | 7 | 105 |
| 16 | 16 | 8,00 | 8 | 128 |
| 17 | 17 | 8,50 | 8 | 136 |
| 18 | 18 | 9,00 | 9 | 162 |
| 19 | 19 | 9,50 | 9 | 171 |
| 20 | 20 | 10,00 | 10 | 200 |
| 21 | 21 | 10,50 | 10 | 210 |
| 22 | 22 | 11,00 | 11 | 242 |
| 23 | 23 | 11,50 | 11 | 253 |
| 24 | 24 | 12,00 | 12 | 288 |
| 25 | 25 | 12,50 | 12 | 300 |
| 26 | 26 | 13,00 | 13 | 338 |
| 27 | 27 | 13,50 | 13 | 351 |
| 28 | 28 | 14,00 | 14 | 392 |
| 29 | 29 | 14,50 | 14 | 406 |
| 30 | 30 | 15,00 | 15 | 450 |
| 31 | 31 | 15,50 | 15 | 465 |
| 32 | 32 | 16,00 | 16 | 512 |
| 33 | 32 | 17,02 | 17 | 544 |
| 34 | 32 | 18,06 | 18 | 576 |
| 35 | 32 | 19,14 | 19 | 608 |
| 36 | 32 | 20,25 | 20 | 640 |
| 37 | 32 | 21,39 | 21 | 672 |
| 38 | 32 | 22,56 | 22 | 704 |
| 39 | 32 | 23,77 | 23 | 736 |
| 40 | 32 | 25,00 | 25 | 800 |
| 41 | 32 | 26,27 | 26 | 832 |
| 42 | 32 | 27,56 | 27 | 864 |
| 43 | 32 | 28,89 | 28 | 896 |
| 44 | 32 | 30,25 | 30 | 960 |
| 45 | 32 | 31,64 | 31 | 992 |
| 46 | 32 | 33,06 | 33 | 1 056 |
| 47 | 32 | 34,52 | 34 | 1 088 |
| 48 | 32 | 36,00 | 36 | 1 152 |
| 49 | 32 | 37,52 | 37 | 1 184 |
| 50 | 32 | 39,06 | 39 | 1 248 |
| 51 | 32 | 40,64 | 40 | 1 280 |
| 52 | 32 | 42,25 | 42 | 1 344 |
| 53 | 32 | 43,89 | 43 | 1 376 |
| 54 | 32 | 45,56 | 45 | 1 440 |
| 55 | 32 | 47,27 | 47 | 1 504 |
| 56 | 32 | 49,00 | 49 | 1 568 |
| 57 | 32 | 50,77 | 50 | 1 600 |
| 58 | 32 | 52,56 | 52 | 1 664 |
| 59 | 32 | 54,39 | 54 | 1 728 |
| 60 | 32 | 56,25 | 56 | 1 792 |
| 61 | 32 | 58,14 | 58 | 1 856 |
| 62 | 32 | 60,06 | 60 | 1 920 |
| 63 | 32 | 62,02 | 62 | 1 984 |
| 64 | 32 | 64,00 | 64 | 2 048 |
| 65 | 32 | 66,02 | 66 | 2 112 |
| 66 | 32 | 68,06 | 68 | 2 176 |
| 67 | 32 | 70,14 | 70 | 2 240 |
| 68 | 32 | 72,25 | 72 | 2 304 |
| 69 | 32 | 74,39 | 74 | 2 368 |
| 70 | 32 | 76,56 | 76 | 2 432 |
| 71 | 32 | 78,77 | 78 | 2 496 |
| 72 | 32 | 81,00 | 81 | 2 592 |
| 73 | 32 | 83,27 | 83 | 2 656 |
| 74 | 32 | 85,56 | 85 | 2 720 |
| 75 | 32 | 87,89 | 87 | 2 784 |
| 76 | 32 | 90,25 | 90 | 2 880 |
| 77 | 32 | 92,64 | 92 | 2 944 |
| 78 | 32 | 95,06 | 95 | 3 040 |
| 79 | 32 | 97,52 | 97 | 3 104 |
| 80 | 32 | 100,00 | 100 | 3 200 |
| 81 | 32 | 102,52 | 102 | 3 264 |
| 82 | 32 | 105,06 | 105 | 3 360 |
| 83 | 32 | 107,64 | 107 | 3 424 |
| 84 | 32 | 110,25 | 110 | 3 520 |
| 85 | 32 | 112,89 | 112 | 3 584 |
| 86 | 32 | 115,56 | 115 | 3 680 |
| 87 | 32 | 118,27 | 118 | 3 776 |
| 88 | 32 | 121,00 | 121 | 3 872 |
| 89 | 32 | 123,77 | 123 | 3 936 |
| 90 | 32 | 126,56 | 126 | 4 032 |
| 91 | 32 | 129,39 | 129 | 4 128 |
| 92 | 32 | 132,25 | 132 | 4 224 |
| 93 | 32 | 135,14 | 135 | 4 320 |
| 94 | 32 | 138,06 | 138 | 4 416 |
| 95 | 32 | 141,02 | 141 | 4 512 |
| 96 | 32 | 144,00 | 144 | 4 608 |
| 97 | 32 | 147,02 | 147 | 4 704 |
| 98 | 32 | 150,06 | 150 | 4 800 |
| 99 | 32 | 153,14 | 153 | 4 896 |
| 100 | 32 | 156,25 | 156 | 4 992” |

11.2

IEC 62301:2011. Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power. Ed. 2.0.

Taulukko 21

Kuvien määrä päivässä laskettuna tulostusnopeuksille 1–100 kuvaa/min

Nopeus (kuvaa/min)

Tehtävää/päivä

Kuvaa/tehtävä (pyöristämätön)

Kuvaa/tehtävä

Kuvaa/päivä

1

8

0,06

1

8

2

8

0,25

1

8

3

8

0,56

1

8

4

8

1,00

1

8

5

8

1,56

1

8

6

8

2,25

2

16

7

8

3,06

3

24

8

8

4,00

4

32

9

9

4,50

4

36

10

10

5,00

5

50

11

11

5,50

5

55

12

12

6,00

6

72

13

13

6,50

6

78

14

14

7,00

7

98

15

15

7,50

7

105

16

16

8,00

8

128

17

17

8,50

8

136

18

18

9,00

9

162

19

19

9,50

9

171

20

20

10,00

10

200

21

21

10,50

10

210

22

22

11,00

11

242

23

23

11,50

11

253

24

24

12,00

12

288

25

25

12,50

12

300

26

26

13,00

13

338

27

27

13,50

13

351

28

28

14,00

14

392

29

29

14,50

14

406

30

30

15,00

15

450

31

31

15,50

15

465

32

32

16,00

16

512

33

32

17,02

17

544

34

32

18,06

18

576

35

32

19,14

19

608

36

32

20,25

20

640

37

32

21,39

21

672

38

32

22,56

22

704

39

32

23,77

23

736

40

32

25,00

25

800

41

32

26,27

26

832

42

32

27,56

27

864

43

32

28,89

28

896

44

32

30,25

30

960

45

32

31,64

31

992

46

32

33,06

33

1 056

47

32

34,52

34

1 088

48

32

36,00

36

1 152

49

32

37,52

37

1 184

50

32

39,06

39

1 248

51

32

40,64

40

1 280

52

32

42,25

42

1 344

53

32

43,89

43

1 376

54

32

45,56

45

1 440

55

32

47,27

47

1 504

56

32

49,00

49

1 568

57

32

50,77

50

1 600

58

32

52,56

52

1 664

59

32

54,39

54

1 728

60

32

56,25

56

1 792

61

32

58,14

58

1 856

62

32

60,06

60

1 920

63

32

62,02

62

1 984

64

32

64,00

64

2 048

65

32

66,02

66

2 112

66

32

68,06

68

2 176

67

32

70,14

70

2 240

68

32

72,25

72

2 304

69

32

74,39

74

2 368

70

32

76,56

76

2 432

71

32

78,77

78

2 496

72

32

81,00

81

2 592

73

32

83,27

83

2 656

74

32

85,56

85

2 720

75

32

87,89

87

2 784

76

32

90,25

90

2 880

77

32

92,64

92

2 944

78

32

95,06

95

3 040

79

32

97,52

97

3 104

80

32

100,00

100

3 200

81

32

102,52

102

3 264

82

32

105,06

105

3 360

83

32

107,64

107

3 424

84

32

110,25

110

3 520

85

32

112,89

112

3 584

86

32

115,56

115

3 680

87

32

118,27

118

3 776

88

32

121,00

121

3 872

89

32

123,77

123

3 936

90

32

126,56

126

4 032

91

32

129,39

129

4 128

92

32

132,25

132

4 224

93

32

135,14

135

4 320

94

32

138,06

138

4 416

95

32

141,02

141

4 512

96

32

144,00

144

4 608

97

32

147,02

147

4 704

98

32

150,06

150

4 800

99

32

153,14

153

4 896

100

32

156,25

156

4 992”

---

(1)  Sähköalan kansainvälinen standardointijärjestö IEC: IEC:n standardi 62040-3:2011. ”Uninterruptible power systems (UPS) – Part 3: Method of specifying the performance and test requirements.” Ed. 2.0

1

(2)  Tehonsyöttö katkeaa, kun jännite ja taajuus poikkeavat ilmoitetuista pysyvistä ja hetkittäisistä toleranssialueista tai kun särö tai häiriöt ylittävät UPS:lle määritellyt raja-arvot.

2

(3)  VFD UPS:n anto on sidoksissa muutoksiin verkkosyötön jännitteessä ja taajuudessa, eikä sen ole tarkoitus tarjota muita korjaavia toimintoja, joita voidaan toteuttaa esimerkiksi käyttämällä väliottomuuntajia.

3

(4)  Valmistajan on määriteltävä antojännitteen toleranssialue, joka on kapeampi kuin tulojännitteen vaihteluväli. VI UPS:n anto riippuu tulovaihtovirran taajuudesta ja antojännitteen on pysyttävä määrätyissä jänniterajoissa (johon päästään jännitteenkorjaukseen liittyvillä lisäominaisuuksilla, esimerkiksi aktiivisten ja/tai passiivisten piirien avulla).

4

(5)  Tämä määritelmä sallii UPS:stä saatavan yli 100 000 W tehon takaisinsyöttämisen vaihtovirtasisääntuloon testaustilassa ja paikallisten määräysten mukaisesti.

5

(6)  Pulsseilla tarkoitetaan aallonhuippuja, joita suuntaaja tuottaa syklin aikana, ja niiden määrä riippuu sen rakenteesta ja tulovaiheiden määrästä.

6

(7)  Sähköalan kansainvälinen standardointijärjestö IEC: IEC-standardi 62053-21. ”Electricity metering equipment (a.c.) – Particular requirements – Part 21: Static meters for Active energy (classes 1 and 2).” Painos 1.0.

7

(8)  Sähköalan kansainvälinen standardointijärjestö IEC: IEC-standardi 62053-22. ”Electricity metering equipment (a.c.) – Particular requirements – Part 22: Static meters for Active energy (classes 0,2 S and 0,5 S).” Painos 1.0.

8

(9)  American National Standards Institute. ANSI-standardi C12.1. ”American National Standard for Electric Meters: Code for Electricity Metering.” 2008.

9

(10)  GB määriteltynä 1 0243 tai 230 tavuksi.

10

3

30

(11)  Huomautus: 230 V AC viittaa Euroopan markkinoihin ja 115 V AC Pohjois-Amerikan markkinoihin.

11

Huomautus:

(12)  http://www.spec.org/sert/

12

(13)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-Design_Document.pdf

13

(14)  http://www.spec.org/

14

(15)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-User_Guide.pdf

15

(16)  Näissä vaatimuksissa ’sähköverkolla’ tai ’verkkovirtalähteellä’ tarkoitetaan virransyöttölähdettä, mukaan lukien tasavirtaa antavat virtalähteet ainoastaan tasavirralla toimivien laitteiden osalta.

16

(17)  IEC 62301 Ed. 1.0 – Household electrical appliances – Measurement of standby power.

17

(18)  Mittausepävarmuutta koskevat laskelmat olisi tehtävä IEC 62301 -standardin version 2.0 lisäyksen D mukaisesti.

18

Ainoastaan mittausvälineestä johtuva epävarmuus lasketaan.

(19)  Kutsutaan myös Parallel- tai Centronics-liitännäksi.

19

(20)  Sähköalan kansainvälisen standardointijärjestön (IEEE) standardi 802.3az-2010. ”IEEE Standard for Information Technology – Telecommunications and Information Exchange Between Systems – Local and Metropolitan Area Networks – Specific Requirements – Part 3: Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection (CSMA/CD) Access Method and Physical Layer Specifications”, 2010.

20

---