# Úřední věstník L 120/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 120 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5813. května 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 120

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5813. května 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Informace o podpisu Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Malty, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii. | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/761 ze dne 17. prosince 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES, pokud jde o některé regulační technické normy týkající se významných účastí (
  1
  ) | 2 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/762 ze dne 12. května 2015, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje základní látka hydroxid vápenatý a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/763 ze dne 12. května 2015 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických | 10 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/764 ze dne 12. května 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 44 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/765 ze dne 7. května 2015 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropským společenstvím na straně jedné a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé, pokud jde o nahrazení protokolu 3 k uvedené dohodě o definici pojmu původní produkty a metodách správní spolupráce novým protokolem, který, pokud jde o pravidla původu, odkazuje na Regionální úmluvu o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu | 46 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/766 ze dne 12. května 2015, kterým se aktualizuje příloha A Měnové dohody mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím | 50 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/767 ze dne 12. května 2015, kterým se mění příloha Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem | 58 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Informace o podpisu Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Malty, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii.

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/761 ze dne 17. prosince 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES, pokud jde o některé regulační technické normy týkající se významných účastí (
  1
  )

1

2

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/762 ze dne 12. května 2015, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje základní látka hydroxid vápenatý a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

1

6

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/763 ze dne 12. května 2015 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických

10

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/764 ze dne 12. května 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

44

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/765 ze dne 7. května 2015 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropským společenstvím na straně jedné a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé, pokud jde o nahrazení protokolu 3 k uvedené dohodě o definici pojmu původní produkty a metodách správní spolupráce novým protokolem, který, pokud jde o pravidla původu, odkazuje na Regionální úmluvu o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu

46

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/766 ze dne 12. května 2015, kterým se aktualizuje příloha A Měnové dohody mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím

50

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/767 ze dne 12. května 2015, kterým se mění příloha Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 13.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 120/1

---

Informace o podpisu Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Malty, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii.

Výše uvedený protokol mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou byl podepsán dne 1. dubna 2015 v Bruselu.

---

NAŘÍZENÍ

| 13.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 120/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 120/2

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/761

ze dne 17. prosince 2014,

kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES, pokud jde o některé regulační technické normy týkající se významných účastí

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES (1), a zejména na čl. 9 odst. 6b třetí pododstavec, čl. 13 odst. 1a čtvrtý pododstavec a čl. 13 odst. 4 čtvrtý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2004/109/ES zavádí požadavky na průhlednost týkající se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu. Uvedená směrnice rovněž vyžaduje vypracování regulačních technických norem zajišťujících soudržné uplatňování režimu pro oznámení o nabytí nebo pozbytí významných účastí a souvisejících výjimek. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2004/109/ES zavádí požadavky na průhlednost týkající se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu. Uvedená směrnice rovněž vyžaduje vypracování regulačních technických norem zajišťujících soudržné uplatňování režimu pro oznámení o nabytí nebo pozbytí významných účastí a souvisejících výjimek.

| (2) | Aby se zajistilo jednotné uplatňování zásady souhrnu všech držeb finančních nástrojů, na něž se vztahují požadavky na oznamování, a zabránilo zavádějícímu uvádění počtu finančních nástrojů souvisejících s určitým emitentem, jejichž držitelem je subjekt využívající výjimek, měly by se prahové hodnoty u výjimek týkajících se tvorby trhu a obchodního portfolia vypočítávat sečtením hlasovacích práv týkajících se akcií a hlasovacích práv týkajících se finančních nástrojů (tj. nároků na pořízení akcií a finančních nástrojů, které jsou považovány za ekonomicky rovnocenné akciím). |
| --- | --- |

(2)

Aby se zajistilo jednotné uplatňování zásady souhrnu všech držeb finančních nástrojů, na něž se vztahují požadavky na oznamování, a zabránilo zavádějícímu uvádění počtu finančních nástrojů souvisejících s určitým emitentem, jejichž držitelem je subjekt využívající výjimek, měly by se prahové hodnoty u výjimek týkajících se tvorby trhu a obchodního portfolia vypočítávat sečtením hlasovacích práv týkajících se akcií a hlasovacích práv týkajících se finančních nástrojů (tj. nároků na pořízení akcií a finančních nástrojů, které jsou považovány za ekonomicky rovnocenné akciím).

| (3) | Aby se v případě skupin společností zajistila přiměřená úroveň transparentnosti a zohlednila skutečnost, že pokud má mateřský podnik kontrolu nad svými dceřinými společnostmi, pak může ovlivňovat jejich řízení, měly by se prahové hodnoty počítat na úrovni skupiny. Proto pokud celkový součet účastí dosáhne prahové hodnoty pro oznamování, měly by být zveřejněny všechny účasti ve vlastnictví mateřského podniku úvěrové instituce nebo investičního podniku, jakož i dceřiných společností. |
| --- | --- |

(3)

Aby se v případě skupin společností zajistila přiměřená úroveň transparentnosti a zohlednila skutečnost, že pokud má mateřský podnik kontrolu nad svými dceřinými společnostmi, pak může ovlivňovat jejich řízení, měly by se prahové hodnoty počítat na úrovni skupiny. Proto pokud celkový součet účastí dosáhne prahové hodnoty pro oznamování, měly by být zveřejněny všechny účasti ve vlastnictví mateřského podniku úvěrové instituce nebo investičního podniku, jakož i dceřiných společností.

| (4) | Režim zveřejňování pro finanční nástroje, které mají podobný ekonomický účinek jako akcie, by měl být jasný. Požadavky poskytovat vyčerpávající údaje o struktuře vlastnictví společností by měly být přiměřené potřebě zajistit dostatečnou transparentnost významných účastí, administrativní zátěži, kterou tyto požadavky znamenají pro držitele hlasovacích práv, a flexibilitě, pokud jde o složení koše akcií nebo indexu. Proto by se finanční nástroje vztahující se ke koši akcií nebo indexu měly sčítat s jinými účastmi u stejného emitenta v případě, že držení hlasovacích práv prostřednictvím těchto nástrojů je významné nebo že finanční nástroje se primárně nevyužívají pro účely diverzifikace investic. |
| --- | --- |

(4)

Režim zveřejňování pro finanční nástroje, které mají podobný ekonomický účinek jako akcie, by měl být jasný. Požadavky poskytovat vyčerpávající údaje o struktuře vlastnictví společností by měly být přiměřené potřebě zajistit dostatečnou transparentnost významných účastí, administrativní zátěži, kterou tyto požadavky znamenají pro držitele hlasovacích práv, a flexibilitě, pokud jde o složení koše akcií nebo indexu. Proto by se finanční nástroje vztahující se ke koši akcií nebo indexu měly sčítat s jinými účastmi u stejného emitenta v případě, že držení hlasovacích práv prostřednictvím těchto nástrojů je významné nebo že finanční nástroje se primárně nevyužívají pro účely diverzifikace investic.

| (5) | Pro investora by nebylo nákladově efektivní vybudovat u emitenta pozici prostřednictvím držení finančního nástroje vztahujícího se k různým košům nebo indexům. Proto by se neměla kumulovat hlasovací práva prostřednictvím finančního nástroje vztahujícího se k řadě košů akcií nebo indexů, kdy žádná účast jednotlivě nepřesahuje rámec stanovených prahových hodnot. |
| --- | --- |

(5)

Pro investora by nebylo nákladově efektivní vybudovat u emitenta pozici prostřednictvím držení finančního nástroje vztahujícího se k různým košům nebo indexům. Proto by se neměla kumulovat hlasovací práva prostřednictvím finančního nástroje vztahujícího se k řadě košů akcií nebo indexů, kdy žádná účast jednotlivě nepřesahuje rámec stanovených prahových hodnot.

| (6) | Finanční nástroje, které umožňují výlučně vypořádání v hotovosti, by měly být započítány na základě zohlednění hodnoty delta, přičemž u finančních nástrojů, které mají lineární symetrický profil splácení v souladu s podkladovou akcií, by hotovostní pozice měla mít hodnotu delta 1, a u finančních nástrojů, které nemají lineární symetrický profil splácení v souladu s podkladovou akcií, by pro hotovostní pozici měl být použit všeobecně uznávaný standardní model oceňování. |
| --- | --- |

(6)

Finanční nástroje, které umožňují výlučně vypořádání v hotovosti, by měly být započítány na základě zohlednění hodnoty delta, přičemž u finančních nástrojů, které mají lineární symetrický profil splácení v souladu s podkladovou akcií, by hotovostní pozice měla mít hodnotu delta 1, a u finančních nástrojů, které nemají lineární symetrický profil splácení v souladu s podkladovou akcií, by pro hotovostní pozici měl být použit všeobecně uznávaný standardní model oceňování.

| (7) | V zájmu toho, aby informace o celkovém počtu hlasovacích práv dostupné investorovi byly co nejpřesnější, by se hodnota delta měla vypočítávat denně, přičemž se vezme v potaz poslední uzavírací cena podkladové akcie. |
| --- | --- |

(7)

V zájmu toho, aby informace o celkovém počtu hlasovacích práv dostupné investorovi byly co nejpřesnější, by se hodnota delta měla vypočítávat denně, přičemž se vezme v potaz poslední uzavírací cena podkladové akcie.

| (8) | Aby se snížil počet bezvýznamných oznámení na trhu, měla by se výjimka týkající se obchodního portfolia vztahovat na finanční nástroje držené fyzickou osobou nebo právnickou osobou plnící pokyny klientů nebo reagující na požadavky klientů na obchodování na jiném základě než na vlastní účet nebo zajišťující pozice vyplývající z takových obchodů. |
| --- | --- |

(8)

Aby se snížil počet bezvýznamných oznámení na trhu, měla by se výjimka týkající se obchodního portfolia vztahovat na finanční nástroje držené fyzickou osobou nebo právnickou osobou plnící pokyny klientů nebo reagující na požadavky klientů na obchodování na jiném základě než na vlastní účet nebo zajišťující pozice vyplývající z takových obchodů.

| (9) | Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce propojena, protože se zabývají požadavky, které se týkají oznamování významných účastí v kotovaných společnostech. Za účelem zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a v zájmu usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se tyto povinnosti vztahují, včetně investorů, kteří nejsou rezidenty Unie, je žádoucí zařadit některé regulační technické normy požadované směrnicí 2004/109/ES do jediného nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce propojena, protože se zabývají požadavky, které se týkají oznamování významných účastí v kotovaných společnostech. Za účelem zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a v zájmu usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se tyto povinnosti vztahují, včetně investorů, kteří nejsou rezidenty Unie, je žádoucí zařadit některé regulační technické normy požadované směrnicí 2004/109/ES do jediného nařízení.

| (10) | Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA). |
| --- | --- |

(10)

Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).

| (11) | Orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, ze kterých toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2). |
| --- | --- |

(11)

Orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, ze kterých toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2).

| (12) | Používání tohoto nařízení by mělo být odloženo, aby se datum jeho použitelnosti shodovalo s datem pro provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/50/EU (3) stanoveným v čl. 4 odst. 1 uvedené směrnice, |
| --- | --- |

(12)

Používání tohoto nařízení by mělo být odloženo, aby se datum jeho použitelnosti shodovalo s datem pro provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/50/EU (3) stanoveným v čl. 4 odst. 1 uvedené směrnice,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení v přenesené pravomoci stanoví podrobná prováděcí pravidla k čl. 9 odst. 6b, čl. 13 odst. 1a písm. a) a b) a čl. 13 odst. 4 směrnice 2004/109/ES.

Článek 2

Souhrn účastí

Pro účely výpočtu 5 % prahové hodnoty podle čl. 9 odst. 5 a 6 směrnice 2004/109/ES se provede souhrn účastí podle článků 9, 10 a 13 uvedené směrnice.

Článek 3

Souhrn účastí v případě skupin společností

Pro účely výpočtu 5 % prahové hodnoty podle čl. 9 odst. 5 a 6 směrnice 2004/109/ES se v případě skupin společností provede souhrn účastí na úrovni skupiny podle zásady stanovené v čl. 10 písm. e) uvedené směrnice.

Článek 4

Finanční nástroje vztahující se ke koši akcií nebo indexu

1.   Hlasovací práva uvedená v čl. 13 odst. 1a písm. a) směrnice 2004/109/ES se v případě finančních nástrojů vztahujících se ke koši akcií nebo indexu vypočtou na základě váhy akcie v koši akcií nebo indexu, pokud nastane kterákoli z těchto podmínek:

| a) | hlasovací práva u konkrétního emitenta držená prostřednictvím finančních nástrojů vztahujících se ke koši nebo indexu představují 1 % nebo více hlasovacích práv spojených s akciemi uvedeného emitenta; |
| --- | --- |

a)

hlasovací práva u konkrétního emitenta držená prostřednictvím finančních nástrojů vztahujících se ke koši nebo indexu představují 1 % nebo více hlasovacích práv spojených s akciemi uvedeného emitenta;

| b) | akcie v koši nebo indexu představují nejméně 20 % hodnoty cenných papírů v koši nebo indexu. |
| --- | --- |

b)

akcie v koši nebo indexu představují nejméně 20 % hodnoty cenných papírů v koši nebo indexu.

2.   V případech, kdy se finanční nástroj vztahuje k řadě košů akcií nebo indexů, nesmí být hlasovací práva držená prostřednictvím jednotlivých košů akcií nebo indexů kumulována za účelem prahových hodnot stanovených v odstavci 1.

Článek 5

Finanční nástroje umožňující výlučně vypořádání v hotovosti

1.   Počet hlasovacích práv uvedených v čl. 13 odst. 1a písm. b) směrnice 2004/109/ES týkajících se finančních nástrojů, které umožňují výlučně vypořádání v hotovosti a mají lineární symetrický profil splácení v souladu s podkladovou akcií, se vypočítá na základě zohlednění hodnoty delta, přičemž delta hotovostní pozice se rovná 1.

2.   Počet hlasovacích práv týkajících se finančních nástrojů, které umožňují výlučně vypořádání v hotovosti a nemají lineární symetrický profil splácení v souladu s podkladovou akcií, se vypočítá na základě zohlednění hodnoty delta, přičemž se použije všeobecně uznávaný standardní model oceňování.

3.   Všeobecně uznávaný standardní model oceňování je model, který se obecně používá v rámci finančního odvětví pro daný finanční nástroj a je dostatečně robustní, aby byl s to zohlednit prvky, které jsou důležité pro oceňování tohoto nástroje. Prvky, které jsou důležité pro uvedené oceňování, musí zahrnovat alespoň toto:

| a) | úrokovou sazbu; |
| --- | --- |

a)

úrokovou sazbu;

| b) | platby dividend; |
| --- | --- |

b)

platby dividend;

| c) | dobu trvání nebo splatnosti; |
| --- | --- |

c)

dobu trvání nebo splatnosti;

| d) | volatilitu; |
| --- | --- |

d)

volatilitu;

| e) | cenu podkladové akcie. |
| --- | --- |

e)

cenu podkladové akcie.

4.   Při určování hodnoty delta držitel finančního nástroje zajistí:

| a) | aby použitý model odpovídal složitosti a riziku každého finančního nástroje; |
| --- | --- |

a)

aby použitý model odpovídal složitosti a riziku každého finančního nástroje;

| b) | aby se pro výpočet počtu hlasovacích práv daného finančního nástroje používal stejný model konzistentním způsobem. |
| --- | --- |

b)

aby se pro výpočet počtu hlasovacích práv daného finančního nástroje používal stejný model konzistentním způsobem.

5.   Systémy informačních technologií používané pro provedení výpočtu hodnoty delta zajistí konzistentní, přesné a včasné podávání zpráv o hlasovacích právech.

6.   Počet hlasovacích práv se vypočítává denně, přičemž se bere v úvahu poslední uzavírací cena podkladové akcie. Držitel finančního nástroje uvědomí emitenta, pokud držitel dosáhne úrovně, přesáhne úroveň nebo se dostane pod úroveň prahových hodnot stanovených v čl. 9 odst. 1 směrnice 2004/109/ES.

Článek 6

Transakce poskytující služby klientům

Výjimka podle čl. 9 odst. 6 směrnice 2004/109/ES se vztahuje na finanční nástroje držené fyzickou osobou nebo právnickou osobou plnící pokyny klientů nebo reagující na požadavky klientů na obchodování na jiném základě než na vlastní účet nebo zajišťující pozice vyplývající z takových obchodů.

Článek 7

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 26. listopadu 2015.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 38.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/50/EU ze dne 22. října 2013, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a směrnice Komise 2007/14/ES, kterou se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením směrnice 2004/109/ES (Úř. věst. L 294, 6.11.2013, s. 13).

3

---

| 13.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 120/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 120/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/762

ze dne 12. května 2015,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje základní látka hydroxid vápenatý a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 23 odst. 5 ve spojení s čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 obdržela Komise dne 19. září 2012 od evropské skupiny Mezinárodní federace hnutí ekologického zemědělství (IFOAM) žádost o schválení hydroxidu vápenatého jako základní látky. K žádosti byly přiloženy informace požadované podle čl. 23 odst. 3 druhého pododstavce uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 obdržela Komise dne 19. září 2012 od evropské skupiny Mezinárodní federace hnutí ekologického zemědělství (IFOAM) žádost o schválení hydroxidu vápenatého jako základní látky. K žádosti byly přiloženy informace požadované podle čl. 23 odst. 3 druhého pododstavce uvedeného nařízení.

| (2) | Komise požádala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) o odbornou pomoc. Dne 16. září 2014 předložil úřad Komisi technickou zprávu o dotčené látce (2). Dne 20. března 2015 předložila Komise zprávu o přezkoumání (3) a předlohu tohoto nařízení o schválení hydroxidu vápenatého Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva. |
| --- | --- |

(2)

Komise požádala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) o odbornou pomoc. Dne 16. září 2014 předložil úřad Komisi technickou zprávu o dotčené látce (2). Dne 20. března 2015 předložila Komise zprávu o přezkoumání (3) a předlohu tohoto nařízení o schválení hydroxidu vápenatého Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva.

| (3) | Z dokumentace, kterou předložil žadatel, a z výsledků zkoumání provedených úřadem vyplývá, že hydroxid vápenatý splňuje kritéria pro potravinu podle definice v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4). Kromě toho se nepoužívá převážně pro účely ochrany rostlin, ale má význam při ochraně rostlin v přípravku složeném z dané látky a vody. Proto by měl být považován za základní látku. |
| --- | --- |

(3)

Z dokumentace, kterou předložil žadatel, a z výsledků zkoumání provedených úřadem vyplývá, že hydroxid vápenatý splňuje kritéria pro potravinu podle definice v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4). Kromě toho se nepoužívá převážně pro účely ochrany rostlin, ale má význam při ochraně rostlin v přípravku složeném z dané látky a vody. Proto by měl být považován za základní látku.

| (4) | Z provedených zkoumání vyplynulo, že lze očekávat, že hydroxid vápenatý bude obecně splňovat požadavky stanovené v článku 23 nařízení (ES) č. 1107/2009, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Proto je vhodné hydroxid vápenatý schválit jako základní látku. |
| --- | --- |

(4)

Z provedených zkoumání vyplynulo, že lze očekávat, že hydroxid vápenatý bude obecně splňovat požadavky stanovené v článku 23 nařízení (ES) č. 1107/2009, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Proto je vhodné hydroxid vápenatý schválit jako základní látku.

| (5) | V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současný stav vědeckých a technických poznatků je však nezbytné zahrnout určité podmínky schválení, které jsou podrobně uvedeny v příloze I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současný stav vědeckých a technických poznatků je však nezbytné zahrnout určité podmínky schválení, které jsou podrobně uvedeny v příloze I tohoto nařízení.

| (6) | V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (5) měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (5) měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Schválení základní látky

Látka hydroxid vápenatý, specifikovaná v příloze I, se schvaluje jako základní látka za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Část C přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. července 2015.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. května 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application and its update on calcium hydroxide for use in plant protection against fungal diseases on pome fruit. EFSA supporting publication 2014:EN-655. 63 s.

2

(3)  http://ec.europa.eu/sanco_pesticides/public/?event=activesubstance.selection&language=EN

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hydroxid vápenatý
  CAS 1305-62-0 | Hydroxid vápenatý | 920 g/kg
  Potravinářská jakost
  Následující nečistoty jsou považovány za významné z toxikologického hlediska a nesmí překročit níže uvedené hodnoty (vyjádřeno v mg/kg v sušině): | Baryum 300 mg/kg |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Zvláštní ustanovení

Hydroxid vápenatý

CAS 1305-62-0

Hydroxid vápenatý

920 g/kg

Potravinářská jakost

Následující nečistoty jsou považovány za významné z toxikologického hlediska a nesmí překročit níže uvedené hodnoty (vyjádřeno v mg/kg v sušině):

Baryum 300 mg/kg

| | Fluorid 50 mg/kg |
| --- | --- |

Fluorid 50 mg/kg

| | Arsen 3 mg/kg |
| --- | --- |

Arsen 3 mg/kg

| | Olovo 2 mg/kg |
| --- | --- |

Olovo 2 mg/kg

1. července 2015

Hydroxid vápenatý musí být používán v souladu se zvláštními podmínkami uvedenými v závěrech zprávy o přezkoumání hydroxidu vápenatého (SANCO/10148/2015), a zejména v dodatcích I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 20. března 2015.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě, specifikaci a způsobu použití základní látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

---

PŘÍLOHA II

V části C přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se doplňuje nová položka, která zní:

| Číslo | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (*) | Datum schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „4 | Hydroxid vápenatý
  CAS 1305-62-0 | Hydroxid vápenatý | 920 g/kg
  Potravinářská jakost
  Následující nečistoty jsou považovány za významné z toxikologického hlediska a nesmí překročit níže uvedené hodnoty (vyjádřeno v mg/kg v sušině): | Baryum 300 mg/kg |

Číslo

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (*)

Datum schválení

Zvláštní ustanovení

„4

Hydroxid vápenatý

CAS 1305-62-0

Hydroxid vápenatý

920 g/kg

Potravinářská jakost

Následující nečistoty jsou považovány za významné z toxikologického hlediska a nesmí překročit níže uvedené hodnoty (vyjádřeno v mg/kg v sušině):

Baryum 300 mg/kg

| | Fluorid 50 mg/kg |
| --- | --- |

Fluorid 50 mg/kg

| | Arsen 3 mg/kg |
| --- | --- |

Arsen 3 mg/kg

| | Olovo 2 mg/kg |
| --- | --- |

Olovo 2 mg/kg

1. července 2015

Hydroxid vápenatý musí být používán v souladu se zvláštními podmínkami uvedenými v závěrech zprávy o přezkoumání hydroxidu vápenatého (SANCO/10148/2015), a zejména v dodatcích I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 20. března 2015.“

---

(*)  Další podrobnosti o identitě, specifikaci a způsobu použití základní látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

*

---

| 13.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 120/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 120/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/763

ze dne 12. května 2015

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

1.1.   Zahájení řízení

| (1) | Dne 14. srpna 2014 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli (dále jen „EPOS“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Japonska, Korejské republiky (dále jen „Korea“), Ruské federace (dále jen „Rusko“) a Spojených států amerických (dále jen „USA“) (společně dále jen „dotčené země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie
   (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. srpna 2014 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli (dále jen „EPOS“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Japonska, Korejské republiky (dále jen „Korea“), Ruské federace (dále jen „Rusko“) a Spojených států amerických (dále jen „USA“) (společně dále jen „dotčené země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie
   (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podal dne 30. června 2014 Evropský ocelářský svaz (dále jen „EUROFER“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce EPOS v Unii. V tomto případě všichni známí výrobci v Unii během období šetření tvořili „výrobní odvětví Unie“. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podal dne 30. června 2014 Evropský ocelářský svaz (dále jen „EUROFER“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce EPOS v Unii. V tomto případě všichni známí výrobci v Unii během období šetření tvořili „výrobní odvětví Unie“. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení šetření.

| (3) | Dne 16. února 2015 žadatel požádal o celní evidenci dovozu podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení vzhledem k možnému vybírání cel se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. Řada zúčastněných stran tvrdila, že podmínky pro celní evidenci v tomto případě neexistují a že vybírání cel se zpětnou působností by vážně poškodilo zájmy výrobců transformátorů v EU a pro výrobní odvětví Unie by nebylo přínosné. Dne 14. dubna 2015 žadatel informoval Komisi o stažení své žádosti o celní evidenci. |
| --- | --- |

(3)

Dne 16. února 2015 žadatel požádal o celní evidenci dovozu podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení vzhledem k možnému vybírání cel se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. Řada zúčastněných stran tvrdila, že podmínky pro celní evidenci v tomto případě neexistují a že vybírání cel se zpětnou působností by vážně poškodilo zájmy výrobců transformátorů v EU a pro výrobní odvětví Unie by nebylo přínosné. Dne 14. dubna 2015 žadatel informoval Komisi o stažení své žádosti o celní evidenci.

1.2.   Zúčastněné strany

| (4) | Komise informovala žadatele, známé vyvážející výrobce a orgány dotčených zemí, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení uvědomila zúčastněné strany o tom, že prozatímně zvolila Korejskou republiku jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, a vyzvala k vyjádření připomínek k této volbě. |
| --- | --- |

(4)

Komise informovala žadatele, známé vyvážející výrobce a orgány dotčených zemí, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení uvědomila zúčastněné strany o tom, že prozatímně zvolila Korejskou republiku jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, a vyzvala k vyjádření připomínek k této volbě.

| (5) | Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(5)

Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

1.3.   Výběr vzorku

| (6) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v dotčených zemích v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v dotčených zemích v souladu s článkem 17 základního nařízení.

| (7) | V případě výrobců v Unii nebylo nutné provést výběr vzorku, jelikož známí výrobci v Unii (šest výrobců) představují 100 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(7)

V případě výrobců v Unii nebylo nutné provést výběr vzorku, jelikož známí výrobci v Unii (šest výrobců) představují 100 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

a)   Výběr vzorku dovozců

| (8) | Komise požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat. |
| --- | --- |

(8)

Komise požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat.

| (9) | Dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na omezený počet spolupracujících dovozců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné. |
| --- | --- |

(9)

Dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na omezený počet spolupracujících dovozců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.

b)   Výběr vzorku vyvážejících výrobců

| (10) | Komise požádala všechny vyvážející výrobce v dotčených zemích, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat. Kromě toho Komise požádala orgány dotčených zemí, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(10)

Komise požádala všechny vyvážející výrobce v dotčených zemích, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat. Kromě toho Komise požádala orgány dotčených zemí, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (11) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, přičemž z každé dotčené země nejvíce dvě společnosti. S ohledem na malý počet spolupracujících vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že v případě žádné dotčené země není nutné provádět výběr vzorku. |
| --- | --- |

(11)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, přičemž z každé dotčené země nejvíce dvě společnosti. S ohledem na malý počet spolupracujících vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že v případě žádné dotčené země není nutné provádět výběr vzorku.

1.4.   Formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

| (12) | Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství orgánům a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR. Žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal. |
| --- | --- |

(12)

Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství orgánům a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR. Žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.

1.5.   Odpovědi na dotazník

| (13) | Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník byly obdrženy od všech známých (šesti) výrobců v Unii, deseti uživatelů a dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v dotčených zemích. Odpovědi na dotazník poskytli rovněž dva vyvážející výrobci v ČLR, jeden vyvážející výrobce v Koreji, dva vyvážející výrobci v Japonsku, jedna skupina vyvážejících výrobců v Rusku a jeden vyvážející výrobce z USA. |
| --- | --- |

(13)

Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník byly obdrženy od všech známých (šesti) výrobců v Unii, deseti uživatelů a dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v dotčených zemích. Odpovědi na dotazník poskytli rovněž dva vyvážející výrobci v ČLR, jeden vyvážející výrobce v Koreji, dva vyvážející výrobci v Japonsku, jedna skupina vyvážejících výrobců v Rusku a jeden vyvážející výrobce z USA.

1.6.   Inspekce na místě

| (14) | Komise provedla inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení v těchto společnostech:






  — | Výrobci v Unii:






  — | ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francie |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komise provedla inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení v těchto společnostech:

—

Výrobci v Unii:

—

ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francie

| — | ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Německo |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Německo

| — | Tata Steel UK Limited (Orb Electrical Steels), Newport, Spojené království (3) |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited (Orb Electrical Steels), Newport, Spojené království (3)

| — | Stalprodukt s.a., Bochnia, Polsko |
| --- | --- |

—

Stalprodukt s.a., Bochnia, Polsko

| — | ArcelorMittal Frýdek-Místek a.s., Frýdek-Místek; Česká republika |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Frýdek-Místek a.s., Frýdek-Místek; Česká republika

| — | Dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:






  — | Hyundai Corporation Europe GmbH, Schwalbach am Taunus, Německo |
| --- | --- | --- |

—

Dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:

—

Hyundai Corporation Europe GmbH, Schwalbach am Taunus, Německo

| — | Siecop Europe GmbH, Duisburg, Německo |
| --- | --- |

—

Siecop Europe GmbH, Duisburg, Německo

| — | Uživatelé v Unii:






  — | Siemens Aktiengesellschaft, Mnichov, Německo |
| --- | --- | --- |

—

Uživatelé v Unii:

—

Siemens Aktiengesellschaft, Mnichov, Německo

| — | Legnano Teknoelectric Company S.p.A., San Giorgio su Legnano (MI), Itálie |
| --- | --- |

—

Legnano Teknoelectric Company S.p.A., San Giorgio su Legnano (MI), Itálie

| — | ABB AB, Córdoba, Španělsko |
| --- | --- |

—

ABB AB, Córdoba, Španělsko

| — | SGB-Smit Group, Regensburg, Německo |
| --- | --- |

—

SGB-Smit Group, Regensburg, Německo

| — | Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Záhřeb, Chorvatsko |
| --- | --- |

—

Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Záhřeb, Chorvatsko

| — | Alstom Grid UK Limited, Stafford, Spojené království |
| --- | --- |

—

Alstom Grid UK Limited, Stafford, Spojené království

| — | Vyvážející výrobci v dotčených zemích:






  — | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. („Baosteel“), Šanghaj, ČLR |
| --- | --- | --- |

—

Vyvážející výrobci v dotčených zemích:

—

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. („Baosteel“), Šanghaj, ČLR

| — | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., („WISCO“) Wuhan, ČLR |
| --- | --- |

—

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., („WISCO“) Wuhan, ČLR

| — | JFE Steel Corporation, Tokio, Japonsko |
| --- | --- |

—

JFE Steel Corporation, Tokio, Japonsko

| — | Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japonsko |
| --- | --- |

—

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japonsko

| — | POSCO a její společnosti ve spojení POSCO TMC, POSCO Koha a DWIC, Soul, Korea |
| --- | --- |

—

POSCO a její společnosti ve spojení POSCO TMC, POSCO Koha a DWIC, Soul, Korea

| — | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk a VIZ Steel, Jekatěrinburg, Rusko (součást NLMK Group) |
| --- | --- |

—

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk a VIZ Steel, Jekatěrinburg, Rusko (součást NLMK Group)

| — | AK Steel Corporation, Ohio, USA |
| --- | --- |

—

AK Steel Corporation, Ohio, USA

| — | Dovozci/obchodníci ve spojení:






  — | Novex Trading (Swiss) S.A. (součást NLMK Group), Švýcarsko |
| --- | --- | --- |

—

Dovozci/obchodníci ve spojení:

—

Novex Trading (Swiss) S.A. (součást NLMK Group), Švýcarsko

| — | Wisco Europe, Německo |
| --- | --- |

—

Wisco Europe, Německo

| — | Baosteel Germany, Německo |
| --- | --- |

—

Baosteel Germany, Německo

| — | Baosteel Italy, Itálie |
| --- | --- |

—

Baosteel Italy, Itálie

| — | DWIC Germany (součást skupiny POSCO), Německo |
| --- | --- |

—

DWIC Germany (součást skupiny POSCO), Německo

| — | DWIC Italy (součást skupiny POSCO), Itálie |
| --- | --- |

—

DWIC Italy (součást skupiny POSCO), Itálie

1.7.   Období šetření a posuzované období

| (15) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(15)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

| (16) | Dotčeným výrobkem jsou ploché válcované výrobky s orientovanou strukturou vyrobené z křemíkové elektrotechnické oceli o tloušťce větší než 0,16 mm pocházející z ČLR, Japonska, Koreje, Ruska a USA, v současnosti kódů KN ex 7225 11 00 a ex 7226 11 00 (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(16)

Dotčeným výrobkem jsou ploché válcované výrobky s orientovanou strukturou vyrobené z křemíkové elektrotechnické oceli o tloušťce větší než 0,16 mm pocházející z ČLR, Japonska, Koreje, Ruska a USA, v současnosti kódů KN ex 7225 11 00 a ex 7226 11 00 (dále jen „dotčený výrobek“).

| (17) | EPOS se vyrábějí z různě silných svitků za tepla válcované legované oceli s přísadou křemíku, jejíž struktura je orientována jedním směrem, aby byla zajištěna její vysoká magnetická vodivost. Nedostatek vodivosti se nazývá „ztráta v jádře“, což je primární ukazatel kvality výrobku a udává se v W/kg. EPOS mohou být vyráběny jako EPOS s vyšší permeabilitou a jako běžné či konvenční EPOS. Typy s vyšší permeabilitou umožňují dosáhnout nižší ztráty v jádře při jakékoli tloušťce plechů. Navíc typy s vyšší permeabilitou lze vyrábět jako typy se zjemněnými doménami (domain refined), které mají ještě nižší ztráty v jádře v důsledku vytvoření tenkých rýh na povrchu oceli. |
| --- | --- |

(17)

EPOS se vyrábějí z různě silných svitků za tepla válcované legované oceli s přísadou křemíku, jejíž struktura je orientována jedním směrem, aby byla zajištěna její vysoká magnetická vodivost. Nedostatek vodivosti se nazývá „ztráta v jádře“, což je primární ukazatel kvality výrobku a udává se v W/kg. EPOS mohou být vyráběny jako EPOS s vyšší permeabilitou a jako běžné či konvenční EPOS. Typy s vyšší permeabilitou umožňují dosáhnout nižší ztráty v jádře při jakékoli tloušťce plechů. Navíc typy s vyšší permeabilitou lze vyrábět jako typy se zjemněnými doménami (domain refined), které mají ještě nižší ztráty v jádře v důsledku vytvoření tenkých rýh na povrchu oceli.

| (18) | Přes rozdíly v permeabilitě, tloušťce a šířce mají všechny typy dotčeného výrobku v zásadě stejné základní fyzické vlastnosti a v podstatě stejné základní použití. |
| --- | --- |

(18)

Přes rozdíly v permeabilitě, tloušťce a šířce mají všechny typy dotčeného výrobku v zásadě stejné základní fyzické vlastnosti a v podstatě stejné základní použití.

| (19) | EPOS se využívají zejména v elektrických zařízeních, kde může být magnetický tok omezen tak, aby směřoval „orientovaným“ směrem, jako například při přenášení elektřiny na velké vzdálenosti. Z toho důvodu se dotčený výrobek používá jako materiál jádra ve výkonových a distribučních transformátorech. |
| --- | --- |

(19)

EPOS se využívají zejména v elektrických zařízeních, kde může být magnetický tok omezen tak, aby směřoval „orientovaným“ směrem, jako například při přenášení elektřiny na velké vzdálenosti. Z toho důvodu se dotčený výrobek používá jako materiál jádra ve výkonových a distribučních transformátorech.

| (20) | EPOS se využívají také v kompenzačních tlumivkách, které jsou používány ve vysokonapěťových elektrických přenosových soustavách ke stabilizaci napětí během změn zatížení. Dotčený výrobek se může použít rovněž v zařízeních, která mají menší transformátory, včetně spotřebičů a kosmických, leteckých a elektronických zařízení. EPOS lze dále použít ve velkých vysoce výkonných generátorech, pokud návrh umožňuje účinné využití vlastností magnetického usměrňování. |
| --- | --- |

(20)

EPOS se využívají také v kompenzačních tlumivkách, které jsou používány ve vysokonapěťových elektrických přenosových soustavách ke stabilizaci napětí během změn zatížení. Dotčený výrobek se může použít rovněž v zařízeních, která mají menší transformátory, včetně spotřebičů a kosmických, leteckých a elektronických zařízení. EPOS lze dále použít ve velkých vysoce výkonných generátorech, pokud návrh umožňuje účinné využití vlastností magnetického usměrňování.

| (21) | EPOS, jejichž tloušťka je nejvýše 0,16 mm, nejsou mezi dotčené výrobky zahrnuty. Tyto slabé EPOS se obvykle vyskytují v leteckém průmyslu a průmyslu lékařského inženýrství. Slabé EPOS se vyrábějí z běžných EPOS plechů, z nichž se odstraní válcovaný povrch, a plechy se upraví dalším válcováním, dalším žíháním a dalším potažením. Podle žadatelů se z dotčených zemí do Unie dovezlo pravděpodobně jen velmi malé množství slabých EPOS. |
| --- | --- |

(21)

EPOS, jejichž tloušťka je nejvýše 0,16 mm, nejsou mezi dotčené výrobky zahrnuty. Tyto slabé EPOS se obvykle vyskytují v leteckém průmyslu a průmyslu lékařského inženýrství. Slabé EPOS se vyrábějí z běžných EPOS plechů, z nichž se odstraní válcovaný povrch, a plechy se upraví dalším válcováním, dalším žíháním a dalším potažením. Podle žadatelů se z dotčených zemí do Unie dovezlo pravděpodobně jen velmi malé množství slabých EPOS.

2.2.   Obdobný výrobek

| (22) | Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:






  a) | dotčený výrobek; |
| --- | --- | --- |

(22)

Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

a)

dotčený výrobek;

| b) | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku, Koreji, Japonsku, ČLR a USA; |
| --- | --- |

b)

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku, Koreji, Japonsku, ČLR a USA;

| c) | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

c)

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (23) | Komise proto prozatímně rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Komise proto prozatímně rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení a vysvětlení týkající se definice výrobku

| (24) | Dva vyvážející výrobci požadovali, aby z definice výrobku byly vyloučeny plechy z EPOS vystřižené do tvaru k použití v transformátorech, v příslušném odvětví známé jako „transformátorové plechy“. Tvrdili, že dotčený výrobek se vyrábí (a prodává) ve formě svitků nebo nenavinutých výrobků, podle požadavku jejich odběratelů, zatímco na transformátorové plechy se tyto vlastnosti nevztahují. |
| --- | --- |

(24)

Dva vyvážející výrobci požadovali, aby z definice výrobku byly vyloučeny plechy z EPOS vystřižené do tvaru k použití v transformátorech, v příslušném odvětví známé jako „transformátorové plechy“. Tvrdili, že dotčený výrobek se vyrábí (a prodává) ve formě svitků nebo nenavinutých výrobků, podle požadavku jejich odběratelů, zatímco na transformátorové plechy se tyto vlastnosti nevztahují.

| (25) | Komise souhlasila, že transformátorové plechy nespadají do definice výrobku, jelikož již mají znaky, podle nichž je lze identifikovat jako část transformátoru, jako například zvláštní tvary, velikosti a otvory. Vzhledem k tomu se již nejedná o prosté ploché válcované výrobky. Tyto transformátorové plechy také spadají pod jiný kód KN. |
| --- | --- |

(25)

Komise souhlasila, že transformátorové plechy nespadají do definice výrobku, jelikož již mají znaky, podle nichž je lze identifikovat jako část transformátoru, jako například zvláštní tvary, velikosti a otvory. Vzhledem k tomu se již nejedná o prosté ploché válcované výrobky. Tyto transformátorové plechy také spadají pod jiný kód KN.

| (26) | Tři vyvážející výrobci a jeden uživatel tvrdili, že z oblasti působnosti šetření by měly být vyloučeny typy s vyšší permeabilitou a/nebo typy se zjemněnými doménami se ztrátou v jádře nejvýše 0,90 W/kg. Prohlašovali, že typy výrobku s nejnižšími ztrátami v jádře mají podstatně jiné vlastnosti a koncová užití, a tudíž nejsou kupovány stejnými odběrateli a nekonkurují jiným typům dotčeného výrobku. Proto by měly být provedeny dvě samostatné analýzy újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. |
| --- | --- |

(26)

Tři vyvážející výrobci a jeden uživatel tvrdili, že z oblasti působnosti šetření by měly být vyloučeny typy s vyšší permeabilitou a/nebo typy se zjemněnými doménami se ztrátou v jádře nejvýše 0,90 W/kg. Prohlašovali, že typy výrobku s nejnižšími ztrátami v jádře mají podstatně jiné vlastnosti a koncová užití, a tudíž nejsou kupovány stejnými odběrateli a nekonkurují jiným typům dotčeného výrobku. Proto by měly být provedeny dvě samostatné analýzy újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie.

| (27) | Dotčený výrobek se však bez ohledu na ztrátu v jádře vyrábí z téhož základního materiálu a má stejné základní vlastnosti a srovnatelná koncová užití. Uživatelé v Unii kupují současně jak dotčený výrobek se ztrátou v jádře nejvýše 0,90 W/kg, tak dotčený výrobek se ztrátou v jádře vyšší než 0,90 W/kg. Tato tvrzení proto byla předběžně zamítnuta, aniž by bylo dotčeno další přezkoumání otázky, zda si některé typy s vyšší permeabilitou a/nebo typy se zjemněnými doménami obzvláště vysoké kvality zaslouží samostatnou analýzu v konečné fázi na základě dalších informací, které mají být předloženy. |
| --- | --- |

(27)

Dotčený výrobek se však bez ohledu na ztrátu v jádře vyrábí z téhož základního materiálu a má stejné základní vlastnosti a srovnatelná koncová užití. Uživatelé v Unii kupují současně jak dotčený výrobek se ztrátou v jádře nejvýše 0,90 W/kg, tak dotčený výrobek se ztrátou v jádře vyšší než 0,90 W/kg. Tato tvrzení proto byla předběžně zamítnuta, aniž by bylo dotčeno další přezkoumání otázky, zda si některé typy s vyšší permeabilitou a/nebo typy se zjemněnými doménami obzvláště vysoké kvality zaslouží samostatnou analýzu v konečné fázi na základě dalších informací, které mají být předloženy.

| (28) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že z definice výrobku by měl být vyloučen dotčený výrobek o šířce přesahující 1 150 mm, jelikož výrobní odvětví Unie není schopné vyrobit obdobný výrobek o šířce přesahující 1 150 mm, zatímco oni toho schopni jsou. Tyto výrobky o velké šířce vyžadují speciálně někteří odběratelé, protože to pomáhá snížit ztrátu oceli při podélném dělení celého svitku na délku podle požadavků odběratele. |
| --- | --- |

(28)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že z definice výrobku by měl být vyloučen dotčený výrobek o šířce přesahující 1 150 mm, jelikož výrobní odvětví Unie není schopné vyrobit obdobný výrobek o šířce přesahující 1 150 mm, zatímco oni toho schopni jsou. Tyto výrobky o velké šířce vyžadují speciálně někteří odběratelé, protože to pomáhá snížit ztrátu oceli při podélném dělení celého svitku na délku podle požadavků odběratele.

| (29) | Tato žádost o vyloučení výrobku z definice nebyla přijata. Skutečnost, že dotčený výrobek potenciálně mírně přesahuje šířku 1 150 mm či více, z těchto předmětů nečiní samostatný výrobek mimo oblast působnosti šetření. Spíše i navzdory rozdílům v šířce mají všechny typy dotčeného výrobku stejné základní fyzické a technické vlastnosti a v podstatě stejné základní použití. Omezení oblasti působnosti šetření na určité šířky by navíc vyvážejícím výrobcům umožnilo vyhýbat se platným antidumpingovým opatřením. |
| --- | --- |

(29)

Tato žádost o vyloučení výrobku z definice nebyla přijata. Skutečnost, že dotčený výrobek potenciálně mírně přesahuje šířku 1 150 mm či více, z těchto předmětů nečiní samostatný výrobek mimo oblast působnosti šetření. Spíše i navzdory rozdílům v šířce mají všechny typy dotčeného výrobku stejné základní fyzické a technické vlastnosti a v podstatě stejné základní použití. Omezení oblasti působnosti šetření na určité šířky by navíc vyvážejícím výrobcům umožnilo vyhýbat se platným antidumpingovým opatřením.

| (30) | Jeden vyvážející výrobce a Stálé zastoupení Ruské federace při Unii tvrdili, že jejich vyvážené EPOS „první jakosti“ (s vyšší rovinností, menším počtem svařovaných spojů) na jedné straně a jejich vyvážené EPOS „druhé“ a „třetí jakosti“ (s četnými vadami, řadou svarů a nedostatečnou rovinností) na druhé straně nejsou, podle praxe v ruském výrobním odvětví, do žádné míry zaměnitelné (oběma směry) a představují rozdílné výrobky. A proto tvrdili, že materiál „druhé“ a „třetí jakosti“ by měl být z definice výrobku vyloučen. |
| --- | --- |

(30)

Jeden vyvážející výrobce a Stálé zastoupení Ruské federace při Unii tvrdili, že jejich vyvážené EPOS „první jakosti“ (s vyšší rovinností, menším počtem svařovaných spojů) na jedné straně a jejich vyvážené EPOS „druhé“ a „třetí jakosti“ (s četnými vadami, řadou svarů a nedostatečnou rovinností) na druhé straně nejsou, podle praxe v ruském výrobním odvětví, do žádné míry zaměnitelné (oběma směry) a představují rozdílné výrobky. A proto tvrdili, že materiál „druhé“ a „třetí jakosti“ by měl být z definice výrobku vyloučen.

| (31) | Pokud jde o kvalitu, současný popis a kód KN dotčeného výrobku opravdu potenciálně zahrnují širokou škálu typů. Nicméně výroba výrobku nižší kvality, a to jak v případě výrobců v Unii, tak vyvážejících výrobců, patří k výrobnímu procesu a méně kvalitní typy se vyrábí z téhož základního materiálu a na témže výrobním zařízení. Tyto typy, které jsou relativně méně kvalitní, jsou rovněž prodávány k použití v oblasti transformátorů a zcela splňují definici dotčeného výrobku. Komise proto předběžně zamítla i toto tvrzení. |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o kvalitu, současný popis a kód KN dotčeného výrobku opravdu potenciálně zahrnují širokou škálu typů. Nicméně výroba výrobku nižší kvality, a to jak v případě výrobců v Unii, tak vyvážejících výrobců, patří k výrobnímu procesu a méně kvalitní typy se vyrábí z téhož základního materiálu a na témže výrobním zařízení. Tyto typy, které jsou relativně méně kvalitní, jsou rovněž prodávány k použití v oblasti transformátorů a zcela splňují definici dotčeného výrobku. Komise proto předběžně zamítla i toto tvrzení.

3.   DUMPING

3.1.   Obecná metodika

| (32) | V 33. až 43. bodě odůvodnění Komise uvádí obecnou metodiku, již použila pro výpočty dumpingu. V odůvodněných případech jsou případné otázky, které se týkají konkrétní země či společnosti a jsou významné pro tyto výpočty, zpracovány v níže uvedených oddílech věnovaných jednotlivým zemím. |
| --- | --- |

(32)

V 33. až 43. bodě odůvodnění Komise uvádí obecnou metodiku, již použila pro výpočty dumpingu. V odůvodněných případech jsou případné otázky, které se týkají konkrétní země či společnosti a jsou významné pro tyto výpočty, zpracovány v níže uvedených oddílech věnovaných jednotlivým zemím.

3.1.1.   Běžná hodnota

| (33) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie. |
| --- | --- |

(33)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie.

| (34) | Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie, a v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda byl u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce domácí prodej jednotlivých typů výrobku reprezentativní. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. |
| --- | --- |

(34)

Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie, a v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda byl u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce domácí prodej jednotlivých typů výrobku reprezentativní. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.

| (35) | Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečnou prodejní cenu na domácím trhu. |
| --- | --- |

(35)

Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečnou prodejní cenu na domácím trhu.

| (36) | Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:






  a) | objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku; a |
| --- | --- | --- |

(36)

Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

a)

objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku; a

| b) | vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

| (37) | V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření. |
| --- | --- |

(37)

V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření.

| (38) | Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:






  a) | objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu; nebo |
| --- | --- | --- |

(38)

Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:

a)

objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu; nebo

| b) | vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (39) | Jestliže byl prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy nebyl určitý typ výrobku na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

Jestliže byl prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy nebyl určitý typ výrobku na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (40) | Běžná hodnota byla vypočítána tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly každému jednotlivému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci během období šetření, byly připočteny tyto položky:






  a) | vážené průměrné prodejní, správní a režijní náklady vynaložené během období šetření každým jednotlivým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku; a |
| --- | --- | --- |

(40)

Běžná hodnota byla vypočítána tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly každému jednotlivému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci během období šetření, byly připočteny tyto položky:

a)

vážené průměrné prodejní, správní a režijní náklady vynaložené během období šetření každým jednotlivým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku; a

| b) | vážený průměrný zisk dosažený během období šetření každým jednotlivým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

b)

vážený průměrný zisk dosažený během období šetření každým jednotlivým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

3.1.2.   Vývozní cena

| (41) | Vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozci. |
| --- | --- |

(41)

Vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozci.

| (42) | Jestliže vyvážející výrobce vyvezl dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii, též prostřednictvím obchodníků, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(42)

Jestliže vyvážející výrobce vyvezl dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii, též prostřednictvím obchodníků, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

| (43) | Jestliže vyvážející výrobci vyvezli dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěna početně na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla v souladu s uvedeným článkem zjištěna početně také tehdy, když dotčený výrobek nebyl znovu prodán ve stavu, ve kterém byl dovezen. V takových případech byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk. |
| --- | --- |

(43)

Jestliže vyvážející výrobci vyvezli dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěna početně na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla v souladu s uvedeným článkem zjištěna početně také tehdy, když dotčený výrobek nebyl znovu prodán ve stavu, ve kterém byl dovezen. V takových případech byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk.

3.1.3.   Srovnání

| (44) | Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(44)

Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.

| (45) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. |
| --- | --- |

(45)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny.

3.2.   Korejská republika

| (46) | Jediný vyvážející výrobce z Koreje, společnost POSCO, při šetření Komise plně spolupracoval. Společnost POSCO k prodeji dotčeného výrobku v EU a na svém domácím trhu využívala složitou síť prodejních kanálů. |
| --- | --- |

(46)

Jediný vyvážející výrobce z Koreje, společnost POSCO, při šetření Komise plně spolupracoval. Společnost POSCO k prodeji dotčeného výrobku v EU a na svém domácím trhu využívala složitou síť prodejních kanálů.

3.2.1.   Běžná hodnota

| (47) | V případě tohoto jediného vyvážejícího výrobce byla běžná hodnota určena podle obecné metodiky uvedené výše v oddíle 3.1.1. V důsledku toho byla běžná hodnota u většiny typů výrobku vyvážených do Unie založena na ceně na domácím trhu. U zbývajících typů byla běžná hodnota zjištěna početně. |
| --- | --- |

(47)

V případě tohoto jediného vyvážejícího výrobce byla běžná hodnota určena podle obecné metodiky uvedené výše v oddíle 3.1.1. V důsledku toho byla běžná hodnota u většiny typů výrobku vyvážených do Unie založena na ceně na domácím trhu. U zbývajících typů byla běžná hodnota zjištěna početně.

3.2.2.   Vývozní cena

| (48) | Jediný vyvážející výrobce vyvážel do Unie přímo; prostřednictvím obchodních společností v Koreji; a prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozci a nacházely se v Unii. Pro uvedený vývoz prostřednictvím dovozců v Unii byla vývozní cena zjištěna početně na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(48)

Jediný vyvážející výrobce vyvážel do Unie přímo; prostřednictvím obchodních společností v Koreji; a prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozci a nacházely se v Unii. Pro uvedený vývoz prostřednictvím dovozců v Unii byla vývozní cena zjištěna početně na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

| (49) | V ostatních případech byla vývozní cena určena za použití obecné metodiky uvedené výše v oddíle 3.1.2. |
| --- | --- |

(49)

V ostatních případech byla vývozní cena určena za použití obecné metodiky uvedené výše v oddíle 3.1.2.

| (50) | Vyvážející výrobce uvedl, že se svými obchodními společnostmi a svými společnostmi ve spojení v Unii tvoří jediný hospodářský subjekt, a žádná úprava podle čl. 2 odst. 9 tudíž není k určení vývozní ceny zapotřebí. |
| --- | --- |

(50)

Vyvážející výrobce uvedl, že se svými obchodními společnostmi a svými společnostmi ve spojení v Unii tvoří jediný hospodářský subjekt, a žádná úprava podle čl. 2 odst. 9 tudíž není k určení vývozní ceny zapotřebí.

| (51) | Podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vývozní cena v případě spojení mezi vyvážejícím výrobcem a dovozci ve spojení nepovažuje za spolehlivou. Znění čl. 2 odst. 9 základního nařízení neobsahuje žádné slovní vyjádření, které:






  — | rozlišuje mezi různými druhy spojení, |
| --- | --- | --- |

(51)

Podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vývozní cena v případě spojení mezi vyvážejícím výrobcem a dovozci ve spojení nepovažuje za spolehlivou. Znění čl. 2 odst. 9 základního nařízení neobsahuje žádné slovní vyjádření, které:

—

rozlišuje mezi různými druhy spojení,

| — | pro použití úprav stanoví určitý stupeň kontroly či integrace, nebo |
| --- | --- |

—

pro použití úprav stanoví určitý stupeň kontroly či integrace, nebo

| — | vylučuje použitelnost takových úprav v případě, že existuje jediný hospodářský subjekt. |
| --- | --- |

—

vylučuje použitelnost takových úprav v případě, že existuje jediný hospodářský subjekt.

| (52) | Je tudíž zřejmé, že forma spojení nemůže mít žádný dopad na použitelnost úprav, jejichž cílem je dosáhnout spolehlivé vývozní ceny. V případě, že cena musí být zjištěna početně, jsou takové úpravy povinné. |
| --- | --- |

(52)

Je tudíž zřejmé, že forma spojení nemůže mít žádný dopad na použitelnost úprav, jejichž cílem je dosáhnout spolehlivé vývozní ceny. V případě, že cena musí být zjištěna početně, jsou takové úpravy povinné.

| (53) | Komise ověřila, že společnosti POSCO Německo a POSCO Itálie plnily všechny funkce, jež obvykle plní dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení. Není zpochybněno, že společnosti POSCO Německo a POSCO Itálie působily vůči korejskému vyvážejícímu výrobci jako dovozci ve spojení. |
| --- | --- |

(53)

Komise ověřila, že společnosti POSCO Německo a POSCO Itálie plnily všechny funkce, jež obvykle plní dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení. Není zpochybněno, že společnosti POSCO Německo a POSCO Itálie působily vůči korejskému vyvážejícímu výrobci jako dovozci ve spojení.

| (54) | Komise proto dospěla k závěru, že mezi vyvážejícím výrobcem a dovozci existovalo spojení a za účelem určení spolehlivé vývozní ceny uplatnila stanovené úpravy o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a o přiměřený zisk. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(54)

Komise proto dospěla k závěru, že mezi vyvážejícím výrobcem a dovozci existovalo spojení a za účelem určení spolehlivé vývozní ceny uplatnila stanovené úpravy o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a o přiměřený zisk. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.

3.2.3.   Srovnání

| (55) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu jediného vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(55)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu jediného vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu.

| (56) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravné, náklady na manipulaci, balení, náklady na úvěr a bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(56)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravné, náklady na manipulaci, balení, náklady na úvěr a bankovní poplatky.

| (57) | Vyvážející výrobce podal žádost podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu i) základního nařízení o úpravu o rozdíly v obchodních úrovních a tvrdil, že veškerý jeho domácí prodej směřuje ke koncovým uživatelům, zatímco veškerý jeho prodej na vývoz do Unie směřuje k obchodníkům ve spojení nebo k obchodníkům, kteří ve spojení nejsou. |
| --- | --- |

(57)

Vyvážející výrobce podal žádost podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu i) základního nařízení o úpravu o rozdíly v obchodních úrovních a tvrdil, že veškerý jeho domácí prodej směřuje ke koncovým uživatelům, zatímco veškerý jeho prodej na vývoz do Unie směřuje k obchodníkům ve spojení nebo k obchodníkům, kteří ve spojení nejsou.

| (58) | Vyvážející výrobce však nemohl prokázat žádné trvalé a zřejmé rozdíly v cenách na různých obchodních úrovních na domácím nebo na vývozním trhu. Tato žádost proto nemohla být přijata. |
| --- | --- |

(58)

Vyvážející výrobce však nemohl prokázat žádné trvalé a zřejmé rozdíly v cenách na různých obchodních úrovních na domácím nebo na vývozním trhu. Tato žádost proto nemohla být přijata.

| (59) | Vyvážející výrobce následně požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu ii) základního nařízení. Ani tuto žádost Komise nemůže přijmout, jelikož vývoz do Unie probíhal prostřednictvím společností ve spojení a pak směřoval ke koncovým uživatelům, kteří nejsou ve spojení, a obchodní úroveň prodeje na vývoz a prodeje na domácím trhu tudíž byla stejná. |
| --- | --- |

(59)

Vyvážející výrobce následně požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu ii) základního nařízení. Ani tuto žádost Komise nemůže přijmout, jelikož vývoz do Unie probíhal prostřednictvím společností ve spojení a pak směřoval ke koncovým uživatelům, kteří nejsou ve spojení, a obchodní úroveň prodeje na vývoz a prodeje na domácím trhu tudíž byla stejná.

3.2.4.   Dumpingové rozpětí

| (60) | U jediného vyvážejícího výrobce Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(60)

U jediného vyvážejícího výrobce Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (61) | Úroveň spolupráce z Koreje byla vysoká, protože dovoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval přibližně 100 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě Komise stanovila dumpingové rozpětí pro celou zemi na stejné úrovni jako pro jediného vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(61)

Úroveň spolupráce z Koreje byla vysoká, protože dovoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval přibližně 100 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě Komise stanovila dumpingové rozpětí pro celou zemi na stejné úrovni jako pro jediného vyvážejícího výrobce.

| (62) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| POSCO | 22,8 % |
| Všechny ostatní společnosti | 22,8 % |

(62)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

POSCO

22,8 %

Všechny ostatní společnosti

22,8 %

3.3.   Čínská lidová republika

| (63) | Dva vyvážející výrobci, společnosti Baosteel a WISCO, při šetření spolupracovali a představují přibližně 100 % veškerého vývozu do EU. Obě společnosti vyvážely do EU prostřednictvím dovozců v Unii, kteří jsou ve spojení. |
| --- | --- |

(63)

Dva vyvážející výrobci, společnosti Baosteel a WISCO, při šetření spolupracovali a představují přibližně 100 % veškerého vývozu do EU. Obě společnosti vyvážely do EU prostřednictvím dovozců v Unii, kteří jsou ve spojení.

| (64) | Žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nepožádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Proto byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(64)

Žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nepožádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Proto byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

3.3.1.   Srovnatelná země

| (65) | V oznámení o zahájení řízení Komise informovala zúčastněné strany, že jako vhodnou srovnatelnou zemi navrhuje Korejskou republiku, a vyzvala je, aby se k tomu vyjádřily. Jedna strana tvrdila, že Korea nepředstavuje vhodnou srovnatelnou zemi, a navrhla místo ní Rusko. |
| --- | --- |

(65)

V oznámení o zahájení řízení Komise informovala zúčastněné strany, že jako vhodnou srovnatelnou zemi navrhuje Korejskou republiku, a vyzvala je, aby se k tomu vyjádřily. Jedna strana tvrdila, že Korea nepředstavuje vhodnou srovnatelnou zemi, a navrhla místo ní Rusko.

| (66) | Ruský domácí trh je poměrně uzavřený a dominuje mu jedna jediná skupina výrobců. Podíl dovozu na trhu je velmi nízký (v roce 2013 méně než 5 %) a Rusko na EPOS uplatňuje dovozní cla (5 %). Typ/třída ruských výrobků EPOS navíc nejsou srovnatelné s čínským vývozem EPOS do Unie. Rusko proto nebylo považováno za vhodnou srovnatelnou zemi. |
| --- | --- |

(66)

Ruský domácí trh je poměrně uzavřený a dominuje mu jedna jediná skupina výrobců. Podíl dovozu na trhu je velmi nízký (v roce 2013 méně než 5 %) a Rusko na EPOS uplatňuje dovozní cla (5 %). Typ/třída ruských výrobků EPOS navíc nejsou srovnatelné s čínským vývozem EPOS do Unie. Rusko proto nebylo považováno za vhodnou srovnatelnou zemi.

| (67) | Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise rovněž zkoumala, zda by vhodnou srovnatelnou zemí mohla být nějaká z dalších dotčených zemí nebo nějaká z jiných třetích zemí s tržním hospodářstvím, kde jsou EPOS vyráběny. Podle informací, které má Komise k dispozici, jsou vedle dotčených zemí jedinými dalšími zeměmi, které vyrábějí EPOS, Brazílie a Indie. |
| --- | --- |

(67)

Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise rovněž zkoumala, zda by vhodnou srovnatelnou zemí mohla být nějaká z dalších dotčených zemí nebo nějaká z jiných třetích zemí s tržním hospodářstvím, kde jsou EPOS vyráběny. Podle informací, které má Komise k dispozici, jsou vedle dotčených zemí jedinými dalšími zeměmi, které vyrábějí EPOS, Brazílie a Indie.

| (68) | Jak Brazílie, tak Indie mají pouze jednoho výrobce EPOS a oba tito výrobci vyrábějí typy výrobku, které nejsou s typy vyráběnými a vyváženými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v ČLR srovnatelné. Kromě toho obě země uplatňují na dovoz EPOS cla, a zejména Indie je zemí, která především dováží a jejíž domácí výroba je zanedbatelná. Ani Brazílie, ani Indie tudíž za vhodnou srovnatelnou zemi považovány nebyly. |
| --- | --- |

(68)

Jak Brazílie, tak Indie mají pouze jednoho výrobce EPOS a oba tito výrobci vyrábějí typy výrobku, které nejsou s typy vyráběnými a vyváženými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v ČLR srovnatelné. Kromě toho obě země uplatňují na dovoz EPOS cla, a zejména Indie je zemí, která především dováží a jejíž domácí výroba je zanedbatelná. Ani Brazílie, ani Indie tudíž za vhodnou srovnatelnou zemi považovány nebyly.

| (69) | V případě Japonska a USA ze zkoumání vyplynulo, že na obou trzích dominují dva domácí výrobci a objemy dovozu jsou malé. Jak v Japonsku, tak v USA proto může být domácí trh považován za poměrně uzavřený konkurenci. |
| --- | --- |

(69)

V případě Japonska a USA ze zkoumání vyplynulo, že na obou trzích dominují dva domácí výrobci a objemy dovozu jsou malé. Jak v Japonsku, tak v USA proto může být domácí trh považován za poměrně uzavřený konkurenci.

| (70) | Pokud jde Koreu, její domácí trh je v případě EPOS poměrně otevřený a podíl dovozu na trhu je značný (více než 20 % v roce 2013). Korejský výrobce je velkým výrobcem s velkým objemem prodeje jak na domácím trhu, tak na vývoz. Vyrábí typy obdobného výrobku, které jsou podobné těm, jež do Unie vyvážejí čínští výrobci. Na dovoz EPOS z Unie, ČLR a Japonska se nevztahuje žádné clo. |
| --- | --- |

(70)

Pokud jde Koreu, její domácí trh je v případě EPOS poměrně otevřený a podíl dovozu na trhu je značný (více než 20 % v roce 2013). Korejský výrobce je velkým výrobcem s velkým objemem prodeje jak na domácím trhu, tak na vývoz. Vyrábí typy obdobného výrobku, které jsou podobné těm, jež do Unie vyvážejí čínští výrobci. Na dovoz EPOS z Unie, ČLR a Japonska se nevztahuje žádné clo.

| (71) | Komise v této fázi řízení dospěla k závěru, že Korejská republika je nejvhodnější srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(71)

Komise v této fázi řízení dospěla k závěru, že Korejská republika je nejvhodnější srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.3.2.   Běžná hodnota

| (72) | Jak je uvedeno výše (64. bod odůvodnění), byla běžná hodnota u dvou vyvážejících výrobců v ČLR určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi, tj. v Koreji, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(72)

Jak je uvedeno výše (64. bod odůvodnění), byla běžná hodnota u dvou vyvážejících výrobců v ČLR určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi, tj. v Koreji, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.3.3.   Vývozní cena

| (73) | Vyvážející výrobci vyváželi do Unie prostřednictvím obchodníků a dovozců, kteří se nacházeli jak v ČLR, tak v Unii. |
| --- | --- |

(73)

Vyvážející výrobci vyváželi do Unie prostřednictvím obchodníků a dovozců, kteří se nacházeli jak v ČLR, tak v Unii.

| (74) | Vývozní cena tudíž byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V tomto případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk od dovozce, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(74)

Vývozní cena tudíž byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V tomto případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk od dovozce, který není ve spojení.

3.3.4.   Srovnání

| (75) | Komise srovnala běžnou hodnotu stanovenou ve srovnatelné zemi s vývozní cenou vyvážejících výrobců v ČLR na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(75)

Komise srovnala běžnou hodnotu stanovenou ve srovnatelné zemi s vývozní cenou vyvážejících výrobců v ČLR na základě ceny ze závodu.

| (76) | U jednoho vyvážejícího výrobce nebylo možné přiřadit jeden typ výrobku typům vyráběným korejským výrobcem. U tohoto konkrétního typu výrobku to bylo dáno ztrátou v jádře. V tomto případě byla vývozní cena srovnána s běžnou hodnotou nejpodobnějšího typu výrobku, který odpovídal všem vlastnostem, avšak vyznačoval se nejbližší možnou ztrátou v jádře. |
| --- | --- |

(76)

U jednoho vyvážejícího výrobce nebylo možné přiřadit jeden typ výrobku typům vyráběným korejským výrobcem. U tohoto konkrétního typu výrobku to bylo dáno ztrátou v jádře. V tomto případě byla vývozní cena srovnána s běžnou hodnotou nejpodobnějšího typu výrobku, který odpovídal všem vlastnostem, avšak vyznačoval se nejbližší možnou ztrátou v jádře.

| (77) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy o náklady na přepravu, náklady na úvěr, náklady na manipulaci a nakládku, balení a bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(77)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy o náklady na přepravu, náklady na úvěr, náklady na manipulaci a nakládku, balení a bankovní poplatky.

| (78) | Běžná hodnota byla upravena tak, aby bylo zajištěno, že je vyjádřena na stejné úrovni zdanění jako vývozní cena, protože část DPH uložené na vývoz EPOS z ČLR nebyla během období šetření dotčeným společnostem vrácena. |
| --- | --- |

(78)

Běžná hodnota byla upravena tak, aby bylo zajištěno, že je vyjádřena na stejné úrovni zdanění jako vývozní cena, protože část DPH uložené na vývoz EPOS z ČLR nebyla během období šetření dotčeným společnostem vrácena.

3.3.5.   Dumpingová rozpětí

| (79) | U každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(79)

U každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (80) | Na základě jejich odpovědí na dotazník Komise zjistila, že obě společnosti jsou ve spojení prostřednictvím společného vlastnictví. |
| --- | --- |

(80)

Na základě jejich odpovědí na dotazník Komise zjistila, že obě společnosti jsou ve spojení prostřednictvím společného vlastnictví.

| (81) | Pro obě společnosti tak bylo na základě váženého průměru jejich jednotlivých dumpingových rozpětí stanoveno jediné dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(81)

Pro obě společnosti tak bylo na základě váženého průměru jejich jednotlivých dumpingových rozpětí stanoveno jediné dumpingové rozpětí.

| (82) | Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představuje 100 % celkového vývozu z ČLR do Unie v průběhu období šetření. Na tomto základě Komise stanovila dumpingové rozpětí pro celou zemi na úrovni dumpingového rozpětí určeného pro oba spolupracující vyvážející výrobce. Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd a Wuhan Iron and Steel Company Limited | 28,7 % |
| Všechny ostatní společnosti | 28,7 % |

(82)

Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představuje 100 % celkového vývozu z ČLR do Unie v průběhu období šetření. Na tomto základě Komise stanovila dumpingové rozpětí pro celou zemi na úrovni dumpingového rozpětí určeného pro oba spolupracující vyvážející výrobce. Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd a Wuhan Iron and Steel Company Limited

28,7 %

Všechny ostatní společnosti

28,7 %

3.4.   Japonsko

| (83) | V Japonsku byli během období šetření dva vyvážející výrobci – JFE Steel Corporation a Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation. Oba vyvážející výrobci spolupracovali. Jeden z vyvážejících výrobců prodával na trh Unie prostřednictvím obchodníka v Japonsku. Druhý vyvážející výrobce do Unie vyvážel většinou nezpracované (nedělené) svitky, které byly dále zpracovávány (děleny) stranou v Unii, která s ním je ve spojení. Tentýž vyvážející výrobce rovněž dovážel dotčený výrobek prostřednictvím dovozce v Unii, který je ve spojení. Na domácím trhu oba vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek jak přímo, tak prostřednictvím obchodníků, z nichž někteří ve spojení jsou a jiní ne. |
| --- | --- |

(83)

V Japonsku byli během období šetření dva vyvážející výrobci – JFE Steel Corporation a Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation. Oba vyvážející výrobci spolupracovali. Jeden z vyvážejících výrobců prodával na trh Unie prostřednictvím obchodníka v Japonsku. Druhý vyvážející výrobce do Unie vyvážel většinou nezpracované (nedělené) svitky, které byly dále zpracovávány (děleny) stranou v Unii, která s ním je ve spojení. Tentýž vyvážející výrobce rovněž dovážel dotčený výrobek prostřednictvím dovozce v Unii, který je ve spojení. Na domácím trhu oba vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek jak přímo, tak prostřednictvím obchodníků, z nichž někteří ve spojení jsou a jiní ne.

3.4.1.   Běžná hodnota

| (84) | Na základě obecné metodiky popsané výše v oddíle 3.1.1 Komise zjistila, že v případě jednoho z vyvážejících výrobců nebyl ani jeden z typů výrobku prodávaných na domácím trhu reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. U tohoto vyvážejícího výrobce tudíž byla běžná hodnota zjištěna početně pro všechny typy výrobku. |
| --- | --- |

(84)

Na základě obecné metodiky popsané výše v oddíle 3.1.1 Komise zjistila, že v případě jednoho z vyvážejících výrobců nebyl ani jeden z typů výrobku prodávaných na domácím trhu reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. U tohoto vyvážejícího výrobce tudíž byla běžná hodnota zjištěna početně pro všechny typy výrobku.

| (85) | V případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že více než polovinu typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie lze srovnávat s reprezentativním domácím prodejem těchto typů výrobku. U těchto typů výrobku proto byla pro výpočet běžné hodnoty v souladu s obecnou metodikou použita skutečná prodejní cena na domácím trhu. U zbývajících typů výrobku byla běžná hodnota zjištěna početně. |
| --- | --- |

(85)

V případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že více než polovinu typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie lze srovnávat s reprezentativním domácím prodejem těchto typů výrobku. U těchto typů výrobku proto byla pro výpočet běžné hodnoty v souladu s obecnou metodikou použita skutečná prodejní cena na domácím trhu. U zbývajících typů výrobku byla běžná hodnota zjištěna početně.

3.4.2.   Vývozní cena

| (86) | Jeden vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na vývoz do Unie prostřednictvím obchodníka v Japonsku, který není ve spojení. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Ke stanovení hodnoty CIF vývozu byly použity ověřené údaje tohoto obchodníka, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(86)

Jeden vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na vývoz do Unie prostřednictvím obchodníka v Japonsku, který není ve spojení. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Ke stanovení hodnoty CIF vývozu byly použity ověřené údaje tohoto obchodníka, který není ve spojení.

| (87) | Druhý vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek prostřednictvím dovozců v Unii, kteří jsou ve spojení. Nicméně většina typů výrobku nebyla znovu prodána ve stavu, ve kterém byla dovezena, neboť byla dále zpracovávána (dělena) stranou ve spojení. Komise proto stanovila vývozní cenu nezpracovaných (nedělených) svitků na vývoz v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě úpravy ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně nákladů na zpracování v Unii, řádně upravených o úbytek hmotnosti způsobený dělením, a prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk, aby tak bylo zpětně dosaženo ceny nezpracovaného (neděleného) svitku. Vzhledem k neexistenci jiné přiměřené referenční hodnoty byla použita úroveň zisku dovozce, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(87)

Druhý vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek prostřednictvím dovozců v Unii, kteří jsou ve spojení. Nicméně většina typů výrobku nebyla znovu prodána ve stavu, ve kterém byla dovezena, neboť byla dále zpracovávána (dělena) stranou ve spojení. Komise proto stanovila vývozní cenu nezpracovaných (nedělených) svitků na vývoz v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě úpravy ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně nákladů na zpracování v Unii, řádně upravených o úbytek hmotnosti způsobený dělením, a prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk, aby tak bylo zpětně dosaženo ceny nezpracovaného (neděleného) svitku. Vzhledem k neexistenci jiné přiměřené referenční hodnoty byla použita úroveň zisku dovozce, který není ve spojení.

| (88) | U typů výrobku prodávaných prostřednictvím dovozce ve spojení ve stavu, ve kterém byly dovezeny, tzn. bez dalšího zpracování v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě úpravy ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk dovozce, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(88)

U typů výrobku prodávaných prostřednictvím dovozce ve spojení ve stavu, ve kterém byly dovezeny, tzn. bez dalšího zpracování v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě úpravy ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk dovozce, který není ve spojení.

3.4.3.   Srovnání

| (89) | Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(89)

Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.

| (90) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy o provizi, náklady na přepravu, náklady na úvěr, bankovní poplatky, náklady na manipulaci a nakládku a náklady na balení. |
| --- | --- |

(90)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy o provizi, náklady na přepravu, náklady na úvěr, bankovní poplatky, náklady na manipulaci a nakládku a náklady na balení.

| (91) | Vyvážející výrobce podal žádost podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu i) základního nařízení o úpravu o rozdíly v obchodních úrovních a tvrdil, že téměř veškerý jeho domácí prodej směřuje ke koncovým uživatelům, zatímco polovina jeho prodeje na vývoz do Unie směřuje k obchodníkům ve spojení nebo k obchodníkům, kteří ve spojení nejsou. |
| --- | --- |

(91)

Vyvážející výrobce podal žádost podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu i) základního nařízení o úpravu o rozdíly v obchodních úrovních a tvrdil, že téměř veškerý jeho domácí prodej směřuje ke koncovým uživatelům, zatímco polovina jeho prodeje na vývoz do Unie směřuje k obchodníkům ve spojení nebo k obchodníkům, kteří ve spojení nejsou.

| (92) | Komise zjistila, že žádost nebyla dostatečně doložena. Tato žádost proto byla zamítnuta. |
| --- | --- |

(92)

Komise zjistila, že žádost nebyla dostatečně doložena. Tato žádost proto byla zamítnuta.

3.4.4.   Dumpingová rozpětí

| (93) | U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(93)

U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (94) | Úroveň spolupráce byla vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval 100 % celkového vývozu z Japonska do Unie v průběhu období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla stanovit dumpingové rozpětí pro celou zemi na úrovni spolupracující společnosti, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší. |
| --- | --- |

(94)

Úroveň spolupráce byla vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval 100 % celkového vývozu z Japonska do Unie v průběhu období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla stanovit dumpingové rozpětí pro celou zemi na úrovni spolupracující společnosti, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.

| (95) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| JFE Steel Corporation | 47,1 % |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation | 52,2 % |
| Všechny ostatní společnosti | 52,2 % |

(95)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

JFE Steel Corporation

47,1 %

Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation

52,2 %

Všechny ostatní společnosti

52,2 %

3.5.   Ruská federace

| (96) | Šetření ukázalo, že dotčený výrobek v Rusku vyrábí pouze skupina NLMK Group. Oba vyvážející výrobci ve skupině, OJSC Novolipetsk Steel a VIZ Steel, spolupracovali. Veškerý prodej na trh Unie byl realizován prostřednictvím obchodníka ve spojení ve Švýcarsku. Prodej na domácím trhu se uskutečňoval přímo nezávislým stranám. |
| --- | --- |

(96)

Šetření ukázalo, že dotčený výrobek v Rusku vyrábí pouze skupina NLMK Group. Oba vyvážející výrobci ve skupině, OJSC Novolipetsk Steel a VIZ Steel, spolupracovali. Veškerý prodej na trh Unie byl realizován prostřednictvím obchodníka ve spojení ve Švýcarsku. Prodej na domácím trhu se uskutečňoval přímo nezávislým stranám.

| (97) | Vzhledem k tomu, že údaje o výše uvedených vyvážejících výrobcích byly poskytnuty odděleně, byly výpočty dumpingu provedeny pro každou společnost a vážené průměrné rozpětí pak bylo vypočteno pro skupinu jako celek. |
| --- | --- |

(97)

Vzhledem k tomu, že údaje o výše uvedených vyvážejících výrobcích byly poskytnuty odděleně, byly výpočty dumpingu provedeny pro každou společnost a vážené průměrné rozpětí pak bylo vypočteno pro skupinu jako celek.

3.5.1.   Běžná hodnota

| (98) | Komise zjistila, že největší typ výrobku prodávaný na vývoz do Unie lze srovnávat s reprezentativním domácím prodejem tohoto typu výrobku a že se tento domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. U tohoto typu výrobku proto byla pro výpočet běžné hodnoty v souladu s obecnou metodikou popsanou výše v oddíle 3.1.1 použita skutečná prodejní cena na domácím trhu. U zbývajících typů výrobku byla běžná hodnota zjištěna početně. |
| --- | --- |

(98)

Komise zjistila, že největší typ výrobku prodávaný na vývoz do Unie lze srovnávat s reprezentativním domácím prodejem tohoto typu výrobku a že se tento domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. U tohoto typu výrobku proto byla pro výpočet běžné hodnoty v souladu s obecnou metodikou popsanou výše v oddíle 3.1.1 použita skutečná prodejní cena na domácím trhu. U zbývajících typů výrobku byla běžná hodnota zjištěna početně.

| (99) | V případě ruských výrobců se jedná o integrované společnosti, a to do té míry, že společnosti ve skupině těžily a dodávaly železnou rudu a další suroviny společnostem ve skupině, které vyráběly EPOS. Skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by neměl být použit čl. 2 odst. 5 základního nařízení k provedení úprav výrobních nákladů, protože vnitřní prodej těchto surovin probíhal za tržní ceny. Předběžně bylo rozhodnuto, že úprava provedena nebude, protože prodej těchto surovin v rámci skupiny probíhal za podobné ceny jako v případě externího prodeje. |
| --- | --- |

(99)

V případě ruských výrobců se jedná o integrované společnosti, a to do té míry, že společnosti ve skupině těžily a dodávaly železnou rudu a další suroviny společnostem ve skupině, které vyráběly EPOS. Skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by neměl být použit čl. 2 odst. 5 základního nařízení k provedení úprav výrobních nákladů, protože vnitřní prodej těchto surovin probíhal za tržní ceny. Předběžně bylo rozhodnuto, že úprava provedena nebude, protože prodej těchto surovin v rámci skupiny probíhal za podobné ceny jako v případě externího prodeje.

3.5.2.   Vývozní cena

| (100) | Jelikož oba vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V tomto případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk dovozce, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(100)

Jelikož oba vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V tomto případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk dovozce, který není ve spojení.

3.5.3.   Srovnání

| (101) | Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny obou vyvážejících výrobců ve spojení na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(101)

Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny obou vyvážejících výrobců ve spojení na základě ceny ze závodu.

| (102) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, pojištění a úvěry a o provize. |
| --- | --- |

(102)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, pojištění a úvěry a o provize.

3.5.4.   Dumpingová rozpětí

| (103) | U obou vyvážejících výrobců ve spojení Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. V této fázi byly výpočty dumpingu obou vyvážejících výrobců ve spojení sloučeny za účelem výpočtu váženého průměrného rozpětí pro skupinu NLMK. |
| --- | --- |

(103)

U obou vyvážejících výrobců ve spojení Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. V této fázi byly výpočty dumpingu obou vyvážejících výrobců ve spojení sloučeny za účelem výpočtu váženého průměrného rozpětí pro skupinu NLMK.

| (104) | Úroveň spolupráce v Rusku je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval 100 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla stanovit dumpingové rozpětí pro celou zemi na úrovni skupiny NLMK. |
| --- | --- |

(104)

Úroveň spolupráce v Rusku je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval 100 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla stanovit dumpingové rozpětí pro celou zemi na úrovni skupiny NLMK.

| (105) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| NLMK Group | 29,0 % |
| Všechny ostatní společnosti | 29,0 % |

(105)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

NLMK Group

29,0 %

Všechny ostatní společnosti

29,0 %

3.6.   Spojené státy americké

| (106) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na trh Unie prostřednictvím dovozce ve spojení v Nizozemsku. Prodej na domácím trhu se uskutečňoval přímo nezávislým stranám. |
| --- | --- |

(106)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na trh Unie prostřednictvím dovozce ve spojení v Nizozemsku. Prodej na domácím trhu se uskutečňoval přímo nezávislým stranám.

3.6.1.   Běžná hodnota

| (107) | Na základě obecné metodiky popsané v oddíle 3.1.1 Komise zjistila, že většina typů výrobku prodávaných spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v USA na domácím trhu není shodná nebo srovnatelná s typy prodávanými na vývoz, a tudíž není považována za reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. U těchto typů výrobku byla běžná hodnota zjištěna početně v souladu s obecnou metodikou. U zbývajících typů výrobku byla běžná hodnota určena na základě cen na domácím trhu. |
| --- | --- |

(107)

Na základě obecné metodiky popsané v oddíle 3.1.1 Komise zjistila, že většina typů výrobku prodávaných spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v USA na domácím trhu není shodná nebo srovnatelná s typy prodávanými na vývoz, a tudíž není považována za reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. U těchto typů výrobku byla běžná hodnota zjištěna početně v souladu s obecnou metodikou. U zbývajících typů výrobku byla běžná hodnota určena na základě cen na domácím trhu.

3.6.2.   Vývozní cena

| (108) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do Unie prostřednictvím dovozce ve spojení v EU. |
| --- | --- |

(108)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do Unie prostřednictvím dovozce ve spojení v EU.

| (109) | Malý podíl typů výrobku není znovu prodáván ve stavu, ve kterém byl dovezen, neboť je dále zpracováván (dělen) v EU. Vzhledem k tomu, že hodnota CIF vývozu deklarovaného na hranicích Unie u tohoto prodeje představuje hodnotu nezpracovaných (nedělených) svitků, Komise stanovila vývozní cenu nezpracovaných (nedělených) svitků na vývoz v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(109)

Malý podíl typů výrobku není znovu prodáván ve stavu, ve kterém byl dovezen, neboť je dále zpracováván (dělen) v EU. Vzhledem k tomu, že hodnota CIF vývozu deklarovaného na hranicích Unie u tohoto prodeje představuje hodnotu nezpracovaných (nedělených) svitků, Komise stanovila vývozní cenu nezpracovaných (nedělených) svitků na vývoz v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

| (110) | K tomu došlo úpravou ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně nákladů na zpracování v Unii, řádně upravených o úbytek hmotnosti, a prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk, aby tak bylo zpětně dosaženo ceny nezpracovaného (neděleného) svitku. Vzhledem k neexistenci jiné přiměřené referenční hodnoty byla použita úroveň zisku dovozce, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(110)

K tomu došlo úpravou ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně nákladů na zpracování v Unii, řádně upravených o úbytek hmotnosti, a prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk, aby tak bylo zpětně dosaženo ceny nezpracovaného (neděleného) svitku. Vzhledem k neexistenci jiné přiměřené referenční hodnoty byla použita úroveň zisku dovozce, který není ve spojení.

| (111) | U prodeje, který se dále nezpracovával, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě úpravy ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk dovozce, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(111)

U prodeje, který se dále nezpracovával, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě úpravy ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii, o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o zisk dovozce, který není ve spojení.

3.6.3.   Srovnání

| (112) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu jediného vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(112)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu jediného vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu.

| (113) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravné, manipulaci, balení, náklady na úvěr a náklady na službu zákazníkům. |
| --- | --- |

(113)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravné, manipulaci, balení, náklady na úvěr a náklady na službu zákazníkům.

3.6.4.   Dumpingové rozpětí

| (114) | U jediného vyvážejícího výrobce Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(114)

U jediného vyvážejícího výrobce Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (115) | Úroveň spolupráce byla vysoká. Komise se proto rozhodla stanovit dumpingové rozpětí pro celou zemi na úrovni jediného vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(115)

Úroveň spolupráce byla vysoká. Komise se proto rozhodla stanovit dumpingové rozpětí pro celou zemi na úrovni jediného vyvážejícího výrobce.

| (116) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| AK Steel | 60,1 % |
| Všechny ostatní společnosti | 60,1 % |

(116)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

AK Steel

60,1 %

Všechny ostatní společnosti

60,1 %

4.   ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (117) | V Unii vyrábí dotčený výrobek šest společností. Na základě dostupných informací obsažených v podnětu v Unii nejsou žádní další výrobci dotčeného výrobku. Těchto šest výrobců tudíž představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(117)

V Unii vyrábí dotčený výrobek šest společností. Na základě dostupných informací obsažených v podnětu v Unii nejsou žádní další výrobci dotčeného výrobku. Těchto šest výrobců tudíž představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (118) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 340 000 tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od žadatele a všech známých výrobců v Unii. Těchto šest známých výrobců v Unii představuje 100 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(118)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 340 000 tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od žadatele a všech známých výrobců v Unii. Těchto šest známých výrobců v Unii představuje 100 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Spotřeba v Unii

| (119) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě prodeje na trhu Unie a) všech známých výrobců v Unii, b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu a rovněž při zohlednění údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v dotčených zemích. |
| --- | --- |

(119)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě prodeje na trhu Unie a) všech známých výrobců v Unii, b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu a rovněž při zohlednění údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v dotčených zemích.

| (120) | S ohledem na Japonsko byla velká část dovozu dotčeného výrobku z Japonska do Nizozemska v posuzovaném období vykázána pod důvěrným kódem KN (4). Z tohoto důvodu jsou v níže uvedené tabulce týkající se spotřeby v Unii a v jiných příslušných tabulkách, které se týkají objemu a hodnoty dovozu, udána rozpětí. |
| --- | --- |

(120)

S ohledem na Japonsko byla velká část dovozu dotčeného výrobku z Japonska do Nizozemska v posuzovaném období vykázána pod důvěrným kódem KN (4). Z tohoto důvodu jsou v níže uvedené tabulce týkající se spotřeby v Unii a v jiných příslušných tabulkách, které se týkají objemu a hodnoty dovozu, udána rozpětí.

| (121) | Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:









  Spotřeba v Unii (v metrických tunách) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Celková spotřeba v Unii | 353 000 – 368 000 | 346 000 – 361 000 | 316 000 – 331 000 | 313 000 – 328 000 |
| Index | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník, informace obsažené v podnětu, Eurostat a Eurofer |

(121)

Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Spotřeba v Unii (v metrických tunách)

2011

2012

2013

OŠ

Celková spotřeba v Unii

353 000 – 368 000

346 000 – 361 000

316 000 – 331 000

313 000 – 328 000

Index

100

98

90

89

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník, informace obsažené v podnětu, Eurostat a Eurofer

| (122) | Komise získala údaje o veškeré činnosti související s dotčeným výrobkem a stanovila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh. Komise zjistila, že pouze malá část (přibližně 0,4 % celkové spotřeby) výroby výrobců v Unii je určena k využití pro vlastní spotřebu. Tato část byla často pouze převedena a/nebo dodána za převodní ceny v rámci téže společnosti nebo skupin společností k dalšímu navazujícímu zpracování. Vzhledem k velikosti závislého trhu to nemá vliv na obraz o újmě. |
| --- | --- |

(122)

Komise získala údaje o veškeré činnosti související s dotčeným výrobkem a stanovila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh. Komise zjistila, že pouze malá část (přibližně 0,4 % celkové spotřeby) výroby výrobců v Unii je určena k využití pro vlastní spotřebu. Tato část byla často pouze převedena a/nebo dodána za převodní ceny v rámci téže společnosti nebo skupin společností k dalšímu navazujícímu zpracování. Vzhledem k velikosti závislého trhu to nemá vliv na obraz o újmě.

| (123) | Od počátku roku 2003 došlo k nebývalému nárůstu poptávky po transformátorech, což vedlo k odpovídajícímu nárůstu poptávky po dotčeném výrobku a ke zvyšování cen. To počínaje rokem 2003/2004 přineslo významnou navýšenou kapacitu jak výrobců transformátorů, tak výrobců EPOS na celém světě. S mírným zpožděním, každopádně však od roku 2011, začal celosvětový trh (včetně Unie) pociťovat značný pokles spotřeby, který zasáhl i výrobní odvětví transformátorů. |
| --- | --- |

(123)

Od počátku roku 2003 došlo k nebývalému nárůstu poptávky po transformátorech, což vedlo k odpovídajícímu nárůstu poptávky po dotčeném výrobku a ke zvyšování cen. To počínaje rokem 2003/2004 přineslo významnou navýšenou kapacitu jak výrobců transformátorů, tak výrobců EPOS na celém světě. S mírným zpožděním, každopádně však od roku 2011, začal celosvětový trh (včetně Unie) pociťovat značný pokles spotřeby, který zasáhl i výrobní odvětví transformátorů.

| (124) | V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii snížila přibližně o 11 %. Pokles spotřeby je způsoben hlavně klesající poptávkou ze strany navazujícího odvětví, tj. výrobců transformátorů. |
| --- | --- |

(124)

V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii snížila přibližně o 11 %. Pokles spotřeby je způsoben hlavně klesající poptávkou ze strany navazujícího odvětví, tj. výrobců transformátorů.

4.3.   Dovoz z dotčených zemí

4.3.1.   Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

| (125) | Komise zjišťovala, zda by dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(125)

Komise zjišťovala, zda by dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (126) | Dumpingová rozpětí stanovená s ohledem na dovoz z ČLR, Japonska, Koreje, Ruska a USA byla všechna vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(126)

Dumpingová rozpětí stanovená s ohledem na dovoz z ČLR, Japonska, Koreje, Ruska a USA byla všechna vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení.

| (127) | Objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(127)

Objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.

| (128) | Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a obdobným výrobkem byly také podobné. |
| --- | --- |

(128)

Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a obdobným výrobkem byly také podobné.

| (129) | Dovážené výrobky soutěžily mezi sebou navzájem i s dotčeným výrobkem vyráběným v Unii, protože jsou prodávány podobným kategoriím koncových uživatelů. |
| --- | --- |

(129)

Dovážené výrobky soutěžily mezi sebou navzájem i s dotčeným výrobkem vyráběným v Unii, protože jsou prodávány podobným kategoriím koncových uživatelů.

| (130) | Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z dotčených zemí byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně. |
| --- | --- |

(130)

Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z dotčených zemí byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně.

| (131) | Vyvážející výrobci z USA a z Japonska zpochybnili vhodnost souhrnného posouzení. V obou případech tvrdili, že jejich dovoz v posuzovaném období klesl a že nepředstavoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(131)

Vyvážející výrobci z USA a z Japonska zpochybnili vhodnost souhrnného posouzení. V obou případech tvrdili, že jejich dovoz v posuzovaném období klesl a že nepředstavoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii.

| (132) | Navzdory poklesu dovozu z Japonska a z USA během posuzovaného období i tento dumpingový dovoz přispěl k cenovému tlaku vyvíjenému vůči dotčenému výrobku na trhu EU. Jejich dovoz je dumpingový a jejich výrobky zcela zřejmě přímo konkurují výrobkům Unie a výrobkům od jiných vyvážejících výrobců. Podmínky pro uplatnění souhrnného posouzení účinků dovozu z těchto pěti dotčených zemí jsou stále splněny. EPOS všech typů, včetně typů prodávaných japonskými a americkými vyvážejícími výrobci, jsou prodávány k využití při výrobě jader transformátorů a jsou prodávány stejné poměrně omezené skupině odběratelů. Komise proto tyto argumenty předběžně zamítla. |
| --- | --- |

(132)

Navzdory poklesu dovozu z Japonska a z USA během posuzovaného období i tento dumpingový dovoz přispěl k cenovému tlaku vyvíjenému vůči dotčenému výrobku na trhu EU. Jejich dovoz je dumpingový a jejich výrobky zcela zřejmě přímo konkurují výrobkům Unie a výrobkům od jiných vyvážejících výrobců. Podmínky pro uplatnění souhrnného posouzení účinků dovozu z těchto pěti dotčených zemí jsou stále splněny. EPOS všech typů, včetně typů prodávaných japonskými a americkými vyvážejícími výrobci, jsou prodávány k využití při výrobě jader transformátorů a jsou prodávány stejné poměrně omezené skupině odběratelů. Komise proto tyto argumenty předběžně zamítla.

4.3.2.   Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu

| (133) | Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v dotčených zemích. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(133)

Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v dotčených zemích. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů Eurostatu.

| (134) | Jak již bylo uvedeno, byla velká část dovozu dotčeného výrobku z Japonska do Nizozemska v posuzovaném období vykázána pod důvěrným kódem KN. Z tohoto důvodu jsou v níže uvedené tabulce týkající se dovozu z dotčených zemí udána rozpětí. |
| --- | --- |

(134)

Jak již bylo uvedeno, byla velká část dovozu dotčeného výrobku z Japonska do Nizozemska v posuzovaném období vykázána pod důvěrným kódem KN. Z tohoto důvodu jsou v níže uvedené tabulce týkající se dovozu z dotčených zemí udána rozpětí.

| (135) | Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:









  Objem dovozu (v metrických tunách) a podíl na trhu |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Objem dovozu z dotčených zemí | 153 000 – 168 000 | 158 000 – 173 000 | 135 000 – 150 000 | 139 000 – 154 000 |
| Index | 100 | 103 | 89 | 91 |
| Podíl na trhu | 40,2 % – 46,9 % | 42,3 % – 49,4 % | 39,9 % – 46,5 % | 41,8 % – 48,3 % |
| Index | 100 | 105 | 99 | 103 |
| Zdroj: Eurostat a spolupracující vyvážející výrobci |

(135)

Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:

Objem dovozu (v metrických tunách) a podíl na trhu

2011

2012

2013

OŠ

Objem dovozu z dotčených zemí

153 000 – 168 000

158 000 – 173 000

135 000 – 150 000

139 000 – 154 000

Index

100

103

89

91

Podíl na trhu

40,2 % – 46,9 %

42,3 % – 49,4 %

39,9 % – 46,5 %

41,8 % – 48,3 %

Index

100

105

99

103

Zdroj: Eurostat a spolupracující vyvážející výrobci

| (136) | Z výše uvedené tabulky je patrné, že v absolutních číslech vývoz z dotčených zemí během posuzovaného období mírně klesl. Celkový podíl na trhu v případě dumpingového dovozu do Unie během posuzovaného období vzrostl přibližně o tři procentní body. |
| --- | --- |

(136)

Z výše uvedené tabulky je patrné, že v absolutních číslech vývoz z dotčených zemí během posuzovaného období mírně klesl. Celkový podíl na trhu v případě dumpingového dovozu do Unie během posuzovaného období vzrostl přibližně o tři procentní body.

4.3.3.   Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení

| (137) | Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v dotčených zemích. |
| --- | --- |

(137)

Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v dotčených zemích.

| (138) | Vážená průměrná cena dovozu z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:









  Dovozní ceny (v EUR za metrickou tunu) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| ČLR | 1 798 | 1 967 | 1 530 | 1 357 |
| Index | 100 | 109 | 85 | 75 |
| Japonsko | 1 964 | 1 914 | 1 536 | 1 353 |
| Index | 100 | 97 | 78 | 69 |
| Korea | 2 033 | 1 814 | 1 434 | 1 353 |
| Index | 100 | 89 | 71 | 67 |
| Rusko | 1 493 | 1 377 | 1 137 | 1 055 |
| Index | 100 | 92 | 76 | 71 |
| USA | 2 024 | 2 014 | 1 741 | 1 604 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 79 |
| Průměrná cena dumpingového dovozu (na jednotku) | 1 813 | 1 746 | 1 397 | 1 263 |
| Index | 100 | 96 | 77 | 70 |
| Zdroj: Eurostat a spolupracující vyvážející výrobci |

(138)

Vážená průměrná cena dovozu z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:

Dovozní ceny (v EUR za metrickou tunu)

2011

2012

2013

OŠ

ČLR

1 798

1 967

1 530

1 357

Index

100

109

85

75

Japonsko

1 964

1 914

1 536

1 353

Index

100

97

78

69

Korea

2 033

1 814

1 434

1 353

Index

100

89

71

67

Rusko

1 493

1 377

1 137

1 055

Index

100

92

76

71

USA

2 024

2 014

1 741

1 604

Index

100

100

86

79

Průměrná cena dumpingového dovozu (na jednotku)

1 813

1 746

1 397

1 263

Index

100

96

77

70

Zdroj: Eurostat a spolupracující vyvážející výrobci

| (139) | Průměrné ceny dumpingového dovozu klesly z 1 813 EUR za tunu v roce 2011 na 1 263 EUR za tunu během období šetření. Během posuzovaného období činil pokles průměrné jednotkové ceny dumpingového dovozu přibližně 30 %. |
| --- | --- |

(139)

Průměrné ceny dumpingového dovozu klesly z 1 813 EUR za tunu v roce 2011 na 1 263 EUR za tunu během období šetření. Během posuzovaného období činil pokles průměrné jednotkové ceny dumpingového dovozu přibližně 30 %.

| (140) | Cenové podbízení během období šetření posoudila Komise na základě srovnání:






  a) | vážených průměrných prodejních cen šesti výrobců v Unii účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a |
| --- | --- | --- |

(140)

Cenové podbízení během období šetření posoudila Komise na základě srovnání:

a)

vážených průměrných prodejních cen šesti výrobců v Unii účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a

| b) | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu od spolupracujících výrobců z dotčených zemí prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. |
| --- | --- |

b)

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu od spolupracujících výrobců z dotčených zemí prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.

| (141) | Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii v období šetření. |
| --- | --- |

(141)

Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii v období šetření.

| (142) | Navzdory poklesu cen nedocházelo v průměru ze strany vyvážejících výrobců k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Obecně byly ceny výrobního odvětví Unie dosti podobné nebo jen nepatrně vyšší. Výsledek srovnání obecně prokázal neexistenci cenového podbízení. Pouze u jednoho japonského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 0,50 %. |
| --- | --- |

(142)

Navzdory poklesu cen nedocházelo v průměru ze strany vyvážejících výrobců k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Obecně byly ceny výrobního odvětví Unie dosti podobné nebo jen nepatrně vyšší. Výsledek srovnání obecně prokázal neexistenci cenového podbízení. Pouze u jednoho japonského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 0,50 %.

| (143) | Neexistence cenového podbízení však neznamená, že vývozní ceny nemohly způsobit újmu. Ceny výrobního odvětví Unie byly výsledkem výrazného stlačení cen způsobeného levným dumpingovým dovozem. Z důvodu nadměrné kapacity na světovém trhu v důsledku prudkého rozvoje obchodu v letech 2003–2010 došlo během posuzovaného období ke vzniku intenzivní cenové konkurence mezi Unií a vyvážejícími výrobci. |
| --- | --- |

(143)

Neexistence cenového podbízení však neznamená, že vývozní ceny nemohly způsobit újmu. Ceny výrobního odvětví Unie byly výsledkem výrazného stlačení cen způsobeného levným dumpingovým dovozem. Z důvodu nadměrné kapacity na světovém trhu v důsledku prudkého rozvoje obchodu v letech 2003–2010 došlo během posuzovaného období ke vzniku intenzivní cenové konkurence mezi Unií a vyvážejícími výrobci.

| (144) | Agresivní cenové strategie se týkaly zejména trhu Unie a vyvážející výrobci je mohou snášet déle než výrobci v Unii, a to z těchto důvodů: Zaprvé podíl vyvážejících výrobců na jejich domácích trzích je mnohem vyšší než podíl výrobců v Unii na trhu v Unii. Trh Unie je otevřeným trhem, zatímco, jak je uvedeno v oddíle 3.3.1 Srovnatelná země, na domácí trhy vyvážejících výrobců z dotčených zemí nemohou další konkurenti, včetně výrobců v Unii, snadno proniknout. Zadruhé většina vyvážejících výrobců má na domácích trzích vysoké zisky, které jim poskytují dostatečný prostor k tomu, aby na trhu EU prodávali za dumpingové ceny, nebo dokonce se ztrátou. Se ztrátou na trhu Unie prodávají zejména vyvážející výrobci z Japonska a z USA. V posuzovaném období byli výrobci v Unii ztrátoví jak na trhu EU, tak i mimo EU. |
| --- | --- |

(144)

Agresivní cenové strategie se týkaly zejména trhu Unie a vyvážející výrobci je mohou snášet déle než výrobci v Unii, a to z těchto důvodů: Zaprvé podíl vyvážejících výrobců na jejich domácích trzích je mnohem vyšší než podíl výrobců v Unii na trhu v Unii. Trh Unie je otevřeným trhem, zatímco, jak je uvedeno v oddíle 3.3.1 Srovnatelná země, na domácí trhy vyvážejících výrobců z dotčených zemí nemohou další konkurenti, včetně výrobců v Unii, snadno proniknout. Zadruhé většina vyvážejících výrobců má na domácích trzích vysoké zisky, které jim poskytují dostatečný prostor k tomu, aby na trhu EU prodávali za dumpingové ceny, nebo dokonce se ztrátou. Se ztrátou na trhu Unie prodávají zejména vyvážející výrobci z Japonska a z USA. V posuzovaném období byli výrobci v Unii ztrátoví jak na trhu EU, tak i mimo EU.

| (145) | Za těchto okolností není rozhodující otázkou, zda vyvážející výrobci prodávají pod cenami výrobního odvětví Unie, které jsou již tak ztrátové. Rozhodujícím činitelem pro stanovení újmy je spíše to, že výrobci v Unii neměli jinou možnost, než prodávat pod náklady, aby si uchránili svůj podíl na trhu a udrželi hospodářskou úroveň výroby, vzhledem k silnému cenovému tlaku, jemuž byly vystaveny jejich prodejní ceny. |
| --- | --- |

(145)

Za těchto okolností není rozhodující otázkou, zda vyvážející výrobci prodávají pod cenami výrobního odvětví Unie, které jsou již tak ztrátové. Rozhodujícím činitelem pro stanovení újmy je spíše to, že výrobci v Unii neměli jinou možnost, než prodávat pod náklady, aby si uchránili svůj podíl na trhu a udrželi hospodářskou úroveň výroby, vzhledem k silnému cenovému tlaku, jemuž byly vystaveny jejich prodejní ceny.

| (146) | Ruský vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava s ohledem na rozdíly v kvalitě mezi dotčeným výrobkem, který vyrábí a prodává tento vyvážející výrobce, a obdobným výrobkem výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení se zakládá na tom, že u stejného typu by kvalita dotčeného výrobku, který vyrábí tento vyvážející výrobce, byla podstatně nižší než kvalita produkovaná výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(146)

Ruský vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava s ohledem na rozdíly v kvalitě mezi dotčeným výrobkem, který vyrábí a prodává tento vyvážející výrobce, a obdobným výrobkem výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení se zakládá na tom, že u stejného typu by kvalita dotčeného výrobku, který vyrábí tento vyvážející výrobce, byla podstatně nižší než kvalita produkovaná výrobním odvětvím Unie.

| (147) | Toto tvrzení nebylo doloženo a složka ve skutečnosti neobsahovala důkazy o tom, že by byl mezi ruským vývozem a výrobou v Unii v případě téhož typu výrobku rozdíl v kvalitě. Tvrzení proto bylo předběžně zamítnuto. S ohledem na spravedlivé srovnání typů výrobku však bylo předběžně uznáno, že ruské dotčené výrobky „druhé a třetí jakosti“ by neměly být srovnávány s výrobky výrobního odvětví Unie „první a druhé jakosti“. |
| --- | --- |

(147)

Toto tvrzení nebylo doloženo a složka ve skutečnosti neobsahovala důkazy o tom, že by byl mezi ruským vývozem a výrobou v Unii v případě téhož typu výrobku rozdíl v kvalitě. Tvrzení proto bylo předběžně zamítnuto. S ohledem na spravedlivé srovnání typů výrobku však bylo předběžně uznáno, že ruské dotčené výrobky „druhé a třetí jakosti“ by neměly být srovnávány s výrobky výrobního odvětví Unie „první a druhé jakosti“.

| (148) | Další tvrzení se týkalo obchodní úrovně. Bylo namítnuto, že rozdíl v obchodní úrovni si zaslouží úpravu a že skupina NLMK prodává výlučně prostřednictvím obchodníka, zatímco společnosti EU prodávají také přímo konečným uživatelům. I toto tvrzení však bylo předběžně zamítnuto, neboť šetření neprokázalo, že tento rozdíl v obchodní úrovni měl dopad na ceny. Zejména nebylo dokázáno, že mezi výše uvedenými obchodními úrovněmi existují trvalé a zřejmé rozdíly v cenách. |
| --- | --- |

(148)

Další tvrzení se týkalo obchodní úrovně. Bylo namítnuto, že rozdíl v obchodní úrovni si zaslouží úpravu a že skupina NLMK prodává výlučně prostřednictvím obchodníka, zatímco společnosti EU prodávají také přímo konečným uživatelům. I toto tvrzení však bylo předběžně zamítnuto, neboť šetření neprokázalo, že tento rozdíl v obchodní úrovni měl dopad na ceny. Zejména nebylo dokázáno, že mezi výše uvedenými obchodními úrovněmi existují trvalé a zřejmé rozdíly v cenách.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

| (149) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období. Pro účely stanovení újmy Komise nerozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy, neboť všichni známí výrobci v Unii tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Komise posuzovala ukazatele újmy na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od všech známých výrobců v Unii a údajů získaných od žadatele. |
| --- | --- |

(149)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období. Pro účely stanovení újmy Komise nerozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy, neboť všichni známí výrobci v Unii tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Komise posuzovala ukazatele újmy na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od všech známých výrobců v Unii a údajů získaných od žadatele.

4.4.1.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (150) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:









  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Objem výroby (v metrických tunách) | 410 695 | 385 086 | 334 659 | 340 213 |
| Index | 100 | 94 | 81 | 83 |
| Výrobní kapacita (v metrických tunách) | 486 600 | 491 600 | 491 750 | 492 650 |
| Index | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Využití kapacity | 84 % | 78 % | 68 % | 69 % |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(150)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2011

2012

2013

OŠ

Objem výroby (v metrických tunách)

410 695

385 086

334 659

340 213

Index

100

94

81

83

Výrobní kapacita (v metrických tunách)

486 600

491 600

491 750

492 650

Index

100

101

101

101

Využití kapacity

84 %

78 %

68 %

69 %

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

| (151) | V průběhu celého posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 17,2 %. |
| --- | --- |

(151)

V průběhu celého posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 17,2 %.

| (152) | Oznámené hodnoty kapacity se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce. Kapacita během posuzovaného období mírně vzrostla. |
| --- | --- |

(152)

Oznámené hodnoty kapacity se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce. Kapacita během posuzovaného období mírně vzrostla.

| (153) | Někteří výrobci v Unii v průběhu posuzovaného období investovali do modernizace svého stávajícího výrobního zařízení s cílem vyrábět v poměru více typů s vyšší permeabilitou než typů konvenčních. To však nemělo vliv na výrobní kapacitu v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(153)

Někteří výrobci v Unii v průběhu posuzovaného období investovali do modernizace svého stávajícího výrobního zařízení s cílem vyrábět v poměru více typů s vyšší permeabilitou než typů konvenčních. To však nemělo vliv na výrobní kapacitu v posuzovaném období.

| (154) | Snížení míry využití kapacity vyplynulo z mírného nárůstu výrobní kapacity ve spojení s poklesem objemu výroby. V průběhu posuzovaného období toto snížení činilo 15 procentních bodů. |
| --- | --- |

(154)

Snížení míry využití kapacity vyplynulo z mírného nárůstu výrobní kapacity ve spojení s poklesem objemu výroby. V průběhu posuzovaného období toto snížení činilo 15 procentních bodů.

4.4.1.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (155) | S ohledem na Japonsko byla velká část dovozu dotčeného výrobku z Japonska do Nizozemska v posuzovaném období vykázána pod důvěrným kódem KN. Z tohoto důvodu jsou v níže uvedené tabulce týkající se objemu prodeje a podílu na trhu udána rozpětí. |
| --- | --- |

(155)

S ohledem na Japonsko byla velká část dovozu dotčeného výrobku z Japonska do Nizozemska v posuzovaném období vykázána pod důvěrným kódem KN. Z tohoto důvodu jsou v níže uvedené tabulce týkající se objemu prodeje a podílu na trhu udána rozpětí.

| (156) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:









  Objem prodeje a podíl na trhu |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie (v metrických tunách) | 189 000 – 204 000 | 181 000 – 196 000 | 174 000 – 189 000 | 167 000 – 182 000 |
| Index | 100 | 96 | 92 | 89 |
| Podíl na trhu | 51,7 % – 58,4 % | 50,2 % – 57,3 % | 53,0 % – 59,6 % | 51,1 % – 57,6 % |
| Index | 100 | 98 | 103 | 100 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat |

(156)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Objem prodeje a podíl na trhu

2011

2012

2013

OŠ

Celkový objem prodeje na trhu Unie (v metrických tunách)

189 000 – 204 000

181 000 – 196 000

174 000 – 189 000

167 000 – 182 000

Index

100

96

92

89

Podíl na trhu

51,7 % – 58,4 %

50,2 % – 57,3 %

53,0 % – 59,6 %

51,1 % – 57,6 %

Index

100

98

103

100

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat

| (157) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesl v posuzovaném období o 11,4 %, ze zhruba 189 000 – 204 000 tun v roce 2011 na 167 000 – 182 000 tun během období šetření. Tento pokles začal již před posuzovaným obdobím, protože v roce 2010 činil objem prodeje výrobního odvětví Unie 210 693 tun. |
| --- | --- |

(157)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesl v posuzovaném období o 11,4 %, ze zhruba 189 000 – 204 000 tun v roce 2011 na 167 000 – 182 000 tun během období šetření. Tento pokles začal již před posuzovaným obdobím, protože v roce 2010 činil objem prodeje výrobního odvětví Unie 210 693 tun.

| (158) | Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně snížil z 51,7 % – 58,4 % na 51,1 % – 57,6 %). Ovšem i tento pokles začal již před posuzovaným obdobím, protože v roce 2010 činil podíl výrobního odvětví Unie na trhu ještě 60,6 %. Tato ztráta podílu na trhu se časově shodovala s poklesem spotřeby, ale pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie přesáhl pokles spotřeby. Navíc v důsledku pokračujícího cenového tlaku ze strany vyvážejících výrobců bylo výrobní odvětví Unie nuceno snižovat své prodejní ceny, aby zabránilo dalšímu zmenšení svého podílu na trhu. |
| --- | --- |

(158)

Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně snížil z 51,7 % – 58,4 % na 51,1 % – 57,6 %). Ovšem i tento pokles začal již před posuzovaným obdobím, protože v roce 2010 činil podíl výrobního odvětví Unie na trhu ještě 60,6 %. Tato ztráta podílu na trhu se časově shodovala s poklesem spotřeby, ale pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie přesáhl pokles spotřeby. Navíc v důsledku pokračujícího cenového tlaku ze strany vyvážejících výrobců bylo výrobní odvětví Unie nuceno snižovat své prodejní ceny, aby zabránilo dalšímu zmenšení svého podílu na trhu.

4.4.1.3.   Růst

| (159) | Spotřeba v Unii klesla během posuzovaného období zhruba o 11 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se snížil o 11,4 %. Výrobnímu odvětví Unie tak podíl na trhu mírně klesl, na rozdíl od podílu, který měl na trhu dovoz z dotčených zemí a jenž se v průběhu posuzovaného období do jisté míry zvýšil. |
| --- | --- |

(159)

Spotřeba v Unii klesla během posuzovaného období zhruba o 11 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se snížil o 11,4 %. Výrobnímu odvětví Unie tak podíl na trhu mírně klesl, na rozdíl od podílu, který měl na trhu dovoz z dotčených zemí a jenž se v průběhu posuzovaného období do jisté míry zvýšil.

4.4.1.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (160) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:









  Zaměstnanost a produktivita |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Počet zaměstnanců | 2 790 | 2 716 | 2 605 | 2 539 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 147 | 142 | 128 | 134 |
| Index | 100 | 96 | 87 | 91 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(160)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Zaměstnanost a produktivita

2011

2012

2013

OŠ

Počet zaměstnanců

2 790

2 716

2 605

2 539

Index

100

97

93

91

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

147

142

128

134

Index

100

96

87

91

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

| (161) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období výrazně klesla v důsledku rozhodnutí omezit výrobu. To mělo za následek snížení pracovní síly o 9 % během posuzovaného období. Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, klesala pomaleji než pokles skutečné výroby. Druhý uváděný ukazatel se však nepovažuje za významný pro určení toho, zda je výrobní odvětví Unie efektivní, a to zejména kvůli tomu, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období vyrábělo v poměru více typů s vyšší permeabilitou. Výroba typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou ve skutečnosti vyžaduje slabší materiál, a tudíž menší tonáž, navzdory větším nákladům na výrobu těchto typů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(161)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období výrazně klesla v důsledku rozhodnutí omezit výrobu. To mělo za následek snížení pracovní síly o 9 % během posuzovaného období. Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, klesala pomaleji než pokles skutečné výroby. Druhý uváděný ukazatel se však nepovažuje za významný pro určení toho, zda je výrobní odvětví Unie efektivní, a to zejména kvůli tomu, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období vyrábělo v poměru více typů s vyšší permeabilitou. Výroba typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou ve skutečnosti vyžaduje slabší materiál, a tudíž menší tonáž, navzdory větším nákladům na výrobu těchto typů dotčeného výrobku.

4.4.1.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (162) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí nebyl dopad skutečných vysokých dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zanedbatelný. |
| --- | --- |

(162)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí nebyl dopad skutečných vysokých dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zanedbatelný.

| (163) | Ačkoliv v období 2005–2008 byla uplatněna opatření vůči Rusku a v letech 2005–2010 vůči USA, v současné době v EU proti tomuto výrobku žádná opatření na ochranu obchodu neexistují. Proto nebyly k dispozici žádné aktuální údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(163)

Ačkoliv v období 2005–2008 byla uplatněna opatření vůči Rusku a v letech 2005–2010 vůči USA, v současné době v EU proti tomuto výrobku žádná opatření na ochranu obchodu neexistují. Proto nebyly k dispozici žádné aktuální údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

4.4.1.6.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (164) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:









  Prodejní ceny v Unii |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za metrickou tunu) | 1 683 | 1 531 | 1 243 | 1 236 |
| Index | 100 | 91 | 74 | 73 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za metrickou tunu) | 1 669 | 1 677 | 1 562 | 1 479 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 89 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(164)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Prodejní ceny v Unii

2011

2012

2013

OŠ

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za metrickou tunu)

1 683

1 531

1 243

1 236

Index

100

91

74

73

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za metrickou tunu)

1 669

1 677

1 562

1 479

Index

100

100

94

89

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

| (165) | Výše uvedená tabulka zobrazuje vývoj jednotkových prodejních cen v Unii ve srovnání s příslušnými výrobními náklady, které zahrnují zejména náklady na suroviny, tj. za tepla válcované svitky, které v průměru představují zhruba 50 až 58 % celkových výrobních nákladů během posuzovaného období. Patrné je významné stlačení prodejních cen výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období se prodejní ceny snížily v průměru více než příslušné náklady. Prodejní ceny navíc byly během posuzovaného období, s výjimkou roku 2011, v průměru nižší než jednotkové výrobní náklady. To vedlo ke značným ztrátám pro výrobce v Unii a tato situace se shoduje s obdobím, kdy průměrné prodejní ceny dumpingového dovozu výrazně poklesly, což vytvářelo neustálý tlak na výrobce v Unii. Výrobci v Unii byli nuceni podstatně snížit své prodejní ceny, aby se pokusili zachovat si svůj podíl na trhu. |
| --- | --- |

(165)

Výše uvedená tabulka zobrazuje vývoj jednotkových prodejních cen v Unii ve srovnání s příslušnými výrobními náklady, které zahrnují zejména náklady na suroviny, tj. za tepla válcované svitky, které v průměru představují zhruba 50 až 58 % celkových výrobních nákladů během posuzovaného období. Patrné je významné stlačení prodejních cen výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období se prodejní ceny snížily v průměru více než příslušné náklady. Prodejní ceny navíc byly během posuzovaného období, s výjimkou roku 2011, v průměru nižší než jednotkové výrobní náklady. To vedlo ke značným ztrátám pro výrobce v Unii a tato situace se shoduje s obdobím, kdy průměrné prodejní ceny dumpingového dovozu výrazně poklesly, což vytvářelo neustálý tlak na výrobce v Unii. Výrobci v Unii byli nuceni podstatně snížit své prodejní ceny, aby se pokusili zachovat si svůj podíl na trhu.

4.4.1.7.   Náklady práce

| (166) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjely takto:









  Průměrné náklady práce na zaměstnance |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 48 768 | 51 045 | 49 249 | 49 547 |
| Index | 100 | 105 | 101 | 102 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(166)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2011

2012

2013

OŠ

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

48 768

51 045

49 249

49 547

Index

100

105

101

102

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

| (167) | Během posuzovaného období průměrná mzda na zaměstnance mírně vzrostla, nárůst však stále nedosahoval celkového nárůstu mezd v Unii. V každém případě, jak je vysvětleno ve 161. bodě odůvodnění, se zaměstnanost snížila. |
| --- | --- |

(167)

Během posuzovaného období průměrná mzda na zaměstnance mírně vzrostla, nárůst však stále nedosahoval celkového nárůstu mezd v Unii. V každém případě, jak je vysvětleno ve 161. bodě odůvodnění, se zaměstnanost snížila.

4.4.1.8.   Zásoby

| (168) | Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:









  Zásoby |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Konečný stav zásob (v metrických tunách) | 18 133 | 18 416 | 11 601 | 15 432 |
| Index | 100 | 102 | 64 | 85 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 4,4 % | 4,8 % | 3,5 % | 4,5 % |
| Index | 100 | 109 | 79 | 103 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(168)

Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Zásoby

2011

2012

2013

OŠ

Konečný stav zásob (v metrických tunách)

18 133

18 416

11 601

15 432

Index

100

102

64

85

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

4,4 %

4,8 %

3,5 %

4,5 %

Index

100

109

79

103

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

| (169) | V průběhu posuzovaného období zůstala úroveň konečného stavu zásob poměrně stabilní. Výrobní odvětví Unie vyrábí většinu typů obdobného výrobku na základě zvláštních objednávek uživatelů. Zásoby proto nelze u tohoto výrobního odvětví považovat za významný ukazatel újmy. |
| --- | --- |

(169)

V průběhu posuzovaného období zůstala úroveň konečného stavu zásob poměrně stabilní. Výrobní odvětví Unie vyrábí většinu typů obdobného výrobku na základě zvláštních objednávek uživatelů. Zásoby proto nelze u tohoto výrobního odvětví považovat za významný ukazatel újmy.

4.4.1.9.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

| (170) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:









  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje) | – 0,8 % | – 9,8 % | – 26,6 % | – 22,3 % |
| Index | (100) | (1 066 ) | (3 054 ) | (2 537 ) |
| Peněžní tok (v EUR) | 37 298 598 | – 20 925 150 | – 49 622 748 | – 72 013 294 |
| Index | 100 | (56) | (133) | (193) |
| Investice (v EUR) | 29 248 768 | 35 938 957 | 29 633 930 | 23 395 754 |
| Index | 100 | 123 | 101 | 80 |
| Návratnost investic | – 13,1 % | – 23,0 % | – 1 103,0 % | – 327,5 % |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(170)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2011

2012

2013

OŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)

– 0,8 %

– 9,8 %

– 26,6 %

– 22,3 %

Index

(100)

(1 066 )

(3 054 )

(2 537 )

Peněžní tok (v EUR)

37 298 598

– 20 925 150

– 49 622 748

– 72 013 294

Index

100

(56)

(133)

(193)

Investice (v EUR)

29 248 768

35 938 957

29 633 930

23 395 754

Index

100

123

101

80

Návratnost investic

– 13,1 %

– 23,0 %

– 1 103,0 %

– 327,5 %

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

| (171) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii tak, že čistou ztrátu z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Jak je uvedeno v tabulce ve 164. bodě odůvodnění, jednotková prodejní cena účtovaná odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla o 26,5 % kvůli velkému cenovému tlaku, který vyvíjel dumpingový dovoz. Navíc zatímco v roce 2011 se výrobci v Unii blížili hranici rentability, v letech 2012 a 2013 se ztráty podstatně prohloubily a během období šetření dosáhly až na úroveň – 22 %, a to navzdory snahám výrobního odvětví Unie o optimalizaci nákladů, včetně ohlášeného snížení pracovní síly a dočasných pracovních opatření. |
| --- | --- |

(171)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii tak, že čistou ztrátu z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Jak je uvedeno v tabulce ve 164. bodě odůvodnění, jednotková prodejní cena účtovaná odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla o 26,5 % kvůli velkému cenovému tlaku, který vyvíjel dumpingový dovoz. Navíc zatímco v roce 2011 se výrobci v Unii blížili hranici rentability, v letech 2012 a 2013 se ztráty podstatně prohloubily a během období šetření dosáhly až na úroveň – 22 %, a to navzdory snahám výrobního odvětví Unie o optimalizaci nákladů, včetně ohlášeného snížení pracovní síly a dočasných pracovních opatření.

| (172) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok měl podobně klesající tendenci jako ziskovost a dostal se do záporných, ne-li neudržitelných hodnot. |
| --- | --- |

(172)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok měl podobně klesající tendenci jako ziskovost a dostal se do záporných, ne-li neudržitelných hodnot.

| (173) | Navzdory ztrátám během posuzovaného období investice v každém roce posuzovaného období stále přesahovaly 23 milionů EUR. Tyto investice se většinou týkaly modernizace strojního zařízení za účelem výroby typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(173)

Navzdory ztrátám během posuzovaného období investice v každém roce posuzovaného období stále přesahovaly 23 milionů EUR. Tyto investice se většinou týkaly modernizace strojního zařízení za účelem výroby typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou.

| (174) | Návratnost investic je v zásadě zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V důsledku utrpěných ztrát byla návratnost investic během posuzovaného období negativní. Ve skutečnosti vykazovala stejnou klesající tendenci jako ziskovost. Schopnost získávat kapitál ovlivnily ztráty, které vznikly během posuzovaného období. Například jeden výrobce v Unii odložil významné investice do rozvoje typů EPOS s vyšší permeabilitou na rok 2015. |
| --- | --- |

(174)

Návratnost investic je v zásadě zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V důsledku utrpěných ztrát byla návratnost investic během posuzovaného období negativní. Ve skutečnosti vykazovala stejnou klesající tendenci jako ziskovost. Schopnost získávat kapitál ovlivnily ztráty, které vznikly během posuzovaného období. Například jeden výrobce v Unii odložil významné investice do rozvoje typů EPOS s vyšší permeabilitou na rok 2015.

4.5.   Závěr ohledně újmy

| (175) | I přes konkrétní kroky výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, jejichž cílem bylo zvýšit efektivitu prostřednictvím snížení nákladů a udržení pevné kontroly nad výrobními náklady, včetně ohlášeného snížení pracovní síly a dočasných pracovních opatření, se hospodářská situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období značně zhoršila: Ztráty se dostaly z – 0,8 % v roce 2011 na – 22,3 % během období šetření. Navíc ve srovnání s rokem 2010 je propad zisků ještě dramatičtější, protože v průběhu roku 2010 bylo výrobní odvětví Unie stále ještě schopné dosáhnout zisků ve výši 14 %. |
| --- | --- |

(175)

I přes konkrétní kroky výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, jejichž cílem bylo zvýšit efektivitu prostřednictvím snížení nákladů a udržení pevné kontroly nad výrobními náklady, včetně ohlášeného snížení pracovní síly a dočasných pracovních opatření, se hospodářská situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období značně zhoršila: Ztráty se dostaly z – 0,8 % v roce 2011 na – 22,3 % během období šetření. Navíc ve srovnání s rokem 2010 je propad zisků ještě dramatičtější, protože v průběhu roku 2010 bylo výrobní odvětví Unie stále ještě schopné dosáhnout zisků ve výši 14 %.

| (176) | Kromě toho objem prodeje na trhu Unie klesl o 11,4 %, jednotkové prodejní ceny se propadly o 26,5 %, výroba se snížila o 17,2 % a využití výrobní kapacity o 15 %. Zaměstnanost navíc klesla o 9 %. V důsledku toho ztráty dosáhly úrovně, která již není udržitelná. |
| --- | --- |

(176)

Kromě toho objem prodeje na trhu Unie klesl o 11,4 %, jednotkové prodejní ceny se propadly o 26,5 %, výroba se snížila o 17,2 % a využití výrobní kapacity o 15 %. Zaměstnanost navíc klesla o 9 %. V důsledku toho ztráty dosáhly úrovně, která již není udržitelná.

| (177) | Při specifických okolnostech tohoto případu, kdy vyvážející výrobci obecně nepraktikovali cenové podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie, je rozhodujícím činitelem pro stanovení újmy to, že výrobci v Unii byli nuceni prodávat pod náklady, protože značná část vyvážejících výrobců nejenže prodávala za dumpingové ceny, ale dokonce i pod náklady, což vyvíjelo značný tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(177)

Při specifických okolnostech tohoto případu, kdy vyvážející výrobci obecně nepraktikovali cenové podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie, je rozhodujícím činitelem pro stanovení újmy to, že výrobci v Unii byli nuceni prodávat pod náklady, protože značná část vyvážejících výrobců nejenže prodávala za dumpingové ceny, ale dokonce i pod náklady, což vyvíjelo značný tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie.

| (178) | Kvůli ztrátám utrpěným během posuzovaného období v důsledku výše uvedených činitelů sledovaly ostatní ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stejnou klesající tendenci jako ukazatel ziskovosti. |
| --- | --- |

(178)

Kvůli ztrátám utrpěným během posuzovaného období v důsledku výše uvedených činitelů sledovaly ostatní ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stejnou klesající tendenci jako ukazatel ziskovosti.

| (179) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi šetření k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, již prokazují všechny hlavní ukazatele újmy, ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(179)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi šetření k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, již prokazují všechny hlavní ukazatele újmy, ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (180) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí,nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: hospodářská krize a snížení poptávky, nedostatečná konkurenceschopnost výrobců v Unii, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a „údajná nadměrná kapacita“ evropského ocelářského průmyslu. |
| --- | --- |

(180)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí,nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: hospodářská krize a snížení poptávky, nedostatečná konkurenceschopnost výrobců v Unii, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a „údajná nadměrná kapacita“ evropského ocelářského průmyslu.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

| (181) | Prodejní ceny vyvážejících výrobců klesly v průměru z 1 813 EUR/t v roce 2011 na 1 263 EUR/t během období šetření. Stálým snižováním svých jednotkových prodejních cen v průběhu posuzovaného období výrobci z dotčených zemí dokázali zvýšit svůj podíl na trhu (40,2 % – 46,9 % v roce 2011 na 41,8 % – 48,3 % během období šetření). V důsledku tohoto propadu cen došlo během posuzovaného období ke vzniku intenzivní cenové konkurence mezi výrobci v Unii a vyvážejícími výrobci. |
| --- | --- |

(181)

Prodejní ceny vyvážejících výrobců klesly v průměru z 1 813 EUR/t v roce 2011 na 1 263 EUR/t během období šetření. Stálým snižováním svých jednotkových prodejních cen v průběhu posuzovaného období výrobci z dotčených zemí dokázali zvýšit svůj podíl na trhu (40,2 % – 46,9 % v roce 2011 na 41,8 % – 48,3 % během období šetření). V důsledku tohoto propadu cen došlo během posuzovaného období ke vzniku intenzivní cenové konkurence mezi výrobci v Unii a vyvážejícími výrobci.

| (182) | Prudký pokles cen vyvážejících výrobců z dotčených zemí během posuzovaného období, poměrně často pod náklady, způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu: Výrobci v Unii neměli jinou možnost, než začít snižovat ceny a prodávat se ztrátou, aby si udrželi určitou úroveň objemu prodeje a podílu na trhu. To se však negativně odrazilo na ziskovosti výrobního odvětví, která se dostala do záporných hodnot a během období šetření se propadla na neudržitelnou úroveň – 22,3 %. Je zřejmé, že kdyby výrobní odvětví Unie nesnížilo ceny pod výrobní náklady, bylo by velmi rychle ztratilo podíl na trhu a muselo by snížit výrobu a zavřít výrobní zařízení. |
| --- | --- |

(182)

Prudký pokles cen vyvážejících výrobců z dotčených zemí během posuzovaného období, poměrně často pod náklady, způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu: Výrobci v Unii neměli jinou možnost, než začít snižovat ceny a prodávat se ztrátou, aby si udrželi určitou úroveň objemu prodeje a podílu na trhu. To se však negativně odrazilo na ziskovosti výrobního odvětví, která se dostala do záporných hodnot a během období šetření se propadla na neudržitelnou úroveň – 22,3 %. Je zřejmé, že kdyby výrobní odvětví Unie nesnížilo ceny pod výrobní náklady, bylo by velmi rychle ztratilo podíl na trhu a muselo by snížit výrobu a zavřít výrobní zařízení.

| (183) | Vzhledem k jasně zjištěnému časovému souběhu dumpingového dovozu za průběžně klesající ceny na jedné straně a na druhé straně ztráty objemu prodeje výrobního odvětví Unie a stlačení cen vedoucího ke ztrátovosti se vyvozuje, že dumpingový dovoz byl odpovědný za újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Ačkoli nedochází k nepřetržitému cenovému podbízení, panuje, především na trhu Unie, agresivní stanovování cen, jemuž mohou dlouhodobě odolávat pouze vyvážející výrobci. Je tomu tak proto, že na rozdíl od výrobců v Unii dosahují v zásadě velmi dobrých zisků na svých domácích trzích, kde mají velmi vysoký podíl na trhu. |
| --- | --- |

(183)

Vzhledem k jasně zjištěnému časovému souběhu dumpingového dovozu za průběžně klesající ceny na jedné straně a na druhé straně ztráty objemu prodeje výrobního odvětví Unie a stlačení cen vedoucího ke ztrátovosti se vyvozuje, že dumpingový dovoz byl odpovědný za újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Ačkoli nedochází k nepřetržitému cenovému podbízení, panuje, především na trhu Unie, agresivní stanovování cen, jemuž mohou dlouhodobě odolávat pouze vyvážející výrobci. Je tomu tak proto, že na rozdíl od výrobců v Unii dosahují v zásadě velmi dobrých zisků na svých domácích trzích, kde mají velmi vysoký podíl na trhu.

5.2.   Účinky jiných činitelů

5.2.1.   Hospodářská krize

| (184) | Během posuzovaného období způsobila hospodářská krize snížení poptávky v EU a následný pokles prodejních cen. Přestože krize zasáhla trhy EPOS po celém světě, je třeba konstatovat, že nebylo možné pozorovat, že by vyvážející výrobci na svých domácích trzích utrpěli podobnou újmu. Pro ilustraci, USTR (5) zjistil (publikace 4491 ze září 2014, část VII Závěr, strana 36), že výrobnímu odvětví USA v současné době není působena podstatná újma. Kromě toho japonští, ruští a korejští výrobci na svých domácích trzích někdy prodávali se značným ziskem. |
| --- | --- |

(184)

Během posuzovaného období způsobila hospodářská krize snížení poptávky v EU a následný pokles prodejních cen. Přestože krize zasáhla trhy EPOS po celém světě, je třeba konstatovat, že nebylo možné pozorovat, že by vyvážející výrobci na svých domácích trzích utrpěli podobnou újmu. Pro ilustraci, USTR (5) zjistil (publikace 4491 ze září 2014, část VII Závěr, strana 36), že výrobnímu odvětví USA v současné době není působena podstatná újma. Kromě toho japonští, ruští a korejští výrobci na svých domácích trzích někdy prodávali se značným ziskem.

| (185) | Lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize není hlavní příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví EU a nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(185)

Lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize není hlavní příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví EU a nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.2.2.   Výrobci v Unii nejsou dostatečně konkurenceschopní

| (186) | Některé zúčastněné strany uváděly, že výrobci v Unii nejsou dostatečně konkurenceschopní vzhledem k poměrně vyšším cenám surovin, energie (zejména elektřiny) a nákladům práce. |
| --- | --- |

(186)

Některé zúčastněné strany uváděly, že výrobci v Unii nejsou dostatečně konkurenceschopní vzhledem k poměrně vyšším cenám surovin, energie (zejména elektřiny) a nákladům práce.

| (187) | Výrobci v Unii mohou být v relativní nevýhodě, pokud by se jejich ceny surovin a elektřiny porovnaly s některými vyvážejícími výrobci, například v Rusku a USA. |
| --- | --- |

(187)

Výrobci v Unii mohou být v relativní nevýhodě, pokud by se jejich ceny surovin a elektřiny porovnaly s některými vyvážejícími výrobci, například v Rusku a USA.

| (188) | Tyto argumenty však dostatečně nevysvětlují, proč výrobní odvětví Unie stále dokázalo vytvářet zisk v letech předcházejících posuzovanému období, jelikož toto možné relativní znevýhodnění v oblasti nákladů s největší pravděpodobností existovalo i během tohoto předcházejícího období. Výrobní odvětví Unie navíc od roku 2011 dosahovalo úspor nákladů, což přineslo snížení nákladů práce a jednotkových výrobních nákladů. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá. |
| --- | --- |

(188)

Tyto argumenty však dostatečně nevysvětlují, proč výrobní odvětví Unie stále dokázalo vytvářet zisk v letech předcházejících posuzovanému období, jelikož toto možné relativní znevýhodnění v oblasti nákladů s největší pravděpodobností existovalo i během tohoto předcházejícího období. Výrobní odvětví Unie navíc od roku 2011 dosahovalo úspor nákladů, což přineslo snížení nákladů práce a jednotkových výrobních nákladů. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.

5.2.3.   Dovoz ze třetích zemí

| (189) | Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto










  Dovoz ze třetích zemí |
| --- | --- |
| Ostatní třetí země | | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| | Objem (měrná jednotka) | 5 224 | 1 262 | 1 502 | 1 891 |
| Index | 100 | 24 | 29 | 36 |
| Podíl na trhu | 1,4 % | 0,4 % | 0,5 % | 0,6 % |
| Zdroj: Eurostat |

(189)

Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto

Dovoz ze třetích zemí

Ostatní třetí země

2011

2012

2013

OŠ

Objem (měrná jednotka)

5 224

1 262

1 502

1 891

Index

100

24

29

36

Podíl na trhu

1,4 %

0,4 %

0,5 %

0,6 %

Zdroj: Eurostat

| (190) | Dovoz z dotčených zemí tvoří velkou většinu veškerého dovozu do Unie. Ostatní dovoz během posuzovaného období klesl o 63,8 %. Vzhledem k nízkému objemu dovozu (1 891 tun) a nízkému podílu na trhu (0,6 %) na konci období šetření je patrné, že neexistuje nic, co by nasvědčovalo tomu, že výrobnímu odvětví Unie působil újmu ostatní dovoz. |
| --- | --- |

(190)

Dovoz z dotčených zemí tvoří velkou většinu veškerého dovozu do Unie. Ostatní dovoz během posuzovaného období klesl o 63,8 %. Vzhledem k nízkému objemu dovozu (1 891 tun) a nízkému podílu na trhu (0,6 %) na konci období šetření je patrné, že neexistuje nic, co by nasvědčovalo tomu, že výrobnímu odvětví Unie působil újmu ostatní dovoz.

5.2.4.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (191) | Objem vývozu výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjel takto:









  Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | OŠ |
| Objem vývozu (v metrických tunách) | 200 895 | 187 250 | 142 810 | 155 239 |
| Index | 100 | 93 | 71 | 77 |
| Průměrná cena (v EUR za metrickou tunu) | 1 556 | 1 521 | 1 211 | 1 139 |
| Index | 100 | 98 | 78 | 73 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(191)

Objem vývozu výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

2011

2012

2013

OŠ

Objem vývozu (v metrických tunách)

200 895

187 250

142 810

155 239

Index

100

93

71

77

Průměrná cena (v EUR za metrickou tunu)

1 556

1 521

1 211

1 139

Index

100

98

78

73

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

| (192) | Prodej na vývoz (podle objemu) výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 22,7 %. Aby byli i nadále schopni konkurovat ostatním výrobcům na trzích třetích zemí, museli výrobci v EU snížit své vývozní ceny. Na konci období šetření však objem vývozu činil 45,6 % celkové výroby, oproti 48,9 % v roce 2011, což během poměrně krátkého období představuje ztrátu ve výši 3,3 procentního bodu. |
| --- | --- |

(192)

Prodej na vývoz (podle objemu) výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 22,7 %. Aby byli i nadále schopni konkurovat ostatním výrobcům na trzích třetích zemí, museli výrobci v EU snížit své vývozní ceny. Na konci období šetření však objem vývozu činil 45,6 % celkové výroby, oproti 48,9 % v roce 2011, což během poměrně krátkého období představuje ztrátu ve výši 3,3 procentního bodu.

| (193) | Vývozní výkonnost výrobců v Unii tak rovněž přispěla k újmě, nikoliv však do té míry, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to z níže uvedených důvodů. Zaprvé nižší jednotková prodejní cena (1 139 EUR za tunu na vývozních trzích) účtovaná výrobci v Unii by ve srovnání s cenou na trhu EU (1 235 EUR za tunu) měla být nahlížena ve světle toho, že zahrnuje velkýpodíl EPOS druhé jakosti od výrobců v EU, které směřují především na vývoz a oproti EPOS prvotřídní jakosti jsou prodávány se slevou. Zadruhé objem prodeje v EU (172 410 tun) představuje ve srovnání s objemem vývozu (155 239 tun) většinu prodeje výrobců v Unii. Zatřetí zhoršující se vývozní výkonnost souvisí s tím, že trhy v dotčených zemích, které jsou hlavními obchodními partnery Unie, jsou poměrně uzavřené a obtížně se na ně proniká. V této souvislosti byl vyvozen závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zůstala zachována na vysoké úrovni. Kdyby se vývoz neudržel na takovéto úrovni, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu uskutečňovaného často pod náklady, ještě větší. |
| --- | --- |

(193)

Vývozní výkonnost výrobců v Unii tak rovněž přispěla k újmě, nikoliv však do té míry, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to z níže uvedených důvodů. Zaprvé nižší jednotková prodejní cena (1 139 EUR za tunu na vývozních trzích) účtovaná výrobci v Unii by ve srovnání s cenou na trhu EU (1 235 EUR za tunu) měla být nahlížena ve světle toho, že zahrnuje velkýpodíl EPOS druhé jakosti od výrobců v EU, které směřují především na vývoz a oproti EPOS prvotřídní jakosti jsou prodávány se slevou. Zadruhé objem prodeje v EU (172 410 tun) představuje ve srovnání s objemem vývozu (155 239 tun) většinu prodeje výrobců v Unii. Zatřetí zhoršující se vývozní výkonnost souvisí s tím, že trhy v dotčených zemích, které jsou hlavními obchodními partnery Unie, jsou poměrně uzavřené a obtížně se na ně proniká. V této souvislosti byl vyvozen závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zůstala zachována na vysoké úrovni. Kdyby se vývoz neudržel na takovéto úrovni, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu uskutečňovaného často pod náklady, ještě větší.

5.2.5.   Nadměrná kapacita evropského ocelářského průmyslu

| (194) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie nebyl dovoz z dotčených zemí, ale spíše strukturální problémy (například nadměrná kapacita) ocelářského průmyslu Unie tvořeného vertikálně integrovanými výrobci oceli. |
| --- | --- |

(194)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie nebyl dovoz z dotčených zemí, ale spíše strukturální problémy (například nadměrná kapacita) ocelářského průmyslu Unie tvořeného vertikálně integrovanými výrobci oceli.

| (195) | Nicméně negativní dopad tohoto faktoru nelze přičítat výrobcům EPOS v EU. Jak je uvedeno v analýze újmy, výrobci v Unii podnikli konkrétní kroky ke zlepšení efektivity; například objem výroby byl snížen o 70 482 tun (– 17,2 %), počet zaměstnanců klesl v přepočtu na plné pracovní úvazky o 251 (– 9 %) a jednotkové náklady také klesly o 11 %. |
| --- | --- |

(195)

Nicméně negativní dopad tohoto faktoru nelze přičítat výrobcům EPOS v EU. Jak je uvedeno v analýze újmy, výrobci v Unii podnikli konkrétní kroky ke zlepšení efektivity; například objem výroby byl snížen o 70 482 tun (– 17,2 %), počet zaměstnanců klesl v přepočtu na plné pracovní úvazky o 251 (– 9 %) a jednotkové náklady také klesly o 11 %.

| (196) | Kromě toho u konvenčních typů dotčeného výrobku na trhu Unie neexistuje výrazná nadměrná kapacita. Jak budou výrobci v Unii navíc přecházet na sortiment s nižší ztrátou v jádře, bude výrobní kapacita konvenčních typů dotčeného výrobku dále klesat. |
| --- | --- |

(196)

Kromě toho u konvenčních typů dotčeného výrobku na trhu Unie neexistuje výrazná nadměrná kapacita. Jak budou výrobci v Unii navíc přecházet na sortiment s nižší ztrátou v jádře, bude výrobní kapacita konvenčních typů dotčeného výrobku dále klesat.

| (197) | Šetření zatím v Unii nezjistilo žádné strukturální problémy, které by se daly považovat za příčinu újmy. Problémem výrobního odvětví Unie je spíše skutečnost, že kvůli dumpingovému dovozu z Japonska, Koreje, USA a ČLR nemohou výrobci v Unii vyrábět (a prodávat) více typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou za neustále se snižující ceny. Kromě toho výrobci v Unii čelí nerovnováze dodávek v oblasti konvenčních typů dotčeného výrobku následkem ruského dumpingového dovozu, který také stlačuje ceny tohoto typu dotčeného výrobku. Případná údajná nadměrná kapacita je tedy spíše důsledkem dumpingového dovozu než příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(197)

Šetření zatím v Unii nezjistilo žádné strukturální problémy, které by se daly považovat za příčinu újmy. Problémem výrobního odvětví Unie je spíše skutečnost, že kvůli dumpingovému dovozu z Japonska, Koreje, USA a ČLR nemohou výrobci v Unii vyrábět (a prodávat) více typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou za neustále se snižující ceny. Kromě toho výrobci v Unii čelí nerovnováze dodávek v oblasti konvenčních typů dotčeného výrobku následkem ruského dumpingového dovozu, který také stlačuje ceny tohoto typu dotčeného výrobku. Případná údajná nadměrná kapacita je tedy spíše důsledkem dumpingového dovozu než příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

5.2.6.   Výrobky dovážené z Ruska jsou konvenční třídy

| (198) | Ruská vyvážející skupina tvrdila, že újma se týká pouze vysokojakostních tříd výrobků, a nikoli konvenčního odvětví EPOS, které je z hlediska výroby a prodeje údajně udržitelné. Vývoz z Ruska se tak v tomto případě údajně nedal považovat za příčinu újmy. |
| --- | --- |

(198)

Ruská vyvážející skupina tvrdila, že újma se týká pouze vysokojakostních tříd výrobků, a nikoli konvenčního odvětví EPOS, které je z hlediska výroby a prodeje údajně udržitelné. Vývoz z Ruska se tak v tomto případě údajně nedal považovat za příčinu újmy.

| (199) | Nicméně všichni výrobci v Unii, včetně těch, kteří vyrábějí pouze konvenční typy EPOS, utrpěli podstatnou újmu, pokud jde o objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu, prodejní ceny a ziskovost. To jasně dokazuje, že toto tvrzení není opodstatněné. |
| --- | --- |

(199)

Nicméně všichni výrobci v Unii, včetně těch, kteří vyrábějí pouze konvenční typy EPOS, utrpěli podstatnou újmu, pokud jde o objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu, prodejní ceny a ziskovost. To jasně dokazuje, že toto tvrzení není opodstatněné.

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (200) | Byla prozatímně stanovena příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Existuje zřejmý časový souběh zejména mezi prudkým poklesem úrovně cen dumpingového dovozu a propadem výkonnosti Unie. V roce 2011 se výrobní odvětví Unie snažilo udržet si své ceny, poté však, aby si zachovalo svůj podíl na trhu nebo aby přinejmenším zabránilo jeho dalšímu snižování, nemělo jinou možnost, než se přizpůsobit úrovni cen, kterou nastavil dumpingový dovoz. To vedlo ke ztrátovosti, která není udržitelná. |
| --- | --- |

(200)

Byla prozatímně stanovena příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Existuje zřejmý časový souběh zejména mezi prudkým poklesem úrovně cen dumpingového dovozu a propadem výkonnosti Unie. V roce 2011 se výrobní odvětví Unie snažilo udržet si své ceny, poté však, aby si zachovalo svůj podíl na trhu nebo aby přinejmenším zabránilo jeho dalšímu snižování, nemělo jinou možnost, než se přizpůsobit úrovni cen, kterou nastavil dumpingový dovoz. To vedlo ke ztrátovosti, která není udržitelná.

| (201) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Předběžně nebylo zjištěno, že by další určené činitele, jako je hospodářská krize, tvrzení, že výrobní odvětví EU není dostatečně konkurenceschopné, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii nebo nadměrná kapacita výrobního odvětví Unie, narušily výše stanovenou příčinnou souvislost, ani při zohlednění jejich případného společného účinku. Pokles spotřeby i vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie mohly do jisté míry k újmě přispět, avšak pokud by nedocházelo k neustálému snižování cen dumpingového dovozu, nebyl by stav výrobního odvětví Unie jistě tolik ovlivněn. Konkrétně prodejní ceny by se nepropadly na tak nízkou úroveň. |
| --- | --- |

(201)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Předběžně nebylo zjištěno, že by další určené činitele, jako je hospodářská krize, tvrzení, že výrobní odvětví EU není dostatečně konkurenceschopné, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii nebo nadměrná kapacita výrobního odvětví Unie, narušily výše stanovenou příčinnou souvislost, ani při zohlednění jejich případného společného účinku. Pokles spotřeby i vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie mohly do jisté míry k újmě přispět, avšak pokud by nedocházelo k neustálému snižování cen dumpingového dovozu, nebyl by stav výrobního odvětví Unie jistě tolik ovlivněn. Konkrétně prodejní ceny by se nepropadly na tak nízkou úroveň.

| (202) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčených zemí a že ostatní činitelé, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušují. |
| --- | --- |

(202)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčených zemí a že ostatní činitelé, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušují.

6.   ZÁJEM UNIE

| (203) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a zájmů veřejné politiky, pokud jde o dotčený výrobek, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) (dále jen „směrnice o ekodesignu“). |
| --- | --- |

(203)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a zájmů veřejné politiky, pokud jde o dotčený výrobek, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) (dále jen „směrnice o ekodesignu“).

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (204) | Výrobní odvětví Unie se nachází v různých členských státech (Spojené království, Francie, Německo, Česká republika, Polsko a Švédsko) a v souvislosti s dotčeným výrobkem zaměstnává přímo více než 2 500 pracovníků. |
| --- | --- |

(204)

Výrobní odvětví Unie se nachází v různých členských státech (Spojené království, Francie, Německo, Česká republika, Polsko a Švédsko) a v souvislosti s dotčeným výrobkem zaměstnává přímo více než 2 500 pracovníků.

| (205) | Při šetření spolupracovali všichni známí výrobci. Žádný ze známých výrobců nebyl proti zahájení šetření. Jak bylo prokázáno výše při analýze ukazatelů újmy, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(205)

Při šetření spolupracovali všichni známí výrobci. Žádný ze známých výrobců nebyl proti zahájení šetření. Jak bylo prokázáno výše při analýze ukazatelů újmy, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.

| (206) | Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí stlačování cen a umožní výrobnímu odvětví Unie, aby se zotavilo. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví. Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Závažně ovlivněny byly zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky všech známých výrobců v Unii, jako je například ziskovost a peněžní tok. Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, kdy nedochází k dumpingu, nebo alespoň na úroveň, kdy nedochází k újmě, aby tak mohli všichni různí výrobci působit na trhu Unie za spravedlivých obchodních podmínek. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné. |
| --- | --- |

(206)

Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí stlačování cen a umožní výrobnímu odvětví Unie, aby se zotavilo. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví. Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Závažně ovlivněny byly zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky všech známých výrobců v Unii, jako je například ziskovost a peněžní tok. Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, kdy nedochází k dumpingu, nebo alespoň na úroveň, kdy nedochází k újmě, aby tak mohli všichni různí výrobci působit na trhu Unie za spravedlivých obchodních podmínek. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.

| (207) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. Uložení antidumpingových opatření by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie překonalo účinky zjištěného dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(207)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. Uložení antidumpingových opatření by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie překonalo účinky zjištěného dumpingu působícího újmu.

6.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (208) | U dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebylo nutné provést výběr vzorku, jelikož se přihlásili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(208)

U dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebylo nutné provést výběr vzorku, jelikož se přihlásili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník.

| (209) | Činnosti související s dotčeným výrobkem představovaly téměř 100 % celkového obratu prvního dovozce, který není ve spojení, zatímco v případě druhého dovozce představovaly pouze malou část jeho celkového obratu. Oba vznesli námitku proti potenciálnímu uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(209)

Činnosti související s dotčeným výrobkem představovaly téměř 100 % celkového obratu prvního dovozce, který není ve spojení, zatímco v případě druhého dovozce představovaly pouze malou část jeho celkového obratu. Oba vznesli námitku proti potenciálnímu uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku.

| (210) | První dovozce, který není ve spojení, ukončil svoji činnost po období šetření. Tento dovozce, který není ve spojení, nejenže obchodoval s celými svitky přímo s odběrateli v Unii, ale prováděl také stříhání a podélné dělení před odesláním odběratelům v Unii. |
| --- | --- |

(210)

První dovozce, který není ve spojení, ukončil svoji činnost po období šetření. Tento dovozce, který není ve spojení, nejenže obchodoval s celými svitky přímo s odběrateli v Unii, ale prováděl také stříhání a podélné dělení před odesláním odběratelům v Unii.

| (211) | Druhý dovozce dovážel pouze malá množství dotčeného výrobku představující jen nepatrnou část jeho obratu. Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že vzhledem k omezenému podílu dotčeného výrobku na celkové činnosti tohoto dovozce nebude mít uložení opatření na zájem tohoto dovozce v Unii významný nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(211)

Druhý dovozce dovážel pouze malá množství dotčeného výrobku představující jen nepatrnou část jeho obratu. Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že vzhledem k omezenému podílu dotčeného výrobku na celkové činnosti tohoto dovozce nebude mít uložení opatření na zájem tohoto dovozce v Unii významný nepříznivý dopad.

| (212) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významný nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(212)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významný nepříznivý dopad.

6.3.   Zájem uživatelů

6.3.1.   Úvod

| (213) | Dotčený výrobek se používá především jako materiál jádra při výrobě výkonových a distribučních transformátorů. V Evropě představují výrobci transformátorů odvětví s dlouholetou tradicí, které zásobuje velké dodavatele elektrické energie. Výrobci transformátorů obecně patří do velkých průmyslových skupin s celosvětovou přítomností. Na trhu však působí i několik menších nezávislých společností a některé z nich působí na určitých zvláštních menšinových trzích, jako je například řezání jader. |
| --- | --- |

(213)

Dotčený výrobek se používá především jako materiál jádra při výrobě výkonových a distribučních transformátorů. V Evropě představují výrobci transformátorů odvětví s dlouholetou tradicí, které zásobuje velké dodavatele elektrické energie. Výrobci transformátorů obecně patří do velkých průmyslových skupin s celosvětovou přítomností. Na trhu však působí i několik menších nezávislých společností a některé z nich působí na určitých zvláštních menšinových trzích, jako je například řezání jader.

| (214) | Dotčený výrobek je uživateli považován za významnou nákladovou položku. Na základě shromážděných údajů představuje dotčený výrobek jako vstupní materiál v průměru přibližně 6–13 % celkových nákladů na výrobu transformátorů. V některých výjimečných případech to může být i více, a to u omezeného počtu zprostředkovatelských společností, které stojí mezi výrobci dotčeného výrobku a výrobci transformátorů. Činnost těchto zprostředkovatelských společností se omezuje na podélné dělení na šířku a stříhání transformátorových plechů podle specifikací výrobců transformátorů ohledně svitků a/nebo na skládání jader pro transformátory. |
| --- | --- |

(214)

Dotčený výrobek je uživateli považován za významnou nákladovou položku. Na základě shromážděných údajů představuje dotčený výrobek jako vstupní materiál v průměru přibližně 6–13 % celkových nákladů na výrobu transformátorů. V některých výjimečných případech to může být i více, a to u omezeného počtu zprostředkovatelských společností, které stojí mezi výrobci dotčeného výrobku a výrobci transformátorů. Činnost těchto zprostředkovatelských společností se omezuje na podélné dělení na šířku a stříhání transformátorových plechů podle specifikací výrobců transformátorů ohledně svitků a/nebo na skládání jader pro transformátory.

| (215) | Někteří uživatelé tvrdili, že z hlediska ztráty v jádře a úrovní hluku je kvalita výrobků vyvážejících výrobců lepší. Dále tvrdili, že pokud dojde k zavedení opatření, výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu pro zásobování uživatelského odvětví, zejména pokud jde o typy s vyšší permeabilitou, což povede k nedostatečnému zásobování. |
| --- | --- |

(215)

Někteří uživatelé tvrdili, že z hlediska ztráty v jádře a úrovní hluku je kvalita výrobků vyvážejících výrobců lepší. Dále tvrdili, že pokud dojde k zavedení opatření, výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu pro zásobování uživatelského odvětví, zejména pokud jde o typy s vyšší permeabilitou, což povede k nedostatečnému zásobování.

| (216) | Také zaznělo, že dovoz z dotčených zemí je zapotřebí k tomu, aby společnosti dovážející a využívající výrobky EPOS měli lepší vyjednávací pozici. Proto uvedli, že uložení opatření by omezilo jejich konkurenceschopnost vůči výrobcům transformátorů mimo Unii, a to i z toho důvodu, že zavedení opatření by přineslo výrazné zvýšení cen. Takové zvýšení cen by vedlo ke ztrátě zakázek a podílu na trhu Unie a k možnému rozhodnutí přesunout výrobu mimo Unii. |
| --- | --- |

(216)

Také zaznělo, že dovoz z dotčených zemí je zapotřebí k tomu, aby společnosti dovážející a využívající výrobky EPOS měli lepší vyjednávací pozici. Proto uvedli, že uložení opatření by omezilo jejich konkurenceschopnost vůči výrobcům transformátorů mimo Unii, a to i z toho důvodu, že zavedení opatření by přineslo výrazné zvýšení cen. Takové zvýšení cen by vedlo ke ztrátě zakázek a podílu na trhu Unie a k možnému rozhodnutí přesunout výrobu mimo Unii.

| (217) | Za účelem posouzení těchto dvou hlavních argumentů vzala Komise v úvahu následující strukturu trhu. V celosvětovém měřítku se počet výrobců dotčeného výrobku omezuje na 16 významných výrobců. Po dvou výrobcích mají Japonsko a USA, jeden výrobce je v Rusku a v Koreji, čtyři v ČLR a šest v Unii (pět oceláren a jeden provoz zaměřený na podélné dělení). Unie je proto trhem s nejvyšším počtem výrobců. Distribuční síť japonských a amerických výrobců je na trhu Unie obzvlášť dobře zorganizována, protože mají v Unii vlastní servisní střediska a/nebo dovozce ve spojení. Dále se zdá, že ne všichni z těchto 16 výrobců jsou schopni dodávat určité typy dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou. Výrobci typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou se nacházejí v Unii, USA, Japonsku, Koreji a ČLR. |
| --- | --- |

(217)

Za účelem posouzení těchto dvou hlavních argumentů vzala Komise v úvahu následující strukturu trhu. V celosvětovém měřítku se počet výrobců dotčeného výrobku omezuje na 16 významných výrobců. Po dvou výrobcích mají Japonsko a USA, jeden výrobce je v Rusku a v Koreji, čtyři v ČLR a šest v Unii (pět oceláren a jeden provoz zaměřený na podélné dělení). Unie je proto trhem s nejvyšším počtem výrobců. Distribuční síť japonských a amerických výrobců je na trhu Unie obzvlášť dobře zorganizována, protože mají v Unii vlastní servisní střediska a/nebo dovozce ve spojení. Dále se zdá, že ne všichni z těchto 16 výrobců jsou schopni dodávat určité typy dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou. Výrobci typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou se nacházejí v Unii, USA, Japonsku, Koreji a ČLR.

| (218) | Co se týče situace uživatelů, šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé, na které připadalo okolo 40 % veškerého dovozu EPOS z dotčených zemí, nakoupili během období šetření 48 % od výrobců z dotčených zemí a 52 % od výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(218)

Co se týče situace uživatelů, šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé, na které připadalo okolo 40 % veškerého dovozu EPOS z dotčených zemí, nakoupili během období šetření 48 % od výrobců z dotčených zemí a 52 % od výrobců v Unii.

6.3.2.   Nedostatečné zásobování a rozdíly v kvalitě

| (219) | Pokud jde o tvrzení uživatelů, že uložení opatření by vedlo k nedostatečnému zásobování dotčeným výrobkem, Komise poukazuje na to, že cílem antidumpingových cel není uzavřít trh Unie veškerému dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod odstraněním účinků dumpingu působícího újmu. Nepředpokládá se tedy, že se dovoz z dotčených zemí zastaví, ale že bude pokračovat, ovšem za ceny, které nebudou dumpingové, nebo alespoň nebudou působit újmu. |
| --- | --- |

(219)

Pokud jde o tvrzení uživatelů, že uložení opatření by vedlo k nedostatečnému zásobování dotčeným výrobkem, Komise poukazuje na to, že cílem antidumpingových cel není uzavřít trh Unie veškerému dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod odstraněním účinků dumpingu působícího újmu. Nepředpokládá se tedy, že se dovoz z dotčených zemí zastaví, ale že bude pokračovat, ovšem za ceny, které nebudou dumpingové, nebo alespoň nebudou působit újmu.

| (220) | Pokud jde o kvalitu dotčeného výrobku, za měřítko kvality v oblasti EPOS a výrobního odvětví transformátorů se považuje výrobek jednoho japonského výrobce. Avšak dva výrobci v Unii jsou obecně považováni za schopné výroby určitých kvalitních typů dotčeného výrobku s nízkými ztrátami v jádře. V současnosti je kromě toho dohánějí další výrobci v Unii, kteří se rozhodli začít vyrábět v poměru více typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou než typů konvenčních, a to rovněž v důsledku první fáze provádění nařízení Komise (EU) č. 548/2014 (7) (nařízení o ekodesignu) (viz níže). |
| --- | --- |

(220)

Pokud jde o kvalitu dotčeného výrobku, za měřítko kvality v oblasti EPOS a výrobního odvětví transformátorů se považuje výrobek jednoho japonského výrobce. Avšak dva výrobci v Unii jsou obecně považováni za schopné výroby určitých kvalitních typů dotčeného výrobku s nízkými ztrátami v jádře. V současnosti je kromě toho dohánějí další výrobci v Unii, kteří se rozhodli začít vyrábět v poměru více typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou než typů konvenčních, a to rovněž v důsledku první fáze provádění nařízení Komise (EU) č. 548/2014 (7) (nařízení o ekodesignu) (viz níže).

| (221) | Kdyby nebyla uložena žádná antidumpingová cla, nebylo by jisté, zda by výrobní odvětví Unie dokázalo dále rozvíjet typy EPOS s vyšší permeabilitou, které jsou nezbytné pro provádění stupně 1 nařízení (EU) č. 548/2014, a to vzhledem ke ztrátám, které se nahromadily od roku 2011. |
| --- | --- |

(221)

Kdyby nebyla uložena žádná antidumpingová cla, nebylo by jisté, zda by výrobní odvětví Unie dokázalo dále rozvíjet typy EPOS s vyšší permeabilitou, které jsou nezbytné pro provádění stupně 1 nařízení (EU) č. 548/2014, a to vzhledem ke ztrátám, které se nahromadily od roku 2011.

| (222) | Vzhledem k volné výrobní kapacitě výrobců v Unii a jejich současné strategii vyrábět v blízké budoucnosti v poměru více typů s vyšší permeabilitou než typů konvenčních se nepovažuje za pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie nemělo dostatečnou kapacitu pro zásobování uživatelského odvětví, zejména v případě určitých typů s vyšší permeabilitou. V tomto ohledu výrobci v Unii odhadují, že v průběhu roku 2015 budou schopni vyrobit 144 000 tun typů s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(222)

Vzhledem k volné výrobní kapacitě výrobců v Unii a jejich současné strategii vyrábět v blízké budoucnosti v poměru více typů s vyšší permeabilitou než typů konvenčních se nepovažuje za pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie nemělo dostatečnou kapacitu pro zásobování uživatelského odvětví, zejména v případě určitých typů s vyšší permeabilitou. V tomto ohledu výrobci v Unii odhadují, že v průběhu roku 2015 budou schopni vyrobit 144 000 tun typů s vyšší permeabilitou.

| (223) | Tyto odhady zpochybnil jeden uživatel, který tvrdil, že výrobní odvětví Unie může během roku 2015 vyrobit nejvýše 90 000 tun typů s vyšší permeabilitou. Bez dalšího odůvodnění tohoto tvrzení nemohla Komise v této fázi ověřit jeho správnost. I kdyby však odhady tohoto uživatele potvrdily, že kapacita výrobců v Unii nebude moci v budoucnu uspokojit poptávku po typech s vyšší permeabilitou v Unii, nebylo by to samo o sobě rozhodující. Analýza zájmu Unie nevyžaduje, aby výroba v Unii plně pokrývala poptávku v Unii. V každém případě účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Proto se očekává, že dovoz z dotčených zemí bude i nadále zásobovat trh Unie, ale za spravedlivé ceny. Komise tudíž dospěla k prozatímnímu závěru, že neexistuje žádná odůvodněná pravděpodobnost, že by uložení opatření vedlo k nedostatečnému zásobování typy EPOS s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(223)

Tyto odhady zpochybnil jeden uživatel, který tvrdil, že výrobní odvětví Unie může během roku 2015 vyrobit nejvýše 90 000 tun typů s vyšší permeabilitou. Bez dalšího odůvodnění tohoto tvrzení nemohla Komise v této fázi ověřit jeho správnost. I kdyby však odhady tohoto uživatele potvrdily, že kapacita výrobců v Unii nebude moci v budoucnu uspokojit poptávku po typech s vyšší permeabilitou v Unii, nebylo by to samo o sobě rozhodující. Analýza zájmu Unie nevyžaduje, aby výroba v Unii plně pokrývala poptávku v Unii. V každém případě účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Proto se očekává, že dovoz z dotčených zemí bude i nadále zásobovat trh Unie, ale za spravedlivé ceny. Komise tudíž dospěla k prozatímnímu závěru, že neexistuje žádná odůvodněná pravděpodobnost, že by uložení opatření vedlo k nedostatečnému zásobování typy EPOS s vyšší permeabilitou.

| (224) | Tímto zjištěním není dotčeno další přezkoumání otázky, zda si některé typy s vyšší permeabilitou a/nebo typy se zjemněnými doménami obzvláště vysoké kvality zaslouží jiné posouzení v konečné fázi na základě dalších informací, které mají být předloženy. |
| --- | --- |

(224)

Tímto zjištěním není dotčeno další přezkoumání otázky, zda si některé typy s vyšší permeabilitou a/nebo typy se zjemněnými doménami obzvláště vysoké kvality zaslouží jiné posouzení v konečné fázi na základě dalších informací, které mají být předloženy.

6.3.3.   Konkurenceschopnost uživatelů v Unii

| (225) | Protože se očekává, že dovoz z dotčených zemí bude pokračovat, a protože stále existují alternativní zdroje dodávek, byť v omezeném rozsahu, je tvrzení, že zavedením antidumpingových cel se výrobní odvětví Unie dostane do monopolního postavení, nepodložené. Výrobní odvětví Unie tvoří více než jeden výrobce a tito výrobci si doposud vzájemně aktivně konkurovali. |
| --- | --- |

(225)

Protože se očekává, že dovoz z dotčených zemí bude pokračovat, a protože stále existují alternativní zdroje dodávek, byť v omezeném rozsahu, je tvrzení, že zavedením antidumpingových cel se výrobní odvětví Unie dostane do monopolního postavení, nepodložené. Výrobní odvětví Unie tvoří více než jeden výrobce a tito výrobci si doposud vzájemně aktivně konkurovali.

| (226) | Některé strany tvrdily, že monopolní postavení výrobního odvětví Unie by mohlo vzniknout zejména ve vztahu k některým konkrétním typům dotčeného výrobku, tj. některým typům s vyšší permeabilitou, které dokáže vyrobit jen omezený počet výrobců na světě. V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že pro účely tohoto antidumpingového řízení by se měly všechny typy dotčeného výrobku považovat za jeden jediný výrobek. Šetření, včetně analýzy zájmu Unie, by se tedy mělo soustředit celkově na dotčený výrobek, nikoli jednotlivě na některé konkrétní typy. |
| --- | --- |

(226)

Některé strany tvrdily, že monopolní postavení výrobního odvětví Unie by mohlo vzniknout zejména ve vztahu k některým konkrétním typům dotčeného výrobku, tj. některým typům s vyšší permeabilitou, které dokáže vyrobit jen omezený počet výrobců na světě. V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že pro účely tohoto antidumpingového řízení by se měly všechny typy dotčeného výrobku považovat za jeden jediný výrobek. Šetření, včetně analýzy zájmu Unie, by se tedy mělo soustředit celkově na dotčený výrobek, nikoli jednotlivě na některé konkrétní typy.

| (227) | Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti byly některé typy dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou skutečně vyráběny pouze omezeným počtem výrobců v Unii, USA, Japonsku, Koreji a ČLR. Očekává se však, že uvedené zdroje dodávek zůstanou po zavedení opatření dostupné, včetně zdrojů z dotčených zemí, třebaže za ceny, které nebudou dumpingové, nebo alespoň nebudou působit újmu. Proto bude zachována dostatečná úroveň hospodářské soutěže, a to i v souvislosti s těmito konkrétními typy výrobku. |
| --- | --- |

(227)

Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti byly některé typy dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou skutečně vyráběny pouze omezeným počtem výrobců v Unii, USA, Japonsku, Koreji a ČLR. Očekává se však, že uvedené zdroje dodávek zůstanou po zavedení opatření dostupné, včetně zdrojů z dotčených zemí, třebaže za ceny, které nebudou dumpingové, nebo alespoň nebudou působit újmu. Proto bude zachována dostatečná úroveň hospodářské soutěže, a to i v souvislosti s těmito konkrétními typy výrobku.

| (228) | Kromě toho se očekává, že z následujících důvodů bude dopad opatření pouze omezený. Pravděpodobný dopad navrhovaných opatření byl odhadován s přihlédnutím ke skutečnosti, že dotčený výrobek jako vstupní materiál představuje v průměru přibližně 6–13 % celkových nákladů na výrobu transformátorů. Zvýšení ceny EPOS o 30 % by mohlo způsobit nanejvýš 3 % navýšení nákladů na transformátor. Toto však je pesimistický scénář, neboť předpokládá, že o 30 % se nezvýší pouze dovozní ceny, ale také ceny výrobního odvětví Unie. Pravděpodobnějším scénářem je značně mírnější dopad, neboť lze očekávat, že výrobci v Unii budou chtít využít určitého navýšení cen ve spojení s vyššími úsporami z rozsahu. Z toho vyplývá, že přijetí opatření na navržené úrovni má pravděpodobně pouze omezený dopad na ceny transformátorů a na zaměstnanost v uživatelském odvětví. |
| --- | --- |

(228)

Kromě toho se očekává, že z následujících důvodů bude dopad opatření pouze omezený. Pravděpodobný dopad navrhovaných opatření byl odhadován s přihlédnutím ke skutečnosti, že dotčený výrobek jako vstupní materiál představuje v průměru přibližně 6–13 % celkových nákladů na výrobu transformátorů. Zvýšení ceny EPOS o 30 % by mohlo způsobit nanejvýš 3 % navýšení nákladů na transformátor. Toto však je pesimistický scénář, neboť předpokládá, že o 30 % se nezvýší pouze dovozní ceny, ale také ceny výrobního odvětví Unie. Pravděpodobnějším scénářem je značně mírnější dopad, neboť lze očekávat, že výrobci v Unii budou chtít využít určitého navýšení cen ve spojení s vyššími úsporami z rozsahu. Z toho vyplývá, že přijetí opatření na navržené úrovni má pravděpodobně pouze omezený dopad na ceny transformátorů a na zaměstnanost v uživatelském odvětví.

| (229) | Navíc dovoz za spravedlivé ceny uživatele nepřiměřeně nepoškodí, protože ceny během posuzovaného období značně klesly. I při zahrnutí 30 % cla se budou ceny obecně stále pohybovat přibližně na úrovni z roku 2011. Rovněž je třeba mít na paměti, že pokud jde o dotčený výrobek, byla většina spolupracujících uživatelů na základě shromážděných údajů celkově zisková. |
| --- | --- |

(229)

Navíc dovoz za spravedlivé ceny uživatele nepřiměřeně nepoškodí, protože ceny během posuzovaného období značně klesly. I při zahrnutí 30 % cla se budou ceny obecně stále pohybovat přibližně na úrovni z roku 2011. Rovněž je třeba mít na paměti, že pokud jde o dotčený výrobek, byla většina spolupracujících uživatelů na základě shromážděných údajů celkově zisková.

| (230) | A konečně, uživatelé získávají významnou část prodeje EPOS, včetně typů s vyšší permeabilitou, od výrobního odvětví Unie. Trvalý tlak na ceny způsobený dumpingovým dovozem může vést k uzavírání závodů v Unii. Pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření, která odstraní nepříznivý dopad dumpingu působícího újmu, nebylo by možné vyloučit, že se uživatelé stanou zcela závislými na dovozu, zejména u typů s vyšší permeabilitou, což by také bylo zcela jistě na škodu hospodářské soutěži i uživatelskému odvětví. |
| --- | --- |

(230)

A konečně, uživatelé získávají významnou část prodeje EPOS, včetně typů s vyšší permeabilitou, od výrobního odvětví Unie. Trvalý tlak na ceny způsobený dumpingovým dovozem může vést k uzavírání závodů v Unii. Pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření, která odstraní nepříznivý dopad dumpingu působícího újmu, nebylo by možné vyloučit, že se uživatelé stanou zcela závislými na dovozu, zejména u typů s vyšší permeabilitou, což by také bylo zcela jistě na škodu hospodářské soutěži i uživatelskému odvětví.

6.3.4.   Závěr ohledně zájmu uživatelů

| (231) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by bylo proti zájmu uživatelů. Komise však v této fázi nemohla přijmout tvrzení, že uložení opatření by vedlo k nedostatečnému zásobování typy EPOS s vyšší permeabilitou. Komise také dospěla k závěru, že uložení opatření by nepříznivě ovlivnilo konkurenceschopnost uživatelského odvětví, třebaže s menším dopadem na náklady a zaměstnanost, než se uvádělo. |
| --- | --- |

(231)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by bylo proti zájmu uživatelů. Komise však v této fázi nemohla přijmout tvrzení, že uložení opatření by vedlo k nedostatečnému zásobování typy EPOS s vyšší permeabilitou. Komise také dospěla k závěru, že uložení opatření by nepříznivě ovlivnilo konkurenceschopnost uživatelského odvětví, třebaže s menším dopadem na náklady a zaměstnanost, než se uvádělo.

6.4.   Další faktory

| (232) | Několik zúčastněných stran vzneslo otázku týkající se směrnice o ekodesignu, která stanoví rámec pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie stanovením minimálních závazných požadavků na energetickou účinnost těchto výrobků. Jejím cílem je snížit spotřebu energie v Unii zvýšením účinnosti elektrických spotřebičů. |
| --- | --- |

(232)

Několik zúčastněných stran vzneslo otázku týkající se směrnice o ekodesignu, která stanoví rámec pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie stanovením minimálních závazných požadavků na energetickou účinnost těchto výrobků. Jejím cílem je snížit spotřebu energie v Unii zvýšením účinnosti elektrických spotřebičů.

| (233) | Směrnice o ekodesignu je prováděna prostřednictvím nařízení týkajících se konkrétních výrobků, která jsou přímo použitelná ve všech zemích EU. Nařízení o ekodesignu obsahuje nové požadavky na ekodesign, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory. Článek 1 nařízení o ekodesignu definuje oblast jeho působnosti (použitelné pro uvádění na trh nebo do provozu výkonových transformátorů s minimálním výkonem 1 kVApoužívaných v elektrických přenosových a distribučních sítích o kmitočtu 50 Hz nebo pro průmyslové aplikace). Nařízení o ekodesignu je použitelné pouze pro transformátory zakoupené po jeho vstupu v platnost. Stupeň 1 tohoto nařízení bude použitelný od 1. července 2015. Obecně se má za to, že nařízení o ekodesignu bude mít za následek výrobu a prodej v poměru více typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou. Výroba transformátorů využívajících konvenčních typů dotčeného výrobku však bude pokračovat, i když v menší míře. |
| --- | --- |

(233)

Směrnice o ekodesignu je prováděna prostřednictvím nařízení týkajících se konkrétních výrobků, která jsou přímo použitelná ve všech zemích EU. Nařízení o ekodesignu obsahuje nové požadavky na ekodesign, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory. Článek 1 nařízení o ekodesignu definuje oblast jeho působnosti (použitelné pro uvádění na trh nebo do provozu výkonových transformátorů s minimálním výkonem 1 kVApoužívaných v elektrických přenosových a distribučních sítích o kmitočtu 50 Hz nebo pro průmyslové aplikace). Nařízení o ekodesignu je použitelné pouze pro transformátory zakoupené po jeho vstupu v platnost. Stupeň 1 tohoto nařízení bude použitelný od 1. července 2015. Obecně se má za to, že nařízení o ekodesignu bude mít za následek výrobu a prodej v poměru více typů dotčeného výrobku s vyšší permeabilitou. Výroba transformátorů využívajících konvenčních typů dotčeného výrobku však bude pokračovat, i když v menší míře.

| (234) | Proto právně závazné normy pro výrobky stanoví cíl, jímž je zajistit dostatečné zásobování, bez ohledu na původ dodávek, kvalitními EPOS pro výrobu transformátorů a obchodování s nimi v Evropě. Ačkoli je jisté, že poptávka po typech s vyšší permeabilitou se zvýší, budoucí rozsah této poptávky je v současné době nejasný, protože zúčastněné strany k této otázce dosud neposkytly žádné významné prognózy podložené důkazy. Jak je však uvedeno výše, Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že neexistuje žádná odůvodněná pravděpodobnost, že by uložení opatření vedlo k nedostatečnému zásobování typy EPOS s vyšší permeabilitou, které by bránilo dosažení cílů stanovených v uvedené směrnici. |
| --- | --- |

(234)

Proto právně závazné normy pro výrobky stanoví cíl, jímž je zajistit dostatečné zásobování, bez ohledu na původ dodávek, kvalitními EPOS pro výrobu transformátorů a obchodování s nimi v Evropě. Ačkoli je jisté, že poptávka po typech s vyšší permeabilitou se zvýší, budoucí rozsah této poptávky je v současné době nejasný, protože zúčastněné strany k této otázce dosud neposkytly žádné významné prognózy podložené důkazy. Jak je však uvedeno výše, Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že neexistuje žádná odůvodněná pravděpodobnost, že by uložení opatření vedlo k nedostatečnému zásobování typy EPOS s vyšší permeabilitou, které by bránilo dosažení cílů stanovených v uvedené směrnici.

6.5.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (235) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo znovu dosáhnout ziskovosti a provést budoucí investice nezbytné pro výrobu a rozvoj tříd potřebných rovněž pro splnění cílů v oblasti účinnosti stanovených nařízením o ekodesignu pro rok 2021 (takzvaný stupeň 2 nařízení o ekodesignu). |
| --- | --- |

(235)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo znovu dosáhnout ziskovosti a provést budoucí investice nezbytné pro výrobu a rozvoj tříd potřebných rovněž pro splnění cílů v oblasti účinnosti stanovených nařízením o ekodesignu pro rok 2021 (takzvaný stupeň 2 nařízení o ekodesignu).

| (236) | Pokud by opatření uložena nebyla, bylo by nejisté, zda bude výrobní odvětví Unie schopno dále rozvíjet třídy s vyšší permeabilitou a zda bude nakonec schopno přežít, rovněž s přihlédnutím ke ztrátám nahromaděným od roku 2011 a záporné návratnosti investic. |
| --- | --- |

(236)

Pokud by opatření uložena nebyla, bylo by nejisté, zda bude výrobní odvětví Unie schopno dále rozvíjet třídy s vyšší permeabilitou a zda bude nakonec schopno přežít, rovněž s přihlédnutím ke ztrátám nahromaděným od roku 2011 a záporné návratnosti investic.

| (237) | Pokud jde o zájem uživatelů, uložení opatření na navržené úrovni má pouze omezený dopad na ceny transformátorů a na zaměstnanost v uživatelském odvětví. |
| --- | --- |

(237)

Pokud jde o zájem uživatelů, uložení opatření na navržené úrovni má pouze omezený dopad na ceny transformátorů a na zaměstnanost v uživatelském odvětví.

| (238) | Pokud jde o cíl stanovený v nařízení o ekodesignu, jímž je zajistit na trhu Unie dostatečné dodávky EPOS s vyšší permeabilitou z důvodu energetické účinnosti, nebylo v této fázi prokázáno, že by uložení opatření tomuto cíli bránilo. |
| --- | --- |

(238)

Pokud jde o cíl stanovený v nařízení o ekodesignu, jímž je zajistit na trhu Unie dostatečné dodávky EPOS s vyšší permeabilitou z důvodu energetické účinnosti, nebylo v této fázi prokázáno, že by uložení opatření tomuto cíli bránilo.

| (239) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti a po důkladné úvaze dospěla Komise v této fázi šetření k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody domnívat se, že uložení opatření na dovoz EPOS pocházejících z dotčených zemí není v zájmu Unie. Tímto zjištěním není dotčeno další přezkoumání otázky, zda si některé typy s vyšší permeabilitou a/nebo typy se zjemněnými doménami obzvláště vysoké kvality zaslouží jiné posouzení v konečné fázi na základě dalších informací, které mají být předloženy. |
| --- | --- |

(239)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti a po důkladné úvaze dospěla Komise v této fázi šetření k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody domnívat se, že uložení opatření na dovoz EPOS pocházejících z dotčených zemí není v zájmu Unie. Tímto zjištěním není dotčeno další přezkoumání otázky, zda si některé typy s vyšší permeabilitou a/nebo typy se zjemněnými doménami obzvláště vysoké kvality zaslouží jiné posouzení v konečné fázi na základě dalších informací, které mají být předloženy.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (240) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(240)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

7.1.   Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

| (241) | Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(241)

Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (242) | Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období, tj. v letech 2011až 2013 a v období šetření, záporná. Žadatel požádal Komisi, aby použila 14 % obratu, což byl průměrný zisk z prodeje před zdaněním, jehož výrobci v Unii dosáhli v roce 2010. Tento průměrný zisk dosažený v roce 2010 však byl považován za mimořádně vysoký, taktéž s přihlédnutím ke ztrátám, které vznikly od roku 2011, a prudce rostoucím cenám dotčeného výrobku na světovém trhu, a to i v roce 2010. Zisk ve výši 14 % tudíž nelze považovat za zisk dosažený za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(242)

Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období, tj. v letech 2011až 2013 a v období šetření, záporná. Žadatel požádal Komisi, aby použila 14 % obratu, což byl průměrný zisk z prodeje před zdaněním, jehož výrobci v Unii dosáhli v roce 2010. Tento průměrný zisk dosažený v roce 2010 však byl považován za mimořádně vysoký, taktéž s přihlédnutím ke ztrátám, které vznikly od roku 2011, a prudce rostoucím cenám dotčeného výrobku na světovém trhu, a to i v roce 2010. Zisk ve výši 14 % tudíž nelze považovat za zisk dosažený za běžných podmínek hospodářské soutěže.

| (243) | Na základě dostupných informací bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, které by mohlo být dosaženo při neexistenci dumpingového dovozu. Tento procentní podíl byl použit i v předchozím šetření (8), kdy se prodej výrobního odvětví Unie stal ziskovým, též vzhledem k vyšší poptávce ze strany navazujícího odvětví a uspokojivé výši cen. Výrobní odvětví Unie tohoto zisku dosáhlo v roce 2001. Následující roky nelze brát v potaz, jelikož trh byl ovlivňován dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(243)

Na základě dostupných informací bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, které by mohlo být dosaženo při neexistenci dumpingového dovozu. Tento procentní podíl byl použit i v předchozím šetření (8), kdy se prodej výrobního odvětví Unie stal ziskovým, též vzhledem k vyšší poptávce ze strany navazujícího odvětví a uspokojivé výši cen. Výrobní odvětví Unie tohoto zisku dosáhlo v roce 2001. Následující roky nelze brát v potaz, jelikož trh byl ovlivňován dumpingovým dovozem.

| (244) | Kromě toho Komise odkazuje na 157. bod odůvodnění svého prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/110 (9), v němž bylo také použito ziskové rozpětí ve výši 5 %. S tímto případem lze v tomto ohledu spatřovat alespoň dva společné rysy: zaprvé oba výrobky jsou vyráběny v témže sektoru výrobního odvětví a zadruhé v obou případech tvoří za tepla válcované svitky hlavní část výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(244)

Kromě toho Komise odkazuje na 157. bod odůvodnění svého prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/110 (9), v němž bylo také použito ziskové rozpětí ve výši 5 %. S tímto případem lze v tomto ohledu spatřovat alespoň dva společné rysy: zaprvé oba výrobky jsou vyráběny v témže sektoru výrobního odvětví a zadruhé v obou případech tvoří za tepla válcované svitky hlavní část výrobních nákladů.

| (245) | Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům známých výrobců v Unii během období šetření připočetla výše uvedené 5 % ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(245)

Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům známých výrobců v Unii během období šetření připočetla výše uvedené 5 % ziskové rozpětí.

| (246) | Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie známými výrobci v Unii, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. |
| --- | --- |

(246)

Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie známými výrobci v Unii, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.

7.2.   Prozatímní opatření

| (247) | Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(247)

Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.

| (248) | Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:









  Země | Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Šanghaj,
  Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan | 28,7 % | 33,7 % | 28,7 % |
| Všechny ostatní společnosti | | | 28,7 % |
| Japonsko | JFE Steel Corporation, Tokio | 47,1 % | 34,2 % | 34,2 % |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio | 52,2 % | 35,9 % | 35,9 % |
| Všechny ostatní společnosti | | | 35,9 % |
| Korea | POSCO, Soul | 22,8 % | 37,2 % | 22,8 % |
| Všechny ostatní společnosti | | | 22,8 % |
| Rusko | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk,
  VIZ Steel, Jekatěrinburg | 29,0 % | 21,6 % | 21,6 % |
| Všechny ostatní společnosti | | | 21,6 % |
| USA | AK Steel Corporation, Ohio | 60,1 % | 22,0 % | 22,0 % |
| Všechny ostatní společnosti | | | 22,0 % |

(248)

Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

Země

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Prozatímní antidumpingové clo

ČLR

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Šanghaj,

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan

28,7 %

33,7 %

28,7 %

Všechny ostatní společnosti

28,7 %

Japonsko

JFE Steel Corporation, Tokio

47,1 %

34,2 %

34,2 %

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio

52,2 %

35,9 %

35,9 %

Všechny ostatní společnosti

35,9 %

Korea

POSCO, Soul

22,8 %

37,2 %

22,8 %

Všechny ostatní společnosti

22,8 %

Rusko

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk,

VIZ Steel, Jekatěrinburg

29,0 %

21,6 %

21,6 %

Všechny ostatní společnosti

21,6 %

USA

AK Steel Corporation, Ohio

60,1 %

22,0 %

22,0 %

Všechny ostatní společnosti

22,0 %

| (249) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážely proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb. |
| --- | --- |

(249)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážely proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.

| (250) | Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být předložena Komisi (10). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací: o změně v činnostech společnosti spojených s výrobou; o domácím prodeji a prodeji na vývoz v souvislosti např. se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby. |
| --- | --- |

(250)

Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být předložena Komisi (10). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací: o změně v činnostech společnosti spojených s výrobou; o domácím prodeji a prodeji na vývoz v souvislosti např. se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.

| (251) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(251)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

8.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (252) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(252)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (253) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(253)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli o tloušťce větší než 0,16 mm, v současnosti kódů KN ex 7225 11 00 a ex 7226 11 00 (kódy TARIC 7225110010, 7226110011 a 7226110091), a pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Šanghaj; Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan | 28,7 % | C039 |
| Všechny ostatní společnosti | 28,7 % | C999 |
| Japonsko | JFE Steel Corporation, Tokio | 34,2 % | C040 |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio | 35,9 % | C041 |
| Všechny ostatní společnosti | 35,9 % | C999 |
| Korejská republika | POSCO, Soul | 22,8 % | C042 |
| Všechny ostatní společnosti | 22,8 % | C999 |
| Ruská federace | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk; VIZ Steel, Jekatěrinburg | 21,6 % | C043 |
| Všechny ostatní společnosti | 21,6 % | C999 |
| Spojené státy americké | AK Steel Corporation, Ohio | 22,0 % | C044 |
| Všechny ostatní společnosti | 22,0 % | C999 |

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Šanghaj; Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan

28,7 %

C039

Všechny ostatní společnosti

28,7 %

C999

Japonsko

JFE Steel Corporation, Tokio

34,2 %

C040

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio

35,9 %

C041

Všechny ostatní společnosti

35,9 %

C999

Korejská republika

POSCO, Soul

22,8 %

C042

Všechny ostatní společnosti

22,8 %

C999

Ruská federace

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk; VIZ Steel, Jekatěrinburg

21,6 %

C043

Všechny ostatní společnosti

21,6 %

C999

Spojené státy americké

AK Steel Corporation, Ohio

22,0 %

C044

Všechny ostatní společnosti

22,0 %

C999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

1.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:

| — | požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, |
| --- | --- |

—

požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato,

| — | předložit Komisi své písemné připomínky, a |
| --- | --- |

—

předložit Komisi své písemné připomínky, a

| — | požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení – v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

—

požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení – v obchodních řízeních.

2.   Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. května 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrooceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruska a Spojených států amerických, Úř. věst. C 267, 14.8.2014, s. 6.

2

(3)  Šestý známý výrobce v Unii, Surahammars Bruks AB, se nachází ve švédském Surahammaru a jedná se o dceřinou společnost plně vlastněnou společností Tata Steel UK Limited. Informace, které poskytla prvně jmenovaná společnost, jsou zahrnuty do níže uvedených údajů o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie.

3

(4)  Za účelem utajení charakteru komodity dovážené v tomto případě do Nizozemska byl dovozu přidělen důvěrný kód výrobku v souladu s obvyklým postupem Eurostatu (viz: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/64445/4439642/FAQ-XT-WEB-EN-final-January2012.pdf/2c387c03-5064-45bc-a949-2d3c75567973).

4

(5)  Zástupce Spojených států amerických pro obchod.

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10).

6

(7)  Nařízení Komise (EU) č. 548/2014 ze dne 21. května 2014, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory (Úř. věst. L 152, 22.5.2014, s. 1).

7

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 1371/2005 ze dne 19. srpna 2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrooceli pocházejících ze Spojených států amerických a z Ruska a o zrušení nařízení (ES) č. 151/2003, kterým bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu některých elektrických plechů s orientovanou strukturou pocházejících z Ruska (Úř. věst. L 223, 27.8.2005, s. 1).

8

(9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/110 ze dne 26. ledna 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 6).

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

10

---

| 13.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 120/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 120/44

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/764

ze dne 12. května 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. května 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 78,9 |
| MA | 88,9 |
| MK | 106,3 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 85,8 |
| 0707 00 05 | AL | 33,3 |
| EG | 191,6 |
| TR | 107,0 |
| ZZ | 110,6 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 10 20 | EG | 52,0 |
| IL | 70,7 |
| MA | 51,9 |
| MO | 59,6 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | MA | 83,0 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 74,5 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 92,2 |
| CL | 117,0 |
| MK | 28,2 |
| NZ | 165,7 |
| US | 163,4 |
| ZA | 115,1 |
| ZZ | 111,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

78,9

MA

88,9

MK

106,3

TR

69,0

ZZ

85,8

0707 00 05

AL

33,3

EG

191,6

TR

107,0

ZZ

110,6

0709 93 10

MA

110,7

TR

116,2

ZZ

113,5

0805 10 20

EG

52,0

IL

70,7

MA

51,9

MO

59,6

ZA

60,1

ZZ

58,9

0805 50 10

MA

83,0

TR

66,0

ZZ

74,5

0808 10 80

AR

99,8

BR

92,2

CL

117,0

MK

28,2

NZ

165,7

US

163,4

ZA

115,1

ZZ

111,6

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 13.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 120/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 120/46

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/765

ze dne 7. května 2015

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropským společenstvím na straně jedné a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé, pokud jde o nahrazení protokolu 3 k uvedené dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce novým protokolem, který, pokud jde o pravidla původu, odkazuje na Regionální úmluvu o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Protokol 3 k Dohodě mezi Evropským společenstvím na straně jedné a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) se týká definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce (dále jen „protokol 3“). |
| --- | --- |

(1)

Protokol 3 k Dohodě mezi Evropským společenstvím na straně jedné a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) se týká definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce (dále jen „protokol 3“).

| (2) | Regionální úmluva o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (2) (dále jen „úmluva“) obsahuje ustanovení o původu zboží obchodovaného v souladu s příslušnými dohodami uzavřenými mezi smluvními stranami. |
| --- | --- |

(2)

Regionální úmluva o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (2) (dále jen „úmluva“) obsahuje ustanovení o původu zboží obchodovaného v souladu s příslušnými dohodami uzavřenými mezi smluvními stranami.

| (3) | Unie a Dánské království za Faerské ostrovy úmluvu podepsaly dne 15. června 2011. |
| --- | --- |

(3)

Unie a Dánské království za Faerské ostrovy úmluvu podepsaly dne 15. června 2011.

| (4) | Unie uložila svou listinu o přijetí u depozitáře úmluvy dne 26. března 2012 a Dánské království za Faerské ostrovy dne 9. září 2013. V důsledku toho podle čl. 10 odst. 3 úmluvy vstoupila úmluva v platnost pro Unii dne 1. května 2012 a pro Faerské ostrovy dne 1. listopadu 2013. |
| --- | --- |

(4)

Unie uložila svou listinu o přijetí u depozitáře úmluvy dne 26. března 2012 a Dánské království za Faerské ostrovy dne 9. září 2013. V důsledku toho podle čl. 10 odst. 3 úmluvy vstoupila úmluva v platnost pro Unii dne 1. května 2012 a pro Faerské ostrovy dne 1. listopadu 2013.

| (5) | Článek 6 úmluvy stanoví, že každá smluvní strana má přijmout vhodná opatření, aby zajistila účinné uplatňování uvedené úmluvy. Za tímto účelem by smíšený výbor zřízený dohodou měl přijmout rozhodnutí nahrazující protokol 3 novým protokolem, který odkazuje na úmluvu, pokud jde o pravidla původu. |
| --- | --- |

(5)

Článek 6 úmluvy stanoví, že každá smluvní strana má přijmout vhodná opatření, aby zajistila účinné uplatňování uvedené úmluvy. Za tímto účelem by smíšený výbor zřízený dohodou měl přijmout rozhodnutí nahrazující protokol 3 novým protokolem, který odkazuje na úmluvu, pokud jde o pravidla původu.

| (6) | Postoj Unie ve smíšeném výboru by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

(6)

Postoj Unie ve smíšeném výboru by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném dohodou mezi Evropským společenstvím na straně jedné a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé, pokud jde o nahrazení protokolu 3 k uvedené dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce novým protokolem, který, pokud jde o pravidla původu, odkazuje na Regionální úmluvu o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

Zástupci Unie ve smíšeném výboru mohou schválit technické změny v návrhu rozhodnutí smíšeného výboru bez dalšího rozhodnutí Rady.

Článek 2

Rozhodnutí smíšeného výboru bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 7. května 2015.

Za Radu

předseda

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Úř. věst. L 53, 22.2.1997, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. L 54, 26.2.2013, s. 4.

2

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU/DÁNSKO-FAERSKÉ OSTROVY č. ...

ze dne ...,

kterým se nahrazuje protokol 3 k Dohodě mezi Evropským společenstvím na straně jedné a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce

SMÍŠENÝ VÝBOR EU/DÁNSKO-FAERSKÉ OSTROVY,

s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé (1), a zejména na článek 11 této dohody,

s ohledem na protokol 3 k Dohodě mezi Evropským společenstvím na straně jedné a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 11 Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé (dále jen „dohoda“) odkazuje na protokol 3 k dohodě (dále jen „protokol 3“), který určuje pravidla původu a stanoví kumulaci původu mezi Evropskou unií, Faerskými ostrovy a dalšími smluvními stranami Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (2) (dále jen „úmluva“). |
| --- | --- |

(1)

Článek 11 Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé (dále jen „dohoda“) odkazuje na protokol 3 k dohodě (dále jen „protokol 3“), který určuje pravidla původu a stanoví kumulaci původu mezi Evropskou unií, Faerskými ostrovy a dalšími smluvními stranami Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (2) (dále jen „úmluva“).

| (2) | Článek 39 protokolu 3 stanoví, že smíšený výbor zřízený podle článku 31 dohody může rozhodnout o změnách tohoto protokolu. |
| --- | --- |

(2)

Článek 39 protokolu 3 stanoví, že smíšený výbor zřízený podle článku 31 dohody může rozhodnout o změnách tohoto protokolu.

| (3) | Cílem úmluvy je nahradit protokoly o pravidlech původu, které jsou v současné době mezi zeměmi celoevropsko-středomořské oblasti platné, jediným právním aktem. |
| --- | --- |

(3)

Cílem úmluvy je nahradit protokoly o pravidlech původu, které jsou v současné době mezi zeměmi celoevropsko-středomořské oblasti platné, jediným právním aktem.

| (4) | Evropská unie a Dánské království za Faerské ostrovy úmluvu podepsaly dne 15. června 2011. |
| --- | --- |

(4)

Evropská unie a Dánské království za Faerské ostrovy úmluvu podepsaly dne 15. června 2011.

| (5) | Evropská unie uložila svou listinu o přijetí u depozitáře úmluvy dne 26. března 2012 a Dánské království za Faerské ostrovy dne 9. září 2013. V důsledku toho podle čl. 10 odst. 3 úmluvy vstoupila úmluva v platnost pro Evropskou unii dne 1. května 2012 a pro Faerské ostrovy dne 1. listopadu 2013. |
| --- | --- |

(5)

Evropská unie uložila svou listinu o přijetí u depozitáře úmluvy dne 26. března 2012 a Dánské království za Faerské ostrovy dne 9. září 2013. V důsledku toho podle čl. 10 odst. 3 úmluvy vstoupila úmluva v platnost pro Evropskou unii dne 1. května 2012 a pro Faerské ostrovy dne 1. listopadu 2013.

| (6) | Protokol 3 by proto měl být nahrazen novým protokolem, který odkazuje na úmluvu, |
| --- | --- |

(6)

Protokol 3 by proto měl být nahrazen novým protokolem, který odkazuje na úmluvu,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Protokol 3 k Dohodě mezi Evropským společenstvím na straně jedné a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne ...

V ... dne ...

Za smíšený výbor

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 53, 22.2.1997, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. L 54, 26.2.2013, s. 4.

2

PŘÍLOHA

Protokol 3

o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce

Článek 1

Použitelná pravidla původu

1.   Pro účely provádění této dohody se použijí dodatek I a příslušná ustanovení dodatku II Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (1) (dále jen „úmluva“).

2.   Všechny odkazy na „příslušnou dohodu“ v dodatku I a v příslušných ustanoveních dodatku II úmluvy se považují za odkazy na tuto dohodu.

Článek 2

Řešení sporů

1.   Spory, které vyvstanou při ověřování podle článku 32 dodatku I úmluvy a které není možné vyřešit mezi celními orgány žádajícími o ověření a celními orgány příslušnými k tomuto ověření, se předkládají smíšenému výboru.

2.   Ve všech případech se řešení sporů mezi dovozcem a celními orgány země dovozu řídí právními předpisy této země.

Článek 3

Změny protokolu

Smíšený výbor může rozhodnout o změnách tohoto protokolu.

Článek 4

Odstoupení od úmluvy

1.   Pokud Evropská unie nebo Dánské království za Faerské ostrovy depozitáři úmluvy písemně oznámí svůj úmysl od úmluvy odstoupit podle článku 9 uvedené úmluvy, zahájí Evropská unie a Dánské království za Faerské ostrovy neprodleně jednání o pravidlech původu pro účely provádění této dohody.

2.   Do dne vstupu takovýchto nově sjednaných pravidel původu v platnost se budou na tuto dohodu i nadále vztahovat pravidla původu obsažená v dodatku I a případně příslušná ustanovení dodatku II úmluvy platná v okamžiku odstoupení. Nicméně od okamžiku odstoupení je třeba pravidla původu obsažená v dodatku I a případně příslušná ustanovení dodatku II úmluvy vykládat tak, aby umožňovala dvoustrannou kumulaci pouze mezi Evropskou unií a Faerskými ostrovy.

Článek 5

Přechodná ustanovení – kumulace

Bez ohledu na čl. 16 odst. 5 a čl. 21 odst. 3 dodatku I úmluvy, pokud se kumulace týká pouze států ESVO, Faerských ostrovů, Evropské unie, Turecka a zemí zapojených do procesu stabilizace a přidružení, může být původ prokázán průvodním osvědčením EUR.1 nebo prohlášením o původu.

---

(1)  Úř. věst. L 54, 26.2.2013, s. 4.

1

---

| 13.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 120/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 120/50

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/766

ze dne 12. května 2015,

kterým se aktualizuje příloha A Měnové dohody mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na Měnovou dohodu mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím ze dne 29. listopadu 2011 (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedené dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 11 odst. 2 Měnové dohody mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím (dále jen „měnová dohoda“) ukládá Monackému knížectví uplatňovat stejná opatření, jaká byla přijata ve Francouzské republice pro provedení právních aktů Unie týkajících se činností a obezřetnostní regulace úvěrových institucí a předcházení systémovým rizikům pro platební systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, uvedených v příloze A měnové dohody. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 11 odst. 2 Měnové dohody mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím (dále jen „měnová dohoda“) ukládá Monackému knížectví uplatňovat stejná opatření, jaká byla přijata ve Francouzské republice pro provedení právních aktů Unie týkajících se činností a obezřetnostní regulace úvěrových institucí a předcházení systémovým rizikům pro platební systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, uvedených v příloze A měnové dohody.

| (2) | Přílohu A měnové dohody aktualizuje Komise při každé změně příslušných textů a pokaždé, když Unie přijme nový text. |
| --- | --- |

(2)

Přílohu A měnové dohody aktualizuje Komise při každé změně příslušných textů a pokaždé, když Unie přijme nový text.

| (3) | Aktualizace přílohy A měnové dohody by měla rovněž zohlednit právní předpisy a pravidla, které byly zrušeny. |
| --- | --- |

(3)

Aktualizace přílohy A měnové dohody by měla rovněž zohlednit právní předpisy a pravidla, které byly zrušeny.

| (4) | Zohlednit by se měly právní předpisy, které Evropská unie přijala do 31. července 2014. |
| --- | --- |

(4)

Zohlednit by se měly právní předpisy, které Evropská unie přijala do 31. července 2014.

| (5) | Příloha A měnové dohody by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(5)

Příloha A měnové dohody by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha A Měnové dohody mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 12. května 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. C 310, 13.10.2012, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA A

| | Právní předpisy v bankovní a finanční oblasti |
| --- | --- |
| 1 | Směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1). |
| | ve znění: |
| 2 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES ze dne 27. září 2001, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokud se jedná o pravidla oceňování pro roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky některých forem společností, bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 28). |
| 3 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES ze dne 18. června 2003, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách některých forem společností, bank a jiných finančních institucí a pojišťoven (Úř. věst. L 178, 17.7.2003, s. 16). |
| 4 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/46/ES ze dne 14. června 2006, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách, 86/635/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 1). |
| 5 | Směrnice Rady 89/117/EHS ze dne 13. února 1989 o povinnostech poboček usazených ve členském státě, zřízených úvěrovými a finančními institucemi se sídlem mimo tento členský stát, pokud se jedná o zveřejňování ročních účetních dokladů (Úř. věst. L 44, 16.2.1989, s. 40). |
| 6 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45). |
| | ve znění: |
| 7 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES ze dne 6. května 2009, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a pohledávky z úvěru (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 37). |
| 8 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120). |
| 9 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1). |
| 10 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 ze dne 23. července 2014 o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů a o změně směrnic 98/26/ES a 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 236/2012 (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 1). |
| 11 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových institucí (Úř. věst. L 125, 5.5.2001, s. 15). |
| | ve znění: |
| 12 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190). |
| 13 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění (Úř. věst. L 168, 27.6.2002, s. 43). |
| | ve znění: |
| 14 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES ze dne 6. května 2009, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a pohledávky z úvěru (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 37). |
| 15 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190). |
| 16 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu a o změně směrnice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES a 2000/12/ES (Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1). |
| | ve znění: |
| 17 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/1/ES ze dne 9. března 2005, kterou se mění směrnice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EHS, 92/49/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES za účelem zavedení nové organizační struktury výborů pro finanční služby (Úř. věst. L 79, 24.3.2005, s. 9). |
| 18 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/25/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2002/87/ES o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 40). |
| 19 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120). |
| 20 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/89/EU ze dne 16. listopadu 2011, kterou se mění směrnice 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES a 2009/138/ES, pokud jde o doplňkový dozor nad finančními subjekty ve finančním konglomerátu (Úř. věst. L 326, 8.12.2011, s. 113). |
| 21 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338), s výjimkou hlavy V směrnice 2013/36/EU |
| 22 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS, s výjimkou článků 15, 31 a 33 hlavy II (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1). |
| | ve znění: |
| 23 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/31/ES ze dne 5. dubna 2006, kterou se mění směrnice 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů, pokud jde o některé lhůty (Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 60). |
| 24 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/44/ES ze dne 5. září 2007, kterou se mění směrnice Rady 92/49/EHS a směrnice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES, pokud jde o procesní pravidla a hodnotící kritéria pro obezřetnostní posuzování nabývání a zvyšování účastí ve finančním sektoru (Úř. věst. L 247, 21.9.2007, s. 1). |
| 25 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/10/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 33). |
| 26 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120). |
| | doplněná a provedená: |
| 27 | Nařízením Komise (ES) č. 1287/2006 ze dne 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhu, přijímání finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 1). |
| 28 | Směrnicí Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 26). |
| 29 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje směrnice 97/5/ES (Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1). |
| | ve znění: |
| 30 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/111/ES ze dne 16. září 2009, kterou se mění směrnice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 97). |
| 31 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7). |
| 32 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12). |
| | ve znění: |
| 33 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1022/2013 ze dne 22. října 2013, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), pokud jde o svěření zvláštních úkolů Evropské centrální bance podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 5). |
| 34 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/17/EU ze dne 4. února 2014 o smlouvách smlouvách o spotřebitelském úvěru na nemovitosti určené k bydlení a o změně směrnic 2008/48/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 34). |
| 35 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190). |
| 36 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1). |
| | ve znění: |
| 37 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1). |
| 38 | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1002/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o seznam subjektů vyňatých z působnosti uvedeného nařízení (Úř. věst. L 279, 19.10.2013, s. 2). |
| 39 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190). |
| | doplněná a provedená: |
| 40 | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1247/2012 ze dne 19. prosince 2012, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát a četnost vykazování obchodů do registrů obchodních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 352, 21.12.2012, s. 20). |
| 41 | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1248/2012 ze dne 19. prosince 2012, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát žádosti o registraci registrů obchodních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 352, 21.12.2012, s. 30). |
| 42 | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1249/2012 ze dne 19. prosince 2012, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát záznamů, které mají ústřední protistrany uchovávat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 352, 21.12.2012, s. 32). |
| 43 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 876/2013 ze dne 28. května 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se kolegií pro ústřední protistrany (Úř. věst. L 244, 13.9.2013, s. 19). |
| 44 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o poplatky účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy registrům obchodních údajů (Úř. věst. L 279, 19.10.2013, s. 4). |
| 45 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 148/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o regulační technické normy týkající se minimálních údajů, které mají být vykázány do registrů obchodních údajů (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 1). |
| 46 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 s ohledem na regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu, povinnosti clearingu, veřejného rejstříku, přístupu k obchodnímu systému, nefinančních smluvních stran a technik zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, u nichž ústřední protistrana neprovádí clearing (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 11). |
| 47 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 150/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o regulační technické normy blíže určující náležitosti žádosti o registraci registru obchodních údajů (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 25). |
| 48 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 151/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o regulační technické normy, které blíže určují údaje, jež mají registry obchodních údajů zveřejnit a zpřístupnit, a provozní normy, které umožní agregovat a porovnávat údaje a přistupovat k těmto údajům (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 33). |
| 49 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 152/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se požadavků na ústřední protistrany (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 37). |
| 50 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se požadavků na ústřední protistrany (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 41). |
| 51 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 285/2014 ze dne 13. února 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se smluv s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii a předcházení vyhýbání se pravidlům a povinnostem (Úř. věst. L 85, 21.3.2014, s. 1). |
| 52 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 667/2014 ze dne 13. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o procesní pravidla týkající se sankcí ukládaných registrům obchodních údajů Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy, včetně pravidel týkajících se práva na obhajobu a ustanovení o lhůtách (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 31). |
| 53 | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 484/2014 ze dne 12. května 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 57). |
| 54 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1). |
| | doplněné a provedené: |
| 55 | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1423/2013 ze dne 20. prosince 2013, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o požadavky na zpřístupňování informací o kapitálu uložené institucím podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 355, 31.12.2013, s. 60). |
| 56 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 183/2014 ze dne 20. prosince 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky, pokud jde o regulační technické normy pro upřesnění výpočtu specifických a obecných úprav o úvěrové riziko (Úř. věst L 57, 27.2. 2014, s. 3) |
| 57 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 241/2014 ze dne 7. ledna 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro kapitálové požadavky na instituce (Úř. věst. L 74, 14.3.2014, s. 8). |
| 58 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 342/2014 ze dne 21. ledna 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro používání metod výpočtu požadavků na kapitálovou přiměřenost u finančních konglomerátů (Úř. věst. L 100, 3.4.2014, s. 1). |
| 59 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 523/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy určující, co představuje úzkou spojitost mezi hodnotou krytých dluhopisů určité instituce a hodnotou aktiv této instituce (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 4). |
| 60 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 525/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy definující termín ‚trh‘ (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 15). |
| 61 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 526/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro vymezení zástupného indikátoru rozpětí a omezeného počtu malých portfolií pro účely rizika úvěrové úpravy v ocenění (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 17). |
| 62 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro rizika opcí jiná než rizika delta v rámci standardizovaného přístupu k tržním rizikům (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 29). |
| 63 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 529/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 36). |
| 64 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 625/2014 ze dne 13. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 prostřednictvím regulačních technických norem blíže určujících požadavky na instituce, které jsou investory, sponzory, původními věřiteli a původci, v souvislosti s expozicemi vůči převedenému úvěrovému riziku (Úř. věst L 174, 13.6.2014, s. 16). |
| 65 | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 680/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podávání zpráv institucí pro účely dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 191, 28.6.2014, s. 1). |
| 66 | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 602/2014 ze dne 4. června 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro usnadnění sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování dodatečných rizikových vah podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 166, 5.6.2014, s. 22). |
| 67 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338), s výjimkou hlavy V směrnice 2013/36/EU |
| | ve znění: |
| 68 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/17/EU ze dne 4. února 2014 o smlouvách smlouvách o spotřebitelském úvěru na nemovitosti určené k bydlení a o změně směrnic 2008/48/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 34). |
| 69 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190). |
| | doplněná a provedená: |
| 70 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 ze dne 4. března 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce (Úř. věst. L 167, 6.6.2014, s. 30). |
| 71 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 527/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy, jimiž se stanoví kategorie nástrojů, které odpovídajícím způsobem odrážejí dlouhodobou úvěrovou kvalitu instituce a jsou vhodné k použití pro účely pohyblivé složky odměny (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 21). |
| 72 | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 530/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující významné expozice a limity pro interní přístupy ke specifickému riziku v obchodním portfoliu (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 50). |
| 73 | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 650/2014 ze dne 4. června 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát, strukturu, obsah a datum každoročního zveřejnění informací, které mají příslušné orgány zveřejnit podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (Úř. věst. L 185, 25.6.2014, s. 1). |
| 74 | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 710/2014 ze dne 23. června 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podmínky uplatňování postupu společného rozhodování o požadavcích obezřetnosti pro konkrétní instituce podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (Úř. věst. L 188, 27.6.2014, s. 19). |
| 75 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU ze dne 16. dubna 2014 o systémech pojištění vkladů (přepracované znění), Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 149). |
| 76 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).“ |

Právní předpisy v bankovní a finanční oblasti

1

Směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1).

ve znění:

2

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES ze dne 27. září 2001, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokud se jedná o pravidla oceňování pro roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky některých forem společností, bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 28).

3

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES ze dne 18. června 2003, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách některých forem společností, bank a jiných finančních institucí a pojišťoven (Úř. věst. L 178, 17.7.2003, s. 16).

4

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/46/ES ze dne 14. června 2006, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách, 86/635/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 1).

5

Směrnice Rady 89/117/EHS ze dne 13. února 1989 o povinnostech poboček usazených ve členském státě, zřízených úvěrovými a finančními institucemi se sídlem mimo tento členský stát, pokud se jedná o zveřejňování ročních účetních dokladů (Úř. věst. L 44, 16.2.1989, s. 40).

6

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45).

ve znění:

7

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES ze dne 6. května 2009, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a pohledávky z úvěru (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 37).

8

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120).

9

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

10

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 ze dne 23. července 2014 o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů a o změně směrnic 98/26/ES a 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 236/2012 (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 1).

11

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových institucí (Úř. věst. L 125, 5.5.2001, s. 15).

ve znění:

12

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

13

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění (Úř. věst. L 168, 27.6.2002, s. 43).

ve znění:

14

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES ze dne 6. května 2009, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a pohledávky z úvěru (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 37).

15

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

16

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu a o změně směrnice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES a 2000/12/ES (Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1).

ve znění:

17

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/1/ES ze dne 9. března 2005, kterou se mění směrnice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EHS, 92/49/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES za účelem zavedení nové organizační struktury výborů pro finanční služby (Úř. věst. L 79, 24.3.2005, s. 9).

18

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/25/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2002/87/ES o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 40).

19

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120).

20

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/89/EU ze dne 16. listopadu 2011, kterou se mění směrnice 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES a 2009/138/ES, pokud jde o doplňkový dozor nad finančními subjekty ve finančním konglomerátu (Úř. věst. L 326, 8.12.2011, s. 113).

21

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338), s výjimkou hlavy V směrnice 2013/36/EU

22

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS, s výjimkou článků 15, 31 a 33 hlavy II (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).

ve znění:

23

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/31/ES ze dne 5. dubna 2006, kterou se mění směrnice 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů, pokud jde o některé lhůty (Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 60).

24

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/44/ES ze dne 5. září 2007, kterou se mění směrnice Rady 92/49/EHS a směrnice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES, pokud jde o procesní pravidla a hodnotící kritéria pro obezřetnostní posuzování nabývání a zvyšování účastí ve finančním sektoru (Úř. věst. L 247, 21.9.2007, s. 1).

25

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/10/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 33).

26

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120).

doplněná a provedená:

27

Nařízením Komise (ES) č. 1287/2006 ze dne 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhu, přijímání finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 1).

28

Směrnicí Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 26).

29

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje směrnice 97/5/ES (Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1).

ve znění:

30

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/111/ES ze dne 16. září 2009, kterou se mění směrnice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 97).

31

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7).

32

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

ve znění:

33

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1022/2013 ze dne 22. října 2013, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), pokud jde o svěření zvláštních úkolů Evropské centrální bance podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 5).

34

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/17/EU ze dne 4. února 2014 o smlouvách smlouvách o spotřebitelském úvěru na nemovitosti určené k bydlení a o změně směrnic 2008/48/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 34).

35

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

36

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

ve znění:

37

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

38

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1002/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o seznam subjektů vyňatých z působnosti uvedeného nařízení (Úř. věst. L 279, 19.10.2013, s. 2).

39

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

doplněná a provedená:

40

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1247/2012 ze dne 19. prosince 2012, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát a četnost vykazování obchodů do registrů obchodních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 352, 21.12.2012, s. 20).

41

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1248/2012 ze dne 19. prosince 2012, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát žádosti o registraci registrů obchodních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 352, 21.12.2012, s. 30).

42

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1249/2012 ze dne 19. prosince 2012, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát záznamů, které mají ústřední protistrany uchovávat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 352, 21.12.2012, s. 32).

43

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 876/2013 ze dne 28. května 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se kolegií pro ústřední protistrany (Úř. věst. L 244, 13.9.2013, s. 19).

44

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o poplatky účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy registrům obchodních údajů (Úř. věst. L 279, 19.10.2013, s. 4).

45

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 148/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o regulační technické normy týkající se minimálních údajů, které mají být vykázány do registrů obchodních údajů (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 1).

46

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 s ohledem na regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu, povinnosti clearingu, veřejného rejstříku, přístupu k obchodnímu systému, nefinančních smluvních stran a technik zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, u nichž ústřední protistrana neprovádí clearing (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 11).

47

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 150/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o regulační technické normy blíže určující náležitosti žádosti o registraci registru obchodních údajů (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 25).

48

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 151/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o regulační technické normy, které blíže určují údaje, jež mají registry obchodních údajů zveřejnit a zpřístupnit, a provozní normy, které umožní agregovat a porovnávat údaje a přistupovat k těmto údajům (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 33).

49

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 152/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se požadavků na ústřední protistrany (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 37).

50

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se požadavků na ústřední protistrany (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 41).

51

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 285/2014 ze dne 13. února 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se smluv s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii a předcházení vyhýbání se pravidlům a povinnostem (Úř. věst. L 85, 21.3.2014, s. 1).

52

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 667/2014 ze dne 13. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o procesní pravidla týkající se sankcí ukládaných registrům obchodních údajů Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy, včetně pravidel týkajících se práva na obhajobu a ustanovení o lhůtách (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 31).

53

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 484/2014 ze dne 12. května 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 57).

54

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

doplněné a provedené:

55

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1423/2013 ze dne 20. prosince 2013, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o požadavky na zpřístupňování informací o kapitálu uložené institucím podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 355, 31.12.2013, s. 60).

56

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 183/2014 ze dne 20. prosince 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky, pokud jde o regulační technické normy pro upřesnění výpočtu specifických a obecných úprav o úvěrové riziko (Úř. věst L 57, 27.2. 2014, s. 3)

57

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 241/2014 ze dne 7. ledna 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro kapitálové požadavky na instituce (Úř. věst. L 74, 14.3.2014, s. 8).

58

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 342/2014 ze dne 21. ledna 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro používání metod výpočtu požadavků na kapitálovou přiměřenost u finančních konglomerátů (Úř. věst. L 100, 3.4.2014, s. 1).

59

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 523/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy určující, co představuje úzkou spojitost mezi hodnotou krytých dluhopisů určité instituce a hodnotou aktiv této instituce (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 4).

60

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 525/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy definující termín ‚trh‘ (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 15).

61

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 526/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro vymezení zástupného indikátoru rozpětí a omezeného počtu malých portfolií pro účely rizika úvěrové úpravy v ocenění (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 17).

62

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro rizika opcí jiná než rizika delta v rámci standardizovaného přístupu k tržním rizikům (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 29).

63

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 529/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 36).

64

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 625/2014 ze dne 13. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 prostřednictvím regulačních technických norem blíže určujících požadavky na instituce, které jsou investory, sponzory, původními věřiteli a původci, v souvislosti s expozicemi vůči převedenému úvěrovému riziku (Úř. věst L 174, 13.6.2014, s. 16).

65

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 680/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podávání zpráv institucí pro účely dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 191, 28.6.2014, s. 1).

66

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 602/2014 ze dne 4. června 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro usnadnění sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování dodatečných rizikových vah podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 166, 5.6.2014, s. 22).

67

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338), s výjimkou hlavy V směrnice 2013/36/EU

ve znění:

68

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/17/EU ze dne 4. února 2014 o smlouvách smlouvách o spotřebitelském úvěru na nemovitosti určené k bydlení a o změně směrnic 2008/48/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 34).

69

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

doplněná a provedená:

70

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 ze dne 4. března 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce (Úř. věst. L 167, 6.6.2014, s. 30).

71

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 527/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy, jimiž se stanoví kategorie nástrojů, které odpovídajícím způsobem odrážejí dlouhodobou úvěrovou kvalitu instituce a jsou vhodné k použití pro účely pohyblivé složky odměny (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 21).

72

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 530/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující významné expozice a limity pro interní přístupy ke specifickému riziku v obchodním portfoliu (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 50).

73

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 650/2014 ze dne 4. června 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát, strukturu, obsah a datum každoročního zveřejnění informací, které mají příslušné orgány zveřejnit podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (Úř. věst. L 185, 25.6.2014, s. 1).

74

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 710/2014 ze dne 23. června 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podmínky uplatňování postupu společného rozhodování o požadavcích obezřetnosti pro konkrétní instituce podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (Úř. věst. L 188, 27.6.2014, s. 19).

75

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU ze dne 16. dubna 2014 o systémech pojištění vkladů (přepracované znění), Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 149).

76

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).“

---

| 13.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 120/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 120/58

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/767

ze dne 12. května 2015,

kterým se mění příloha Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na Měnovou dohodu ze dne 17. prosince 2009 mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 8 odst. 1 Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem (dále jen „Měnová dohoda“) se Vatikánskému městskému státu ukládá provést právní akty a pravidla Unie v oblasti eurobankovek a euromincí, předcházení praní peněz, předcházení podvodům a padělání hotovostních i bezhotovostních platebních prostředků, medailí a žetonů a v oblasti požadavků na výkaznictví pro statistické účely. Tyto akty a pravidla jsou uvedeny v příloze Měnové dohody. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 8 odst. 1 Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem (dále jen „Měnová dohoda“) se Vatikánskému městskému státu ukládá provést právní akty a pravidla Unie v oblasti eurobankovek a euromincí, předcházení praní peněz, předcházení podvodům a padělání hotovostních i bezhotovostních platebních prostředků, medailí a žetonů a v oblasti požadavků na výkaznictví pro statistické účely. Tyto akty a pravidla jsou uvedeny v příloze Měnové dohody.

| (2) | Za účelem zohlednění nových relevantních právních aktů a pravidel Unie a změn stávajících právních aktů a pravidel musí Komise každý rok změnit přílohu Měnové dohody. |
| --- | --- |

(2)

Za účelem zohlednění nových relevantních právních aktů a pravidel Unie a změn stávajících právních aktů a pravidel musí Komise každý rok změnit přílohu Měnové dohody.

| (3) | Změna přílohy Měnové dohody by rovněž měla zohlednit právní akty a pravidla, které byly zrušeny. |
| --- | --- |

(3)

Změna přílohy Měnové dohody by rovněž měla zohlednit právní akty a pravidla, které byly zrušeny.

| (4) | Příloha Měnové dohody by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(4)

Příloha Měnové dohody by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem se nahrazuje zněním přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 12. května 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. C 28, 4.2.2010, s. 13.

1

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

| | Právní předpisy, jež mají být provedeny | Lhůta pro provedení |
| --- | --- | --- |
| Předcházení praní peněz |
| 1 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15)
  Ve znění: | 31. prosince 2010 |
| 2 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/20/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2005/60/ES o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 46)
  Doplněná těmito předpisy: |
| 3 | Rámcovým rozhodnutím Rady 2001/500/SVV ze dne 26. června 2001 o praní peněz, identifikaci, vysledování, zmrazení, zajištění a propadnutí nástrojů trestné činnosti a výnosů z ní (Úř. věst. L 182, 5.7.2001, s. 1) |
| 4 | Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2005 ze dne 26. října 2005 o kontrolách peněžní hotovosti vstupující do Společenství nebo je opouštějící (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 9) |
| 5 | Směrnicí Komise 2006/70/ES ze dne 1. srpna 2006, kterou se stanoví prováděcí opatření ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokud se jedná o definici politicky exponovaných osob a technická kritéria pro zjednodušené postupy hloubkové kontroly klienta a pro výjimku na základě finanční činnosti vykonávané příležitostně nebo ve velmi omezené míře (Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 29) |
| 6 | Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1781/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 1) |
| 7 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/42/EU ze dne 3. dubna 2014 o zajišťování a konfiskaci nástrojů a výnosů z trestné činnosti v Evropské unii (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 39) | 31. prosince 2016 (2) |
| Předcházení podvodům a padělání |
| 8 | Rámcové rozhodnutí Rady 2001/413/SVV ze dne 28. května 2001 o potírání podvodů a padělání bezhotovostních platebních prostředků (Úř. věst. L 149, 2.6.2001, s. 1) | 31. prosince 2010 |
| 9 | Nařízení Rady (ES) č. 1338/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 181, 4.7.2001, s. 6).
  Ve znění: | 31. prosince 2010 |
| 10 | Nařízení Rady (ES) č. 44/2009 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1338/2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 17, 22.1.2009, s. 1) |
| 11 | Nařízení Rady (ES) č. 2182/2004 ze dne 6. prosince 2004 o medailích a žetonech podobných euromincím (Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 1)
  Ve znění: | 31. prosince 2010 |
| 12 | Nařízení Rady (ES) č. 46/2009 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 2182/2004 o medailích a žetonech podobných euromincím (Úř. věst. L 17, 22.1.2009, s. 5) |
| 13 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/62/EU ze dne 15. května 2014 o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV (Úř. věst. L 151, 21.5.2014, s. 1) | 31. prosince 2016 (2) |
| Pravidla týkající se eurobankovek a euromincí |
| 14 | Závěry Rady ze dne 23. listopadu 1998 a ze dne 5. listopadu 2002 o sběratelských mincích | 31. prosince 2010 |
| 15 | Závěry Rady ze dne 10. května 1999 o systému řízení kvality euromincí | 31. prosince 2010 |
| 16 | Sdělení Komise 2001/C 318/03 ze dne 22. října 2001 o ochraně autorského práva ke vzoru společné strany euromincí (K(2001) 600 v konečném znění) (Úř. věst. C 318, 13.11.2001, s. 3) | 31. prosince 2010 |
| 17 | Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2003/5 ze dne 20. března 2003 o prosazování opatření proti nepřípustným reprodukcím eurobankovek a o výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 20)
  Ve znění: | 31. prosince 2010 |
| 18 | Obecných zásad Evropské centrální banky ECB/2013/11 ze dne 19. dubna 2013, kterými se mění obecné zásady ECB/2003/5 o prosazování opatření proti nepřípustným reprodukcím eurobankovek a o výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 43) | 31. prosince 2014 (1) |
| 19 | Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2010/14 ze dne 16. září 2010 o ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek a jejich navracení zpět do oběhu (Úř. věst. L 267, 9.10.2010, s. 1)
  Ve znění: | 31. prosince 2012 |
| 20 | Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2012/19 ze dne 7. září 2012, kterým se mění rozhodnutí ECB/2010/14 o ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek a jejich navracení zpět do oběhu (Úř. věst. L 253, 20.9.2012, s. 19) | 31. prosince 2013 (1) |
| 21 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1210/2010 ze dne 15. prosince 2010 o ověřování pravosti euromincí a o zacházení s euromincemi nevhodnými pro oběh (Úř. věst. L 339, 22.12.2010, s. 1) | 31. prosince 2012 |
| 22 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 651/2012 ze dne 4. července 2012 o vydávání euromincí (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 135) | 31. prosince 2013 (1) |
| 23 | Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2013/10 ze dne 19. dubna 2013 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 37) | 31. prosince 2014 (1) |
| 24 | Nařízení Rady (EU) č. 729/2014 ze dne 24. června 2014 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh (Úř. věst. L 194, 2.7.2014, s. 1) | 31. prosince 2013 (2) |

Právní předpisy, jež mají být provedeny

Lhůta pro provedení

Předcházení praní peněz

1

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15)

Ve znění:

31. prosince 2010

2

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/20/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2005/60/ES o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 46)

Doplněná těmito předpisy:

3

Rámcovým rozhodnutím Rady 2001/500/SVV ze dne 26. června 2001 o praní peněz, identifikaci, vysledování, zmrazení, zajištění a propadnutí nástrojů trestné činnosti a výnosů z ní (Úř. věst. L 182, 5.7.2001, s. 1)

4

Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2005 ze dne 26. října 2005 o kontrolách peněžní hotovosti vstupující do Společenství nebo je opouštějící (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 9)

5

Směrnicí Komise 2006/70/ES ze dne 1. srpna 2006, kterou se stanoví prováděcí opatření ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokud se jedná o definici politicky exponovaných osob a technická kritéria pro zjednodušené postupy hloubkové kontroly klienta a pro výjimku na základě finanční činnosti vykonávané příležitostně nebo ve velmi omezené míře (Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 29)

6

Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1781/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 1)

7

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/42/EU ze dne 3. dubna 2014 o zajišťování a konfiskaci nástrojů a výnosů z trestné činnosti v Evropské unii (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 39)

31. prosince 2016 (2)

Předcházení podvodům a padělání

8

Rámcové rozhodnutí Rady 2001/413/SVV ze dne 28. května 2001 o potírání podvodů a padělání bezhotovostních platebních prostředků (Úř. věst. L 149, 2.6.2001, s. 1)

31. prosince 2010

9

Nařízení Rady (ES) č. 1338/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 181, 4.7.2001, s. 6).

Ve znění:

31. prosince 2010

10

Nařízení Rady (ES) č. 44/2009 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1338/2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 17, 22.1.2009, s. 1)

11

Nařízení Rady (ES) č. 2182/2004 ze dne 6. prosince 2004 o medailích a žetonech podobných euromincím (Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 1)

Ve znění:

31. prosince 2010

12

Nařízení Rady (ES) č. 46/2009 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 2182/2004 o medailích a žetonech podobných euromincím (Úř. věst. L 17, 22.1.2009, s. 5)

13

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/62/EU ze dne 15. května 2014 o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV (Úř. věst. L 151, 21.5.2014, s. 1)

31. prosince 2016 (2)

Pravidla týkající se eurobankovek a euromincí

14

Závěry Rady ze dne 23. listopadu 1998 a ze dne 5. listopadu 2002 o sběratelských mincích

31. prosince 2010

15

Závěry Rady ze dne 10. května 1999 o systému řízení kvality euromincí

31. prosince 2010

16

Sdělení Komise 2001/C 318/03 ze dne 22. října 2001 o ochraně autorského práva ke vzoru společné strany euromincí (K(2001) 600 v konečném znění) (Úř. věst. C 318, 13.11.2001, s. 3)

31. prosince 2010

17

Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2003/5 ze dne 20. března 2003 o prosazování opatření proti nepřípustným reprodukcím eurobankovek a o výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 20)

Ve znění:

31. prosince 2010

18

Obecných zásad Evropské centrální banky ECB/2013/11 ze dne 19. dubna 2013, kterými se mění obecné zásady ECB/2003/5 o prosazování opatření proti nepřípustným reprodukcím eurobankovek a o výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 43)

31. prosince 2014 (1)

19

Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2010/14 ze dne 16. září 2010 o ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek a jejich navracení zpět do oběhu (Úř. věst. L 267, 9.10.2010, s. 1)

Ve znění:

31. prosince 2012

20

Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2012/19 ze dne 7. září 2012, kterým se mění rozhodnutí ECB/2010/14 o ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek a jejich navracení zpět do oběhu (Úř. věst. L 253, 20.9.2012, s. 19)

31. prosince 2013 (1)

21

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1210/2010 ze dne 15. prosince 2010 o ověřování pravosti euromincí a o zacházení s euromincemi nevhodnými pro oběh (Úř. věst. L 339, 22.12.2010, s. 1)

31. prosince 2012

22

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 651/2012 ze dne 4. července 2012 o vydávání euromincí (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 135)

31. prosince 2013 (1)

23

Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2013/10 ze dne 19. dubna 2013 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 37)

31. prosince 2014 (1)

24

Nařízení Rady (EU) č. 729/2014 ze dne 24. června 2014 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh (Úř. věst. L 194, 2.7.2014, s. 1)

31. prosince 2013 (2)

Oddíl přílohy Měnové dohody v souladu s ad hoc ujednáním smíšeného výboru týkajícím se žádosti Svatého stolce a Vatikánského městského státu o začlenění příslušných pravidel pro subjekty, které vykonávají finanční činnosti na profesionálním základě

| | Příslušné části níže uvedených právních nástrojů | Lhůta pro provedení |
| --- | --- | --- |
| 25 | Směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES ze dne 27. září 2001, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokud se jedná o pravidla oceňování pro roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky některých forem společností, bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 28), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES ze dne 18. června 2003, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách některých forem společností, bank a jiných finančních institucí a pojišťoven (Úř. věst. L 178, 17.7.2003, s. 16) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/46/ES ze dne 14. června 2006, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách, 86/635/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 1) | 31. prosince 2016 (2) |
| 26 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338) | 31. prosince 2017 (2) |
| 27 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1) | 31. prosince 2017 (2) |
| Právní předpisy týkající se sběru statistických dat |
| 28 | Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2013/24 ze dne 25. července 2013 o statistické zpravodajské povinnosti stanovené Evropskou centrální bankou v oblasti čtvrtletních finančních účtů (Úř. věst. L 2, 7.1.2014, s. 34) | 31. prosince 2016 (2) |
| 29 | Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 1) | 31. prosince 2016 (2) |
| 30 | Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 ze dne 24. září 2013 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (ECB/2013/34) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 51) | 31. prosince 2016 (2) |
| 31 | Obecné zásady Evropské centrální banky (ECB/2014/15) ze dne 4. dubna 2014 o měnové a finanční statistice (Úř. věst. L 340, 26.11.2014, s. 1) | 31. prosince 2016 (2) |

Příslušné části níže uvedených právních nástrojů

Lhůta pro provedení

25

Směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES ze dne 27. září 2001, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokud se jedná o pravidla oceňování pro roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky některých forem společností, bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 28), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES ze dne 18. června 2003, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách některých forem společností, bank a jiných finančních institucí a pojišťoven (Úř. věst. L 178, 17.7.2003, s. 16) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/46/ES ze dne 14. června 2006, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách, 86/635/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 1)

31. prosince 2016 (2)

26

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338)

31. prosince 2017 (2)

27

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1)

31. prosince 2017 (2)

Právní předpisy týkající se sběru statistických dat

28

Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2013/24 ze dne 25. července 2013 o statistické zpravodajské povinnosti stanovené Evropskou centrální bankou v oblasti čtvrtletních finančních účtů (Úř. věst. L 2, 7.1.2014, s. 34)

31. prosince 2016 (2)

29

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 1)

31. prosince 2016 (2)

30

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 ze dne 24. září 2013 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (ECB/2013/34) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 51)

31. prosince 2016 (2)

31

Obecné zásady Evropské centrální banky (ECB/2014/15) ze dne 4. dubna 2014 o měnové a finanční statistice (Úř. věst. L 340, 26.11.2014, s. 1)

31. prosince 2016 (2)

---

(1)  Tyto lhůty schválil smíšený výbor zřízený v roce 2013.

1

(2)  Tyto lhůty schválil smíšený výbor zřízený v roce 2014.“

2

---