# Eiropas Savienības L 75/2014

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2014.075.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 75 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 14. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2014.075.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 75

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 14. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 72 — Vienoti noteikumi par motociklu tādu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu un ir aprīkoti ar halogēnspuldzēm (HS1 spuldzes) | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 104 — Vienoti noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atpakaļatstarojošā marķējuma apstiprināšanu | 29 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 72 — Vienoti noteikumi par motociklu tādu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu un ir aprīkoti ar halogēnspuldzēm (HS1 spuldzes)

1

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 104 — Vienoti noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atpakaļatstarojošā marķējuma apstiprināšanu

29

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 14.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 75/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 72 — Vienoti noteikumi par motociklu tādu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu un ir aprīkoti ar halogēnspuldzēm (HS1 spuldzes)

Ar visiem grozījumiem līdz

01. grozījumu sērijai, kas stājās spēkā 2001. gada 12. septembrī

SATURS

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Apgaismojuma prasības |
| --- | --- |

7.

| 8. | Noteikumi attiecībā uz krāsainām lēcām un filtriem |
| --- | --- |

8.

| 9. | Standarta (etalona) galvenais lukturis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Novērojumi attiecībā uz krāsu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

12.

| 13. | Galvenā luktura tipa grozījums un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

14.

| 15. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprinājuma testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

15.

| 16 | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

16

PIELIKUMI

| 1. pielikums | Paziņojums par motocikla galveno lukturu tipa apstiprināšanu, apstiprinājuma noraidīšanu, paplašināšanu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 72. |
| --- | --- |

1. pielikums

| 2. pielikums | Tādu galveno lukturu ražošanas atbilstības pārbaude, kuri ir aprīkoti ar HS1 spuldzēm |
| --- | --- |

2. pielikums

| 3. pielikums | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

3. pielikums

| 4. pielikums | Mērījumu ekrāns |
| --- | --- |

4. pielikums

| 5. pielikums | Fotometrisko rādītāju stabilitātes testi galveno lukturu darbības laikā |
| --- | --- |

5. pielikums

| 6. pielikums | Prasības attiecībā uz lukturiem ar plastikāta lēcām – Lēcu vai materiālu paraugu un nokomplektētu lukturu testēšana |
| --- | --- |

6. pielikums

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz tādu galveno lukturu apstiprināšanu, kuri ir aprīkoti ar halogēnām kvēlspuldzēm (HS1) un kuriem ir stikla vai plastikāta lēcas (1), kuri ir paredzēti motocikliem un transportlīdzekļiem, ko par tādiem uzskata.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos

| 2.1. | “lēca” ir galvenā luktura (bloka) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu; |
| --- | --- |

2.1.

“lēca” ir galvenā luktura (bloka) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu;

| 2.2. | “pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj lēcas ārējo virsmu; |
| --- | --- |

2.2.

“pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj lēcas ārējo virsmu;

| 2.3. | dažāda “tipa” galvenie lukturi ir galvenie lukturi, kas atšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem kā:






  2.3.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, |
| --- | --- | --- |

2.3.

dažāda “tipa” galvenie lukturi ir galvenie lukturi, kas atšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem kā:

2.3.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme,

| 2.3.2. | optiskās sistēmas raksturlielumi, |
| --- | --- |

2.3.2.

optiskās sistēmas raksturlielumi,

| 2.3.3. | tādu sastāvdaļu esība vai neesība, kas savas darbības laikā ar refleksiju, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju spēj mainīt optiskos efektus. Galvenā luktura kūļa krāsas izmaiņa, citiem raksturlielumiem nemainoties, nav galvenā luktura tipa izmaiņa. Līdz ar to šādiem galvenajiem lukturiem piešķir to pašu apstiprinājuma numuru, |
| --- | --- |

2.3.3.

tādu sastāvdaļu esība vai neesība, kas savas darbības laikā ar refleksiju, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju spēj mainīt optiskos efektus. Galvenā luktura kūļa krāsas izmaiņa, citiem raksturlielumiem nemainoties, nav galvenā luktura tipa izmaiņa. Līdz ar to šādiem galvenajiem lukturiem piešķir to pašu apstiprinājuma numuru,

| 2.3.4. | atbilstība labās puses vai kreisās puses kustībai, vai abām satiksmes sistēmām, |
| --- | --- |

2.3.4.

atbilstība labās puses vai kreisās puses kustībai, vai abām satiksmes sistēmām,

| 2.3.5. | izmantotie lēcu un pārklājuma materiāli, ja tādi ir. |
| --- | --- |

2.3.5.

izmantotie lēcu un pārklājuma materiāli, ja tādi ir.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Galvenā luktura apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes īpašnieks vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Pieteikumā norāda:






  3.1.1. | vai galvenais lukturis ir projektēts gan kreisās puses, gan labās puses kustībai vai arī tikai kreisās puses vai labās puses kustībai. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Galvenā luktura apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes īpašnieks vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Pieteikumā norāda:

3.1.1.

vai galvenais lukturis ir projektēts gan kreisās puses, gan labās puses kustībai vai arī tikai kreisās puses vai labās puses kustībai.

| 3.2. | Apstiprinājuma pieteikumam pievieno






  3.2.1. | pietiekami detalizētus rasējumus trīs eksemplāros, kas ļauj noteikt galvenā luktura tipu un parāda galveno lukturi pretskatā, detalizēti norādot lēcas rievojumu, ja tāds ir, kā arī šķērsgriezumu; rasējumā norāda vietu, kas paredzēta apstiprinājuma marķējumam; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Apstiprinājuma pieteikumam pievieno

3.2.1.

pietiekami detalizētus rasējumus trīs eksemplāros, kas ļauj noteikt galvenā luktura tipu un parāda galveno lukturi pretskatā, detalizēti norādot lēcas rievojumu, ja tāds ir, kā arī šķērsgriezumu; rasējumā norāda vietu, kas paredzēta apstiprinājuma marķējumam;

| 3.2.2. | īsu tehnisko aprakstu; |
| --- | --- |

3.2.2.

īsu tehnisko aprakstu;

| 3.2.3. | galveno lukturu tipa divus paraugus ar bezkrāsainām lēcām;






  3.2.3.1. | krāsaina filtra vai krāsaina ekrāna (vai krāsainas lēcas) testēšanai: divus paraugus. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

galveno lukturu tipa divus paraugus ar bezkrāsainām lēcām;

3.2.3.1.

krāsaina filtra vai krāsaina ekrāna (vai krāsainas lēcas) testēšanai: divus paraugus.

| 3.2.4. | plastikāta, no kura lēcas izgatavotas, testēšanai iesniedz






  3.2.4.1. | trīspadsmit lēcas;






  3.2.4.1.1. | sešas no šīm lēcām var aizstāt ar sešiem vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 × 15 mm liela būtībā plakana virsma (ar vismaz 300 mm izliekuma rādiusu); |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4.

plastikāta, no kura lēcas izgatavotas, testēšanai iesniedz

3.2.4.1.

trīspadsmit lēcas;

3.2.4.1.1.

sešas no šīm lēcām var aizstāt ar sešiem vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 × 15 mm liela būtībā plakana virsma (ar vismaz 300 mm izliekuma rādiusu);

| 3.2.4.1.2. | katra šāda lēca vai materiāla paraugs ir izgatavots, izmantojot sērijveida ražošanas metodi; |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

katra šāda lēca vai materiāla paraugs ir izgatavots, izmantojot sērijveida ražošanas metodi;

| 3.2.4.2. | atstarotāju, kam saskaņā ar ražotāja instrukcijām var uzstādīt lēcas. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

atstarotāju, kam saskaņā ar ražotāja instrukcijām var uzstādīt lēcas.

| 3.3. | Materiāliem, no kā izgatavotas lēcas un pārklājumi, ja ir, pievieno testa protokolu, kurā ir šo materiālu un pārklājumu raksturlielumi, ja tie jau ir testēti. |
| --- | --- |

3.3.

Materiāliem, no kā izgatavotas lēcas un pārklājumi, ja ir, pievieno testa protokolu, kurā ir šo materiālu un pārklājumu raksturlielumi, ja tie jau ir testēti.

| 3.4. | Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti pietiekami pasākumi, lai nodrošinātu ražošanas atbilstības efektīvu kontroli. |
| --- | --- |

3.4.

Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti pietiekami pasākumi, lai nodrošinātu ražošanas atbilstības efektīvu kontroli.

4.   MARĶĒJUMI (2)

| 4.1. | Uz apstiprinājumam iesniegtajiem galvenajiem lukturiem ir pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šī zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama. |
| --- | --- |

4.1.

Uz apstiprinājumam iesniegtajiem galvenajiem lukturiem ir pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šī zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

| 4.2. | Galvenajiem lukturiem uz lēcas un galvenā korpusa (3) ir pietiekami liels laukums apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas paredzēti 5.4.2 punktā; minēto laukumu norāda rasējumos, kas minēti 3.2.1. punktā. |
| --- | --- |

4.2.

Galvenajiem lukturiem uz lēcas un galvenā korpusa (3) ir pietiekami liels laukums apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas paredzēti 5.4.2 punktā; minēto laukumu norāda rasējumos, kas minēti 3.2.1. punktā.

| 4.3. | Uz galvenajiem lukturiem, kas projektēti gan labās puses, gan kreisās puses kustībai, ir marķējums, kas uz transportlīdzekļa norāda optiskā bloka abus iestatījumus vai spuldzes abus iestatījumus uz atstarotāja; šo marķējumu veido burti "R/D" pozīcijai labās puses kustībai un burti "L/G" pozīcijai kreisās puses kustībai. |
| --- | --- |

4.3.

Uz galvenajiem lukturiem, kas projektēti gan labās puses, gan kreisās puses kustībai, ir marķējums, kas uz transportlīdzekļa norāda optiskā bloka abus iestatījumus vai spuldzes abus iestatījumus uz atstarotāja; šo marķējumu veido burti "R/D" pozīcijai labās puses kustībai un burti "L/G" pozīcijai kreisās puses kustībai.

5.   APSTIPRINĀJUMS

| 5.1. | Ja visi saskaņā ar 3.2.3. punktu iesniegtie galvenā luktura tipa paraugi atbilst šo noteikumu prasībām, piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

5.1.

Ja visi saskaņā ar 3.2.3. punktu iesniegtie galvenā luktura tipa paraugi atbilst šo noteikumu prasībām, piešķir apstiprinājumu.

| 5.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati nolīguma puse šādi piešķirto numuru nepiešķir citam galveno lukturu tipam, uz kuru attiecas šie noteikumi (4), izņemot apstiprinājuma paplašināšanu uz galvenajiem lukturiem, kuri atšķiras tikai ar izstarotās gaismas krāsu. |
| --- | --- |

5.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati nolīguma puse šādi piešķirto numuru nepiešķir citam galveno lukturu tipam, uz kuru attiecas šie noteikumi (4), izņemot apstiprinājuma paplašināšanu uz galvenajiem lukturiem, kuri atšķiras tikai ar izstarotās gaismas krāsu.

| 5.3. | Paziņojumu par galveno lukturu tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma atteikumu, paplašinājumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšana saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

5.3.

Paziņojumu par galveno lukturu tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma atteikumu, paplašinājumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšana saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

| 5.4. | Katram galvenajam lukturim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, 4.2. punktā norādītajā vietā un papildus 4.1. punktā noteiktajam marķējumam ir starptautisks apstiprinājuma marķējums (5), ko veido






  5.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (6); |
| --- | --- | --- |

5.4.

Katram galvenajam lukturim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, 4.2. punktā norādītajā vietā un papildus 4.1. punktā noteiktajam marķējumam ir starptautisks apstiprinājuma marķējums (5), ko veido

5.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (6);

| 5.4.2. | apstiprinājuma numurs un blakus aplim šāds papildu simbols vai simboli:






  5.4.2.1. | galvenajiem lukturiem, kas atbilst tikai kreisās puses kustības prasībām, horizontāla bulta, kura vērsta pa labi no novērotāja, kas skatās uz galveno lukturi no priekšas, t.i., uz to ceļa pusi, pa kuru virzās satiksme, |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

apstiprinājuma numurs un blakus aplim šāds papildu simbols vai simboli:

5.4.2.1.

galvenajiem lukturiem, kas atbilst tikai kreisās puses kustības prasībām, horizontāla bulta, kura vērsta pa labi no novērotāja, kas skatās uz galveno lukturi no priekšas, t.i., uz to ceļa pusi, pa kuru virzās satiksme,

| 5.4.2.2. | galvenajiem lukturiem, kas projektēti, lai atbilstu abu satiksmes sistēmu prasībām, ar optiskā bloka vai spuldzes regulējuma attiecīgu regulēšanu – horizontāla svītra ar bultiņām abos galos, kas vērstas virzienā pa kreisi un pa labi, |
| --- | --- |

5.4.2.2.

galvenajiem lukturiem, kas projektēti, lai atbilstu abu satiksmes sistēmu prasībām, ar optiskā bloka vai spuldzes regulējuma attiecīgu regulēšanu – horizontāla svītra ar bultiņām abos galos, kas vērstas virzienā pa kreisi un pa labi,

| 5.4.2.3. | burti "MBH" ir izvietoti pretim apstiprinājuma numuram, |
| --- | --- |

5.4.2.3.

burti "MBH" ir izvietoti pretim apstiprinājuma numuram,

| 5.4.2.4. | ikvienā gadījumā testa procesā izmantotais attiecīgais darba režīms saskaņā ar 5. pielikuma 1.1.1.1. punktu, kā arī pieļaujamais spriegums (spriegumi) saskaņā ar 5. pielikuma 1.1.1.2. punktu ir norādīti uz apstiprinājuma sertifikātiem un uz paziņojuma veidlapām, kas tiek nosūtītas valstīm, kuras ir nolīguma puses un piemēro šos noteikumus.
  Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:
  uz blokiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir projektēti tā, ka tuvās gaismas kvēldiegs nav ieslēdzams reizē ar citas apgaismes funkcijas kvēldiegu, ar ko tas var būt savstarpēji savietots:
  apstiprinājuma marķējumā aiz tuvās gaismas luktura simbola lieto slīpsvītru (/), |
| --- | --- |

5.4.2.4.

ikvienā gadījumā testa procesā izmantotais attiecīgais darba režīms saskaņā ar 5. pielikuma 1.1.1.1. punktu, kā arī pieļaujamais spriegums (spriegumi) saskaņā ar 5. pielikuma 1.1.1.2. punktu ir norādīti uz apstiprinājuma sertifikātiem un uz paziņojuma veidlapām, kas tiek nosūtītas valstīm, kuras ir nolīguma puses un piemēro šos noteikumus.

Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:

uz blokiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir projektēti tā, ka tuvās gaismas kvēldiegs nav ieslēdzams reizē ar citas apgaismes funkcijas kvēldiegu, ar ko tas var būt savstarpēji savietots:

apstiprinājuma marķējumā aiz tuvās gaismas luktura simbola lieto slīpsvītru (/),

| 5.4.2.5. | galvenajiem lukturiem, kuriem ir plastikāta lēca – burti “PL”, ko pievieno blakus simboliem, kas minēti 5.4.2.1. līdz 5.4.2.4. punktā. |
| --- | --- |

5.4.2.5.

galvenajiem lukturiem, kuriem ir plastikāta lēca – burti “PL”, ko pievieno blakus simboliem, kas minēti 5.4.2.1. līdz 5.4.2.4. punktā.

| 5.5. | Marķējumi un simboli, kas minēti 5.4. punktā, ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. |
| --- | --- |

5.5.

Marķējumi un simboli, kas minēti 5.4. punktā, ir skaidri salasāmi un neizdzēšami.

| 5.6. | Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu un papildu simbolu izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

5.6.

Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu un papildu simbolu izvietojuma piemēri.

6.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

| 6.1. | Katrs galvenā luktura tipa paraugs atbilst šajā punktā un 7. līdz 9. punktā noteiktajām specifikācijām. |
| --- | --- |

6.1.

Katrs galvenā luktura tipa paraugs atbilst šajā punktā un 7. līdz 9. punktā noteiktajām specifikācijām.

| 6.2. | Galvenos lukturus projektē un izgatavo tā, lai neatkarīgi no iespējamās vibrācijas tie normālos lietošanas apstākļos turpinātu darboties labi un saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus.






  6.2.1. | Galvenos lukturus aprīko ar ierīci, kas ļauj tos transportlīdzeklī regulēt, lai tie atbilstu piemērojamajiem noteikumiem. Šāda ierīce nav jāuzstāda uz sastāvdaļām, kurās atstarotājs nav atdalāms no izkliedētājlēcas, ja šādas sastāvdaļas izmanto transportlīdzekļos, kuros galvenos lukturu var regulēt ar citiem līdzekļiem.
  Ja galvenajam lukturim, kas rada tālās gaismas kūli, un galvenajam lukturim, kas rada tuvās gaismas kūli, ir katram sava spuldze un tie montēti vienotā blokā ar regulēšanas ierīci katru optisko sistēmu var regulēt atsevišķi, lai tā būtu pienācīgi noregulēta. |
| --- | --- | --- |

6.2.

Galvenos lukturus projektē un izgatavo tā, lai neatkarīgi no iespējamās vibrācijas tie normālos lietošanas apstākļos turpinātu darboties labi un saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus.

6.2.1.

Galvenos lukturus aprīko ar ierīci, kas ļauj tos transportlīdzeklī regulēt, lai tie atbilstu piemērojamajiem noteikumiem. Šāda ierīce nav jāuzstāda uz sastāvdaļām, kurās atstarotājs nav atdalāms no izkliedētājlēcas, ja šādas sastāvdaļas izmanto transportlīdzekļos, kuros galvenos lukturu var regulēt ar citiem līdzekļiem.

Ja galvenajam lukturim, kas rada tālās gaismas kūli, un galvenajam lukturim, kas rada tuvās gaismas kūli, ir katram sava spuldze un tie montēti vienotā blokā ar regulēšanas ierīci katru optisko sistēmu var regulēt atsevišķi, lai tā būtu pienācīgi noregulēta.

| 6.2.2. | Tomēr šie nosacījumi neattiecas uz galveno lukturu montāžas mezgliem, kuru atstarotāji nav atdalāmi. Uz šādi montētiem mezgliem attiecas šo noteikumu 7.3. punkta prasības. Ja galveno gaismas kūli veido vairāki gaismas avoti, nosakot apgaismojuma maksimālo vērtību (Emax), izmanto apvienotās funkcijas. |
| --- | --- |

6.2.2.

Tomēr šie nosacījumi neattiecas uz galveno lukturu montāžas mezgliem, kuru atstarotāji nav atdalāmi. Uz šādi montētiem mezgliem attiecas šo noteikumu 7.3. punkta prasības. Ja galveno gaismas kūli veido vairāki gaismas avoti, nosakot apgaismojuma maksimālo vērtību (Emax), izmanto apvienotās funkcijas.

| 6.3. | Sastāvdaļas, ar kurām kvēlspuldze ir piestiprināta atstarotājam, projektē tā, lai pat tumsā kvēlspuldzi varētu uzstādīt vienīgi pareizajā stāvoklī. |
| --- | --- |

6.3.

Sastāvdaļas, ar kurām kvēlspuldze ir piestiprināta atstarotājam, projektē tā, lai pat tumsā kvēlspuldzi varētu uzstādīt vienīgi pareizajā stāvoklī.

| 6.4. | Lēcas pareizo stāvokli attiecībā pret optisko sistēmu norāda nepārprotami un bloķē pret rotāciju ekspluatācijas laikā. |
| --- | --- |

6.4.

Lēcas pareizo stāvokli attiecībā pret optisko sistēmu norāda nepārprotami un bloķē pret rotāciju ekspluatācijas laikā.

| 6.5. | Galvenos lukturus, kas projektēti, lai atbilstu gan labās puses, gan kreisās puses kustības prasībām, var pielāgot satiksmei attiecīgajā ceļa pusē vai nu ar atbilstīgu sākotnējo iestatījumu, kad lukturus uzstāda transportlīdzeklī, vai arī kad tos selektīvi iestata lietotājs. Šāda sākotnējā vai selektīvā iestatīšana var būt, piemēram, optiskā bloka fiksēšana noteiktā leņķī pret transportlīdzekli vai spuldzes fiksēšana noteiktā leņķī pret optisko bloku. Visos gadījumos ir iespējami tikai divi skaidri atšķirami regulējumi – viens labās puses kustībai un otrs kreisās puses kustībai, un konstrukcijā ir izslēgta iespēja nejauši pāriet no viena iestatījuma uz otru, vai iestatījumu starppozīcijā. Ja spuldze ir paredzēta divām dažādām iestatījuma pozīcijām, stiprinājuma sastāvdaļām, kas spuldzi savieno ar atstarotāju, projektē un izgatavo tā, lai katrā no šiem abiem iestatījumiem spuldze paliek pozīcijā ar precizitāti, kas atbilst vienas puses kustībai projektētu lukturu vajadzībām. Atbilstību šā punkta prasībām pārbauda vizuāli un, ja nepieciešams, izmanto testēšanas uzstādīšanu. |
| --- | --- |

6.5.

Galvenos lukturus, kas projektēti, lai atbilstu gan labās puses, gan kreisās puses kustības prasībām, var pielāgot satiksmei attiecīgajā ceļa pusē vai nu ar atbilstīgu sākotnējo iestatījumu, kad lukturus uzstāda transportlīdzeklī, vai arī kad tos selektīvi iestata lietotājs. Šāda sākotnējā vai selektīvā iestatīšana var būt, piemēram, optiskā bloka fiksēšana noteiktā leņķī pret transportlīdzekli vai spuldzes fiksēšana noteiktā leņķī pret optisko bloku. Visos gadījumos ir iespējami tikai divi skaidri atšķirami regulējumi – viens labās puses kustībai un otrs kreisās puses kustībai, un konstrukcijā ir izslēgta iespēja nejauši pāriet no viena iestatījuma uz otru, vai iestatījumu starppozīcijā. Ja spuldze ir paredzēta divām dažādām iestatījuma pozīcijām, stiprinājuma sastāvdaļām, kas spuldzi savieno ar atstarotāju, projektē un izgatavo tā, lai katrā no šiem abiem iestatījumiem spuldze paliek pozīcijā ar precizitāti, kas atbilst vienas puses kustībai projektētu lukturu vajadzībām. Atbilstību šā punkta prasībām pārbauda vizuāli un, ja nepieciešams, izmanto testēšanas uzstādīšanu.

| 6.6. | Papildu testus veic saskaņā ar 5. pielikuma prasībām, lai nodrošinātu, ka lietošanas laikā neradīsies pārmērīgas fotometrisko rādītāju izmaiņas. |
| --- | --- |

6.6.

Papildu testus veic saskaņā ar 5. pielikuma prasībām, lai nodrošinātu, ka lietošanas laikā neradīsies pārmērīgas fotometrisko rādītāju izmaiņas.

| 6.7. | Ja galvenā luktura lēca ir no plastikāta, testus veic saskaņā ar 6. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

6.7.

Ja galvenā luktura lēca ir no plastikāta, testus veic saskaņā ar 6. pielikuma prasībām.

7.   APGAISMOJUMA PRASĪBAS

7.1.   Vispārīgas prasības

| 7.1.1. | Galvenie lukturi ir izgatavoti tā, ka, izmantojot piemērotas HS1 spuldzes, tie dod atbilstošu apgaismojumu, neapžilbinot ar tuvās gaismas kūli, un labu apgaismojumu ar tālās gaismas kūli. |
| --- | --- |

7.1.1.

Galvenie lukturi ir izgatavoti tā, ka, izmantojot piemērotas HS1 spuldzes, tie dod atbilstošu apgaismojumu, neapžilbinot ar tuvās gaismas kūli, un labu apgaismojumu ar tālās gaismas kūli.

| 7.1.2. | Galvenā luktura radīto apgaismojumu mēra uz vertikāla ekrāna, kas uzstādīts 25 m attālumā no galvenā luktura, kā parādīts šo noteikumu 4. pielikumā. |
| --- | --- |

7.1.2.

Galvenā luktura radīto apgaismojumu mēra uz vertikāla ekrāna, kas uzstādīts 25 m attālumā no galvenā luktura, kā parādīts šo noteikumu 4. pielikumā.

| 7.1.3. | Galveno lukturu pārbaudē izmanto bezkrāsainu standarta (etalona) spuldzi, kuras nominālais spriegums ir 12 V. Ja izmanto galvenos lukturus, ko var aprīkot ar izteikti dzelteniem filtriem (7), šos filtrus aizstāj ar ģeometriski identiskiem bezkrāsainiem filtriem ar vismaz 80 procentu caurlaidības faktoru. Galveno lukturu pārbaudes laikā spriegums uz kvēlspuldzes spailēm jāregulē tā, lai iegūtu šādus parametrus: | Patēriņš
  (vatos) | Gaismas plūsma
  (lūmeni) |
| --- | --- | --- | --- |
| tuvās gaismas kvēldiegs | aptuveni 35 | 450 |
| tālās gaismas kvēldiegs | aptuveni 35 | 700 |

7.1.3.

Galveno lukturu pārbaudē izmanto bezkrāsainu standarta (etalona) spuldzi, kuras nominālais spriegums ir 12 V. Ja izmanto galvenos lukturus, ko var aprīkot ar izteikti dzelteniem filtriem (7), šos filtrus aizstāj ar ģeometriski identiskiem bezkrāsainiem filtriem ar vismaz 80 procentu caurlaidības faktoru. Galveno lukturu pārbaudes laikā spriegums uz kvēlspuldzes spailēm jāregulē tā, lai iegūtu šādus parametrus:

Patēriņš

(vatos)

Gaismas plūsma

(lūmeni)

tuvās gaismas kvēldiegs

aptuveni 35

450

tālās gaismas kvēldiegs

aptuveni 35

700

Galvenais lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja tas atbilst 7. punkta prasībām attiecībā uz vismaz vienu standarta (etalona) spuldzi, kuru var iesniegt kopā ar galveno lukturi.

| 7.1.4. | Izmēri, pēc kuriem nosaka kvēldiegu pozīciju HS1 standarta kvēlspuldzēs, ir norādīti Noteikumos Nr. 37. |
| --- | --- |

7.1.4.

Izmēri, pēc kuriem nosaka kvēldiegu pozīciju HS1 standarta kvēlspuldzēs, ir norādīti Noteikumos Nr. 37.

| 7.1.5. | Standarta kvēlspuldzes forma un optiskā kvalitāte ir tāda, lai tās radītu minimālu atstarošanu vai refrakciju, kas var negatīvi ietekmēt gaismas sadali. |
| --- | --- |

7.1.5.

Standarta kvēlspuldzes forma un optiskā kvalitāte ir tāda, lai tās radītu minimālu atstarošanu vai refrakciju, kas var negatīvi ietekmēt gaismas sadali.

7.2.   Noteikumi attiecībā uz tuvās gaismas kūli

| 7.2.1. | Tuvās gaismas kūlim jārada pietiekami asu “robežlīniju”, lai ar tās palīdzību varētu veikt apmierinošu regulēšanu. Robežlīnijai ir jābūt taisnai horizontālai līnijai pretējā pusē tam satiksmes virzienam, kuram galvenais lukturis ir paredzēts; otrā pusē tā nedrīkst aiziet pāri vai nu lauztajai līnijai HV H1 H4, ko veido taisnes HV H1, kas ir 45° leņķī pret horizontālo un taisno līniju H1 H4, 1 procentu virs taisnes hh vai taisnes HV H3, kas veido 15° virs horizontāles (sk. 4. pielikumu). Nekādā gadījumā nav pieļaujams, ka robežlīnija pārsniedz līniju HV H2 un līniju H2 H4, un ko rada abu iepriekš minēto iespēju apvienojums. |
| --- | --- |

7.2.1.

Tuvās gaismas kūlim jārada pietiekami asu “robežlīniju”, lai ar tās palīdzību varētu veikt apmierinošu regulēšanu. Robežlīnijai ir jābūt taisnai horizontālai līnijai pretējā pusē tam satiksmes virzienam, kuram galvenais lukturis ir paredzēts; otrā pusē tā nedrīkst aiziet pāri vai nu lauztajai līnijai HV H1 H4, ko veido taisnes HV H1, kas ir 45° leņķī pret horizontālo un taisno līniju H1 H4, 1 procentu virs taisnes hh vai taisnes HV H3, kas veido 15° virs horizontāles (sk. 4. pielikumu). Nekādā gadījumā nav pieļaujams, ka robežlīnija pārsniedz līniju HV H2 un līniju H2 H4, un ko rada abu iepriekš minēto iespēju apvienojums.

| 7.2.2. | Galvenais lukturis ir orientēts tā, lai panāktu, ka:






  7.2.2.1. | ja galvenais lukturis ir projektēts, lai atbilstu labās puses kustības prasībām, robežlīnija ekrāna (8) kreisajā pusē ir horizontāla, bet ja galvenais lukturis ir projektēts, lai atbilstu kreisās puses kustības prasībām, robežlīnija ekrāna labajā pusē ir horizontāla. |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Galvenais lukturis ir orientēts tā, lai panāktu, ka:

7.2.2.1.

ja galvenais lukturis ir projektēts, lai atbilstu labās puses kustības prasībām, robežlīnija ekrāna (8) kreisajā pusē ir horizontāla, bet ja galvenais lukturis ir projektēts, lai atbilstu kreisās puses kustības prasībām, robežlīnija ekrāna labajā pusē ir horizontāla.

| 7.2.2.2. | šī robežlīnijas horizontālā daļa uz ekrāna atrodas 25 cm zem tās horizontālās plaknes līmeņa, kas iet caur galvenā luktura fokusu (sk. 4. pielikumu); |
| --- | --- |

7.2.2.2.

šī robežlīnijas horizontālā daļa uz ekrāna atrodas 25 cm zem tās horizontālās plaknes līmeņa, kas iet caur galvenā luktura fokusu (sk. 4. pielikumu);

| 7.2.2.3. | robežlīnijas virsotne ir uz vv līnijas (9). |
| --- | --- |

7.2.2.3.

robežlīnijas virsotne ir uz vv līnijas (9).

| 7.2.3. | Šādi orientēts galvenais lukturis atbilst prasībām, kas noteiktas 7.2.5. līdz 7.2.7. punktā un 7.3. punktā. |
| --- | --- |

7.2.3.

Šādi orientēts galvenais lukturis atbilst prasībām, kas noteiktas 7.2.5. līdz 7.2.7. punktā un 7.3. punktā.

| 7.2.4. | Ja šādi orientēts galvenais lukturis neatbilst prasībām, kas noteiktas 7.2.5. līdz 7.2.7. punktā un 7.3. punktā, tā noregulējumu var mainīt, ja vien gaismas kūļa asi novirza sānis vairāk kā par 1° (= 44 cm) uz labo vai kreiso pusi (10). Lai atvieglotu regulēšanu ar robežlīnijas palīdzību, galveno lukturi var daļēji aizsegt, lai iegūtu asāku robežlīniju. |
| --- | --- |

7.2.4.

Ja šādi orientēts galvenais lukturis neatbilst prasībām, kas noteiktas 7.2.5. līdz 7.2.7. punktā un 7.3. punktā, tā noregulējumu var mainīt, ja vien gaismas kūļa asi novirza sānis vairāk kā par 1° (= 44 cm) uz labo vai kreiso pusi (10). Lai atvieglotu regulēšanu ar robežlīnijas palīdzību, galveno lukturi var daļēji aizsegt, lai iegūtu asāku robežlīniju.

| 7.2.5. | Tuvās gaismas kūļa radītais apgaismojums uz ekrāna atbilst šādām prasībām:









  Punkts uz mērījumu ekrāna | Nepieciešamais apgaismojums (luksi) |
| --- | --- | --- |
| Galvenie lukturi
  labās puses kustībai | Galvenie lukturi
  kreisās puses kustībai |
| B punkts | 50 L | B punkts | 50 R | ≤ 0,3 |
| Punkts | 75 R | Punkts | 75 L | ≥ 6 |
| Punkts | 50 R | Punkts | 50 L | ≥ 6 |
| Punkts | 25 L | Punkts | 25 R | ≥ 1,5 |
| Punkts | 25 R | Punkts | 25 L | ≥ 1,5 |
| Jebkurš punkts III zonā | ≤ 0,7 |
| Jebkurš punkts IV zonā | ≥ 2 |
| Jebkurš punkts I zonā | ≤ 20 |

7.2.5.

Tuvās gaismas kūļa radītais apgaismojums uz ekrāna atbilst šādām prasībām:

Punkts uz mērījumu ekrāna

Nepieciešamais apgaismojums (luksi)

Galvenie lukturi

labās puses kustībai

Galvenie lukturi

kreisās puses kustībai

B punkts

50 L

B punkts

50 R

≤ 0,3

Punkts

75 R

Punkts

75 L

≥ 6

Punkts

50 R

Punkts

50 L

≥ 6

Punkts

25 L

Punkts

25 R

≥ 1,5

Punkts

25 R

Punkts

25 L

≥ 1,5

Jebkurš punkts III zonā

≤ 0,7

Jebkurš punkts IV zonā

≥ 2

Jebkurš punkts I zonā

≤ 20

| 7.2.6. | Nedrīkst būt sāniskas izmaiņas, kas pasliktina labu redzamību kādā no zonām I, II, III un IV. |
| --- | --- |

7.2.6.

Nedrīkst būt sāniskas izmaiņas, kas pasliktina labu redzamību kādā no zonām I, II, III un IV.

| 7.2.7. | Ja galvenie lukturi ir projektēti, lai atbilstu gan labās, gan kreisās puses kustības prasībām, luktura abām optiskā bloka vai spuldzes regulēšanas pozīcijām jāatbilst iepriekš minētajām prasībām attiecībā uz konkrēto kustības virzienu. |
| --- | --- |

7.2.7.

Ja galvenie lukturi ir projektēti, lai atbilstu gan labās, gan kreisās puses kustības prasībām, luktura abām optiskā bloka vai spuldzes regulēšanas pozīcijām jāatbilst iepriekš minētajām prasībām attiecībā uz konkrēto kustības virzienu.

7.3.   Noteikumi attiecībā uz tālās gaismas kūli

| 7.3.1. | Apgaismojuma, ko uz ekrāna rada tālās gaismas kūlis, mērījumu veic ar to pašu galvenā luktura regulējumu kā mērījumiem saskaņā ar 7.2.5 līdz 7.2.7. punktu. |
| --- | --- |

7.3.1.

Apgaismojuma, ko uz ekrāna rada tālās gaismas kūlis, mērījumu veic ar to pašu galvenā luktura regulējumu kā mērījumiem saskaņā ar 7.2.5 līdz 7.2.7. punktu.

| 7.3.2. | Tālās gaismas kūļa radītais apgaismojums uz ekrāna atbilst šādām prasībām:






  7.3.2.1. | hh un vv līniju krustošanās punkts (HV) ir izoluksā 90 procentu apjomā no maksimālā apgaismojuma. Maksimālā vērtība (Emax) nav mazāka par 32 luksiem. Maksimālā vērtība nepārsniedz 240 luksus; |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

Tālās gaismas kūļa radītais apgaismojums uz ekrāna atbilst šādām prasībām:

7.3.2.1.

hh un vv līniju krustošanās punkts (HV) ir izoluksā 90 procentu apjomā no maksimālā apgaismojuma. Maksimālā vērtība (Emax) nav mazāka par 32 luksiem. Maksimālā vērtība nepārsniedz 240 luksus;

| 7.3.2.2. | sākot no HV punkta, horizontāli virzienā pa labi un kreisi apgaismojums nav mazāks par 16 luksiem līdz 1,125 m attālumam, un tas nav mazāks par 4 luksiem līdz 2,25 m attālumam. |
| --- | --- |

7.3.2.2.

sākot no HV punkta, horizontāli virzienā pa labi un kreisi apgaismojums nav mazāks par 16 luksiem līdz 1,125 m attālumam, un tas nav mazāks par 4 luksiem līdz 2,25 m attālumam.

7.4   Ekrāna apgaismojuma vērtības, kas minētas 7.2.5. līdz 7.2.7. un 7.3. punktā, mēra ar fotoreceptoru, kura darbības laukums atrodas kvadrātā, kura mala ir 65 mm.

8.   NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KRĀSAINĀM LĒCĀM UN FILTRIEM

| 8.1. | Apstiprinājumu var izdot galvenajiem lukturiem, kas ar bezkrāsainu spuldzi izstaro vai nu bezkrāsainu vai izteikti dzeltenu gaismu. Starptautiskās apgaismes komisijas (CIE) trihromatiskās koordinātās attiecīgie kolorimetriskie parametri dzeltenajām lēcām vai filtriem ir šādi.
  Izteikti dzelteni filtri (ekrāns vai lēca)






  Robeža uz sarkanu | |
| --- | --- | --- |
| Robeža uz zaļu | |
| Robeža uz baltu | |
| Robeža uz spektrālo vērtību | , |
| ko var izteikt arī šādi: |
| dominējošā viļņa garums | 575 – 585 nm |
| tīrības koeficients | 0,90 – 0,98 |
| Caurlaidības koeficientam jābūt | ≥ 0,78 |

8.1.

Apstiprinājumu var izdot galvenajiem lukturiem, kas ar bezkrāsainu spuldzi izstaro vai nu bezkrāsainu vai izteikti dzeltenu gaismu. Starptautiskās apgaismes komisijas (CIE) trihromatiskās koordinātās attiecīgie kolorimetriskie parametri dzeltenajām lēcām vai filtriem ir šādi.

Izteikti dzelteni filtri (ekrāns vai lēca)

Robeža uz sarkanu

Formula

Robeža uz zaļu

Formula

Robeža uz baltu

Formula

Robeža uz spektrālo vērtību

Formula

ko var izteikt arī šādi:

dominējošā viļņa garums

575 – 585 nm

tīrības koeficients

0,90 – 0,98

Caurlaidības koeficientam jābūt

≥ 0,78

Caurlaidības koeficientu nosaka, izmantojot gaismas avotu ar krāsas temperatūru 2 856 °K (11).

| 8.2. | Filtram jābūt galvenā luktura daļai un tas jāpievieno tā, lai lietotājs to nevarētu noņemt ne nejauši, ne ar nodomu, izmantojot parastus līdzekļus. |
| --- | --- |

8.2.

Filtram jābūt galvenā luktura daļai un tas jāpievieno tā, lai lietotājs to nevarētu noņemt ne nejauši, ne ar nodomu, izmantojot parastus līdzekļus.

9.   STANDARTA (ETALONA) GALVENAIS LUKTURIS (12)

Galveno lukturi uzskata par standarta (etalona) galveno lukturi, ja:

| 9.1. | tas atbilst iepriekš minētajām apstiprinājuma prasībām; |
| --- | --- |

9.1.

tas atbilst iepriekš minētajām apstiprinājuma prasībām;

| 9.2. | tā efektīvais diametrs ir vismaz 160 mm; |
| --- | --- |

9.2.

tā efektīvais diametrs ir vismaz 160 mm;

| 9.3. | tas dažādos punktos un dažādās zonās, kas minētas 7.2.5. punktā, ar standarta (etalona) spuldzi nodrošina apgaismojumu:






  9.3.1. | ne vairāk kā 90 % no maksimālās robežas un |
| --- | --- | --- |

9.3.

tas dažādos punktos un dažādās zonās, kas minētas 7.2.5. punktā, ar standarta (etalona) spuldzi nodrošina apgaismojumu:

9.3.1.

ne vairāk kā 90 % no maksimālās robežas un

| 9.3.2. | ne mazāk kā 120 procenti no 7.2.5. punkta tabulā noteiktajām minimālajām robežām. |
| --- | --- |

9.3.2.

ne mazāk kā 120 procenti no 7.2.5. punkta tabulā noteiktajām minimālajām robežām.

10.   NOVĒROJUMI ATTIECĪBĀ UZ KRĀSU

Tā kā galvenā luktura, kas izstaro vai nu bezkrāsainu, vai izteikti dzeltenu gaismu, tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem piešķir atbilstīgi 8.1. punktam, nolīguma, kam pievienoti šie noteikumi, 3. punkts nekavē nolīguma pusei transportlīdzekļiem, kuras tā reģistrē, aizliegt galvenos lukturus, kas izstaro bezkrāsainu vai izteikti dzeltenu kūli.

11.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Katrs galvenais lukturis, kuram ir šajos noteikumos noteiktais apstiprinājuma marķējums, atbilst apstiprinātajam tipam un atbilst noteiktajām fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām. Atbilstību šīm prasībām verificē saskaņā ar šo noteikumu 2. pielikumu un 5. pielikuma 3. punktu un attiecīgā gadījumā šo noteikumu 6. pielikuma 3. punktu.

12.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 12.1. | Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto galvenā luktura tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību noteiktajām prasībām vai ja galvenais lukturis ar apstiprinājuma marķējumu neatbilst apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

12.1.

Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto galvenā luktura tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību noteiktajām prasībām vai ja galvenais lukturis ar apstiprinājuma marķējumu neatbilst apstiprinātajam tipam.

| 12.2. | Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties par to informē pārējās puses, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

12.2.

Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties par to informē pārējās puses, kas piemēro šos noteikumus.

13.   GALVENĀ LUKTURA TIPA GROZĪJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

| 13.1. | Par visiem galvenā luktura tipa grozījumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Šī struktūrvienība var






  13.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka galveno lukturu tips joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- | --- |

13.1.

Par visiem galvenā luktura tipa grozījumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Šī struktūrvienība var

13.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka galveno lukturu tips joprojām atbilst prasībām, vai

| 13.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

13.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

| 13.2. | Noteikumu 5.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

13.2.

Noteikumu 5.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 13.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

13.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

14.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu galveno lukturi, tas attiecīgi informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

15.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā atteikumu, paplašinājumu vai atsaukumu.

16.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 16.1. | Pēc sešiem mēnešiem kopš Noteikumu Nr. 112 spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, pārtrauc piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

16.1.

Pēc sešiem mēnešiem kopš Noteikumu Nr. 112 spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, pārtrauc piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem.

| 16.2. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt paplašinājumu saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sēriju vai sākotnējo redakciju. |
| --- | --- |

16.2.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt paplašinājumu saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sēriju vai sākotnējo redakciju.

| 16.3. | Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti apstiprinājumu pirms Noteikumu Nr. 112 stāšanās spēkā, un visi apstiprinājumu paplašinājumi, ieskaitot paplašinājumus saskaņā ar šo noteikumu sākotnējo redakciju, kas piešķirti vēlāk, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. |
| --- | --- |

16.3.

Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti apstiprinājumu pirms Noteikumu Nr. 112 stāšanās spēkā, un visi apstiprinājumu paplašinājumi, ieskaitot paplašinājumus saskaņā ar šo noteikumu sākotnējo redakciju, kas piešķirti vēlāk, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku.

| 16.4. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdot apstiprinājumus galvenajiem lukturiem, pamatojoties uz šo noteikumu 01. grozījumu sēriju vai sākotnējo redakciju, ja vien galvenos lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas ekspluatācijā esošiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

16.4.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdot apstiprinājumus galvenajiem lukturiem, pamatojoties uz šo noteikumu 01. grozījumu sēriju vai sākotnējo redakciju, ja vien galvenos lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas ekspluatācijā esošiem transportlīdzekļiem.

| 16.5. | No dienas, kad stājas spēkā Noteikumi Nr. 112, puse, kas piemēro šos noteikumus, neaizliedz uzstādīt jaunam transportlīdzeklim galveno lukturu tipu, kas apstiprināts saskaņā Noteikumiem Nr. 112. |
| --- | --- |

16.5.

No dienas, kad stājas spēkā Noteikumi Nr. 112, puse, kas piemēro šos noteikumus, neaizliedz uzstādīt jaunam transportlīdzeklim galveno lukturu tipu, kas apstiprināts saskaņā Noteikumiem Nr. 112.

| 16.6. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atļaut uzstādīt transportlīdzekļa tipam vai transportlīdzeklim galvenos lukturus, kas ir apstiprināti atbilstīgi šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

16.6.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atļaut uzstādīt transportlīdzekļa tipam vai transportlīdzeklim galvenos lukturus, kas ir apstiprināti atbilstīgi šiem noteikumiem.

| 16.7. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina ļaut uzstādīt vai izmantot ekspluatācijā esošam transportlīdzeklim galvenos lukturus, kas apstiprināti ar šo noteikumu sākotnējo redakciju, ja vien galvenie lukturi ir paredzēta kā rezerves daļa. |
| --- | --- |

16.7.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina ļaut uzstādīt vai izmantot ekspluatācijā esošam transportlīdzeklim galvenos lukturus, kas apstiprināti ar šo noteikumu sākotnējo redakciju, ja vien galvenie lukturi ir paredzēta kā rezerves daļa.

---

(1)  Šo noteikumu nosacījumi nekavē nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, aizliegt tādu galveno lukturu kombinēšanu, kurā ir plastikāta lēca, kas apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, ar mehānisku galvenā luktura tīrīšanas ierīci (ar tīrītājiem).

(2)  Ja galveno lukturis projektēts tikai vienas puses kustības prasībām (labās vai kreisās), papildus ir ieteikts uz priekšējā stikla neizdzēšamā veidā iezīmēt laukumu, ko ir iespējams aizsegt, lai neradītu diskomfortu transportlīdzekļu lietotājiem valstīs, kurās satiksmes kustība notiek pa otru ceļa pusi nekā tajā valstī, kurai lukturis ir paredzēts. Šāds marķējums nav vajadzīgs, ja attiecīgo laukumu skaidri parāda konstrukcija.

(3)  Ja lēcu nevar atdalīt no galvenā luktura galvenā korpusa, pietiek ar vietu uz lēcas.

(4)  Galvenā luktura kūļa krāsas izmaiņa, citiem raksturlielumiem nemainoties, nav galvenā luktura tipa izmaiņa. Līdz ar to šādiem galvenajiem lukturiem piešķir to pašu apstiprinājuma numuru (sk. 2.3. punktu).

(5)  Ja galveno lukturu dažādiem tipiem ir vienādas lēcas, lēcām var būt vairāki šo galveno lukturu tipu apstiprinājuma marķējumi, ja vien uz galvenā luktura galvenā korpusa, pat ja to nevar atdalīt no lēcas, arī ir 4.2. punktā minētais laukums un uz tā ir galvenā luktura apstiprinājuma marķējums. Ja galveno lukturu dažādiem tipiem ir vienāds galvenais korpuss, uz tā var būt vairāki šo galveno luktura tipu apstiprinājuma marķējumi.

(6)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(7)  Šie filtri ir ar visām sastāvdaļām, tostarp lēcu, kas paredzētas, lai iekrāsotu gaismu.

(8)  Testa ekrāns ir pietiekami plats, lai būtu iespējams pārbaudīt robežlīniju vismaz 5° robežās uz katru pusi no vv līnijas.

(9)  Ja gaismas kūlim nav robežlīnijas ar izteiktu "virsotni", sānisko regulēšanu izdara tā, lai vislabāk ievērotu apgaismojuma prasības punktos 75 R un 50 R labās puses kustībai un punktos 75 L un 50 L kreisās puses kustībai.

(10)  Pārregulēšanas ierobežojums 1° diapazonā pa labi vai pa kreisi nav nesavienojams ar vertikālo pārregulēšanu uz augšu vai uz leju. Vertikālo regulēšanu ierobežo vienīgi 7.3. punktā ietvertās prasības. Tomēr robežlīnijas horizontālajai daļai nevajadzētu pārsniegt hh līniju.

(11)  Atbilstoši Starptautiskās Apgaismes komisijas (CIE) gaismas avotam A.

(12)  Provizoriski var pieņemt dažādas vērtības. Ja nav galīgo specifikāciju, ieteicams izmantot apstiprinātus galvenos lukturus.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. PIELIKUMS

TĀDU GALVENO LUKTURU RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE,

KURI IR APRĪKOTI AR HS1 SPULDZĒM

| 1. | Galvenie lukturi, uz kuriem ir apstiprinājuma marķējums, atbilst apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

1.

Galvenie lukturi, uz kuriem ir apstiprinājuma marķējums, atbilst apstiprinātajam tipam.

| 2. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja novirze nepārsniedz ražošanā nenovēršamās novirzes. |
| --- | --- |

2.

Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja novirze nepārsniedz ražošanā nenovēršamās novirzes.

| 3. | Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd (1), ja, jebkura nejauši izvēlēta galvenā luktura, kas aprīkots ar standarta (etalona) spuldzi, fotometrisko testu laikā:






  3.1 | neviena no mērītajām vērtībām nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no noteiktās vērtības (vērtībām B 50 R vai L un III zonai, maksimālā nelabvēlīgā novirze var būt 0,2 lux (B 50 R vai L) vai 0,3 lux (III zona); |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd (1), ja, jebkura nejauši izvēlēta galvenā luktura, kas aprīkots ar standarta (etalona) spuldzi, fotometrisko testu laikā:

3.1

neviena no mērītajām vērtībām nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no noteiktās vērtības (vērtībām B 50 R vai L un III zonai, maksimālā nelabvēlīgā novirze var būt 0,2 lux (B 50 R vai L) vai 0,3 lux (III zona);

| 3.2 | vai arī, ja






  3.2.1 | attiecībā uz tuvās gaismas kūli norādītās vērtības ir sasniegtas HV punktā (ar 0,2 luksu pielaidi) un vismaz vienā punktā mērījumu ekrāna vietā (25 m attālumā), kas iezīmēta ar 15 cm rādiusa apli ap punktiem B 50 L vai R (ar 0,1 luksa pielaidi), 75 R vai L, 50 R vai L, 25 R vai L un visā IV zonā, kura ir ne vairāk kā 22,5 cm virs līnijas 25 R un 25 L; |
| --- | --- | --- |

3.2

vai arī, ja

3.2.1

attiecībā uz tuvās gaismas kūli norādītās vērtības ir sasniegtas HV punktā (ar 0,2 luksu pielaidi) un vismaz vienā punktā mērījumu ekrāna vietā (25 m attālumā), kas iezīmēta ar 15 cm rādiusa apli ap punktiem B 50 L vai R (ar 0,1 luksa pielaidi), 75 R vai L, 50 R vai L, 25 R vai L un visā IV zonā, kura ir ne vairāk kā 22,5 cm virs līnijas 25 R un 25 L;

| 3.2.2 | un, ja attiecībā uz tālo gaismu, kad HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, fotometriskajām vērtībām tiek ievērota 20 procentu pielaide. |
| --- | --- |

3.2.2

un, ja attiecībā uz tālo gaismu, kad HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, fotometriskajām vērtībām tiek ievērota 20 procentu pielaide.

| 4. | Ja 3. punktā aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, attiecīgo galveno lukturu testus atkārto ar citu standarta (etalona) spuldzi. |
| --- | --- |

4.

Ja 3. punktā aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, attiecīgo galveno lukturu testus atkārto ar citu standarta (etalona) spuldzi.

---

(1)  Ieteicams, ka iestādes ražotāja valstī atsaucas uz ražotāja veiktajām statistiskajām pārbaudēm, nevis pašas veic 3. punktā minētās pārbaudes.

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

(sk. šo noteikumu 5. punktu)

Image

1. attēls

a= vismaz 12 mm

Galvenais lukturis ar iepriekš norādīto marķējumu ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir projektēts vienīgi labās puses kustībai.

Image

a= vismaz 12 mm

2. attēls

Galvenais lukturis ar iepriekš norādīto marķējumu ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir projektēts

tikai kreisās puses kustībai.

Image

3. attēls

Abām satiksmes sistēmām, attiecīgi koriģējot transportlīdzekļa optiskā bloka vai spuldzes iestatījumu.

Image

4. attēls

Galvenais lukturis ar iepriekš norādīto marķējumu ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir projektēts tādējādi, ka tuvās gaismas kvēldiegu neieslēdz vienlaicīgi ar tālo gaismu un/vai citu savstarpēji savietotu apgaismes funkciju.

| Piezīme. | Iepriekš norādītie galvenie lukturi ar iepriekš norādītājiem apstiprinājuma marķējumiem ir apstiprināti Nīderlandē (E 4) ar Nr. 002439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā. |
| --- | --- |

Piezīme.

Iepriekš norādītie galvenie lukturi ar iepriekš norādītājiem apstiprinājuma marķējumiem ir apstiprināti Nīderlandē (E 4) ar Nr. 002439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā.

Apstiprinājuma numuram jāatrodas tuvu aplim un vai nu virs vai zem burta „E” vai arī pa kreisi vai pa labi no šī burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt “E” vienā pusē un vienādā virzienā ar šo burta simbolu. Jāizvairās no romiešu ciparu lietojuma apstiprinājuma numuros, lai novērstu sajaukšanu ar citiem simboliem.

Image

5. attēls

Galvenais lukturis ar iepriekš norādīto marķējumu ir galvenais lukturis ar plastikāta lēcu un tas atbilst šo noteikumu prasībām.

Tas ir projektēts tā, ka tuvās gaismas kūļa kvēldiegs var būt ieslēgts vienlaicīgi ar tālo gaismu un/vai citu savstarpēji savietotu apgaismes funkciju.

---

4. PIELIKUMS

MĒRĪJUMU EKRĀNS

Image

Labās puses kustībai paredzēts galvenais lukturis (1)

(izmēri milimetros)

| h-h | : | horizontālā plakne, kas iet caur |
| --- | --- | --- |
| v-v | : | vertikālā plakne) galvenā luktura fokusu |

h-h

:

horizontālā plakne, kas iet caur

v-v

:

vertikālā plakne) galvenā luktura fokusu

---

(1)  Mērījumu ekrāns kreisās puses kustībai ir simetrisks šā pielikuma v-v līnijai.

---

5. PIELIKUMS

FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTI GALVENO LUKTURU DARBĪBAS LAIKĀ

NOKOMPLEKTĒTU GALVENO LUKTURU TESTI

Kad fotometriskie rādītāji ir izmērīti saskaņā ar šo noteikumu prasībām, Emax punktos tālajai gaismai un HV, 50 R, B 50 L punktos tuvajai gaismai (vai HV, 50 L, B 50 R galvenajiem lukturiem, kas projektēti kreisās puses kustībai), testē fotometrisko rādītāju stabilitāti nokomplektēta galvenā luktura parauga darbības laikā. Ar “nokomplektētu galveno lukturi” saprot visu lukturi kopā ar apkārtējām virsbūves daļām un lukturiem, kas varētu ietekmēt tā siltuma izkliedi.

1.   FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTS

Testus veic sausas un nekustīgas atmosfēras apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, kad nokomplektētais galvenais lukturis ir uzstādīts uz pamatnes atbilstoši pareizam novietojumam transportlīdzeklī.

1.1   Tīrs galvenais lukturis

Galveno lukturi darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, un pārbauda atbilstoši 1.1.2. punktam.

1.1.1   Testa procedūra

Galveno lukturi darbina noteiktu laiku tā, lai:

| a) | ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgais kvēldiegs ir iedegts noteikto laiku (1); |
| --- | --- |

a)

ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgais kvēldiegs ir iedegts noteikto laiku (1);

| b) | ja ir savstarpēji savietoti tuvās un tālās gaismas lukturi (dubultu kvēldiegu vai divu kvēldiegu lukturis): | ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galvenajā lukturī vienlaikus izmantos tikai vienu iedegtu (2) kvēldiegu, testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivējot pēc kārtas katru norādīto funkciju pusi no 1.1. punktā norādītā laika; |
| --- | --- | --- |

b)

ja ir savstarpēji savietoti tuvās un tālās gaismas lukturi (dubultu kvēldiegu vai divu kvēldiegu lukturis):

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galvenajā lukturī vienlaikus izmantos tikai vienu iedegtu (2) kvēldiegu, testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivējot pēc kārtas katru norādīto funkciju pusi no 1.1. punktā norādītā laika;

| | visos pārējos gadījumos galveno lukturi darbina šādā ciklā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks: | 15 minūtes – iedegts tuvās gaismas kvēldiegs; |
| --- | --- | --- |

visos pārējos gadījumos galveno lukturi darbina šādā ciklā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:

15 minūtes – iedegts tuvās gaismas kvēldiegs;

| | 5 minūtes – iedegti visi kvēldiegi; |
| --- | --- |

5 minūtes – iedegti visi kvēldiegi;

| c) | ja grupētām apgaismes funkcijām visas atsevišķās funkcijas ir vienlaicīgi ieslēgtas uz katrai no tām a) apakšpunktā noteikto laiku, ņemot vērā arī b) apakšpunkta savstarpēji savietotu apgaismes funkciju izmantošanu saskaņā ar ražotāja specifikācijām. |
| --- | --- |

c)

ja grupētām apgaismes funkcijām visas atsevišķās funkcijas ir vienlaicīgi ieslēgtas uz katrai no tām a) apakšpunktā noteikto laiku, ņemot vērā arī b) apakšpunkta savstarpēji savietotu apgaismes funkciju izmantošanu saskaņā ar ražotāja specifikācijām.

1.1.1.2   Testa spriegums

Spriegumu noregulē tā, lai tas dotu 90 procentus no maksimālās jaudas, kā Noteikumos Nr. 37 noteikts HS1 kategorijas kvēlspuldzēm.

1.1.2   Testa rezultāti

1.1.2.1   Vizuāla pārbaude

Tiklīdz galvenā luktura temperatūra ir nostabilizējusies attiecībā pret apkārtējo temperatūru, galvenā luktura lēcu un ārējo lēcu, ja tāda ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Tad notiek vizuālā pārbaude, un uz galvenā luktura lēcas vai uz ārējās lēcas, ja tāda ir, nedrīkst atklāties kropļojumi, deformācijas, ieplaisājumi vai krāsas izmaiņas.

1.1.2.2   Fotometriskais tests

Lai izpildītu šo noteikumu prasības, verificē fotometriskās vērtības šādos punktos.

| | Tuvā gaisma: | 50 R - B 50 L - HV lukturiem, kas paredzēti labās puses kustībai, |
| --- | --- | --- |

Tuvā gaisma:

50 R - B 50 L - HV lukturiem, kas paredzēti labās puses kustībai,

| | 50 R - B 50 L - HV lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai. |
| --- | --- |

50 R - B 50 L - HV lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai.

| | Tālā gaisma:
  Emax punktā. |
| --- | --- |

Tālā gaisma:

Emax punktā.

Luktura stāvokli drīkst mainīt, lai ņemtu vērā galvenā luktura pamatnes deformāciju karstuma ietekmē (gaismas kūļa robežlīnijas stāvokļa izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 2. punktā).

Ir pieļaujama 10 procentu atšķirība starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām, ņemot vērā pielaides fotometrijas procedūrā.

1.2   Netīrs galvenais lukturis

Pēc testēšanas, kā norādīts 1.1. punktā, galveno lukturi darbina vienu stundu, kā norādīts 1.1.1. punktā, iepriekš to sagatavojot saskaņā ar 1.2.1. punkta norādījumiem, un pārbauda, kā norādīts 1.1.2. punktā.

1.2.1   Galvenā luktura sagatavošana

1.2.1.1   Testa maisījums

| 1.2.1.1.1. | Galvenajam lukturim ar ārējo lēcu stiklā: | uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir: | 9 masas daļas kvarca smilts, kuras daļiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Galvenajam lukturim ar ārējo lēcu stiklā:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir:

9 masas daļas kvarca smilts, kuras daļiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 1 masas daļa augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 masas daļa augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 0,2 masas daļas NaCMC (3), un
  atbilstoša daudzuma destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

0,2 masas daļas NaCMC (3), un

atbilstoša daudzuma destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m.

| | Maisījums ir derīgs 14 dienas. |
| --- | --- |

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

| 1.2.1.1.2. | Galvenajam lukturim ar ārējo lēcu plastikātā: | uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir: | 9 masas daļas kvarca smilts, kuras daļiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Galvenajam lukturim ar ārējo lēcu plastikātā:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir:

9 masas daļas kvarca smilts, kuras daļiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 1 masas daļa augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 masas daļa augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 0,2 masas daļas NaCMC, |
| --- | --- |

0,2 masas daļas NaCMC,

| | 13 masas daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m, un |
| --- | --- |

13 masas daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m, un

| | 2 ± 1 masas daļas virsmaktīvas vielas (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 masas daļas virsmaktīvas vielas (4).

| | Maisījums ir derīgs 14 dienas. |
| --- | --- |

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.2   Testa maisījuma uzklāšana uz galvenā luktura

Testa maisījumu viendabīgi uzklāj visai galvenā luktura gaismu izstarojošajai virsmai un tad ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojuma vērtība ir samazinājusies līdz 15–20 % no mērījumos iegūtajām vērtībām katrā šādā punktā, ievērojot šajā pielikumā ietvertos norādījumus:

| | Emax punkts - tālās gaismas kūļa fotometriskajā sadalījumā tālās/tuvās gaismas lukturim, |
| --- | --- |

Emax punkts - tālās gaismas kūļa fotometriskajā sadalījumā tālās/tuvās gaismas lukturim,

| | Emax punkts - tālās gaismas kūļa fotometriskajā sadalījumā tālās gaismas lukturim, |
| --- | --- |

Emax punkts - tālās gaismas kūļa fotometriskajā sadalījumā tālās gaismas lukturim,

| | 50 R un 50 V (5) - tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta labās puses kustībai, |
| --- | --- |

50 R un 50 V (5) - tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta labās puses kustībai,

| | 50 R un 50 V - tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta labās puses kustībai. |
| --- | --- |

50 R un 50 V - tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta labās puses kustībai.

1.2.1.3   Mēriekārtas

Mēriekārtas ir ekvivalentas tām, ko izmanto galveno lukturu apstiprināšanas testos. Fotometriskajām pārbaudēm izmanto standarta (etalona) kvēlspuldzi.

2.   KARSTUMA IETEKMĒ NOTIKUŠO GAISMAS KŪĻA ROBEŽLĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅU TESTS

Šajā testā verificē, vai gaismas kūļa robežlīnijas vertikālā novirze karstuma ietekmē nepārsniedz tuvās gaismas luktura darbībai konkrēti norādīto vērtību.

Galvenajam lukturim, kurš testēts atbilstoši 1. punkta prasībām, veic 2.1. punktā aprakstīto testu, lukturi nenoņemot un nepārregulējot attiecībā pret tā testa ierīci.

2.1   Tests

Testus veic sausas un nekustīgas atmosfēras apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

Ja izmanto masveidā ražotu kvēlspuldzi, kas vecināta vismaz vienu stundu, galveno lukturi darbina, ieslēdzot tuvo gaismu un nenoņemot un nepārregulējot lukturi attiecībā pret testa ierīci. (Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā minēts 1.1.1.2. punktā) Gaismas kūļa robežlīnijas novietojumu līnijas horizontālajā daļā (starp vv un vertikālo līniju, kas šķērso punktu B 50 L labās puses kustībai vai punktu B 50 R kreisās puses kustībai) verificē attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc galvenā luktura darbināšanas.

Šeit aprakstītās gaismas kūļa robežlīnijas novietojuma izmaiņas mēra ar jebkuru metodi, kas ir pietiekami precīza un dod reproducējamus rezultātus.

2.2   Testa rezultāti

| 2.2.1 | Rezultāts, kas izteikts miliradiānos (mrad), ir uzskatāms tuvās gaismas lukturim par pieņemamu tikai tad, ja lukturim reģistrētā absolūtā vērtība

  nav lielāka par 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Ja tomēr šī vērtība ir lielāka par 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), testē otru galveno lukturi, kā aprakstīts 2.1. punktā, pēc tam, kad tas ir darbināts trīs reizes pēc kārtas turpmāk minētajā režīmā, lai stabilizētu luktura mehānisko detaļu novietojumu uz pamatnes atbilstoši pareizam montāžas stāvoklim transportlīdzeklī.
  Vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā), kam seko
  vienu stundu ilgs pārtraukums.
  Galvenā luktura tips ir uzskatāms par pieņemamu, ja pirmajam paraugam mērītās absolūtās vērtības ΔrI un otrajam paraugam mērītās ΔrII vidējā vērtība nepārsniedz 1,0 mrad. |
| --- | --- |

2.2.2

Ja tomēr šī vērtība ir lielāka par 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), testē otru galveno lukturi, kā aprakstīts 2.1. punktā, pēc tam, kad tas ir darbināts trīs reizes pēc kārtas turpmāk minētajā režīmā, lai stabilizētu luktura mehānisko detaļu novietojumu uz pamatnes atbilstoši pareizam montāžas stāvoklim transportlīdzeklī.

Vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā), kam seko

vienu stundu ilgs pārtraukums.

Galvenā luktura tips ir uzskatāms par pieņemamu, ja pirmajam paraugam mērītās absolūtās vērtības ΔrI un otrajam paraugam mērītās ΔrII vidējā vērtība nepārsniedz 1,0 mrad.

Formula

3.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Vienu no izvēlētajiem galvenajiem lukturiem testē saskaņā ar 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 2.2.2. punktā aprakstītajā ciklā. Galvenais lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja Δr nav lielāks par 1,5 mrad.

Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, testē otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrētā rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

---

(1)  Ja testējamais galvenais lukturis ir grupēts un/vai savstarpēji savietots ar signāllukturiem, tad signāllukturi testa laikā ir ieslēgti. Virzienrādītāju ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgta/izslēgta stāvokļa attiecība ir aptuveni viens pret vienu.

(2)  Ja signalizēšanas ar galveno lukturi laikā vienlaikus ir iedegti divu vai vairāku spuldžu kvēldiegi, tas nav uzskatāms par normālu vienlaicīgu kvēldiegu izmantošanu.

(3)  NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti apzīmē ar CMC. NaCMC, ko izmanto netīrumu maisījumā, aizvietošanas pakāpei (DS) jābūt 0,6-0,7 un viskozitātei 200-300 cP 2 % šķīdumā, kura temperatūra ir 20 °C.

(4)  Daudzuma pielaide ir atkarīga no tā, vai jāiegūst tāds netīrumu maisījums, ko var pareizi uzklāt uz plastikāta lēcas.

(5)  50 V atrodas 375 mm zem HV uz vertikālās līnijas v-v, kas redzama uz 25 m attālumā novietotā ekrāna.

---

6. PIELIKUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ LUKTURIEM AR PLASTIKĀTA LĒCĀM LĒCU VAI MATERIĀLA PARAUGU UN NOKOMPLEKTĒTU LUKTURU TESTĒŠANA

1.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

| 1.1. | Atbilstīgi šo noteikumu 3.2.4. punktam iesniegtie paraugi atbilst turpmāk 2.1. līdz 2.5. punktā norādītajām prasībām. |
| --- | --- |

1.1.

Atbilstīgi šo noteikumu 3.2.4. punktam iesniegtie paraugi atbilst turpmāk 2.1. līdz 2.5. punktā norādītajām prasībām.

| 1.2. | Abiem nokomplektētu lukturu ar plastikāta lēcām paraugiem, kuri iesniegti atbilstoši šo noteikumu 3.2.3. punktam, attiecībā uz lēcu materiālu jāatbilst 2.6. punkta norādījumiem. |
| --- | --- |

1.2.

Abiem nokomplektētu lukturu ar plastikāta lēcām paraugiem, kuri iesniegti atbilstoši šo noteikumu 3.2.3. punktam, attiecībā uz lēcu materiālu jāatbilst 2.6. punkta norādījumiem.

| 1.3. | Plastikāta lēcu paraugiem vai materiāla paraugiem kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (ja attiecināms), veic apstiprināšanas testus hronoloģiskā secībā, kā norādīts A tabulā, kas dota šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

1.3.

Plastikāta lēcu paraugiem vai materiāla paraugiem kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (ja attiecināms), veic apstiprināšanas testus hronoloģiskā secībā, kā norādīts A tabulā, kas dota šā pielikuma 1. papildinājumā.

| 1.4. | Ja luktura ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis 2.1.–2.5. punktā noteiktos testus vai līdzvērtīgus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šādi testi nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. papildinājuma B tabulā norādītie testi. |
| --- | --- |

1.4.

Ja luktura ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis 2.1.–2.5. punktā noteiktos testus vai līdzvērtīgus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šādi testi nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. papildinājuma B tabulā norādītie testi.

2.   TESTI

2.1.   Tests uz izturību mainīgā temperatūrā

2.1.1.   Testi

Trīs jaunus paraugus (lēcas) testē piecos mainīgas temperatūras un mitruma maiņas ciklos (RM = relatīvais mitrums), ievērojot šādu secību:

| | 3 stundas 40 °C ± 2 °C temperatūrā un 85-95 % RH; |
| --- | --- |

3 stundas 40 °C ± 2 °C temperatūrā un 85-95 % RH;

| | 1 stundu 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60-75 % RH; |
| --- | --- |

1 stundu 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60-75 % RH;

| | 15 stundas – 30 °C ± 2 °C temperatūrā; |
| --- | --- |

15 stundas – 30 °C ± 2 °C temperatūrā;

| | 1 stundu 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60-75 % RH; |
| --- | --- |

1 stundu 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60-75 % RH;

| | 3 stundas 80 °C ± 2 °C temperatūrā; |
| --- | --- |

3 stundas 80 °C ± 2 °C temperatūrā;

| | 1 stundu 23 °C± 5 °C temperatūrā un 60-75 % RH; |
| --- | --- |

1 stundu 23 °C± 5 °C temperatūrā un 60-75 % RH;

pirms šā testa paraugus tur vismaz četras stundas 23 °C ± 5 °C temperatūrā un RH 60-75 %.

| Piezīme. | Vienu stundu ilgie periodi 23 °C ±5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz otru, kas ir vajadzīgi, lai novērstu termiskā šoka efektu. |
| --- | --- |

Piezīme.

Vienu stundu ilgie periodi 23 °C ±5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz otru, kas ir vajadzīgi, lai novērstu termiskā šoka efektu.

2.1.2.   Fotometriskie mērījumi

2.1.2.1.   Metode

Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa.

Minētos mērījumus ar standarta spuldzi veic šādos punktos:

| | B 50 L un 50 R - tuvās gaismas luktura vai tuvās/tālās gaismas luktura tuvās gaismas kūlim (B 50 R un 50 L galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai); |
| --- | --- |

B 50 L un 50 R - tuvās gaismas luktura vai tuvās/tālās gaismas luktura tuvās gaismas kūlim (B 50 R un 50 L galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai);

| | Emax - tālās gaismas luktura vai tuvās/tālās gaismas luktura tuvās gaismas kūlim. |
| --- | --- |

Emax - tālās gaismas luktura vai tuvās/tālās gaismas luktura tuvās gaismas kūlim.

2.1.2.2.   Rezultāti

Ir pieļaujama 10 procentu atšķirība starp katram paraugam pirms un pēc testa izmērītajām fotometriskajām vērtībām, ņemot vērā pielaides fotometrijas procedūrā.

2.2.   Atmosfēras faktoru un ķīmiskā noturība

2.2.1.   Atmosfēras faktoru noturība

Trīs jaunus paraugus (lēcas vai materiāla paraugus) apstaro no avota, kura izstarotās enerģijas spektrs atbilst tam, ko izstaro absolūti melns ķermenis pie 5 500 K–6 000 K temperatūras. Starp avotu un paraugiem novieto attiecīgus filtrus, lai pēc iespējas samazinātu starojumu ar viļņa garumu, kas mazāks par 295 nm un lielāks par 2 500 nm. Uz paraugiem ļauj iedarboties 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 enerģijas apgaismojumam tik ilgi, lai saņemtā gaismas enerģija būtu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Telpā temperatūra, ko mēra uz melnā paneļa, kas novietots paraugu līmenī, ir 50 °C ± 5 °C. Lai panāktu vienmērīgu ekspozīciju, paraugiem ap starojuma avotu jārotē ar ātrumu 1 līdz 5 apgriezieni minūtē.

Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja ir mazāka par 1 mS/m, 23 °C ± 5 °C temperatūrā, ievērojot šādu ciklu:

| apsmidzināšana | : | 5 minūtes; |
| --- | --- | --- |
| nožūšana | : | 25 minūtes. |

apsmidzināšana

:

5 minūtes;

nožūšana

:

25 minūtes.

2.2.2.   Ķīmiskā noturība

Pēc tam, kad ir veikts 2.2.1. punktā aprakstītais tests un veikts 2.2.3.1. punktā aprakstītais mērījums, minēto trīs paraugu ārējo virsmu apstrādā, kā aprakstīts 2.2.2.2. punktā, ar 2.2.2.1. punktā noteikto maisījumu.

2.2.2.1.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no 61,5 % n-heptāna, 12,5 % toluola, 7,5 % etiltetrahlorīda, 12,5 % trihloretilēna un 6 % ksilola (tilpuma %).

2.2.2.2.   Testa maisījuma uzklāšana

Samērcē kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105), panākot piesātinājumu ar maisījumu, kā noteikts 2.2.2.1. punktā, tad 10 sekunžu laikā uzliek to uz parauga ārējās virsmas un tur 10 minūtes ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumu.

Šo 10 minūšu laikā drānas gabalu atkārtoti mērcē maisījumā, lai izmantojamā šķidruma sastāvs nepārtraukti atbilstu noteiktajam testa maisījumam.

Uzklāšanas laikā drīkst kompensēt paraugam piemērojamo spiedienu, lai novērstu parauga plaisāšanu.

2.2.2.3.   Tīrīšana

Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus nožāvē svaigā gaisā un pēc tam nomazgā ar 2.3. punktā aprakstīto šķīdumu (detergentu noturība) 23 °C± 5 °Ctemperatūrā.

Pēc tam paraugus 23 °C ± 5 °C temperatūrā rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kas satur ne vairāk kā 0,2 % piemaisījumu, un tad noslauka ar mīkstu audumu.

2.2.3.   Rezultāti

2.2.3.1.   Pēc testa, kurā pārbauda atmosfēras faktoru noturību, parauga ārējā virsma ir bez plaisām, skrāpējumiem, atlobījumiem un deformācijām, un vidējā caurlaidības novirze

Formula, kas izmērīta visiem trim paraugiem saskaņā ar

procedūru, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā, nepārsniedz 0,020

(Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Pēc ķīmiskās noturības testa uz paraugiem nav ķīmisku traipu, kas var radīt plūsmas difūzijas izmaiņas, kuru vidējā novirze

Formula, kas izmērīta visiem trim paraugiem saskaņā ar

procedūru, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā, nepārsniedz 0,020

(Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Detergentu un ogļūdeņražu noturība

2.3.1.   Detergentu noturība

Triju paraugu (lēcas vai materiāla paraugi) ārējās virsmas uzkarsē līdz 50 °C ± 5 °C un tad uz piecām minūtēm iegremdē maisījumā, kam saglabāta 23 °C ± 5 °C temperatūra un kas sastāv no 99 daļām destilēta ūdens, kurš satur ne vairāk kā 0,02 % piemaisījumu, un vienu daļu alkilarilsulfonāta.

Testa beigās paraugus žāvē 50 °C ± 5 °C temperatūrā. Paraugu virsmu notīra ar mitru drānu.

2.3.2.   Ogļūdeņražu noturība

Trīs paraugu ārējās virsmas vienu minūti ilgi viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta maisījumā, kurš sastāv no 70 % n-heptāna un 30 % toluola (tilpuma %), un pēc tam nožāvē svaigā gaisā.

2.3.3.   Rezultāti

Pēc tam, kad secīgi ir pabeigti abi aprakstītie testi, gaismas caurlaidības vidējā starpība

Formula, kas izmērīta visiem trim paraugiem saskaņā ar

procedūru, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā, nepārsniedz 0,010

(Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Izturība pret mehānisko nolietošanos

2.4.1.   Mehāniskās nolietošanās metode

Trīs jaunu paraugu (lēcu) ārējai virsmai veic vienmērīgas mehāniskās nolietošanās testu, izmantojot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.4.2.   Rezultāti

Pēc testa novirzes

| caurlaidībā | : | |
| --- | --- | --- |
| un difūzijā | : | |

caurlaidībā

:

Formula

un difūzijā

:

Formula

mēra 2.2.4. punktā noteiktajā laukumā saskaņā ar 2. papildinājumā aprakstīto procedūru. Trīs paraugu vidējā vērtība ir

| | Δ tm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δ tm ≤ 0,100;

| | Δ dm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Pārklājumu (ja ir) noturības tests

2.5.1.   Parauga sagatavošana

20 mm × 20 mm lielu lēcas pārklājuma laukumu ar žileti vai adatu sagraiza, izveidojot apmēram 2 mm × 2 mm lielu kvadrātu tīklu. Ar žileti vai adatu izdara tik lielu spiedienu, lai sagrieztu vismaz pārklājumu.

2.5.2.   Testa apraksts

Izmanto līmlenti, kuras adhēzijas spēks ir 2 N/ (platuma cm) ± 20 %, kas izmērīts standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Līmlentu, kuras platums ir vismaz 25 mm, spiež vismaz piecas minūtes pret virsmu, kas sagatavota, kā norādīts 2.5.1. punktā.

Pēc tam līmlentes galu noslogo tā, lai adhēzijas spēks uz virsmu tiktu līdzsvarots ar šai virsmai perpendikulāru spēku. Tad lentu norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultāti

Uz kvadrātos sadalītās virsmas neparādās manāmi bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi kvadrātu krustpunktos vai iegriezumu malās, ja vien bojātais laukums nav lielāks par 15 % no kvadrātos sadalītās virsmas.

2.6.   Testi nokomplektētam lukturim ar plastikāta lēcu

2.6.1.   Lēcas virsmas izturība pret mehānisko nolietošanos

2.6.1.1.   Testi

Luktura 1. parauga lēcai veic testu, kas aprakstīts 2.4.1. punktā.

2.6.1.2.   Rezultāti

Pēc testa to fotometrisko mērījumu rezultāti, kas lukturim veikti saskaņā ar šiem noteikumiem, nedrīkst vairāk nekā par 30 % pārsniegt maksimālās vērtības, kas noteiktas punktiem B 50 L un HV, un nedrīkst būt vairāk nekā par 10 % mazāki par minimālajām vērtībām, kas noteiktas punktam 75 R (ja galvenais lukturis paredzēts kreisās puses kustībai, ņem vērā punktus B 50 R, HV un 75 L).

2.6.2.   Pārklājumu (ja ir) noturības tests

Luktura 2. parauga lēcai veic testu, kas aprakstīts 2.5. punktā.

3.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE

| 3.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas izmantoti lēcu ražošanā, lukturu sērija ir atzīstama par atbilstošu šiem noteikumiem, ja:






  3.1.1. | pēc ķīmiskās noturības testa un detergentu un ogļūdeņražu noturības testa uz paraugu ārējās virsmas ar neapbruņotu aci nav saskatāmas plaisas, atlobījumi vai deformācijas (sk. 2.2.2., 2.3.1.un 2.3.2. punktu); |
| --- | --- | --- |

3.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas izmantoti lēcu ražošanā, lukturu sērija ir atzīstama par atbilstošu šiem noteikumiem, ja:

3.1.1.

pēc ķīmiskās noturības testa un detergentu un ogļūdeņražu noturības testa uz paraugu ārējās virsmas ar neapbruņotu aci nav saskatāmas plaisas, atlobījumi vai deformācijas (sk. 2.2.2., 2.3.1.un 2.3.2. punktu);

| 3.1.2. | pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa mērījumu punktos iegūtās fotometriskās vērtības, kā minēts 2.6.1.2. punktā, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās ražojumu atbilstības robežas. |
| --- | --- |

3.1.2.

pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa mērījumu punktos iegūtās fotometriskās vērtības, kā minēts 2.6.1.2. punktā, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās ražojumu atbilstības robežas.

| 3.2. | Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, pārbauda citu nejauši izvēlētu galvenā luktura paraugu. |
| --- | --- |

3.2.

Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, pārbauda citu nejauši izvēlētu galvenā luktura paraugu.

1. papildinājums

Atbilstības testu hronoloģiskā secība

A.   Plastikāta materiālu (lēcu vai materiāla paraugu, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 3.2.4. punktam) testi

| Paraugi | Lēcas vai materiāla paraugi | Lēcas |
| --- | --- | --- |
| Testi | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1 | Daļēji fotometriskie mērījumi
  (2.1.2. punkts) |

Paraugi

Lēcas vai materiāla paraugi

Lēcas

Testi

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1

Daļēji fotometriskie mērījumi

(2.1.2. punkts)

X

X

X

| 1.1.1 | Temperatūras izmaiņas
  (2.1.1. punkts) |
| --- | --- |

1.1.1

Temperatūras izmaiņas

(2.1.1. punkts)

X

X

X

| 1.1.2 | Daļēji fotometriskie mērījumi
  (2.1.2. punkts) |
| --- | --- |

1.1.2

Daļēji fotometriskie mērījumi

(2.1.2. punkts)

X

X

X

| 1.2.1 | Caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.2.1

Caurlaidības mērījumi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2 | Difūzijas mērījumi |
| --- | --- |

1.2.2

Difūzijas mērījumi

X

X

X

X

X

X

| 1.3 | Atmosfēras faktori
  (2.2.1. punkts) |
| --- | --- |

1.3

Atmosfēras faktori

(2.2.1. punkts)

X

X

X

| 1.3.1 | Caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.3.1

Caurlaidības mērījumi

X

X

X

| 1.4 | Ķīmiskā noturība
  (2.2.2. punkts) |
| --- | --- |

1.4

Ķīmiskā noturība

(2.2.2. punkts)

X

X

X

| 1.4.1 | Difūzijas mērījumi |
| --- | --- |

1.4.1

Difūzijas mērījumi

X

X

X

| 1.5 | Detergenti (2.3.1. punkts) |
| --- | --- |

1.5

Detergenti (2.3.1. punkts)

X

X

X

| 1.6 | Ogļūdeņraži (2.3.2. punkts) |
| --- | --- |

1.6

Ogļūdeņraži (2.3.2. punkts)

X

X

X

| 1.6.1 | Caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.6.1

Caurlaidības mērījumi

X

X

X

| 1.7 | Nolietošanās
  (2.4.1. punkts) |
| --- | --- |

1.7

Nolietošanās

(2.4.1. punkts)

X

X

X

| 1.7.1 | Caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.7.1

Caurlaidības mērījumi

X

X

X

| 1.7.2 | Difūzijas mērījumi |
| --- | --- |

1.7.2

Difūzijas mērījumi

X

X

X

| 1.8 | Noturība (2.5. punkts) |
| --- | --- |

1.8

Noturība (2.5. punkts)

X

B.   Nokomplektētu lukturu (iesniegti saskaņā ar šo noteikumu 3.2.3. punktu) testi

| Testi | Nokomplektēts lukturis |
| --- | --- |
| Parauga Nr. |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Nolietošanās (2.6.1.1. punkts) |

Testi

Nokomplektēts lukturis

Parauga Nr.

1

2

2.1

Nolietošanās (2.6.1.1. punkts)

X

| 2.2 | Fotometrija (2.6.1.2. punkts) |
| --- | --- |

2.2

Fotometrija (2.6.1.2. punkts)

X

| 2.3 | Noturība (2.6.2. punkts) |
| --- | --- |

2.3

Noturība (2.6.2. punkts)

X

2. papildinājums

Gaismas difūzijas un caurlaidības mērīšanas metode

1.   APRĪKOJUMS (sk. attēlu)

Kalimatora K gaismas kūli, kura pusnobīde β/2 = 17,4 × 10–4 rd ierobežo diafragma DT ar 6 mm atvērumu, pret kuru novieto parauga statīvu.

Konverģenta bezkrāsaina lēca L2, kas koriģēta attiecībā uz sfērisko aberāciju, savieno diafragmu DT ar uztvērēju R; lēcas L2 diametrs ir tāds, lai tā nediafragmētu parauga difuzēto gaismu konusā, kura augšējā leņķa puse ir β/2 = 14°.

Gredzenveida diafragmu DD, kuras leņķi ir α/2 = 1° un αmax/2 = 12° novieto lēcas L2 fokusa plaknē.

Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir vajadzīga, lai aizturētu gaismu, kas plūst tieši no gaismas avota. Ir jānodrošina iespēja attālināt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, lai nodrošinātu tās precīzu atgriešanos sākotnējā pozīcijā.

Lēcas L2 attālumu L2 DT un fokusa attālumu F2
   (1) izvēlas tā, lai DT attēls pilnīgi aizsegtu uztvērēju R.

Attiecinot sākotnējo krītošās gaismas plūsmu uz 1,000 vienībām, katra lasījuma absolūtā precizitāte ir lielāka par 1 vienību.

2.   MĒRĪJUMI

Veic šādus nolasījumus.

| Nolasījums | Ar paraugu | DD centrālajā daļā | Noteiktais daudzums |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nē | nē | Krītošā staru kūļa sākotnējais nolasījums |
| T2 | jā
  (pirms testa) | nē | Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā |
| T3 | jā
  (pēc testa) | nē | Testēta materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā |
| T4 | jā
  (pirms testa) | jā | Jaunā materiāla difuzētā plūsma |
| T5 | jā
  (pēc testa) | jā | Testētā materiāla difuzētā plūsma |

Nolasījums

Ar paraugu

DD centrālajā daļā

Noteiktais daudzums

T1

nē

nē

Krītošā staru kūļa sākotnējais nolasījums

T2

jā

(pirms testa)

nē

Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā

T3

jā

(pēc testa)

nē

Testēta materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā

T4

jā

(pirms testa)

jā

Jaunā materiāla difuzētā plūsma

T5

jā

(pēc testa)

jā

Testētā materiāla difuzētā plūsma

Image

---

(1)  Attiecībā uz L2 ieteicams izmantot aptuveni 80 mm fokusa attālumu.

3. papildinājums

Tests ar izsmidzināšanas metodi

1.   TESTA APRĪKOJUMS

1.1.   Izsmidzināšanas pistole

Izsmidzināšanas pistolei ir 1,3 mm diametra sprauslas uzgalis, kas nodrošina šķidruma caurplūdumu 0,24 ± 0,02 l/minūtē ar 6,0 bāru darba spiedienu – 0, + 0,5 bāri.

Šādos darba apstākļos uz nolietojuma pārbaudei paredzētās virsmas ir jāiegūst vēdekļveidīgs uzklājums 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslas uzgalim ir 380 mm ± 10 mm.

1.2.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no:

| | kvarca smiltīm ar cietības skaitli 7 pēc Mora skalas, ja gandrīz normāli izkliedētu graudu lielums ir no 0 līdz 0,2 mm un leņķiskais koeficients ir 1,8 līdz 2; |
| --- | --- |

kvarca smiltīm ar cietības skaitli 7 pēc Mora skalas, ja gandrīz normāli izkliedētu graudu lielums ir no 0 līdz 0,2 mm un leņķiskais koeficients ir 1,8 līdz 2;

| | ūdens, kura cietība nav lielāka par 205 g/m3, un maisījumu veido, sajaucot 25 g smilšu un 1 litru ūdens. |
| --- | --- |

ūdens, kura cietība nav lielāka par 205 g/m3, un maisījumu veido, sajaucot 25 g smilšu un 1 litru ūdens.

2.   TESTS

Lukturu lēcu ārējo virsmu vienu vai vairākas reizes apstrādā ar noteiktā sastāva smilšu strūklu. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri testējamai virsmai.

Nolietojumu pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko salīdzināšanai novieto blakus testējamām lēcām. Maisījuma smidzināšanu turpina, kamēr gaismas difūzijas starpība uz parauga vai paraugiem, mērot izkliedēšanos ar pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto metodi, atbilst sakarībai:

Formula

Lai pārbaudītu, vai visa testējamā virsma ir nolietojusies vienveidīgi, var izmantot vairākus standarta paraugus.

4. papildinājums

Līmlentes noturības tests

1.   MĒRĶIS

Ar šo metodi standarta apstākļos var noteikt līmlentes adhēzijas lineāro spēku uz stikla plāksnes.

2.   PRINCIPS

Tiek mērīts spēks, kas vajadzīgs, lai līmlentu atrautu no stikla plāksnes 90° leņķī.

3.   NOTEIKTIE ATMOSFĒRAS APSTĀKĻI

Apkārtējā gaisa temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un 65 ± 5 % relatīvais mitrums (RH).

4.   TESTA PARAUGI

Pirms testa līmlentes parauga rulli 24 stundas uzglabā norādītajos atmosfēras apstākļos (sk. 3. punktu). Testē piecus 400 mm garus paraugus no katra ruļļa.

Šos testa paraugus no ruļļa sāk griezt, kad ir atritināti pirmie trīs tinumi.

5.   PROCEDŪRA

Testu veic 3. punktā norādītajos atmosfēras apstākļos.

Ņem piecus testa paraugus, radiāli atritinot lenti ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, pēc tam 15 sekunžu laikā tos uzklāj turpmāk norādītajā veidā.

| | Lenti progresīvi uzklāj uz stikla plāksnes viegli berzējot ar pirksu garenvirzienā bez pārmērīga siediena tā, lai starp lenti un stikla plāksni nepaliktu gaisa burbuļi. |
| --- | --- |

Lenti progresīvi uzklāj uz stikla plāksnes viegli berzējot ar pirksu garenvirzienā bez pārmērīga siediena tā, lai starp lenti un stikla plāksni nepaliktu gaisa burbuļi.

| | Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos atmosfēras apstākļos. |
| --- | --- |

Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos atmosfēras apstākļos.

| | Testa paraugu apmēram 25 mm garumā atplēš no plāksnes tādā plaknē, kas perpendikulāra testa parauga asij. |
| --- | --- |

Testa paraugu apmēram 25 mm garumā atplēš no plāksnes tādā plaknē, kas perpendikulāra testa parauga asij.

| | Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentas brīvo galu 90°leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lentu atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei. |
| --- | --- |

Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentas brīvo galu 90°leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lentu atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei.

| | Lentu atrauj ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un reģistrē atraušanai nepieciešamo spēku. |
| --- | --- |

Lentu atrauj ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un reģistrē atraušanai nepieciešamo spēku.

6.   REZULTĀTI

Piecas iegūtās vērtības sarindo pēc kārtas un aprēķina mērījumu vidējo rezultātu. Šo rezultātu izsaka ņūtonos uz vienu lentes platuma centimetru.

---

| 14.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 75/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 75/29

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās diena ir jāpārbauda ANO EEK dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 104 — Vienoti noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atpakaļatstarojošā marķējuma apstiprināšanu

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu sākotnējās redakcijas 7. pielikumam, spēkā stāšanās diena: 2012. gada 26. jūlijs

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tirdzniecības nosaukumi un citas zīmes |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Īpašas specifikācijas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Atpakaļatstarojošo marķējuma materiālu apstiprinājuma modifikācijas un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprinājuma testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. pielikums | CIE koordinātu sistēma; goniometra mehānisms, kas ietver CIE leņķisko sistēmu |
| --- | --- |

1. pielikums

| 2. pielikums | Paziņojums par smagu un garu transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļatstarojošā marķējuma apstiprināšanu, apstiprinājuma paplašināšanu, noraidīšanu vai atsaukšanu, vai par pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 104. |
| --- | --- |

2. pielikums

| 3. pielikums | Apstiprinājuma marķējuma izkārtojums |
| --- | --- |

3. pielikums

| 4. pielikums | Testa procedūra |
| --- | --- |

4. pielikums

| 5. pielikums | Marķējuma izmēru specifikācija |
| --- | --- |

5. pielikums

| 6. pielikums | Kolorimetriskās specifikācijas |
| --- | --- |

6. pielikums

| 7. pielikums | Fotometriskās specifikācijas |
| --- | --- |

7. pielikums

| 8. pielikums | Izturība pret ārējo faktoru iedarbību |
| --- | --- |

8. pielikums

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz M2, M3, N, O2, O3 un O4
   (1) kategorijas transportlīdzekļu atpakaļatstarojošo marķējumu.

2.   DEFINĪCIJAS

2.1.   Šajos noteikumos piemēro šādas definīcijas:

| 2.1.1. | "Paraugs" ir daļa no atpakaļatstarojošā materiāla vai viss atpakaļatstarojošais materiāls, ko paredzēts lietot, lai iegūtu 2.1.2. punktā noteikto marķējumu. |
| --- | --- |

2.1.1.

"Paraugs" ir daļa no atpakaļatstarojošā materiāla vai viss atpakaļatstarojošais materiāls, ko paredzēts lietot, lai iegūtu 2.1.2. punktā noteikto marķējumu.

| 2.1.2. | "Atšķirības zīmes, attēli" ir krāsaini marķējumi, kuru atpakaļatstarošanas koeficients ir, kā noteikts turpmāk 7.2.1. un 7.2.2. punktā. |
| --- | --- |

2.1.2.

"Atšķirības zīmes, attēli" ir krāsaini marķējumi, kuru atpakaļatstarošanas koeficients ir, kā noteikts turpmāk 7.2.1. un 7.2.2. punktā.

| 2.1.3. | Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

2.1.3.

Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

2.2.   "Atpakaļatstarošana" ir tāda atstarošana, kad gaismas plūsma tiek atstarota virzienos, kas tuvi tam virzienam, no kura šī gaisma tika izstarota, šai īpašībai saglabājoties arī plašā gaismas plūsmas virzienu diapazonā.

| 2.2.1. | „Atpakaļatstarojošs marķējuma materiāls” ir virsma vai ierīce, no kuras, kad uz to krīt vērsts apgaismojums, atstarojas relatīvi liela uz to krītošā starojuma daļa. |
| --- | --- |

2.2.1.

„Atpakaļatstarojošs marķējuma materiāls” ir virsma vai ierīce, no kuras, kad uz to krīt vērsts apgaismojums, atstarojas relatīvi liela uz to krītošā starojuma daļa.

2.3.   Ģeometriskās definīcijas (skatīt 1. pielikuma 1. attēlu)

| 2.3.1. | „Atskaites centrs” ir tāds punkts uz atpakaļatstarojošā laukuma vai tuvu tam, ko ir paredzēts izmantot kā ierīces centru, nosakot tās raksturlielumus. |
| --- | --- |

2.3.1.

„Atskaites centrs” ir tāds punkts uz atpakaļatstarojošā laukuma vai tuvu tam, ko ir paredzēts izmantot kā ierīces centru, nosakot tās raksturlielumus.

| 2.3.2. | “Apgaismojuma ass (simbols I)” ir līnijas segments no atskaites centra līdz gaismas avotam. |
| --- | --- |

2.3.2.

“Apgaismojuma ass (simbols I)” ir līnijas segments no atskaites centra līdz gaismas avotam.

| 2.3.3. | “Novērošanas ass (simbols O)” ir līnijas segments no atskaites centra līdz fotometra galvai. |
| --- | --- |

2.3.3.

“Novērošanas ass (simbols O)” ir līnijas segments no atskaites centra līdz fotometra galvai.

| 2.3.4. | “Novērošanas leņķis (simbols α)” ir leņķis starp apgaismojuma asi un novērošanas asi. Novērošanas leņķis vienmēr ir pozitīvs, atpakaļatstarošanas gadījumā tie ir mazi leņķi. |
| --- | --- |

2.3.4.

“Novērošanas leņķis (simbols α)” ir leņķis starp apgaismojuma asi un novērošanas asi. Novērošanas leņķis vienmēr ir pozitīvs, atpakaļatstarošanas gadījumā tie ir mazi leņķi.

| 2.3.5. | „Novērošanas pusplakne” ir pusplakne, kas sākas uz apgaismojuma ass un kas satur novērošanas asi. |
| --- | --- |

2.3.5.

„Novērošanas pusplakne” ir pusplakne, kas sākas uz apgaismojuma ass un kas satur novērošanas asi.

| 2.3.6. | “Atskaites ass (simbols R)” ir noteikts līnijas segments, kas sākas uz atskaites centra un ko izmanto atpakaļatstarojošās ierīces leņķiskā stāvokļa raksturošanai. |
| --- | --- |

2.3.6.

“Atskaites ass (simbols R)” ir noteikts līnijas segments, kas sākas uz atskaites centra un ko izmanto atpakaļatstarojošās ierīces leņķiskā stāvokļa raksturošanai.

| 2.3.7. | “Ieejas leņķis (simbols β)” ir leņķis no apgaismojuma ass līdz atskaites asij. Parasti ieejas leņķis nav lielāks par 90°, bet pilnīguma labad tā pilno diapazonu definē kā 0° < β < 180°. Lai pilnībā norādītu orientāciju, šo leņķi raksturo ar divām komponentēm – β1 un β2. |
| --- | --- |

2.3.7.

“Ieejas leņķis (simbols β)” ir leņķis no apgaismojuma ass līdz atskaites asij. Parasti ieejas leņķis nav lielāks par 90°, bet pilnīguma labad tā pilno diapazonu definē kā 0° < β < 180°. Lai pilnībā norādītu orientāciju, šo leņķi raksturo ar divām komponentēm – β1 un β2.

| 2.3.8. | "Rotācijas leņķis (simbols ε)" ir leņķis, ar ko norāda atpakaļatstarojošā materiāla orientāciju attiecībā pret rotāciju ap atskaites asi, izmantojot piemērotu simbolu. |
| --- | --- |

2.3.8.

"Rotācijas leņķis (simbols ε)" ir leņķis, ar ko norāda atpakaļatstarojošā materiāla orientāciju attiecībā pret rotāciju ap atskaites asi, izmantojot piemērotu simbolu.

| 2.3.9. | „Pirmā ass (simbols 1)” ir ass, kas iet cauri atskaites centram un ir perpendikulāra novērošanas pusplaknei. |
| --- | --- |

2.3.9.

„Pirmā ass (simbols 1)” ir ass, kas iet cauri atskaites centram un ir perpendikulāra novērošanas pusplaknei.

| 2.3.10. | “Ieejas leņķa pirmā komponente (simbols β1)” ir leņķis no apgaismojuma ass līdz plaknei, kas satur atskaites asi un pirmo asi; diapazons: – 180° < β1 < 180°. |
| --- | --- |

2.3.10.

“Ieejas leņķa pirmā komponente (simbols β1)” ir leņķis no apgaismojuma ass līdz plaknei, kas satur atskaites asi un pirmo asi; diapazons: – 180° < β1 < 180°.

| 2.3.11. | „Ieejas leņķa otrā komponente (simbols β2)” ir leņķis no plaknes, kas satur novērošanas pusplakni, līdz atskaites asij; diapazons: – 90° < β2 < 90°. |
| --- | --- |

2.3.11.

„Ieejas leņķa otrā komponente (simbols β2)” ir leņķis no plaknes, kas satur novērošanas pusplakni, līdz atskaites asij; diapazons: – 90° < β2 < 90°.

| 2.3.12. | „Otrā ass (simbols 2)” ir ass, kas iet cauri atskaites centram un ir perpendikulāra gan pirmajai asij, gan atskaites asij. Otrās ass pozitīvais virziens atrodas novērošanas pusplaknē, ja – 90° < β1 < 90°, kā parādīts 1. pielikuma 1. attēlā. |
| --- | --- |

2.3.12.

„Otrā ass (simbols 2)” ir ass, kas iet cauri atskaites centram un ir perpendikulāra gan pirmajai asij, gan atskaites asij. Otrās ass pozitīvais virziens atrodas novērošanas pusplaknē, ja – 90° < β1 < 90°, kā parādīts 1. pielikuma 1. attēlā.

2.4.   Fotometrisko terminu definīcijas

| 2.4.1. | "Atpakaļatstarošanas koeficients (simbols R')" ir plakanas atpakaļatstarojošas virsmas gaismas stipruma koeficienta R dalījums ar šīs virsmas laukumu A. | Atpakaļatstarošanas koeficientu R' izsaka kandelās uz m2 uz lx (cd.m–2.lx–1) |
| --- | --- | --- |
| | (Spilgtums/ apgaismojums). |

2.4.1.

"Atpakaļatstarošanas koeficients (simbols R')" ir plakanas atpakaļatstarojošas virsmas gaismas stipruma koeficienta R dalījums ar šīs virsmas laukumu A.

Formula

Atpakaļatstarošanas koeficientu R' izsaka kandelās uz m2 uz lx (cd.m–2.lx–1)

Formula

(Spilgtums/ apgaismojums).

| 2.4.2. | “Atpakaļatstarojošā parauga leņķiskais diametrs (simbols η1)” ir leņķis, kas atrodas pret atpakaļatstarojošā parauga lielāko izmēru, vai nu pie apgaismojuma avota centra, vai pie uztvērēja centra (ß1 = ß2 = 0°). |
| --- | --- |

2.4.2.

“Atpakaļatstarojošā parauga leņķiskais diametrs (simbols η1)” ir leņķis, kas atrodas pret atpakaļatstarojošā parauga lielāko izmēru, vai nu pie apgaismojuma avota centra, vai pie uztvērēja centra (ß1 = ß2 = 0°).

| 2.4.3. | "Uztvērēja leņķiskais diametrs (simbols η2)" ir leņķis, kas atrodas pret uztvērēja lielāko izmēru, skatoties no atskaites centra (β1 = β2 = 0°). |
| --- | --- |

2.4.3.

"Uztvērēja leņķiskais diametrs (simbols η2)" ir leņķis, kas atrodas pret uztvērēja lielāko izmēru, skatoties no atskaites centra (β1 = β2 = 0°).

| 2.4.4. | “Spilgtuma koeficients (simbols ß)” ir ķermeņa spilgtuma attiecība pret ideāla izkliedētāja spilgtumu identiskos apgaismojuma un novērošanas apstākļos. |
| --- | --- |

2.4.4.

“Spilgtuma koeficients (simbols ß)” ir ķermeņa spilgtuma attiecība pret ideāla izkliedētāja spilgtumu identiskos apgaismojuma un novērošanas apstākļos.

| 2.4.5. | “Ierīces atstarotās gaismas krāsa”. Atstarotās gaismas krāsas definīcijas ir dotas Noteikumu Nr. 482.30. punktā. |
| --- | --- |

2.4.5.

“Ierīces atstarotās gaismas krāsa”. Atstarotās gaismas krāsas definīcijas ir dotas Noteikumu Nr. 482.30. punktā.

2.5.   Goniometra apraksts

Goniometrs, kuru var izmantot atpakaļatstarošanas mērījumu veikšanai CIE ģeometrijā, ir parādīts 1. pielikuma 2. attēlā. Šajā attēlā ir nesaistoši parādīts, ka fotometra galva (O) atrodas vertikāli virs avota (I). Ir parādīts, ka pirmā ass ir fiksēta un horizontāla un ka tā ir novietota perpendikulāri novērošanas pusplaknei. Sastāvdaļas drīkst izkārtot jebkā, ja šāds izkārtojums ir līdzvērtīgs parādītajam.

2.6.   “Tipa” definīcija

Dažāda tipa marķējuma materiāli ir materiāli, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

| 2.6.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

2.6.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| 2.6.2. | atpakaļatstarojošā materiāla raksturlielumi; |
| --- | --- |

2.6.2.

atpakaļatstarojošā materiāla raksturlielumi;

| 2.6.3. | daļas, kas ietekmē atpakaļatstarojošo materiālu vai ierīču īpašības. |
| --- | --- |

2.6.3.

daļas, kas ietekmē atpakaļatstarojošo materiālu vai ierīču īpašības.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu atpakaļatstarojoša marķējuma materiāla apstiprinājumam iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai, ja nepieciešams, tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis, un tam pievieno:






  3.1.1. | rasējumus trijos eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti tipa noteikšanai. Rasējumos ģeometriski ir parādīta orientācija, kādā marķējuma materiāli ir jāuzstāda uz transportlīdzekļa. Rasējumos ir parādīta arī apstiprinājuma numuram un identifikācijas simbolam paredzētā vieta attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Pieteikumu atpakaļatstarojoša marķējuma materiāla apstiprinājumam iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai, ja nepieciešams, tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis, un tam pievieno:

3.1.1.

rasējumus trijos eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti tipa noteikšanai. Rasējumos ģeometriski ir parādīta orientācija, kādā marķējuma materiāli ir jāuzstāda uz transportlīdzekļa. Rasējumos ir parādīta arī apstiprinājuma numuram un identifikācijas simbolam paredzētā vieta attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli;

| 3.1.2. | īsu atpakaļatstarojošo marķējuma materiālu tehnisko raksturlielumu aprakstu; |
| --- | --- |

3.1.2.

īsu atpakaļatstarojošo marķējuma materiālu tehnisko raksturlielumu aprakstu;

| 3.1.3. | atpakaļatstarojošo marķējuma materiālu paraugus, kā noteikts 4. pielikumā. |
| --- | --- |

3.1.3.

atpakaļatstarojošo marķējuma materiālu paraugus, kā noteikts 4. pielikumā.

4.   TIRDZNIECĪBAS NOSAUKUMI UN CITAS ZĪMES

| 4.1. | Uz katra apstiprināšanai iesniegtā marķējuma materiāla ir:






  4.1.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Uz katra apstiprināšanai iesniegtā marķējuma materiāla ir:

4.1.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| 4.1.2. | orientācijas marķējums "TOP", kam jābūt uz visiem tādiem marķējuma materiāliem, kuru atpakaļatstarošanas sistēma ir atkarīga no to orientācijas, un vismaz:






  (a) | ik pēc 0,5 m uz lentveida materiāliem, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

orientācijas marķējums "TOP", kam jābūt uz visiem tādiem marķējuma materiāliem, kuru atpakaļatstarošanas sistēma ir atkarīga no to orientācijas, un vismaz:

(a)

ik pēc 0,5 m uz lentveida materiāliem,

| (b) | katrā 100 × 100 mm2 laukumā. |
| --- | --- |

(b)

katrā 100 × 100 mm2 laukumā.

| 4.2. | Marķējumi ir skaidri salasāmi uz marķējuma materiāla ārpuses un ir neizdzēšami. |
| --- | --- |

4.2.

Marķējumi ir skaidri salasāmi uz marķējuma materiāla ārpuses un ir neizdzēšami.

5.   APSTIPRINĀJUMS

| 5.1. | Ja atpakaļatstarojošais marķējuma materiāls, kas iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar 4. punktu, atbilst šo noteikumu prasībām, tad šā tipa marķējuma materiālam piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

5.1.

Ja atpakaļatstarojošais marķējuma materiāls, kas iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar 4. punktu, atbilst šo noteikumu prasībām, tad šā tipa marķējuma materiālam piešķir apstiprinājumu.

| 5.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla tipam. |
| --- | --- |

5.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla tipam.

| 5.3. | Paziņojumu par marķējuma materiāla tipa apstiprināšanu, apstiprinājuma paplašināšanu vai noraidīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma dalībvalstīm paziņo, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 2. pielikumā iekļautajam paraugam. |
| --- | --- |

5.3.

Paziņojumu par marķējuma materiāla tipa apstiprināšanu, apstiprinājuma paplašināšanu vai noraidīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma dalībvalstīm paziņo, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 2. pielikumā iekļautajam paraugam.

| 5.4. | Katram marķējuma materiālam, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, papildus 4.1. punktā noteiktajam marķējumam ir skaidri salasāms un neizdzēšams starptautisks apstiprinājuma marķējums, ko veido:






  5.4.1. | aplis, kurā ir burts „E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- | --- |

5.4.

Katram marķējuma materiālam, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, papildus 4.1. punktā noteiktajam marķējumam ir skaidri salasāms un neizdzēšams starptautisks apstiprinājuma marķējums, ko veido:

5.4.1.

aplis, kurā ir burts „E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

| 5.4.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts "R", domu zīme un apstiprinājuma numurs saskaņā ar 5.2. punktu; |
| --- | --- |

5.4.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts "R", domu zīme un apstiprinājuma numurs saskaņā ar 5.2. punktu;

| 5.4.3. | šādi papildu simboli, ar kuriem norāda materiāla klasi:






  5.4.3.1. | "C" – kontūrmarķējuma/lentveida marķējuma materiāls; |
| --- | --- | --- |

5.4.3.

šādi papildu simboli, ar kuriem norāda materiāla klasi:

5.4.3.1.

"C" – kontūrmarķējuma/lentveida marķējuma materiāls;

| 5.4.3.2. | "D" – materiāls atšķirības zīmēm/attēliem, ko paredzēts lietot ierobežotā laukumā; |
| --- | --- |

5.4.3.2.

"D" – materiāls atšķirības zīmēm/attēliem, ko paredzēts lietot ierobežotā laukumā;

| 5.4.3.3. | "E" – materiāls atšķirības zīmēm/attēliem, kas paredzēts plašam laukumam; |
| --- | --- |

5.4.3.3.

"E" – materiāls atšķirības zīmēm/attēliem, kas paredzēts plašam laukumam;

| 5.4.3.4. | “D/E” – materiāli atšķirības zīmēm vai attēliem, ko izmanto kā pamatni vai fonu tādu lietošanā esošu "E" klases pilnkrāsu logotipu un marķējuma drukāšanas procesā, kuri atbilst "D" klases materiālu prasībām. |
| --- | --- |

5.4.3.4.

“D/E” – materiāli atšķirības zīmēm vai attēliem, ko izmanto kā pamatni vai fonu tādu lietošanā esošu "E" klases pilnkrāsu logotipu un marķējuma drukāšanas procesā, kuri atbilst "D" klases materiālu prasībām.

| 5.5. | Apstiprinājuma marķējums ir saskatāms, skaidri salasāms, ir neizdzēšams un atrodas uz marķējuma materiāla ārpuses vismaz:






  (a) | ik pēc 0,5 m uz lentveida materiāla; |
| --- | --- | --- |

5.5.

Apstiprinājuma marķējums ir saskatāms, skaidri salasāms, ir neizdzēšams un atrodas uz marķējuma materiāla ārpuses vismaz:

(a)

ik pēc 0,5 m uz lentveida materiāla;

| (b) | katrā 100 × 100 mm2 laukumā. |
| --- | --- |

(b)

katrā 100 × 100 mm2 laukumā.

| 5.6. | Šo noteikumu 3. pielikumā sniegts apstiprinājuma marķējuma izkārtojuma paraugs. |
| --- | --- |

5.6.

Šo noteikumu 3. pielikumā sniegts apstiprinājuma marķējuma izkārtojuma paraugs.

6.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 6.1. | Atpakaļatstarojošie marķējuma materiāli ir konstruēti tā, lai to funkcionalitāte būtu pietiekami laba un tāda arī saglabātos normālos lietošanas apstākļos. Turklāt tiem nav nekādu konstruktīvu vai ražošanas defektu, kas kaitē to efektīvai funkcionēšanai vai uzturēšanai labā stāvoklī. |
| --- | --- |

6.1.

Atpakaļatstarojošie marķējuma materiāli ir konstruēti tā, lai to funkcionalitāte būtu pietiekami laba un tāda arī saglabātos normālos lietošanas apstākļos. Turklāt tiem nav nekādu konstruktīvu vai ražošanas defektu, kas kaitē to efektīvai funkcionēšanai vai uzturēšanai labā stāvoklī.

| 6.2. | Atpakaļatstarojošie marķējuma materiāli vai to daļas nedrīkst būt viegli demontējamas. |
| --- | --- |

6.2.

Atpakaļatstarojošie marķējuma materiāli vai to daļas nedrīkst būt viegli demontējamas.

| 6.3. | Marķējuma materiālu stiprinājuma līdzekļi ir ilgizturīgi un stabili. |
| --- | --- |

6.3.

Marķējuma materiālu stiprinājuma līdzekļi ir ilgizturīgi un stabili.

| 6.4. | Atpakaļatstarojošo materiālu ārējā virsma ir viegli tīrāma. Tādējādi virsma nedrīkst būt raupja, un nekādi iespējami izciļņi nedrīkst kavēt vieglu tīrīšanu. |
| --- | --- |

6.4.

Atpakaļatstarojošo materiālu ārējā virsma ir viegli tīrāma. Tādējādi virsma nedrīkst būt raupja, un nekādi iespējami izciļņi nedrīkst kavēt vieglu tīrīšanu.

7.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

| 7.1. | Atpakaļatstarojošajiem marķējuma materiāliem ir jāatbilst arī nosacījumiem par to formu un izmēriem, kā arī kolorimetriskajām, fotometriskajām, fizikālajām un mehāniskajām prasībām, kas noteiktas šo noteikumu 5. līdz 8. pielikumā. |
| --- | --- |

7.1.

Atpakaļatstarojošajiem marķējuma materiāliem ir jāatbilst arī nosacījumiem par to formu un izmēriem, kā arī kolorimetriskajām, fotometriskajām, fizikālajām un mehāniskajām prasībām, kas noteiktas šo noteikumu 5. līdz 8. pielikumā.

| 7.2. | Reklāmai, kas sastāv no atpakaļatstarojošiem logotipiem, atšķirības zīmēm vai burtiem/rakstzīmēm, jābūt piedienīgai.
  Tā var sastāvēt no “D” klases marķējuma materiāliem, ja kopējais atpakaļatstarojošais laukums ir mazāks par 2 m2; ja kopējais atpakaļatstarojošais laukums ir vismaz 2 m2, jāizmanto "E" klase (3).






  7.2.1. | “D” klases marķējuma materiāliem atpakaļatstarošanas koeficienta maksimālās vērtības ir mazākas vai vienādas ar vērtību, kas noteikta 7. pielikuma 2. tabulā, un tos ir paredzēts izmantot atšķirības zīmēs, attēlos. |
| --- | --- | --- |

7.2.

Reklāmai, kas sastāv no atpakaļatstarojošiem logotipiem, atšķirības zīmēm vai burtiem/rakstzīmēm, jābūt piedienīgai.

Tā var sastāvēt no “D” klases marķējuma materiāliem, ja kopējais atpakaļatstarojošais laukums ir mazāks par 2 m2; ja kopējais atpakaļatstarojošais laukums ir vismaz 2 m2, jāizmanto "E" klase (3).

7.2.1.

“D” klases marķējuma materiāliem atpakaļatstarošanas koeficienta maksimālās vērtības ir mazākas vai vienādas ar vērtību, kas noteikta 7. pielikuma 2. tabulā, un tos ir paredzēts izmantot atšķirības zīmēs, attēlos.

| 7.2.2. | "E" klases marķējuma materiāliem atpakaļatstarošanas koeficienta maksimālās vērtības ir mazākas vai vienādas ar 33 % no 7. pielikuma 2. tabulā noteiktajām vērtībām. |
| --- | --- |

7.2.2.

"E" klases marķējuma materiāliem atpakaļatstarošanas koeficienta maksimālās vērtības ir mazākas vai vienādas ar 33 % no 7. pielikuma 2. tabulā noteiktajām vērtībām.

| 7.2.3. | Balti atpakaļatstarojoši marķējuma materiāli, kurus paredzēts izmantot kā pamatni vai fonu lietošanā esošu "E" klases pilnkrāsu logotipu un marķējumu drukāšanas procesā, bez neapdrukātiem, tukšiem laukumiem, var atbilst 7. pielikuma 2. tabulā noteiktajām prasībām "D" klases materiāliem, un tie ir jāmarķē kā "D/E" klase. |
| --- | --- |

7.2.3.

Balti atpakaļatstarojoši marķējuma materiāli, kurus paredzēts izmantot kā pamatni vai fonu lietošanā esošu "E" klases pilnkrāsu logotipu un marķējumu drukāšanas procesā, bez neapdrukātiem, tukšiem laukumiem, var atbilst 7. pielikuma 2. tabulā noteiktajām prasībām "D" klases materiāliem, un tie ir jāmarķē kā "D/E" klase.

| 7.3. | Atkarībā no atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla īpašībām kompetentās iestādes drīkst pilnvarot laboratorijas neveikt noteiktus nevajadzīgus testus ar nosacījumu, ka šāda testu neveikšana tiek norādīta apstiprināšanas veidlapas sadaļā "Piezīmes". |
| --- | --- |

7.3.

Atkarībā no atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla īpašībām kompetentās iestādes drīkst pilnvarot laboratorijas neveikt noteiktus nevajadzīgus testus ar nosacījumu, ka šāda testu neveikšana tiek norādīta apstiprināšanas veidlapas sadaļā "Piezīmes".

8.   ATPAKAĻATSTAROJOŠO MARĶĒJUMA MATERIĀLU APSTIPRINĀJUMA MODIFIKĀCIJAS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

| 8.1. | Par ikvienu atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla modifikāciju ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Pēc tam šī struktūrvienība var:






  8.1.1. | vai nu uzskatīt, ka veiktajām modifikācijām visdrīzāk nebūs vērā ņemamas kaitīgas ietekmes un ka jebkurā gadījumā ierīces tips atbilst prasībām; |
| --- | --- | --- |

8.1.

Par ikvienu atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla modifikāciju ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Pēc tam šī struktūrvienība var:

8.1.1.

vai nu uzskatīt, ka veiktajām modifikācijām visdrīzāk nebūs vērā ņemamas kaitīgas ietekmes un ka jebkurā gadījumā ierīces tips atbilst prasībām;

| 8.1.2. | vai pieprasīt papildu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

8.1.2.

vai pieprasīt papildu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu.

| 8.2. | Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar iepriekš 5.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

8.2.

Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar iepriekš 5.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 8.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai šāda paplašinājuma paziņojuma veidlapai. |
| --- | --- |

8.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai šāda paplašinājuma paziņojuma veidlapai.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražojumu atbilstības nodrošināšanas procedūra ir tāda, kādu paredz Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājums, ievērojot šādas prasības:

| 9.1. | visi atpakaļatstarojošie marķējuma materiāli, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, tiek ražoti atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot iepriekš 6. un 7. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

visi atpakaļatstarojošie marķējuma materiāli, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, tiek ražoti atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot iepriekš 6. un 7. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ražošanas atbilstību neapstrīd, ja pieciem nejaušas izlases kārtībā izraudzītiem paraugiem fotometrisko mērījumu vidējās vērtības negatīvā novirze no šo noteikumu 7. pielikumā noteiktajām vērtībām nepārsniedz 20 %. |
| --- | --- |

9.2.

Ražošanas atbilstību neapstrīd, ja pieciem nejaušas izlases kārtībā izraudzītiem paraugiem fotometrisko mērījumu vidējās vērtības negatīvā novirze no šo noteikumu 7. pielikumā noteiktajām vērtībām nepārsniedz 20 %.

| 9.3. | Ražošanas atbilstību neapstrīd, ja piecu nejaušas izlases kārtībā izraudzītu paraugu kolorimetriskās īpašības, to kontrolējot ar vizuālu pārbaudi, atbilst šo noteikumu 6. pielikumā noteiktajai specifikācijai. |
| --- | --- |

9.3.

Ražošanas atbilstību neapstrīd, ja piecu nejaušas izlases kārtībā izraudzītu paraugu kolorimetriskās īpašības, to kontrolējot ar vizuālu pārbaudi, atbilst šo noteikumu 6. pielikumā noteiktajai specifikācijai.

| 9.4. | Iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības pārbaudes metodes, kuras piemēro katrā ražotnē. Šādas verifikācijas parasti notiek reizi divos gados. |
| --- | --- |

9.4.

Iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības pārbaudes metodes, kuras piemēro katrā ražotnē. Šādas verifikācijas parasti notiek reizi divos gados.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 10.1. | Ja netiek izpildītas iepriekš noteiktās prasības vai ja atpakaļatstarojošais marķējuma materiāls, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam, apstiprinājumu, kas šim atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla tipam piešķirts saskaņā ar šiem noteikumiem, var atsaukt. |
| --- | --- |

10.1.

Ja netiek izpildītas iepriekš noteiktās prasības vai ja atpakaļatstarojošais marķējuma materiāls, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam, apstiprinājumu, kas šim atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla tipam piešķirts saskaņā ar šiem noteikumiem, var atsaukt.

| 10.2. | Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam, nekavējoties par to informē pārējās līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

10.2.

Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam, nekavējoties par to informē pārējās līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus.

11.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināto atpakaļatstarojošo marķējuma materiālu, tas par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņemot attiecīgo paziņojumu, šī iestāde, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam, informē pārējās līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus.

12.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kam jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumu).

(2)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir norādīti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend. 1.

(3)  Nekas šajos noteikumos neliedz valstu iestādēm aizliegt atpakaļatstarojošas reklāmas, logotipu, atšķirības zīmju, burtu/rakstzīmju izmantošanu, kā noteikts šo noteikumu 2.1.2. punktā.

---

1. PIELIKUMS

Image

1. attēls

CIE Koordinātu sistēma

| 1 | : | Pirmā ass |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | Otrā ass |
| I | : | Apgaismojuma ass |
| O | : | Novērošanas ass |
| R | : | Atskaites ass |
| α | : | Novērošanas leņķis |
| ß1, ß2 | : | Ieejas leņķi |
| ε | : | Rotācijas leņķis |

1

:

Pirmā ass

2

:

Otrā ass

I

:

Apgaismojuma ass

O

:

Novērošanas ass

R

:

Atskaites ass

α

:

Novērošanas leņķis

ß1, ß2

:

Ieejas leņķi

ε

:

Rotācijas leņķis

CIE leņķiskā sistēma atpakaļatstarojošo marķējuma materiālu raksturlielumu noteikšanai un mērīšanai. Pirmā ass ir perpendikulāra plaknei, kas satur novērošanas asi un apgaismojuma asi. Otrā ass ir perpendikulāra gan pirmajai asij, gan atskaites asij. Visas asis, leņķi un rotācijas virzieni ir attēloti pozitīvi.

Piezīmes.

| (a) | Galvenā fiksētā ass ir apgaismojuma ass. |
| --- | --- |

(a)

Galvenā fiksētā ass ir apgaismojuma ass.

| (b) | Pirmā ass ir fiksēta perpendikulāri plaknei, kas satur novērošanas un apgaismojuma asi. |
| --- | --- |

(b)

Pirmā ass ir fiksēta perpendikulāri plaknei, kas satur novērošanas un apgaismojuma asi.

| (c) | Atskaites ass ir fiksēta atpakaļatstarojošajā materiālā un pārvietojama ar ß1 un ß2. |
| --- | --- |

(c)

Atskaites ass ir fiksēta atpakaļatstarojošajā materiālā un pārvietojama ar ß1 un ß2.

Image

2. attēls

Goniometra mehānisms, kas ietver CIE leņķisko sistēmu

| 1 | : | Pirmā ass |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | Otrā ass |
| I | : | Apgaismojuma ass |
| O | : | Novērošanas ass |
| R | : | Atskaites ass |
| P | : | Atpakaļatstarojošais materiāls |
| α | : | Novērošanas leņķis |
| ß1, ß2 | : | Ieejas leņķi |
| ε | : | Rotācijas leņķis |

1

:

Pirmā ass

2

:

Otrā ass

I

:

Apgaismojuma ass

O

:

Novērošanas ass

R

:

Atskaites ass

P

:

Atpakaļatstarojošais materiāls

α

:

Novērošanas leņķis

ß1, ß2

:

Ieejas leņķi

ε

:

Rotācijas leņķis

Goniometra mehānisma attēlojums, kas ietver CIE leņķisko sistēmu atpakaļatstarojošo materiālu raksturlielumu noteikšanai un mērīšanai. Visi leņķi un rotācijas virzieni ir attēloti pozitīvi.

---

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZKĀRTOJUMS

Image

a= vismaz 12 mm

Atpakaļatstarojošais marķējuma materiāls, kam ir šāds apstiprinājuma marķējums, ir apstiprināts Vācijā (E1) ar apstiprinājuma numuru 0001148. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 104 prasībām to sākotnējā redakcijā. Simbols “C” norāda atpakaļatstarojošā materiāla klasi, proti, ka materiāls ir paredzēts kontūrmarķējumam/lentveida marķējumam. Simbols “D” norāda, ka tas ir materiāls atšķirības zīmēm/attēliem ar ierobežotu laukumu, un simbols "E", ka tas ir materiāls atšķirības zīmēm/attēliem ar lielu laukumu.

| Piezīme. | Apstiprinājuma numurs un papildu simbols ir jānovieto tuvu pie apļa virs vai zem burta "E" vai pa kreisi vai pa labi no tā. Apstiprinājuma numura cipariem jāatrodas visiem vienā pusē no burta "E", un tiem visiem jābūt vērstiem vienā virzienā. Apstiprinājuma numurs un papildu simbols ir jānovieto diametrāli pretējās apļa pusēs. Nevajadzētu izmantot romiešu ciparus, lai novērstu to sajaukšanu ar citiem simboliem. |
| --- | --- |

Piezīme.

Apstiprinājuma numurs un papildu simbols ir jānovieto tuvu pie apļa virs vai zem burta "E" vai pa kreisi vai pa labi no tā. Apstiprinājuma numura cipariem jāatrodas visiem vienā pusē no burta "E", un tiem visiem jābūt vērstiem vienā virzienā. Apstiprinājuma numurs un papildu simbols ir jānovieto diametrāli pretējās apļa pusēs. Nevajadzētu izmantot romiešu ciparus, lai novērstu to sajaukšanu ar citiem simboliem.

---

4. PIELIKUMS

TESTA PROCEDŪRA

TESTA PARAUGI

| 1. | Testēšanas laboratorijai ir jāiesniedz pieci testa paraugi, kas ir atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla lentes vai loksnes. Ja iesniedz lentes, to garums ir vismaz 3 m. Ja iesniedz loksnes, to virsma ir vismaz 500 mm × 500 mm. |
| --- | --- |

1.

Testēšanas laboratorijai ir jāiesniedz pieci testa paraugi, kas ir atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla lentes vai loksnes. Ja iesniedz lentes, to garums ir vismaz 3 m. Ja iesniedz loksnes, to virsma ir vismaz 500 mm × 500 mm.

| 2. | Testa paraugiem pietiekami jāatspoguļo pašreizējā produkcija, un tiem jābūt izgatavotiem atbilstīgi atpakaļatstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumiem (1). |
| --- | --- |

2.

Testa paraugiem pietiekami jāatspoguļo pašreizējā produkcija, un tiem jābūt izgatavotiem atbilstīgi atpakaļatstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumiem (1).

| 3. | Pēc vispārīgo specifikāciju (noteikumu 6. punkts) verifikācijas un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus, pirms tos pakļaut 6. un 7. pielikumā aprakstītajiem testiem, pakļauj karstumizturības testam, kas aprakstīts šo noteikumu 8. pielikumā. |
| --- | --- |

3.

Pēc vispārīgo specifikāciju (noteikumu 6. punkts) verifikācijas un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus, pirms tos pakļaut 6. un 7. pielikumā aprakstītajiem testiem, pakļauj karstumizturības testam, kas aprakstīts šo noteikumu 8. pielikumā.

| 4. | Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus var veikt pieciem paraugiem. Būtu jāizmanto iegūtās vidējās vērtības. |
| --- | --- |

4.

Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus var veikt pieciem paraugiem. Būtu jāizmanto iegūtās vidējās vērtības.

| 5. | Citiem testiem būtu jāizmanto paraugi, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai. |
| --- | --- |

5.

Citiem testiem būtu jāizmanto paraugi, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai.

---

(1)  Atpakaļatstarojošā marķējuma materiāla testa paraugus uzklāj uz 2 mm bieziem, iztaisnotiem un attaukotiem alumīnija paneļiem un pirms testēšanas kondicionē 24 stundas 23 °C ± 2 °C temperatūrā pie 50 % ± 5 % relatīvā mitruma.

---

5. PIELIKUMS

MARĶĒJUMA IZMĒRU SPECIFIKĀCIJA

1.   Sānu un aizmugures marķējums ar lentām

1.1.   Vispārīgi

Marķējums ir izgatavots no atpakaļatstarojoša materiāla lentām.

1.2.   Izmēri

| 1.2.1. | Sānu un/vai aizmugures marķējuma materiāla platums ir 50 mm + 10/– 0 mm. |
| --- | --- |

1.2.1.

Sānu un/vai aizmugures marķējuma materiāla platums ir 50 mm + 10/– 0 mm.

| 1.2.2. | Atpakaļatstarojoša marķējuma materiāla elementa minimālais garums ir tāds, ka ir redzams vismaz viens apstiprinājuma marķējums. |
| --- | --- |

1.2.2.

Atpakaļatstarojoša marķējuma materiāla elementa minimālais garums ir tāds, ka ir redzams vismaz viens apstiprinājuma marķējums.

---

6. PIELIKUMS

KOLORIMETRISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

| 1. | Atpakaļatstarojošie marķējuma materiāli (C klase) ir balti, dzelteni vai sarkani. Atpakaļatstarojošās atšķirības zīmes un/vai attēli (D un E klase) drīkst būt jebkādā krāsā. |
| --- | --- |

1.

Atpakaļatstarojošie marķējuma materiāli (C klase) ir balti, dzelteni vai sarkani. Atpakaļatstarojošās atšķirības zīmes un/vai attēli (D un E klase) drīkst būt jebkādā krāsā.

| 2. | Ja materiālu apgaismo ar CIE standarta gaismas avotu ar ieejas leņķi β1 = β2 = 0° vai, ja tas rada bezkrāsainu virsmas atstarojumu, ar leņķi β1 = ± 5°, β2 = 0°, un mērījumus veic pie novērošanas leņķa 20’, tad nelietota materiāla krāsa atrodas Noteikumu Nr. 482.30. punktā noteiktajās robežās.

  Hromatiskuma koordinātas











  Krāsa | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | x [1] | 0,585 | 0,610 | 0,520 | 0,505 |
| dzeltena | | | | | |
| | y [1] | 0,385 | 0,390 | 0,480 | 0,465 |
| | x [1] | 0,373 | 0,417 | 0,450 | 0,548 |
| balta | | | | | |
| | y [1] | 0,402 | 0,359 | 0,513 | 0,414 |
| | x [1] | 0,720 | 0,735 | 0,665 | 0,643 |
| sarkana | | | | | |
| | y [1] | 0,258 | 0,265 | 0,335 | 0,335 |

2.

Ja materiālu apgaismo ar CIE standarta gaismas avotu ar ieejas leņķi β1 = β2 = 0° vai, ja tas rada bezkrāsainu virsmas atstarojumu, ar leņķi β1 = ± 5°, β2 = 0°, un mērījumus veic pie novērošanas leņķa 20’, tad nelietota materiāla krāsa atrodas Noteikumu Nr. 482.30. punktā noteiktajās robežās.

Hromatiskuma koordinātas

Krāsa

1

2

3

4

x [1]

0,585

0,610

0,520

0,505

dzeltena

y [1]

0,385

0,390

0,480

0,465

x [1]

0,373

0,417

0,450

0,548

balta

y [1]

0,402

0,359

0,513

0,414

x [1]

0,720

0,735

0,665

0,643

sarkana

y [1]

0,258

0,265

0,335

0,335

| Piezīme. | Tā kā jautājumu par atpakaļatstarojošā marķējuma materiālu nakts laika krāsām šobrīd pēta CIE TC 2.19, tad iepriekš minētās robežas ir tikai pagaidu vērtības, kas pēc tam, kad CIE TC 2.19 būs pabeigusi savu darbu, tiks pārskatītas. |
| --- | --- |

Piezīme.

Tā kā jautājumu par atpakaļatstarojošā marķējuma materiālu nakts laika krāsām šobrīd pēta CIE TC 2.19, tad iepriekš minētās robežas ir tikai pagaidu vērtības, kas pēc tam, kad CIE TC 2.19 būs pabeigusi savu darbu, tiks pārskatītas.

---

7. PIELIKUMS

FOTOMETRISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

1.   Ja materiālu apgaismo ar CIE standarta gaismas avotu A un mēra, kā ieteikts CIE publikācijā Nr. 54, 1982, tad nelietotu atpakaļatstarojošu virsmu atpakaļatstarošanas koeficients R' kandelās uz m2 uz luksu (cd/m2/lux) dzelteniem, baltiem un sarkaniem materiāliem ir vismaz tāds, kā norādīts 1. tabulā.

1.1.   Atpakaļatstarošanas koeficienta minimālās vērtības

C klases atpakaļatstarojošā marķējuma fotometriskās specifikācijas

1.   tabula

Atpakaļatstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd.m–2.lx–1]

| Novērošanas leņķis α [°] | Ieejas leņķis β [°] |
| --- | --- |
| α=0,33(20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 20 | 30 | 40 | 60 |
| Krāsa | | | | | | |
| Dzeltena | | 300 | — | 130 | 75 | 10 |
| Balta | | 450 | — | 200 | 95 | 16 |
| Sarkana | | 120 | 60 | 30 | 10 | — |

Novērošanas leņķis α [°]

Ieejas leņķis β [°]

α=0,33(20’)

β1

0

0

0

0

0

β2

5

20

30

40

60

Krāsa

Dzeltena

300

—

130

75

10

Balta

450

—

200

95

16

Sarkana

120

60

30

10

—

1.2.   Atpakaļatstarošanas koeficienta maksimālās vērtības

D klases atšķirības zīmju vai attēlu fotometriskās specifikācijas

2.   tabula

Atpakaļatstarošanas koeficienta R’ maksimālās vērtības [cd.m–2.lx–1]

| Novērošanas leņķis α [°] | Ieejas leņķis β (°) |
| --- | --- |
| | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| α = 0,33° (20') | β2 | 5 | 30 | 40 | 60 |
| Jebkāda krāsa | | 150 | 65 | 37 | 5 |

Novērošanas leņķis α [°]

Ieejas leņķis β (°)

β1

0

0

0

0

α = 0,33° (20')

β2

5

30

40

60

Jebkāda krāsa

150

65

37

5

| Piezīme. | Ja paraugam ir orientācijas marķējums, norādītās vērtības attiecas tikai uz šādu orientāciju. Testa paraugiem bez orientācijas marķējuma norādītajām vērtībām ir jāatbilst arī pie orientācijas 0° un 90°. |
| --- | --- |

Piezīme.

Ja paraugam ir orientācijas marķējums, norādītās vērtības attiecas tikai uz šādu orientāciju. Testa paraugiem bez orientācijas marķējuma norādītajām vērtībām ir jāatbilst arī pie orientācijas 0° un 90°.

---

8. PIELIKUMS

IZTURĪBA PRET ĀRĒJO FAKTORU IEDARBĪBU

1.   IZTURĪBA PRET LAIKAPSTĀKĻIEM

1.1.   Procedūra. Katram testam ņem divus parauga eksemplārus (skatīt šo noteikumu 2.1.1. punktu). Vienu eksemplāru noglabā tumšā un sausā konteinerā tālākai izmantošanai kā „iedarbībai nepakļauto etaloneksemplāru”.

Otro eksemplāru pakļauj apgaismojuma avotam saskaņā ar ISO standarta 105 - B02 - 19784.3.1. sadaļu; atpakaļatstarojošo materiālu pakļauj iedarbībai, līdz zilā standartkrāsa Nr. 7 ir izbalējusi līdz Nr. 4 uz pelēkās skalas. Pēc testa eksemplāru nomazgā ar atšķaidītu neitrālu mazgāšanas līdzekli, nožāvē un pārbauda tā atbilstību 1.2. līdz 1.4. punktā noteiktajām prasībām.

1.2.   Vizuālais izskats

Ne uz vienas iedarbībai pakļautas eksemplāra vietas nedrīkst parādīties plaisāšanas, zvīņošanās, sadalīšanās, noberšanās, atslāņošanās, deformācijas, kaļķošanās, smērēšanās vai korozijas pazīmes.

1.3.   Krāsas izturība. Iedarbībai pakļautā parauga krāsas īpašības joprojām atbilst 6. pielikumā noteiktajām prasībām.

1.4.   Ietekme uz atpakaļatstarojošā materiāla atpakaļatstarošanas koeficientu.

| 1.4.1. | Šai pārbaudei mērījumus veic tikai pie novērošanas leņķa α = 20′ un ieejas leņķa ß2 = 5°, izmantojot 7. pielikumā norādīto metodi. |
| --- | --- |

1.4.1.

Šai pārbaudei mērījumus veic tikai pie novērošanas leņķa α = 20′ un ieejas leņķa ß2 = 5°, izmantojot 7. pielikumā norādīto metodi.

| 1.4.2. | Sausa iedarbībai pakļautā eksemplāra atpakaļatstarošanas koeficients ir ne mazāks par 80 % no 7. pielikuma 1. un 2. tabulā norādīto vērtību. |
| --- | --- |

1.4.2.

Sausa iedarbībai pakļautā eksemplāra atpakaļatstarošanas koeficients ir ne mazāks par 80 % no 7. pielikuma 1. un 2. tabulā norādīto vērtību.

2.   IZTURĪBA PRET KOROZIJU

2.1.   Vienu parauga eksemplāru uz 48 stundām pakļauj sāls miglas iedarbībai; šo laiku veido divi 24 stundu posmi ar 2 stundu intervālu, kura laikā paraugam ļauj nožūt.

Sāls miglu rada, 35 ± 2 °C temperatūrā izsmidzinot sāls šķīdumu, kas iegūts, izšķīdinot piecas nātrija hlorīda masas daļas 95 daļās destilēta ūdens, kas satur ne vairāk par 0,02 % piemaisījumu.

2.2.   Uzreiz pēc testa pabeigšanas uz parauga nav korozijas pazīmju, kas varētu ietekmēt marķējuma efektivitāti.

2.2.1.   Atpakaļatstarojošo laukumu atpakaļatstarošanas koeficients R′, to mērot pēc 48 stundu atjaunošanās perioda, kā noteikts 7. pielikuma 1. punktā, pie ieejas leņķa ß2 = 5° un novērošanas leņķa α = 20′, attiecīgi ir ne mazāks vai ne lielāks par 7. pielikuma 1. vai 2. tabulā norādīto vērtību. Pirms mērīšanas virsmu notīra, lai atbrīvotu to no sāls miglas radītajiem sāls nosēdumiem.

3.   IZTURĪBA PRET DEGVIELĀM

Parauga daļu, kas ir ne īsāka par 300 mm, uz vienu minūti iegremdē maisījumā, kas sastāv no 70 tilpuma procentiem n-heptāna un 30 tilpuma procentiem toluola.

Pēc izņemšanas virsmu noslauka sausu ar mīkstu drānu, un uz tās nedrīkst būt redzamas izmaiņas, kas varētu ietekmēt parauga efektīvu darbību.

4.   IZTURĪBA PRET KARSTUMU

4.1.   Parauga daļu, kas ir ne īsāka par 300 mm, 12 stundas (ja atstarotājs izgatavots no veidnētas plastmasas, šis laiks ir 48 stundas) tur sausā vidē 65 ± 2 °C temperatūrā, un pēc tam paraugam ļauj 1 stundu atdzist 23 ± 2 °C temperatūrā. Pēc tam to 12 stundas tur – 20 ± 2 °C temperatūrā.

4.2.   Pēc 4 stundu atjaunošanās laika paraugu pārbauda normālos laboratorijas apstākļos.

4.3.   Pēc šā testa nedrīkst būt redzami plaisājumi vai virsmas, jo īpaši optisko elementu, ievērojamas deformācijas.

5.   IZTURĪBA PRET TĪRĪŠANU

5.1.   Manuāla tīrīšana

5.1.1.   Testēšanas paraugu, kas notraipīts ar smēreļļas ar mazgājošām īpašībām un grafīta maisījumu, ir jāspēj viegli notīrīt, nebojājot atpakaļatstarojošo virsmu, ja to slauka ar vieglu alifātisku šķīdinātāju, piemēram, n-heptānu un pēc tam nomazgā ar neitrālu mazgāšanas līdzekli.

5.2.   Mazgāšana ar augstspiediena strūklu

5.2.1.   Nepārtraukti 60 sekundes ar strūklu mazgājot kā parasti uzstādītu testa paraugu, uz testa parauga atpakaļatstarojošās virsmas nav redzami bojājumi un nenotiek delaminācija no substrāta vai atdalīšanās no parauga montāžas virsmas, ja mazgāšana notiek šādos apstākļos:

| (a) | ūdens/mazgāšanas šķīduma spiediens ir 8 ± 0,2 Mpa; |
| --- | --- |

(a)

ūdens/mazgāšanas šķīduma spiediens ir 8 ± 0,2 Mpa;

| (b) | ūdens/mazgāšanas šķīduma temperatūra ir 60° - 5 °C; |
| --- | --- |

(b)

ūdens/mazgāšanas šķīduma temperatūra ir 60° - 5 °C;

| (c) | ūdens/mazgāšanas šķīduma plūsmas ātrums ir 7 ± 1 l/min; |
| --- | --- |

(c)

ūdens/mazgāšanas šķīduma plūsmas ātrums ir 7 ± 1 l/min;

| (d) | tīrīšanas iekārtas sprauslas gals atrodas 600 ± 20 mm attālumā no atpakaļatstarojošās virsmas; |
| --- | --- |

(d)

tīrīšanas iekārtas sprauslas gals atrodas 600 ± 20 mm attālumā no atpakaļatstarojošās virsmas;

| (e) | leņķis, kādā tīrīšanas iekārtas sprausla tiek turēta attiecībā pret atpakaļatstarojošo virsmas perpendikulu, nepārsniedz 45 grādus; |
| --- | --- |

(e)

leņķis, kādā tīrīšanas iekārtas sprausla tiek turēta attiecībā pret atpakaļatstarojošo virsmas perpendikulu, nepārsniedz 45 grādus;

| (f) | 40 grādu sprausla, kas rada plašu strūklu. |
| --- | --- |

(f)

40 grādu sprausla, kas rada plašu strūklu.

6.   FOTOMETRISKO ĪPAŠĪBU STABILITĀTE

6.1.   Apstiprinājumu piešķirošajai iestādei ir tiesības pārbaudīt lietošanā esoša atpakaļatstarojošā materiāla optisko īpašību stabilitāti (ja to izmanto marķējumam vai atšķirības zīmēm/attēliem).

6.2.   To līgumslēdzēju pušu administratīvās struktūrvienības, kurās ir piešķirts apstiprinājums, var veikt tos pašus testus. Ja kāda tipa atpakaļatstarojošam materiālam notiek “sistemātiskas atteices lietošanas laikā”, testētā materiāla paraugus nodod izvērtēšanai iestādē, kas piešķīrusi apstiprinājumu.

6.3.   Ja nav citu kritēriju, jēdziens “sistemātiskas atteices lietošanas laikā” atpakaļatstarojošam materiāla tipam ir jānosaka saskaņā ar šo noteikumu 6. punktu.

7.   IZTURĪBA PRET ŪDENS IESPIEŠANOS

7.1.   Atpakaļatstarojoša marķējuma paraugu uz 10 minūtēm iegremdē ūdenī, kura temperatūra ir 50 ± 5 °C tā, lai atpakaļatstarojošās virsmas augšdaļas augstākais punkts atrastos 20 mm zem ūdens virsmas. Šo testu atkārto, pagriežot paraugu par 180° tā, lai atpakaļatstarojošā virsma būtu vērsta uz leju un tās aizmugure būtu pārklāta ar aptuveni 20 mm biezu ūdens slāni. Paraugu(-s) pēc tam uzreiz tādos pašos apstākļos iegremdē ūdenī ar 25 ± 5 °C temperatūru.

7.2.   Ūdens nedrīkst iespiesties līdz parauga atstarojošajai virsmai. Ja vizuālā pārbaudē skaidri redzama ūdens klātbūtne, uzskata, ka atpakaļatstarojošais marķējums testu nav izturējis.

7.3.   Ja vizuālā pārbaudē neatklājas ūdens klātbūtne vai arī, ja ir šaubas, atbilstoši 7. pielikumam mēra atpakaļatstarošanas koeficientu R′, pirms tam paraugu viegli pakratot, lai nokratītu lieko ūdeni no tā ārpuses.

8.   SALĪMĒŠANĀS STIPRUMS (C KLASES LĪMĒJOŠU MATERIĀLU GADĪJUMĀ)

8.1.   Atpakaļatstarojošo materiālu adhēziju nosaka pēc 24 stundu ilga sacietēšanas laika, stiepes izturības testa iekārtā testējot 90 grādu leņķī atdalītu daļu.

8.2.   Atpakaļatstarojošais materiāls ir tāds, ka to nevar viegli atdalīt, to nebojājot.

8.3.   Lai no substrāta noņemtu atpakaļatstarojošos materiālus, ir vajadzīgs spēks vismaz 10 N uz 25 mm platuma pie konstanta ātruma 300 mm minūtē.

9.   LOKANĪBA

9.1.   Paraugus, ko paredzēts stiprināt pie elastīga substrāta, piemēram, brezenta, testē šādi.

| 9.1.1. | Parauga eksemplāru, kura izmēri ir 50 mm × 300 mm, vienu reizi gareniski apliec ap 3,2 mm stieni tā, lai līmviela 1 sekundi saskartos ar stieni. Testu veic 23 °C ± 2 °C temperatūrā.







  Piezīme. | Lai atvieglotu testēšanu, uz līmvielas uzber talku, lai tā nepieliptu pie stieņa. |
| --- | --- | --- |

9.1.1.

Parauga eksemplāru, kura izmēri ir 50 mm × 300 mm, vienu reizi gareniski apliec ap 3,2 mm stieni tā, lai līmviela 1 sekundi saskartos ar stieni. Testu veic 23 °C ± 2 °C temperatūrā.

Piezīme.

Lai atvieglotu testēšanu, uz līmvielas uzber talku, lai tā nepieliptu pie stieņa.

| 9.1.2. | Pēc šā testa uz eksemplāra virsmas nav plaisu un nav redzamas nekādas izmaiņas, kas varētu ietekmēt tā efektīvu darbību. |
| --- | --- |

9.1.2.

Pēc šā testa uz eksemplāra virsmas nav plaisu un nav redzamas nekādas izmaiņas, kas varētu ietekmēt tā efektīvu darbību.

---