# Službeni list L 127/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 127 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.22. svibnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 127

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.22. svibnja 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/791 оd 27. travnja 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/792 оd 19. svibnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Maçã de Alcobaça (ZOZP)] | 5 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/793 оd 19. svibnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Agnello di Sardegna (ZOZP)) | 6 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/794 оd 19. svibnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Chevrotin (ZOI)) | 7 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/795 оd 19. svibnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Pont-l'Evêque (ZOI)] | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/796 оd 21. svibnja 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Sjedinjene Američke Države na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz određenih proizvoda od peradi kroz Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica nakon ponovnih izbijanja bolesti u toj zemlji (
  1
  ) | 9 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/797 оd 21. svibnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 17 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/798 od 11. svibnja 2015. o ovlašćivanju Europske komisije da u ime Europske unije u pregovorima dogovori izmjene Bečke konvencije o zaštiti ozonskog sloja i Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju ozonski sloj | 19 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/799 od 18. svibnja 2015. o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Europske unije, Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima (
  1
  ) | 20 |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/800 od 21. svibnja 2015. o izmjeni i produljenju Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granica u Libiji (EUBAM Libya) | 22 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/801 оd 20. svibnja 2015. o referentnom dokumentu o najboljoj praksi upravljanja okolišem, pokazateljima okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i mjerilima izvrsnosti u maloprodajnom sektoru u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3234)

   (
  1
  ) | 25 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/791 оd 27. travnja 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/792 оd 19. svibnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Maçã de Alcobaça (ZOZP)]

5

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/793 оd 19. svibnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Agnello di Sardegna (ZOZP))

6

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/794 оd 19. svibnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Chevrotin (ZOI))

7

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/795 оd 19. svibnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Pont-l'Evêque (ZOI)]

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/796 оd 21. svibnja 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Sjedinjene Američke Države na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz određenih proizvoda od peradi kroz Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica nakon ponovnih izbijanja bolesti u toj zemlji (
  1
  )

1

9

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/797 оd 21. svibnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

17

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/798 od 11. svibnja 2015. o ovlašćivanju Europske komisije da u ime Europske unije u pregovorima dogovori izmjene Bečke konvencije o zaštiti ozonskog sloja i Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju ozonski sloj

19

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/799 od 18. svibnja 2015. o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Europske unije, Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima (
  1
  )

1

20

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/800 od 21. svibnja 2015. o izmjeni i produljenju Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granica u Libiji (EUBAM Libya)

22

*

Odluka Komisije (EU) 2015/801 оd 20. svibnja 2015. o referentnom dokumentu o najboljoj praksi upravljanja okolišem, pokazateljima okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i mjerilima izvrsnosti u maloprodajnom sektoru u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3234)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3234)

1

25

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Konačnog donošenja (EU, Euratom) 2015/371 izmjene proračuna br. 7 Europske unije za financijsku godinu 2014. ( SL L 73, 17.3.2015. ) | 61 |

Ispravci

*

Ispravak Konačnog donošenja (EU, Euratom) 2015/371 izmjene proračuna br. 7 Europske unije za financijsku godinu 2014. ( SL L 73, 17.3.2015. )

( SL L 73, 17.3.2015. )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/791

оd 27. travnja 2015.

o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1), a posebno njezin članak 58. stavak 7.,

budući da:

| (1) | Člankom 19. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (2) utvrđuje se revizija višegodišnjeg financijskog okvira u slučaju donošenja programâ u okviru podijeljenog upravljanja nakon 1. siječnja 2014. za, među ostalim, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj kako bi se u sljedeće godine prenijela dodijeljena sredstva koja nisu iskorištena u 2014., a koja premašuju pripadajuće gornje granice rashoda. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 19. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (2) utvrđuje se revizija višegodišnjeg financijskog okvira u slučaju donošenja programâ u okviru podijeljenog upravljanja nakon 1. siječnja 2014. za, među ostalim, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj kako bi se u sljedeće godine prenijela dodijeljena sredstva koja nisu iskorištena u 2014., a koja premašuju pripadajuće gornje granice rashoda.

| (2) | Programi ruralnog razvoja Bugarske, Češke, Irske, Grčke, Španjolske, Hrvatske, Italije, Cipra, Luksemburga, Mađarske, Malte, Rumunjske, Švedske i određeni regionalni programi Belgije, Njemačke, Francuske i Ujedinjene Kraljevine nisu bili spremni za donošenje do kraja 2014. |
| --- | --- |

(2)

Programi ruralnog razvoja Bugarske, Češke, Irske, Grčke, Španjolske, Hrvatske, Italije, Cipra, Luksemburga, Mađarske, Malte, Rumunjske, Švedske i određeni regionalni programi Belgije, Njemačke, Francuske i Ujedinjene Kraljevine nisu bili spremni za donošenje do kraja 2014.

| (3) | Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 revidirana je na odgovarajući način Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2015/623 (3). o prijenosu za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj pripadajućih neiskorištenih dodijeljenih sredstava za 2014. u gornje granice rashoda za 2015. i 2016. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 revidirana je na odgovarajući način Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2015/623 (3). o prijenosu za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj pripadajućih neiskorištenih dodijeljenih sredstava za 2014. u gornje granice rashoda za 2015. i 2016.

| (4) | Stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013, kojim se uspostavlja raspodjela potpore Unije za ruralni razvoj za razdoblje 2014.–2020. |
| --- | --- |

(4)

Stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013, kojim se uspostavlja raspodjela potpore Unije za ruralni razvoj za razdoblje 2014.–2020.

| (5) | Budući da je ova Uredba nužna za neometano i pravovremeno donošenje programâ ruralnog razvoja, primjereno je da stupi na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(5)

Budući da je ova Uredba nužna za neometano i pravovremeno donošenje programâ ruralnog razvoja, primjereno je da stupi na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. travnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2015/623 od 21. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 103, 22.4.2015., str. 1.).

3

---

PRILOG

„PRILOG I.

RASPODJELA POTPORE UNIJE ZA RURALNI RAZVOJ (OD 2014. DO 2020.)

| (tekuće cijene u eurima) |
| --- |
| | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | UKUPNO
  2014.–2020. |
| Belgija | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bugarska | | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Češka | | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Danska | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Njemačka | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Estonija | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Irska | | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Grčka | | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Španjolska | | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Francuska | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Hrvatska | | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Italija | | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Cipar | | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Latvija | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Litva | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Luksemburg | | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Mađarska | | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Malta | | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nizozemska | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 118 107 797 | 117 976 388 | 765 285 360 |
| Austrija | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Poljska | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugal | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Rumunjska | | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Slovenija | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovačka | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Finska | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Švedska | | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Ujedinjena Kraljevina | 475 531 544 | 848 443 195 | 851 819 320 | 755 518 938 | 755 301 511 | 756 236 113 | 756 815 870 | 5 199 666 491 |
| Ukupno EU-28 | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 650 559 495 | 14 337 975 697 | 14 347 801 509 | 14 297 087 137 | 14 299 825 797 | 99 347 509 365 |
| |
| Tehnička pomoć (0,25 %) | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Ukupno | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 684 692 774 | 14 372 110 305 | 14 381 937 473 | 14 331 224 483 | 14 333 964 553 | 99 586 451 994 ” |

(tekuće cijene u eurima)

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

UKUPNO

2014.–2020.

Belgija

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bugarska

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Češka

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Danska

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Njemačka

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Estonija

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Irska

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Grčka

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Španjolska

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Francuska

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Hrvatska

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Italija

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Cipar

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Latvija

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Litva

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Luksemburg

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Mađarska

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Malta

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nizozemska

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

118 107 797

117 976 388

765 285 360

Austrija

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Poljska

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugal

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Rumunjska

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Slovenija

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovačka

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Finska

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Švedska

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Ujedinjena Kraljevina

475 531 544

848 443 195

851 819 320

755 518 938

755 301 511

756 236 113

756 815 870

5 199 666 491

Ukupno EU-28

5 264 723 001

18 149 536 729

18 650 559 495

14 337 975 697

14 347 801 509

14 297 087 137

14 299 825 797

99 347 509 365

Tehnička pomoć (0,25 %)

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Ukupno

5 298 853 700

18 183 668 706

18 684 692 774

14 372 110 305

14 381 937 473

14 331 224 483

14 333 964 553

99 586 451 994 ”

---

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/792

оd 19. svibnja 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Maçã de Alcobaça (ZOZP)]

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala zahtjev Portugala za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Maçã de Alcobaça”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala zahtjev Portugala za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Maçã de Alcobaça”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Maçã de Alcobaça” (ZOZP).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. svibnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1107/96 od 12. lipnja 1996. o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (SL L 148, 21.6.1996., str. 1.).

2

(3)  SL C 468, 31.12.2014., str. 10.

3

---

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/6

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/793

оd 19. svibnja 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Agnello di Sardegna (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Agnello di Sardegna”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 138/2001 (2) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 1166/2010 (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Agnello di Sardegna”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 138/2001 (2) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 1166/2010 (3).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije, povezana s nazivom „Agnello di Sardegna” (ZOZP).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. svibnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 138/2001 od 24. siječnja 2001. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 o upisu određenih naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla kako je predviđeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2081/92 o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 23, 25.1.2001., str. 17.).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 1166/2010 od 9. prosinca 2010. o odobrenju izmjena koje nisu manje u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Agnello di Sardegna (ZOI)) (SL L 326, 10.12.2010., str. 70.).

3

(4)  SL C 466, 30.12.2014., str. 8.

4

---

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/7

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/794

оd 19. svibnja 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Chevrotin (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Chevrotin”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1357/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Chevrotin”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1357/2005 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Chevrotin” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. svibnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1357/2005 od 18. kolovoza 2005. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 u upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Chevrotin) (ZOI) (SL L 214, 19.8.2005., str. 6.).

2

(3)  SL C 468, 31.12.2014., str. 2.

3

---

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/8

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/795

оd 19. svibnja 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Pont-l'Evêque (ZOI)]

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Pont-l'Evêque”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Pont-l'Evêque”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije, povezana s nazivom „Pont-l'Evêque” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. svibnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1107/96 od 12. lipnja 1996. o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (SL L 148, 21.6.1996., str. 1.).

2

(3)  SL C 463, 23.12.2014., str. 20.

3

---

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/9

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/796

оd 21. svibnja 2015.

o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Sjedinjene Američke Države na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz određenih proizvoda od peradi kroz Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica nakon ponovnih izbijanja bolesti u toj zemlji

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 8. uvodnu rečenicu, članak 8. točku 1. prvi podstavak, članak 8. točku 4. i članak 9. stavak 4. točku (c),

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2009/158/EZ od 30. studenoga 2009. o uvjetima zdravlja životinja kojima se uređuje trgovina peradi i jajima za valenje unutar Zajednice i njihov uvoz iz trećih zemalja (2), a posebno njezin članak 23. stavak 1., članak 24. stavak 2. i članak 25. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 798/2008 (3) utvrđuju se zahtjevi za veterinarsko certificiranje za uvoz u Uniju i provoz kroz nju, uključujući skladištenje tijekom provoza, peradi i proizvoda od peradi („proizvodi”). Njome je predviđeno da se u Uniju mogu uvoziti i kroz nju provoziti samo proizvodi iz onih trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz stupaca 1. i 3. tablice iz dijela 1. Priloga I. toj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 798/2008 (3) utvrđuju se zahtjevi za veterinarsko certificiranje za uvoz u Uniju i provoz kroz nju, uključujući skladištenje tijekom provoza, peradi i proizvoda od peradi („proizvodi”). Njome je predviđeno da se u Uniju mogu uvoziti i kroz nju provoziti samo proizvodi iz onih trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz stupaca 1. i 3. tablice iz dijela 1. Priloga I. toj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 798/2008 utvrđuju se i uvjeti koje treća zemlja, državno područje, zona ili kompartment trebaju ispunjivati kako bi se smatrali slobodnima od visokopatogene influence ptica. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 798/2008 utvrđuju se i uvjeti koje treća zemlja, državno područje, zona ili kompartment trebaju ispunjivati kako bi se smatrali slobodnima od visokopatogene influence ptica.

| (3) | Sjedinjene Američke Države navedene su u dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 kao treća zemlja iz koje je uvoz u Uniju i provoz kroz nju proizvoda obuhvaćenih tom Uredbom odobren za neke dijelove njezina državnog područja ovisno o izbijanju visokopatogene influence ptica. Ta je regionalizacija priznata Uredbom (EZ) br. 798/2008 kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/243 (4), Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/342 (5) i Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/526 (6) nakon izbijanja visokopatogene influence ptica u saveznim državama Kaliforniji, Idahu, Oregonu i Washingtonu. |
| --- | --- |

(3)

Sjedinjene Američke Države navedene su u dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 kao treća zemlja iz koje je uvoz u Uniju i provoz kroz nju proizvoda obuhvaćenih tom Uredbom odobren za neke dijelove njezina državnog područja ovisno o izbijanju visokopatogene influence ptica. Ta je regionalizacija priznata Uredbom (EZ) br. 798/2008 kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/243 (4), Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/342 (5) i Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/526 (6) nakon izbijanja visokopatogene influence ptica u saveznim državama Kaliforniji, Idahu, Oregonu i Washingtonu.

| (4) | Sporazumom između Unije i Sjedinjenih Američkih Država (7) predviđa se promptno međusobno priznavanje mjera regionalizacije u slučaju izbijanja bolesti u Uniji ili Sjedinjenim Američkim Državama („Sporazum”). |
| --- | --- |

(4)

Sporazumom između Unije i Sjedinjenih Američkih Država (7) predviđa se promptno međusobno priznavanje mjera regionalizacije u slučaju izbijanja bolesti u Uniji ili Sjedinjenim Američkim Državama („Sporazum”).

| (5) | Sjedinjene Američke Države potvrdile su ponovna izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5 u jatima peradi u saveznim državama Missouriju, Arkansasu, Kansasu, Sjevernoj i Južnoj Dakoti, Montani, Wisconsinu i Iowi. Nadležna veterinarska tijela Sjedinjenih Američkih Država odmah su obustavila izdavanje veterinarskih certifikata za pošiljke proizvoda koji su namijenjeni za izvoz iz pogođenih država u Uniju. Sjedinjene Američke Države provele su i mjere usmrćivanja u preventivne svrhe radi suzbijanja i ograničavanja širenja visokopatogene influence ptica. |
| --- | --- |

(5)

Sjedinjene Američke Države potvrdile su ponovna izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5 u jatima peradi u saveznim državama Missouriju, Arkansasu, Kansasu, Sjevernoj i Južnoj Dakoti, Montani, Wisconsinu i Iowi. Nadležna veterinarska tijela Sjedinjenih Američkih Država odmah su obustavila izdavanje veterinarskih certifikata za pošiljke proizvoda koji su namijenjeni za izvoz iz pogođenih država u Uniju. Sjedinjene Američke Države provele su i mjere usmrćivanja u preventivne svrhe radi suzbijanja i ograničavanja širenja visokopatogene influence ptica.

| (6) | Nakon izbijanja bolesti u prethodno navedenim saveznim državama, Sjedinjene Američke Države dostavile su ažurirane podatke o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području i o mjerama koje su poduzele radi sprečavanja daljnjeg širenja visokopatogene influence ptica, koje je Komisija sada ocijenila. Na temelju te ocjene te obveza utvrđenih u Sporazumu i jamstava koja su pružile Sjedinjene Američke Države primjereno je izmijeniti zabranu unošenja određenih proizvoda u Uniju kako bi pokrivala cijela područja saveznih država Minnesote, Južne Dakote, Wisconsina i Iowe te dijelove područja saveznih država Missourija, Arkansasa, Kansasa, Montane i Sjeverne Dakote, na koja su nadležna veterinarska tijela Sjedinjenih Američkih Država primijenila ograničenja zbog trenutačnog izbijanja bolesti. |
| --- | --- |

(6)

Nakon izbijanja bolesti u prethodno navedenim saveznim državama, Sjedinjene Američke Države dostavile su ažurirane podatke o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području i o mjerama koje su poduzele radi sprečavanja daljnjeg širenja visokopatogene influence ptica, koje je Komisija sada ocijenila. Na temelju te ocjene te obveza utvrđenih u Sporazumu i jamstava koja su pružile Sjedinjene Američke Države primjereno je izmijeniti zabranu unošenja određenih proizvoda u Uniju kako bi pokrivala cijela područja saveznih država Minnesote, Južne Dakote, Wisconsina i Iowe te dijelove područja saveznih država Missourija, Arkansasa, Kansasa, Montane i Sjeverne Dakote, na koja su nadležna veterinarska tijela Sjedinjenih Američkih Država primijenila ograničenja zbog trenutačnog izbijanja bolesti.

| (7) | Unos za Sjedinjene Američke Države na popisu u dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se u obzir uzela trenutačna epidemiološka situacija u toj trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(7)

Unos za Sjedinjene Američke Države na popisu u dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se u obzir uzela trenutačna epidemiološka situacija u toj trećoj zemlji.

| (8) | Prilog I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(8)

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (9) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Dio 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

1

(2)  SL L 343, 22.12.2009., str. 74.

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 798/2008 od 8. kolovoza 2008. o utvrđivanju popisa trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz peradi i proizvoda od peradi kroz Zajednicu te o zahtjevima veterinarskog certificiranja (SL L 226, 23.8.2008., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/243 оd 13. veljače 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Sjedinjene Države na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz određenih proizvoda od peradi kroz Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica (SL L 41, 17.2.2015., str. 5.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/342 оd 2. ožujka 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Sjedinjene Američke Države na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz određenih proizvoda od peradi kroz Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica nakon izbijanja bolesti u državama Idaho i Kalifornija (SL L 60, 4.3.2015., str. 31.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/526 оd 27. ožujka 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Sjedinjene Američke Države na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz u Uniju i provoz određenih proizvoda od peradi kroz Uniju u vezi s ponovnim izbijanjem visokopatogene influence ptica u toj zemlji (SL L 84, 28.3.2015., str. 30.).

6

(7)  Sporazum između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o sanitarnim mjerama za zaštitu zdravlja ljudi i životinja pri trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla koji je u ime Europske zajednice odobren Odlukom Vijeća 1998/258/EZ (SL L 118, 21.4.1998., str. 1.).

7

---

PRILOG

U dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 unos za Sjedinjene Američke Države zamjenjuje se sljedećim:

| Oznaka ISO i ime treće zemlje ili državnog područja | Oznaka treće zemlje, državnog područja, zone ili kompartmenta | Opis treće zemlje, državnog područja, zone ili kompartmenta | Veterinarski certifikat | Posebni uvjeti | Posebni uvjeti | Status nadzora influence ptica | Status cijepljenja protiv influence ptica | Status kontrole salmonele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrazac (obrasci) | Dodatna jamstva | Zaključni datum (1) | Početni datum (2) |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 6.A | 6.B | 7. | 8. | 9. |
| „US – Sjedinjene Američke Države | US-0 | Cijela zemlja | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Područje Sjedinjenih Američkih Država, osim državnog područja US-2 | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Područje Sjedinjenih Američkih Država koje obuhvaća: | | | | | | | | |
| US-2.1 | u saveznoj državi Washingtonu: | okrug Benton |

Oznaka ISO i ime treće zemlje ili državnog područja

Oznaka treće zemlje, državnog područja, zone ili kompartmenta

Opis treće zemlje, državnog područja, zone ili kompartmenta

Veterinarski certifikat

Posebni uvjeti

Posebni uvjeti

Status nadzora influence ptica

Status cijepljenja protiv influence ptica

Status kontrole salmonele

Obrazac (obrasci)

Dodatna jamstva

Zaključni datum (1)

Početni datum (2)

1.

2.

3.

4.

5.

6.

6.A

6.B

7.

8.

9.

„US – Sjedinjene Američke Države

US-0

Cijela zemlja

SPF

EP, E

S4

US-1

Područje Sjedinjenih Američkih Država, osim državnog područja US-2

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Područje Sjedinjenih Američkih Država koje obuhvaća:

US-2.1

u saveznoj državi Washingtonu:

okrug Benton

| | okrug Franklin |
| --- | --- |

okrug Franklin

WGM

VIII

P2

19.12.2014.

7.4.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.2

u saveznoj državi Washingtonu:

okrug Clallam

WGM

VIII

P2

19.12.2014.

11.5.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.3

u saveznoj državi Washingtonu:

okrug Okanogan (1):

| a. | na sjeveru: početna je točka raskrižje cesta US 97 WA 20 i S. Janis Road, skrenuti desno na S. Janis Road. Skrenuti lijevo na McLaughlin Canyon Road, zatim desno na Hardy Road, zatim skrenuti lijevo na Chewilken Valley Road. |
| --- | --- |

a.

na sjeveru: početna je točka raskrižje cesta US 97 WA 20 i S. Janis Road, skrenuti desno na S. Janis Road. Skrenuti lijevo na McLaughlin Canyon Road, zatim desno na Hardy Road, zatim skrenuti lijevo na Chewilken Valley Road.

| b. | na istoku: od Chewilken Valley Road skrenuti desno na JH Green Road, zatim lijevo na Hosheit Road, zatim lijevo na Tedrow Trail Road, zatim lijevo na Brown Pass Road do granice teritorija plemena Colville. Pratiti granicu teritorija plemena Colville na zapad, a zatim južno do raskrižja s cestom US 97 WA 20. |
| --- | --- |

b.

na istoku: od Chewilken Valley Road skrenuti desno na JH Green Road, zatim lijevo na Hosheit Road, zatim lijevo na Tedrow Trail Road, zatim lijevo na Brown Pass Road do granice teritorija plemena Colville. Pratiti granicu teritorija plemena Colville na zapad, a zatim južno do raskrižja s cestom US 97 WA 20.

| c. | na jugu: skrenuti desno na cestu US 97 WA 20, zatim lijevo na Cherokee Road, a zatim desno na Robinson Canyon Road. Skrenuti lijevo na Bide A Wee Road, zatim lijevo na Duck Lake Road, zatim desno na Soren Peterson Road, zatim lijevo na Johnson Creek Road, zatim desno na George Road. Skrenuti lijevo na Wetherstone Road, zatim desno na Eplay Road. |
| --- | --- |

c.

na jugu: skrenuti desno na cestu US 97 WA 20, zatim lijevo na Cherokee Road, a zatim desno na Robinson Canyon Road. Skrenuti lijevo na Bide A Wee Road, zatim lijevo na Duck Lake Road, zatim desno na Soren Peterson Road, zatim lijevo na Johnson Creek Road, zatim desno na George Road. Skrenuti lijevo na Wetherstone Road, zatim desno na Eplay Road.

| d. | na zapadu: s Eplay Road skrenuti desno na Conconully Road/6th Avenue N., zatim lijevo na Green Lake Road, zatim desno na Salmon Creek Road, zatim desno na Happy Hill Road, zatim lijevo na Conconully Road (naziv se mijenja u Main Street). Skrenuti desno na Broadway, zatim lijevo na C Street, zatim desno na Lake Street E, zatim desno na Sinlahekin Road, zatim desno na S. Fish Lake Road, zatim desno na Fish Lake Road. Skrenuti lijevo na N. Pine Creek Road, zatim desno na Henry Road (mijenja ime u N. Pine Creek Road), zatim desno na Indian Springs Road, zatim desno na Highway 7 do završne točke na cesti US 97 WA 20. |
| --- | --- |

d.

na zapadu: s Eplay Road skrenuti desno na Conconully Road/6th Avenue N., zatim lijevo na Green Lake Road, zatim desno na Salmon Creek Road, zatim desno na Happy Hill Road, zatim lijevo na Conconully Road (naziv se mijenja u Main Street). Skrenuti desno na Broadway, zatim lijevo na C Street, zatim desno na Lake Street E, zatim desno na Sinlahekin Road, zatim desno na S. Fish Lake Road, zatim desno na Fish Lake Road. Skrenuti lijevo na N. Pine Creek Road, zatim desno na Henry Road (mijenja ime u N. Pine Creek Road), zatim desno na Indian Springs Road, zatim desno na Highway 7 do završne točke na cesti US 97 WA 20.

WGM

VIII

P2

29.1.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.4

u saveznoj državi Washingtonu:

okrug Okanogan (2):

| a. | na sjeveru: početna je točka raskrižje ceste US Highway 97 i granice s Kanadom, nastaviti istočno uz granicu s Kanadom, zatim skrenuti desno na 9 Mile Road (County Highway 4777). |
| --- | --- |

a.

na sjeveru: početna je točka raskrižje ceste US Highway 97 i granice s Kanadom, nastaviti istočno uz granicu s Kanadom, zatim skrenuti desno na 9 Mile Road (County Highway 4777).

| b. | na istoku: s 9 Mile Road skrenuti desno na Old Highway 4777, koji skreće na jug na Molson Road. Skrenuti desno na Chesaw Road, zatim lijevo na Forest Service 3525, zatim lijevo na Forest Development Road 350, kojoj se naziv mijenja u Forest Development Road 3625. Odatle na zapad i skrenuti lijevo na Forest Service 3525, zatim desno na Rone Road, zatim desno na Box Spring Road, zatim lijevo na Mosquito Creek Road, zatim desno na Swanson Mill Road. |
| --- | --- |

b.

na istoku: s 9 Mile Road skrenuti desno na Old Highway 4777, koji skreće na jug na Molson Road. Skrenuti desno na Chesaw Road, zatim lijevo na Forest Service 3525, zatim lijevo na Forest Development Road 350, kojoj se naziv mijenja u Forest Development Road 3625. Odatle na zapad i skrenuti lijevo na Forest Service 3525, zatim desno na Rone Road, zatim desno na Box Spring Road, zatim lijevo na Mosquito Creek Road, zatim desno na Swanson Mill Road.

| c. | na jugu: od Swanson Mill Road, skrenuti lijevo na O'Neil Road, zatim južno na cestu US 97. Skrenuti desno na Ellis Forde Bridge Road, zatim lijevo na Janis Oroville (SR 7), zatim desno na Loomis Oroville Road, zatim desno na Wannacut Lake Road, zatim lijevo na Ellemeham Moutain Road, zatim lijevo na Earth Dam Road, zatim lijevo na cestu bez imena, zatim desno na cestu bez imena, zatim desno na još jednu cestu bez imena, zatim lijevo na cestu bez imena, zatim lijevo na još jednu cestu bez imena. |
| --- | --- |

c.

na jugu: od Swanson Mill Road, skrenuti lijevo na O'Neil Road, zatim južno na cestu US 97. Skrenuti desno na Ellis Forde Bridge Road, zatim lijevo na Janis Oroville (SR 7), zatim desno na Loomis Oroville Road, zatim desno na Wannacut Lake Road, zatim lijevo na Ellemeham Moutain Road, zatim lijevo na Earth Dam Road, zatim lijevo na cestu bez imena, zatim desno na cestu bez imena, zatim desno na još jednu cestu bez imena, zatim lijevo na cestu bez imena, zatim lijevo na još jednu cestu bez imena.

| d. | na zapadu: s ceste bez imena skrenuti desno na Loomis Oroville Road, zatim lijevo na Smilkameen Road do granice s Kanadom. |
| --- | --- |

d.

na zapadu: s ceste bez imena skrenuti desno na Loomis Oroville Road, zatim lijevo na Smilkameen Road do granice s Kanadom.

WGM

VIII

P2

3.2.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.5

u saveznoj državi Oregonu:

okrug Douglas

WGM

VIII

P2

19.12.2014.

23.3.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.6

u saveznoj državi Oregonu:

okrug Deschutes

WG

VIII

P2

14.2.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.7

u saveznoj državi Oregonu:

okrug Malheur

WGM

VIII

P2

20.1.2015.

11.5.2015.

POU, RAT

N

P2

u saveznoj državi Idahu:

| | okrug Canyon |
| --- | --- |

okrug Canyon

| | okrug Payette |
| --- | --- |

okrug Payette

WGM

VIII

P2

POU, RAT

N

P2

US-2.8.

u saveznoj državi Kaliforniji:

okrug Stanislaus/okrug Tuolumne:

zona promjera 10 km koja počinje na točki N na kružnoj granici Zone kontrole i koja se širi u smjeru kazaljke na satu:

| a. | na sjeveru – 2,5 milja istočno od raskrižja State Highway 108 i Williams Road. |
| --- | --- |

a.

na sjeveru – 2,5 milja istočno od raskrižja State Highway 108 i Williams Road.

| b. | na sjeveroistoku – 1,4 milje jugoistočno od raskrižja Rock River Dr. i Tulloch Road. |
| --- | --- |

b.

na sjeveroistoku – 1,4 milje jugoistočno od raskrižja Rock River Dr. i Tulloch Road.

| c. | na istoku – 2 milje sjeverozapadno od raskrižja cesta Milpitas Road i Las Cruces Road. |
| --- | --- |

c.

na istoku – 2 milje sjeverozapadno od raskrižja cesta Milpitas Road i Las Cruces Road.

| d. | na jugoistoku – 1,58 milja istočno od sjevernog završetka ceste Rushing Road. |
| --- | --- |

d.

na jugoistoku – 1,58 milja istočno od sjevernog završetka ceste Rushing Road.

| e. | na jugu – 0,7 milja južno od raskrižja cesta State Highway132 i Crabtree Road. |
| --- | --- |

e.

na jugu – 0,7 milja južno od raskrižja cesta State Highway132 i Crabtree Road.

| f. | na jugozapadu – 0,8 milja jugoistočno od raskrižja cesta Hazel Dean Road i Loneoak Road. |
| --- | --- |

f.

na jugozapadu – 0,8 milja jugoistočno od raskrižja cesta Hazel Dean Road i Loneoak Road.

| g. | na zapadu – 2,5 milja jugozapadno od raskrižja cesta Warnerville Road i Tim Bell Road. |
| --- | --- |

g.

na zapadu – 2,5 milja jugozapadno od raskrižja cesta Warnerville Road i Tim Bell Road.

| h. | na sjeverozapadu – 1 milja jugoistočno od raskrižja cesta CA-120 i Tim Bell Road. |
| --- | --- |

h.

na sjeverozapadu – 1 milja jugoistočno od raskrižja cesta CA-120 i Tim Bell Road.

WGM

VIII

P2

23.1.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.9

u saveznoj državi Kaliforniji:

okrug Kings:

zona promjera 10 km koja počinje na točki N na kružnoj granici Zone kontrole i koja se širi u smjeru kazaljke na satu:

| a. | na sjeveru – 0,58 milja sjeverno od Kansas Avenue
  na sjeveroistoku – 0,83 milja istočno od CA-43. |
| --- | --- |

a.

na sjeveru – 0,58 milja sjeverno od Kansas Avenue

na sjeveroistoku – 0,83 milja istočno od CA-43.

| b. | na istoku – 0,04 milje istočno od 5th Avenue |
| --- | --- |

b.

na istoku – 0,04 milje istočno od 5th Avenue

| c. | na jugoistoku – 0,1 milja istočno od raskrižja Paris Avenue i 7th Avenue |
| --- | --- |

c.

na jugoistoku – 0,1 milja istočno od raskrižja Paris Avenue i 7th Avenue

| d. | na jugu – 1,23 milje sjeverno od Redding Avenue |
| --- | --- |

d.

na jugu – 1,23 milje sjeverno od Redding Avenue

| e. | na jugozapadu – 0,6 milja zapadno od raskrižja Paris Avenue i 15th Avenue |
| --- | --- |

e.

na jugozapadu – 0,6 milja zapadno od raskrižja Paris Avenue i 15th Avenue

| f. | na zapadu – 1,21 milja istočno od 19th Avenue |
| --- | --- |

f.

na zapadu – 1,21 milja istočno od 19th Avenue

| g. | na sjeverozapadu – 0,3 milje sjeverno od raskrižja Laurel Avenue i 16th Avenue |
| --- | --- |

g.

na sjeverozapadu – 0,3 milje sjeverno od raskrižja Laurel Avenue i 16th Avenue

WGM

VIII

P2

12.2.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.10

u saveznoj državi Minnesoti

WGM

VIII

P2

5.3.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.11

u saveznoj državi Missouriju:

| | okrug Jasper |
| --- | --- |

okrug Jasper

| | okrug Barton |
| --- | --- |

okrug Barton

WGM

VIII

P2

8.3.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.12

u saveznoj državi Missouriju:

| | okrug Moniteau |
| --- | --- |

okrug Moniteau

| | okrug Morgan |
| --- | --- |

okrug Morgan

WGM

VIII

P2

9.3.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.13

u saveznoj državi Arkansasu:

| | okrug Boone |
| --- | --- |

okrug Boone

| | okrug Marion |
| --- | --- |

okrug Marion

WGM

VIII

P2

11.3.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.14

u saveznoj državi Kansasu:

| | okrug Leavenworth |
| --- | --- |

okrug Leavenworth

| | okrug Wyandotte |
| --- | --- |

okrug Wyandotte

WGM

VIII

P2

13.3.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.15

u saveznoj državi Kansasu:

| | okrug Cherokee |
| --- | --- |

okrug Cherokee

| | okrug Crawford |
| --- | --- |

okrug Crawford

WGM

P2

9.3.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.16

u saveznoj državi Montani:

| | okrug Judith Basin |
| --- | --- |

okrug Judith Basin

| | okrug Fergus |
| --- | --- |

okrug Fergus

WGM

VIII

P2

2.4.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.17

u saveznoj državi Sjevernoj Dakoti:

okrug Dickey

WGM

VIII

P2

11.4.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.18

u saveznoj državi Južnoj Dakoti:

WGM

VIII

P2

1.4.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.19

u saveznoj državi Wisconsinu

WGM

VIII

P2

11.4.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.20

u saveznoj državi Iowi

WGM

VIII

P2

14.4.2015.

POU, RAT

N

P2

---

(1)  Proizvodi, uključujući one koji se prevoze otvorenim morem, koji su proizvedeni prije ovog dana mogu se uvoziti u Uniju tijekom razdoblja od 90 dana od ovog datuma.

1

(2)  U Uniju se mogu uvoziti samo oni proizvodi koji su proizvedeni nakon ovog datuma.”

2

---

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/17

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/797

оd 21. svibnja 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| MA | 98,6 |
| MK | 102,7 |
| ZZ | 90,3 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 47,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 93 10 | TR | 120,5 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 70,8 |
| MA | 60,9 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,7 |
| BR | 102,9 |
| CL | 119,8 |
| NZ | 157,8 |
| US | 119,0 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 110,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

69,6

MA

98,6

MK

102,7

ZZ

90,3

0707 00 05

AL

41,5

MK

47,0

TR

111,1

ZZ

66,5

0709 93 10

TR

120,5

ZZ

120,5

0805 10 20

EG

58,7

IL

70,8

MA

60,9

ZZ

63,5

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

90,7

BR

102,9

CL

119,8

NZ

157,8

US

119,0

UY

68,9

ZA

117,0

ZZ

110,9

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/19

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/798

od 11. svibnja 2015.

o ovlašćivanju Europske komisije da u ime Europske unije u pregovorima dogovori izmjene Bečke konvencije o zaštiti ozonskog sloja i Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju ozonski sloj

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. te članak 218. stavke 3. i 4.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

budući da bi Komisiju trebalo ovlastiti da u ime Unije u pregovorima dogovori izmjene Bečke konvencije o zaštiti ozonskog sloja (1) i Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju ozonski sloj (2),

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Komisiju se ovlašćuje da u ime Unije, u pogledu pitanja koja su u nadležnosti Unije i u vezi s kojima je Unija donijela pravila, u pregovorima dogovori izmjene Bečke konvencije o zaštiti ozonskog sloja i Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju ozonski sloj na konferenciji stranaka te Konvencije i na sastancima stranaka tog Protokola u 2015. i 2016.

Članak 2.

1.   Pregovore vodi Komisija, uz savjetovanje s posebnim odborom koji je odredilo Vijeće i u skladu sa smjernicama za pregovore Vijeća navedenima u Dopuni ove Odluke.

2.   Vijeće u svakom trenutku može preispitati te smjernice za pregovore. U tu svrhu Komisija izvješćuje Vijeće o ishodu pregovora nakon svake pregovaračke sjednice i, prema potrebi, o svakom problemu koji se tijekom pregovora može pojaviti.

Članak 3.

U mjeri u kojoj je predmet izmjena iz članka 1. u podijeljenoj nadležnosti Unije i država članica, Komisija i države članice trebale bi blisko surađivati tijekom pregovaračkog postupka s ciljem osiguravanja jedinstva u međunarodnom zastupanju Unije i njezinih država članica.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena Komisiji.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

J. DŪKLAVS

---

(1)  SL L 297, 31.10.1988., str. 10.

1

(2)  SL L 297, 31.10.1988., str. 21.

2

---

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/20

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/799

od 18. svibnja 2015.

o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Europske unije, Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima

(Tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 46., članak 53. stavak 1. i članak 62. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 8. prvim podstavkom,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | Međunarodna konvencija o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima („Konvencija”) Međunarodne pomorske organizacije („IMO”) donesena je 7. srpnja 1995. na Međunarodnoj konferenciji koju je IMO sazvao u Londonu. |
| --- | --- |

(1)

Međunarodna konvencija o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima („Konvencija”) Međunarodne pomorske organizacije („IMO”) donesena je 7. srpnja 1995. na Međunarodnoj konferenciji koju je IMO sazvao u Londonu.

| (2) | Konvencija je stupila na snagu 29. rujna 2012. |
| --- | --- |

(2)

Konvencija je stupila na snagu 29. rujna 2012.

| (3) | Konvencija predstavlja značajan doprinos sektoru ribarstva na međunarodnoj razini promicanjem sigurnosti ljudskih života i imovine na moru čime također doprinosi zaštiti morskog okoliša. Stoga je poželjna što skorija provedba njezinih odredaba. |
| --- | --- |

(3)

Konvencija predstavlja značajan doprinos sektoru ribarstva na međunarodnoj razini promicanjem sigurnosti ljudskih života i imovine na moru čime također doprinosi zaštiti morskog okoliša. Stoga je poželjna što skorija provedba njezinih odredaba.

| (4) | Ribolov na moru jedno je od najopasnijih zanimanja i zbog toga su odgovarajuće osposobljavanje i kvalifikacije nužno sredstvo za smanjenje broja nesreća. Ukrcavanje osoblja na ribarske brodove država članica trebalo bi u svakom slučaju obavljati bez ugrožavanja pomorske sigurnosti. |
| --- | --- |

(4)

Ribolov na moru jedno je od najopasnijih zanimanja i zbog toga su odgovarajuće osposobljavanje i kvalifikacije nužno sredstvo za smanjenje broja nesreća. Ukrcavanje osoblja na ribarske brodove država članica trebalo bi u svakom slučaju obavljati bez ugrožavanja pomorske sigurnosti.

| (5) | U okviru sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu („sporazumi”) s trećim zemljama važno je da osoblje na ribarskim brodovima koji plove pod zastavom države članice posjeduje odgovarajuće stručne kvalifikacije, što se dokazuje certifikatima koje priznaje država zastave, kako bi se omogućilo zapošljavanje uz uvjete utvrđene u sporazumima. Države članice trebale bi uložiti sve napore kako bi se izbjegao sukob između međunarodnog prava i prava Unije, uključujući sve moguće negativne učinke na sklapanje i provedbu sporazumâ, prilikom primjene Konvencije. Nadalje, trebalo bi poticati relevantne treće zemlje da postanu stranke Konvencije. |
| --- | --- |

(5)

U okviru sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu („sporazumi”) s trećim zemljama važno je da osoblje na ribarskim brodovima koji plove pod zastavom države članice posjeduje odgovarajuće stručne kvalifikacije, što se dokazuje certifikatima koje priznaje država zastave, kako bi se omogućilo zapošljavanje uz uvjete utvrđene u sporazumima. Države članice trebale bi uložiti sve napore kako bi se izbjegao sukob između međunarodnog prava i prava Unije, uključujući sve moguće negativne učinke na sklapanje i provedbu sporazumâ, prilikom primjene Konvencije. Nadalje, trebalo bi poticati relevantne treće zemlje da postanu stranke Konvencije.

| (6) | Europski parlament, Vijeće i Komisija promiču sigurnost na moru i sigurnost na radnom mjestu, kao i unapređenje stručnih kvalifikacija osoblja na ribarskim brodovima. Unija financijski podupire osposobljavanje u sektoru ribarstva, i to pomoću Europskog fonda za ribarstvo i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo. |
| --- | --- |

(6)

Europski parlament, Vijeće i Komisija promiču sigurnost na moru i sigurnost na radnom mjestu, kao i unapređenje stručnih kvalifikacija osoblja na ribarskim brodovima. Unija financijski podupire osposobljavanje u sektoru ribarstva, i to pomoću Europskog fonda za ribarstvo i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo.

| (7) | Poglavlje I. pravilo 7. Priloga Konvenciji u isključivoj je nadležnosti Unije u pogledu pravila Unije o priznavanju stručnih kvalifikacija određenih kategorija osoblja ribarskih brodova te utječe na odredbe Ugovora i na sekundarno pravo Unije, posebno na Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), u mjeri u kojoj se odnosi na građane Unije koji posjeduju relevantne certifikate koje je izdala neka država članica ili neka treća zemlja. |
| --- | --- |

(7)

Poglavlje I. pravilo 7. Priloga Konvenciji u isključivoj je nadležnosti Unije u pogledu pravila Unije o priznavanju stručnih kvalifikacija određenih kategorija osoblja ribarskih brodova te utječe na odredbe Ugovora i na sekundarno pravo Unije, posebno na Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), u mjeri u kojoj se odnosi na građane Unije koji posjeduju relevantne certifikate koje je izdala neka država članica ili neka treća zemlja.

| (8) | Unija ne može postati stranka Konvencije jer samo države mogu biti njezine stranke. |
| --- | --- |

(8)

Unija ne može postati stranka Konvencije jer samo države mogu biti njezine stranke.

| (9) | Neke države članice još nisu postale stranke Konvencije, dok druge već jesu. Države članice pod čijim zastavama plove ribarski brodovi, čije luke primaju ribarske brodove duge plovidbe koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije ili koje imaju ustanove za osposobljavanje osoblja ribarskih brodova, a koje još nisu postale stranke Konvencije pozvane su da to učine. |
| --- | --- |

(9)

Neke države članice još nisu postale stranke Konvencije, dok druge već jesu. Države članice pod čijim zastavama plove ribarski brodovi, čije luke primaju ribarske brodove duge plovidbe koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije ili koje imaju ustanove za osposobljavanje osoblja ribarskih brodova, a koje još nisu postale stranke Konvencije pozvane su da to učine.

| (10) | Dok sve države članice pod čijim zastavama plove ribarski brodovi, čije luke primaju ribarske brodove duge plovidbe koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije ili koje imaju ustanove za osposobljavanje osoblja ribarskih brodova ne postanu stranke Konvencije, svaka država članica koja je stranka Konvencije trebala bi primijeniti fleksibilnost predviđenu Konvencijom kako bi osigurala pravnu usklađenost s pravom Unije, posebno u odnosu na odredbe poglavlja I. pravila 10. Priloga Konvenciji o ekvivalentima, da se primjena Konvencije uskladi s Direktivom 2005/36/EZ. |
| --- | --- |

(10)

Dok sve države članice pod čijim zastavama plove ribarski brodovi, čije luke primaju ribarske brodove duge plovidbe koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije ili koje imaju ustanove za osposobljavanje osoblja ribarskih brodova ne postanu stranke Konvencije, svaka država članica koja je stranka Konvencije trebala bi primijeniti fleksibilnost predviđenu Konvencijom kako bi osigurala pravnu usklađenost s pravom Unije, posebno u odnosu na odredbe poglavlja I. pravila 10. Priloga Konvenciji o ekvivalentima, da se primjena Konvencije uskladi s Direktivom 2005/36/EZ.

| (11) | Istodobno s priznavanjem stručnih kvalifikacija, u skladu s Direktivom 2005/36/EZ, radnika migranata iz država članica koje nisu stranke Konvencije, svaka država članica koja je stranka Konvencije trebala bi osigurati da se stručne kvalifikacije dotičnih radnika ocijene i da se utvrdi da odgovaraju minimalnim standardima utvrđenima u Konvenciji. |
| --- | --- |

(11)

Istodobno s priznavanjem stručnih kvalifikacija, u skladu s Direktivom 2005/36/EZ, radnika migranata iz država članica koje nisu stranke Konvencije, svaka država članica koja je stranka Konvencije trebala bi osigurati da se stručne kvalifikacije dotičnih radnika ocijene i da se utvrdi da odgovaraju minimalnim standardima utvrđenima u Konvenciji.

| (12) | U skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće bi stoga trebalo ovlastiti države članice da postanu stranke Konvencije, u interesu Unije, |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće bi stoga trebalo ovlastiti države članice da postanu stranke Konvencije, u interesu Unije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Države članice ovlašćuju se da postanu stranke Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima, donesene 7. srpnja 1995., u odnosu na dijelove koji su u nadležnosti Unije.

Kada države članice izvješćuju glavnog tajnika IMO-a u skladu s člankom 4. Konvencije, dostavljaju, ako je to primjereno, uz upućivanje na poglavlje I. pravilo 10. Priloga Konvenciji, informacije o relevantnim nacionalnim odredbama u vezi s priznavanjem certifikata o kompetencijama osoblja na ribarskim brodovima obuhvaćenima Konvencijom, uzimajući u obzir obveze utvrđene relevantnim pravom Unije o priznavanju kvalifikacija.

Članak 2.

Države članice pod čijim zastavama plove ribarski brodovi, čije luke primaju ribarske brodove duge plovidbe koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije ili koje imaju ustanove za osposobljavanje osoblja ribarskih brodova, a koje još nisu postale stranke Konvencije nastoje poduzeti potrebne korake za polaganje svojih isprava o pristupanju Konvenciji kod glavnog tajnika IMO-a u razumnom roku i, ako je moguće, do 23. svibnja 2017. Komisija do 23. svibnja 2018. podnosi izvješće Vijeću o pregledu napretka u vezi s pristupanjem.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. svibnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednica

M. SEILE

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

1

(2)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

2

---

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/22

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2015/800

od 21. svibnja 2015.

o izmjeni i produljenju Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granica u Libiji (EUBAM Libya)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, posebno njegov članak 28., članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 22. svibnja 2013. donijelo Odluku 2013/233/ZVSP (1) o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granica u Libiji (EUBAM Libya). Odluka 2013/233/ZVSP prestaje važiti 21. svibnja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 22. svibnja 2013. donijelo Odluku 2013/233/ZVSP (1) o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granica u Libiji (EUBAM Libya). Odluka 2013/233/ZVSP prestaje važiti 21. svibnja 2015.

| (2) | Vijeće je 20. svibnja 2014. donijelo Odluku 2014/294/ZVSP (2) o izmjeni Odluke 2013/233/ZVSP u kojoj je predviđen referentni financijski iznos za razdoblje do 21. svibnja 2015. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 20. svibnja 2014. donijelo Odluku 2014/294/ZVSP (2) o izmjeni Odluke 2013/233/ZVSP u kojoj je predviđen referentni financijski iznos za razdoblje do 21. svibnja 2015.

| (3) | Slijedom sigurnosne i političke situacije u Libiji, osoblje misije EUBAM Libya premješteno je te mu je krajem 2014. broj smanjen na ograničen kapacitet, nakon čega je uslijedilo daljnje smanjenje u 2015. Nakon strateškog preispitivanja misije EUBAM Libya, Politički i sigurnosni odbor (PSO) odlučio je da bi status Misije „na čekanju” trebalo zadržati te da bi ona trebala biti produljena za daljnje razdoblje od šest mjeseci, do 21. studenoga 2015. |
| --- | --- |

(3)

Slijedom sigurnosne i političke situacije u Libiji, osoblje misije EUBAM Libya premješteno je te mu je krajem 2014. broj smanjen na ograničen kapacitet, nakon čega je uslijedilo daljnje smanjenje u 2015. Nakon strateškog preispitivanja misije EUBAM Libya, Politički i sigurnosni odbor (PSO) odlučio je da bi status Misije „na čekanju” trebalo zadržati te da bi ona trebala biti produljena za daljnje razdoblje od šest mjeseci, do 21. studenoga 2015.

| (4) | Odluku 2013/233/ZVSP trebalo bi stoga u skladu s tim izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odluku 2013/233/ZVSP trebalo bi stoga u skladu s tim izmijeniti.

| (5) | Misija EUBAM Libya provodit će se u kontekstu stanja koje se može pogoršati i koje bi moglo ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora, |
| --- | --- |

(5)

Misija EUBAM Libya provodit će se u kontekstu stanja koje se može pogoršati i koje bi moglo ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka 2013/233/ZVSP mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 4. briše se stavak 4.; |
| --- | --- |

1.

U članku 4. briše se stavak 4.;

| 2. | članak 6. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak:
  „1.a   Vođa Misije predstavlja misiju EUBAM Libya u njezinu području nadležnosti. Vođa Misije može, u okviru svoje ukupne odgovornosti, članovima osoblja misije EUBAM Libya delegirati zadaće upravljanja u vezi s osobljem i financijskim pitanjima.”; |
| --- | --- | --- |

2.

članak 6. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak:

„1.a   Vođa Misije predstavlja misiju EUBAM Libya u njezinu području nadležnosti. Vođa Misije može, u okviru svoje ukupne odgovornosti, članovima osoblja misije EUBAM Libya delegirati zadaće upravljanja u vezi s osobljem i financijskim pitanjima.”

| (b) | stavci 4. i 8. brišu se; |
| --- | --- |

(b)

stavci 4. i 8. brišu se;

| 3. | u članku 7. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Uvjeti zaposlenja te prava i obveze međunarodnog i lokalnog osoblja utvrđuju se u ugovorima koji se sklapaju između misije EUBAM Libya i dotičnih članova osoblja.”; |
| --- | --- |

3.

u članku 7. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Uvjeti zaposlenja te prava i obveze međunarodnog i lokalnog osoblja utvrđuju se u ugovorima koji se sklapaju između misije EUBAM Libya i dotičnih članova osoblja.”

| 4. | umeće se sljedeći članak:
  „Članak 12.a
  Pravni aranžmani
  Misija EUBAM Libya može nabavljati usluge i robu, sklapati ugovore i administrativne dogovore, zapošljavati osoblje, imati bankovne račune, stjecati imovinu i njome raspolagati, ispunjavati svoje obveze te biti stranka u pravnom postupku, u mjeri u kojoj je to potrebno za provedbu ove Odluke.”; |
| --- | --- |

4.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 12.a

Pravni aranžmani

Misija EUBAM Libya može nabavljati usluge i robu, sklapati ugovore i administrativne dogovore, zapošljavati osoblje, imati bankovne račune, stjecati imovinu i njome raspolagati, ispunjavati svoje obveze te biti stranka u pravnom postupku, u mjeri u kojoj je to potrebno za provedbu ove Odluke.”

| 5. | članak 13. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 13.
  Financijski aranžmani
  1.   Referentni financijski iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUBAM Libya za razdoblje od 22. svibnja 2013. do 21. svibnja 2014. iznosi 30 300 000 EUR.
  Referentni financijski iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUBAM Libya za razdoblje od 22. svibnja 2014. do 21. studenoga 2015. iznosi 26 200 000 EUR.
  2.   Svim se rashodima upravlja u skladu s pravilima i postupcima koji se primjenjuju na opći proračun Unije. Sudjelovanje fizičkih i pravnih osoba u dodjeli ugovora o javnoj nabavi od strane misije EUBAM Libya otvoreno je bez ograničenja. Osim toga, u odnosu na robu koju kupuje misija EUBAM Libya ne primjenjuje se pravilo o podrijetlu robe. Podložno odobrenju Komisije, misija može s državama članicama, državom domaćinom, trećim državama sudionicama te drugim međunarodnim akterima sklapati tehničke dogovore o nabavi opreme, usluga i prostora za misiju EUBAM Libya.
  3.   Misija EUBAM Libya odgovorna je za izvršenje proračuna misije. U tu svrhu misija EUBAM Libya potpisuje sporazum s Komisijom.
  4.   Ne dovodeći u pitanje odredbe o statusu misije EUBAM Libya i njezina osoblja, misija EUBAM Libya odgovorna je za sve zahtjeve i obveze koji proizlaze iz provedbe mandata, počevši od 22. svibnja 2015., izuzev svih zahtjeva koji se odnose na tešku povredu dužnosti od strane vođe Misije za koje vođa Misije snosi odgovornost.
  5.   Provedbom financijskih aranžmana ne dovodi se u pitanje zapovjedni lanac kako je predviđen u člancima 4., 5. i 6. niti operativni zahtjevi misije EUBAM Libya, uključujući kompatibilnost opreme i interoperabilnost njezinih timova.
  6.   Rashodi su prihvatljivi od datuma potpisivanja sporazuma iz stavka 3.”; |
| --- | --- |

5.

članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 13.

Financijski aranžmani

1.   Referentni financijski iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUBAM Libya za razdoblje od 22. svibnja 2013. do 21. svibnja 2014. iznosi 30 300 000 EUR.

Referentni financijski iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUBAM Libya za razdoblje od 22. svibnja 2014. do 21. studenoga 2015. iznosi 26 200 000 EUR.

2.   Svim se rashodima upravlja u skladu s pravilima i postupcima koji se primjenjuju na opći proračun Unije. Sudjelovanje fizičkih i pravnih osoba u dodjeli ugovora o javnoj nabavi od strane misije EUBAM Libya otvoreno je bez ograničenja. Osim toga, u odnosu na robu koju kupuje misija EUBAM Libya ne primjenjuje se pravilo o podrijetlu robe. Podložno odobrenju Komisije, misija može s državama članicama, državom domaćinom, trećim državama sudionicama te drugim međunarodnim akterima sklapati tehničke dogovore o nabavi opreme, usluga i prostora za misiju EUBAM Libya.

3.   Misija EUBAM Libya odgovorna je za izvršenje proračuna misije. U tu svrhu misija EUBAM Libya potpisuje sporazum s Komisijom.

4.   Ne dovodeći u pitanje odredbe o statusu misije EUBAM Libya i njezina osoblja, misija EUBAM Libya odgovorna je za sve zahtjeve i obveze koji proizlaze iz provedbe mandata, počevši od 22. svibnja 2015., izuzev svih zahtjeva koji se odnose na tešku povredu dužnosti od strane vođe Misije za koje vođa Misije snosi odgovornost.

5.   Provedbom financijskih aranžmana ne dovodi se u pitanje zapovjedni lanac kako je predviđen u člancima 4., 5. i 6. niti operativni zahtjevi misije EUBAM Libya, uključujući kompatibilnost opreme i interoperabilnost njezinih timova.

6.   Rashodi su prihvatljivi od datuma potpisivanja sporazuma iz stavka 3.”

| 6. | umeće se sljedeći članak:
  „Članak 13.a
  Projektna jedinica
  1.   Misija EUBAM Libya ima projektnu jedinicu za utvrđivanje i provedbu projekata koji su u skladu s ciljevima Misije i doprinose ostvarenju mandata. Misija EUBAM Libya prema potrebi olakšava izvedbu projekata koje provode države članice i treće države u okviru svoje nadležnosti u područjima povezanima s misijom EUBAM Libya i radi promicanja njezinih ciljeva te pruža savjete u vezi s tim projektima.
  2.   Podložno stavku 3., misija EUBAM Libya ovlaštena je zatražiti financijske doprinose država članica ili trećih država radi provedbe projekata koji nadopunjuju druga djelovanja misije EUBAM Libya na dosljedan način ako su projekti:






  — | predviđeni u financijskom izvještaju koji se odnosi na ovu Odluku ili |
| --- | --- | --- |

6.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 13.a

Projektna jedinica

1.   Misija EUBAM Libya ima projektnu jedinicu za utvrđivanje i provedbu projekata koji su u skladu s ciljevima Misije i doprinose ostvarenju mandata. Misija EUBAM Libya prema potrebi olakšava izvedbu projekata koje provode države članice i treće države u okviru svoje nadležnosti u područjima povezanima s misijom EUBAM Libya i radi promicanja njezinih ciljeva te pruža savjete u vezi s tim projektima.

2.   Podložno stavku 3., misija EUBAM Libya ovlaštena je zatražiti financijske doprinose država članica ili trećih država radi provedbe projekata koji nadopunjuju druga djelovanja misije EUBAM Libya na dosljedan način ako su projekti:

—

predviđeni u financijskom izvještaju koji se odnosi na ovu Odluku ili

| — | integrirani tijekom mandata putem izmjene financijskog izvještaja na zahtjev vođe misije. |
| --- | --- |

—

integrirani tijekom mandata putem izmjene financijskog izvještaja na zahtjev vođe misije.

Misija EUBAM Libya s tim državama sklapa aranžman kojim se posebno uređuju posebni načini postupanja sa svim pritužbama trećih osoba u pogledu štete nastale kao posljedica djelovanja ili propuštanja djelovanja misije EUBAM Libya prilikom upotrebe sredstava koja su te države stavile na raspolaganje. Ni Unija ni VP ni u kojem slučaju ne odgovaraju državama koje daju doprinose za djelovanja ili propuštanja djelovanja misije EUBAM Libya prilikom upotrebe sredstava koja su te države stavile na raspolaganje.

3.   Financijski doprinosi trećih država projektnoj jedinici podliježu prihvaćanju od strane PSO-a.”

| 7. | u članku 16. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Primjenjuje se do 21. studenoga 2015.”. |
| --- | --- |

7.

u članku 16. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Primjenjuje se do 21. studenoga 2015.”

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Primjenjuje se od 22. svibnja 2015.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Odluka Vijeća 2013/233/ZVSP od 22. svibnja 2013. o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granica u Libiji (EUBAM Libya) (SL L 138, 24.5.2013., str. 15.).

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/294/ZVSP od 20. svibnja 2014. o izmjeni Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya) (SL L 151, 21.5.2014., str. 24.).

2

---

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/25

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/801

оd 20. svibnja 2015.

o referentnom dokumentu o najboljoj praksi upravljanja okolišem, pokazateljima okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i mjerilima izvrsnosti u maloprodajnom sektoru u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3234)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ (1), a posebno njezin članak 46. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1221/2009 utvrđuje se obveza Komisije da izrađuje sektorske referentne dokumente savjetujući se s državama članicama i drugim zainteresiranim stranama. Ti sektorski referentni dokumenti moraju obuhvaćati najbolju praksu upravljanja okolišem, pokazatelje okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina okolišne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1221/2009 utvrđuje se obveza Komisije da izrađuje sektorske referentne dokumente savjetujući se s državama članicama i drugim zainteresiranim stranama. Ti sektorski referentni dokumenti moraju obuhvaćati najbolju praksu upravljanja okolišem, pokazatelje okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina okolišne učinkovitosti.

| (2) | Komunikacijom Komisije „Uspostavljanje radnog plana s indikativnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) uspostavlja se radni plan i indikativni popis prioritetnih sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata, uključujući veleprodajni i maloprodajni sektor. |
| --- | --- |

(2)

Komunikacijom Komisije „Uspostavljanje radnog plana s indikativnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) uspostavlja se radni plan i indikativni popis prioritetnih sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata, uključujući veleprodajni i maloprodajni sektor.

| (3) | Sektorski referentni dokumenti za određene sektore, koji obuhvaćaju najbolju praksu upravljanja okolišem, pokazatelje okolišne učinkovitosti i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina te učinkovitosti, potrebni su kako bi se pomoglo organizacijama da se bolje usredotoče na najvažnije okolišne aspekte konkretnog sektora. |
| --- | --- |

(3)

Sektorski referentni dokumenti za određene sektore, koji obuhvaćaju najbolju praksu upravljanja okolišem, pokazatelje okolišne učinkovitosti i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina te učinkovitosti, potrebni su kako bi se pomoglo organizacijama da se bolje usredotoče na najvažnije okolišne aspekte konkretnog sektora.

| (4) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sektorski referentni dokument o najboljoj praksi upravljanja okolišem, pokazateljima okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i mjerilima izvrsnosti u maloprodajnom sektoru utvrđen je u Prilogu.

Članak 2.

Obveza je organizacije registrirane u EMAS-u u maloprodajnom sektoru dokazati u izjavi o okolišu kako su opisana najbolja praksa ekološkog upravljanja i mjerila izvrsnosti iz sektorskog referentnog dokumenta upotrijebljeni za utvrđivanje mjera i radnji i po mogućnosti za određivanje prioriteta za unapređenje njihove okolišne učinkovitosti.

Članak 3.

Za organizacije registrirane u EMAS-u ispunjavanje mjerila izvrsnosti utvrđenih u sektorskom referentnom dokumentu nije obvezno jer je zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila u pogledu troškova i koristi prepuštena samim organizacijama.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 2015.

Za Komisiju

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  SL L 342, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  SL C 358, 8.12.2011., str. 2.

2

---

PRILOG

1.   UVOD

Ovaj dokument prvi je sektorski referentni dokument (SRD) u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS). Kako bi se olakšalo razumijevanje ovog SRD-a, u uvodu se daje kratak pregled njegova pravnog konteksta i njegove upotrebe.

SRD se temelji na detaljnom znanstvenom i političkom izvješću (1) koje je izradio Institut za prospektivne tehnološke studije (IPTS), jedan od sedam instituta Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) Europske komisije.

Mjerodavni pravni kontekst

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS), u kojem organizacije sudjeluju dobrovoljno, uveden je 1993. Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/93 (2). Sustav EMAS naknadno je dvaput znatno revidiran:

| — | Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3); |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3);

| — | Uredbom (EZ) br. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1221/2009.

Važan je novi element u posljednjoj reviziji koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010. izrada sektorskih referentnih dokumenata (SRD-ovi) uvedenih člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1221/2009. u kojima se odražava najbolja praksa upravljanja okolišem za pojedinačne sektore. Ti dokumenti obuhvaćaju najbolje prakse upravljanja okolišem, okolišne pokazatelje za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina okolišne učinkovitosti.

Kako tumačiti i upotrijebiti ovaj dokument

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) je sustav za dobrovoljno sudjelovanje organizacija koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša. Unutar tog okvira, ovim sektorskim referentnim dokumentom (SRD) daju se konkretne smjernice za maloprodajni sektor i predstavlja niz mogućnosti za poboljšanje i najbolje prakse. Cilj je SRD-a pružiti pomoć i podršku svim organizacijama koje namjeravaju poboljšati svoju okolišnu učinkovitost dajući im ideje i inspiraciju te praktične i tehničke smjernice.

SRD je ponajprije namijenjen organizacijama koje su već registrirane u EMAS-u, zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u budućnosti i naposljetku onima koje su provele drugi sustav upravljanja okolišem ili onima koje nemaju formalni sustav upravljanja okolišem i žele doznati više o najboljim praksama upravljanja okolišem kako bi mogle poboljšati svoju okolišnu učinkovitost. Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti podršku svim organizacijama i dionicima u maloprodajnom sektoru da se usredotoče na mjerodavne okolišne aspekte, izravne i neizravne, da pronađu informacije o najboljim praksama te odgovarajuće pokazatelje okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore za mjerenje svoje okolišne učinkovitosti i o mjerilima izvrsnosti.

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009, organizacije registrirane u EMAS-u moraju sastaviti izjavu o okolišu (članak 4. stavak 1 točka (d)). Pri procjeni okolišne učinkovitosti uzima se u obzir mjerodavni SRD. U Odluci Komisije 2013/131/EU (4) o donošenju priručnika za korisnike kojim se utvrđuju koraci koje je potrebno poduzeti za sudjelovanje u sustavu EMAS (Priručnik za korisnike sustava EMAS) također se upućuje na pravnu prirodu sektorskih referentnih dokumenata EMAS-a. I u Priručniku za korisnike sustava EMAS i u toj odluci stoji da je organizacija registrirana u EMAS-u obvezna u izjavi o okolišu objasniti na koji je način sektorski referentni dokument (SRD), ako je dostupan, uzet u obzir; tj. kako je SRD upotrijebljen da bi se utvrdile mjere i aktivnosti te eventualno odredili prioriteti za (daljnje) poboljšanje okolišne učinkovitosti. Osim toga, u toj odluci stoji i da ispunjavanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer je zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila u pogledu troškova i koristi prepuštena samim organizacijama.

Informacije u ovom dokumentu temelje se na izravnim podacima koje su dali sami dionici, a koje je naknadno analizirao Zajednički istraživački centar Europske komisije. Tehnička radna skupina, koju čine stručnjaci i dionici iz sektora, napravila je stručnu prosudbu zajedno sa Zajedničkim istraživačkim centrom i naposljetku se složila s opisanim mjerilima i odobrila ih. To znači da informacije o odgovarajućim pokazateljima okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i mjerila izvrsnosti u ovom dokumentu odgovaraju razinama okolišne učinkovitosti koje mogu postići najučinkovitije organizacije iz sektora. U pogledu izjave o okolišu, u članku 4. stavku 1. točke (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009 upućuje se na Prilog IV. toj Uredbi, u kojem stoji da izjava o okolišu mora obuhvaćati i izvješće o ključnim pokazateljima i drugim relevantnim postojećim pokazateljima okolišne učinkovitosti. Takozvani „drugi relevantni postojeći pokazatelji okolišne učinkovitosti” (Prilog IV. dio C točka 3.) odnose se na konkretnije okolišne aspekte kako su utvrđeni u izjavi o okolišu i o njima se izvješćuje dodatno uz ključne pokazatelje. U tu svrhu uzet će se u obzir i SRD (Prilog IV. dio C točka 3.). Ako je to opravdano iz tehničkih razloga, organizacija može zaključiti da jedan ili više ključnih pokazatelja EMAS-a i jedan ili više pokazatelja za pojedinačne sektore koji su navedeni u SRD-u za nju nisu mjerodavni i da o njima ne mora izvješćivati. Primjerice, trgovci na malo neprehrambenim proizvodima ne moraju izvješćivati o pokazateljima energetske učinkovitosti za komercijalno hlađenje prehrambenih proizvoda jer to za njih nije mjerodavno. Pri odabiru mjerodavnih pokazatelja trebalo bi uzeti u obzir da su neki pokazatelji blisko povezani s provedbom određenih najboljih praksi. Njihova je primjenjivost stoga ograničena na organizacije koje provode te najbolje prakse upravljanja okolišem. Međutim, ako je najbolja praksa upravljanja okolišem prikladna za organizaciju, čak i ako se ne primjenjuje, preporučuje se da organizacija izvješćuje o povezanom pokazatelju barem kako bi se ustanovilo usporedivo polazno stanje.

Navedeni odabrani pokazatelji su oni koji se najčešće upotrebljavaju u organizacijama unutar sektora uzetima kao primjer. Organizacije mogu provjeriti koji su od odabranih pokazatelja okolišne učinkovitosti (ili odgovarajuće alternative) najprikladniji u svakom pojedinačnom slučaju.

Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li i na koji način organizacija uzela u obzir SRD pri izradi svoje izjave o okolišu (članak 18. stavak 5 točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009). To znači da pri obavljanju svojih aktivnosti akreditirani okolišni procjenitelji trebaju dokaz od organizacije o tome kako je SRD uzet u obzir. Oni ne provjeravaju usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaz o tome kako je SRD upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje odgovarajućih dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi poboljšanja svoje okolišne učinkovitosti.

Registracija u sustavu EMAS proces je koji stalno traje. To znači da svaki put kad organizacija planira poboljšati svoju okolišnu učinkovitost (i preispituje svoju okolišnu učinkovitost), ona proučava SRD u pogledu konkretnih tema kako bi stekla dojam o sljedećim pitanjima kojima se treba postupno pozabaviti.

Struktura sektorskog referentnog dokumenta

Ovaj se dokument sastoji od četiri poglavlja. U prvom poglavlju predstavlja se pravni kontekst EMAS-a i opisuje kako upotrebljavati taj dokument, a u drugom poglavlju definirano je područje primjene SRD-a. U trećem poglavlju ukratko su opisane najbolje prakse upravljanja okolišem s informacijama o njihovoj primjenjivosti, uglavnom s obzirom na nova i postojeća postrojenja i/ili nove i postojeće prodavaonice te na mala i srednja poduzeća. Za svaku najbolju praksu upravljanja okolišem navedeni su i prikladni pokazatelji okolišne učinkovitosti i povezana mjerila izvrsnosti. Za svaku od opisanih mjera i tehnika navodi se više pokazatelja okolišne učinkovitosti kako bi se uzela u obzir činjenica da se u praksi upotrebljavaju različiti pokazatelji.

Naposljetku, četvrto poglavlje sadržava opsežnu tablicu s najrelevantnijim pokazateljima okolišne učinkovitosti, popratnim objašnjenjima i povezanim mjerilima izvrsnosti.

2.   PODRUČJE PRIMJENE

Sektorski referentni dokument (SRD) namijenjen je upravljanju okolišem u organizacijama iz maloprodajnog sektora. Taj je sektor u okviru statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti uspostavljene Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (5) opisan oznakom NACE 47 (NACE Rev. 2) „Trgovina na malo, osim trgovine motornim vozilima i motociklima”. Maloprodaja usluga, npr. restorani, frizeri, putničke agencije isključena je.

Dokumentom je obuhvaćen cijeli vrijednosni lanac za proizvode koji se prodaju u maloprodaji kao što je prikazano u shemi ulaza/izlaza.

Glavni okolišni aspekti kojima trebaju upravljati organizacije koje pripadaju maloprodajnom sektoru prikazani su u tablici 2.1.

Za svaku kategoriju u tablici prikazani su aspekti obuhvaćeni ovim SRD-om. Ti okolišni aspekti odabrani su kao najvažniji za trgovce na malo. Međutim, okolišni aspekti kojima trebaju upravljati trgovci na malo trebali bi se procjenjivati pojedinačno od slučaja do slučaja. Okolišni aspekti kao što su otpadne vode, opasni otpad, biološka raznolikost ili materijali mogli bi biti mjerodavni i za područja koja nisu navedena.

Tablica 2.1.

Glavni okolišni aspekti obuhvaćeni ovim dokumentom

| Kategorija | Priroda (6) | Aspekti obuhvaćeni ovim dokumentom |
| --- | --- | --- |
| Energetska učinkovitost | Izravan | Gradnja, sustav grijanja, ventilacije i klimatizacije, hlađenje, rasvjeta, uređaji, obnovljiva energija, energetsko praćenje |
| Emisije u zrak | Izravan | Rashladna sredstva |
| Opskrbni lanac | Neizravan | Poslovne strategije, davanje prioriteta proizvodima, unapređenje mehanizama, usmjeravanje prema određenom izboru (choice editing), okolišni kriteriji, informiranje i širenje informacija, okolišno označavanje (uključujući proizvode vlastite robne marke (7)) |
| Prijevoz i logistika | Izravan/neizravan | Praćenje, nabava, donošenje odluka, načini prijevoza, distribucijska mreža, planiranje, dizajn ambalaže |
| Otpad | Izravan | Otpad od hrane, ambalaža, sustavi povrata |
| Materijali i resursi | Izravan | Potrošnja papira |
| Voda | Izravan | Skupljanje i obrada kišnice |
| Utjecaj na potrošače | Neizravan | Okolišni aspekti povezani s potrošnjom, npr. plastične vrećice |

Kategorija

Priroda (6)

Aspekti obuhvaćeni ovim dokumentom

Energetska učinkovitost

Izravan

Gradnja, sustav grijanja, ventilacije i klimatizacije, hlađenje, rasvjeta, uređaji, obnovljiva energija, energetsko praćenje

Emisije u zrak

Izravan

Rashladna sredstva

Opskrbni lanac

Neizravan

Poslovne strategije, davanje prioriteta proizvodima, unapređenje mehanizama, usmjeravanje prema određenom izboru (choice editing), okolišni kriteriji, informiranje i širenje informacija, okolišno označavanje (uključujući proizvode vlastite robne marke (7))

Prijevoz i logistika

Izravan/neizravan

Praćenje, nabava, donošenje odluka, načini prijevoza, distribucijska mreža, planiranje, dizajn ambalaže

Otpad

Izravan

Otpad od hrane, ambalaža, sustavi povrata

Materijali i resursi

Izravan

Potrošnja papira

Voda

Izravan

Skupljanje i obrada kišnice

Utjecaj na potrošače

Neizravan

Okolišni aspekti povezani s potrošnjom, npr. plastične vrećice

Predstavljene najbolje prakse upravljanja okolišem svrstavaju se kako slijedi:

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje energetske učinkovitosti, uključujući upravljanje rashladnim sredstvima |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje energetske učinkovitosti, uključujući upravljanje rashladnim sredstvima

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje okolišne održivosti maloprodajnih opskrbnih lanaca |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje okolišne održivosti maloprodajnih opskrbnih lanaca

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje usluga prijevoza i logističkih usluga |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje usluga prijevoza i logističkih usluga

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem koje se odnose na otpad |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem koje se odnose na otpad

| — | druge najbolje prakse upravljanja okolišem (smanjenja potrošnja i uporaba okolišno prihvatljivijeg papira za komercijalne publikacije, skupljanje i ponovna upotreba kišnice i utjecanje na ponašanje potrošača u pogledu okoliša). |
| --- | --- |

—

druge najbolje prakse upravljanja okolišem (smanjenja potrošnja i uporaba okolišno prihvatljivijeg papira za komercijalne publikacije, skupljanje i ponovna upotreba kišnice i utjecanje na ponašanje potrošača u pogledu okoliša).

Najboljim praksama upravljanja okolišem obuhvaćeni su najvažniji okolišni aspekti sektora.

3.   NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, POKAZATELJI OKOLIŠNE UČINKOVITOSTI ZA POJEDINAČNE SEKTORE I MJERILA IZVRSNOSTI U MALOPRODAJNOM SEKTORU

3.1.   Energetska učinkovitost uključujući upravljanje rashladnim sredstvima

3.1.1.   Projektiranje i energetska obnova ovojnice zgrade za optimalnu energetsku učinkovitost

Najbolja praksa upravljanja okolišem je poboljšati ovojnicu postojećih zgrada trgovaca na malo kako bi se gubici energije smanjili na prihvatljivu i ostvarivu razinu primjenom nekoliko tehnika poput onih prikazanih u tablici 3.1. Osim toga, najbolja praksa upravljanja okolišem je optimizirati projektiranje ovojnice zgrada kako bi se ispunili zahtjevni standardi koji nadilaze postojeće propise, pogotovo za nove zgrade.

Tablica 3.1.

Elementi ovojnice zgrade i povezane tehnike

| Element ovojnice | Tehnika |
| --- | --- |
| Zid/fasada/krov/pod – strop podruma | Zamjena izolacijskih materijala |
| Tehnike za povećavanje debljine izolacije |
| Prozori/stakla | Zamjena energetski učinkovitijim staklima |
| Zamjena energetski učinkovitijim pomičnim okvirima i okvirima |
| Zasjenjenje | Upotreba vanjskih i unutarnjih uređaja za zasjenjenje |
| Zrakopropusnost | Poboljšanje vrata |
| Brza vrata |
| Brtvljenje |
| Uvođenje zaštitnih zona |
| Cjelokupna ovojnica | Orijentacija |
| Održavanje |

Element ovojnice

Tehnika

Zid/fasada/krov/pod – strop podruma

Zamjena izolacijskih materijala

Tehnike za povećavanje debljine izolacije

Prozori/stakla

Zamjena energetski učinkovitijim staklima

Zamjena energetski učinkovitijim pomičnim okvirima i okvirima

Zasjenjenje

Upotreba vanjskih i unutarnjih uređaja za zasjenjenje

Zrakopropusnost

Poboljšanje vrata

Brza vrata

Brtvljenje

Uvođenje zaštitnih zona

Cjelokupna ovojnica

Orijentacija

Održavanje

Primjenjivost

Tehnički gledano, ovo je izvedivo na svakoj novoj i postojećoj zgradi ili građevinskoj cjelini. Stanari mogu primijeniti mehanizme kako bi utjecali na vlasnike i trebaju biti svjesni važnosti ovojnice zgrade za energetsku učinkovitost. Za energetsku obnovu ovojnice zgrade potrebna su znatna ulaganja. Općenito gledano ova najbolja praksa upravljanja okolišem donosi uštede, ali je razdoblje povrata dugačko pa se stoga preporučuje primijeniti ovu najbolju praksu uz druge velike zahvate obnove na prodavaonici (npr. izgled prodavaonice, rasvjeta, sigurnost, konstrukcijska obnova, proširenja itd.) kako bi se smanjili troškovi.

Primjenjivost ove najbolje prakse na mala poduzeća
   (8) obično je vrlo ograničena zbog potrebnih velikih ulaganja i nemogućnosti utjecaja na značajke zgrade.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini.

| (i2) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini u smislu primarne energije. |
| --- | --- |

(i2)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini u smislu primarne energije.

| (b1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 prodajnog prostora za grijanje, hlađenje i klimatizaciju niža od ili jednaka 0 kWh/m2 godišnje ako se otpadna toplina od hlađenja može rekuperirati. U suprotnom, niža od ili jednaka 40 kWh/m2 godišnje za nove zgrade i 55 kWh/m2 godišnje za postojeće zgrade (9). |
| --- | --- |

(b1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 prodajnog prostora za grijanje, hlađenje i klimatizaciju niža od ili jednaka 0 kWh/m2 godišnje ako se otpadna toplina od hlađenja može rekuperirati. U suprotnom, niža od ili jednaka 40 kWh/m2 godišnje za nove zgrade i 55 kWh/m2 godišnje za postojeće zgrade (9).

3.1.2.   Projektiranje prostora za postojeće i nove sustave grijanja, ventilacije i klimatizacije

Najbolja praksa upravljanja okolišem je energetski obnoviti postojeće sustave grijanja, ventilacije i klimatizacije kako bi se smanjila potrošnja energije i poboljšala kvaliteta zraka u zatvorenom prostoru. Najbolja praksa upravljanja okolišem je optimizirati projektiranje sustava grijanja, ventilacije i klimatizacije u novim zgradama, koristeći se inovativnim sustavima kako bi se smanjila potražnja za primarnom energijom i povećala učinkovitost.

Primjenom najboljih praksi projektiranja trebalo bi omogućiti najbolju integraciju unutar ovojnice zgrade, izbjegavajući pritom predimenzioniranost i koristeći se orijentacijom zgrade kao načinom smanjenja ukupne potrošnje energije. Sljedeće može biti važno posebno za nove prodavaonice: uporaba stakla, otpadne topline od rashlađivanja, obnovljive energije, dizalica topline i drugih inovativnih sustava. Praćenje kvalitete zraka u zatvorenom prostoru i sustavi za upravljanje energijom smatraju se najboljom praksom u pogledu održavanja sustava grijanja, ventilacije i klimatizacije.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem u potpunosti se primjenjuje na novim zgradama. U svim postojećim zgradama sustav grijanja, ventilacije i klimatizacije može se energetski obnoviti kako bi se smanjila potrošnja energije, iako bi značajke zgrade utjecale na učinak energetske obnove sustava grijanja, ventilacije i klimatizacije. Klimatski utjecaj vrlo je važan za odabir tehnika koje se mogu primijeniti. Primjena novog sustava grijanja, ventilacije i klimatizacije u postojećoj zgradi, npr. ugradnja kogeneracijskih postrojenja, sustava za rekuperaciju topline i koncepata integriranog projektiranja kao što je standard pasivne kuće, može se djelomično provesti uz prihvatljivu ekonomsku učinkovitost. Izgled prodavaonice jako utječe na učinkovitost sustava grijanja, ventilacije i klimatizacije, posebno one značajke projektiranja koje se odnose na proces hlađenja gdje se može rekuperirati ogromna količina otpadne topline.

U malim poduzećima stupanj utjecaja na projektiranje sustava grijanja, ventilacije i klimatizacije može biti zanemariv, iako bi ona trebala sudjelovati u provedbi i preporuci opisane najbolje prakse upravljanja okolišem.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini.

| (i2) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini u smislu primarne energije. |
| --- | --- |

(i2)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini u smislu primarne energije.

| (b1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 prodajnog prostora za grijanje, hlađenje i klimatizaciju niža od ili jednaka 0 kWh/m2 godišnje ako se otpadna toplina od rashlađivanja može rekuperirati. U suprotnom, niža od ili jednaka 40 kWh/m2 godišnje za nove zgrade i 55 kWh/m2 godišnje za postojeće zgrade. |
| --- | --- |

(b1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 prodajnog prostora za grijanje, hlađenje i klimatizaciju niža od ili jednaka 0 kWh/m2 godišnje ako se otpadna toplina od rashlađivanja može rekuperirati. U suprotnom, niža od ili jednaka 40 kWh/m2 godišnje za nove zgrade i 55 kWh/m2 godišnje za postojeće zgrade.

3.1.3.   Primjena koncepata integriranog projektiranja za zgrade

Najbolja praksa upravljanja okolišem je primijeniti koncepte integriranog projektiranja za cijelu zgradu ili njezine dijelove kako bi se smanjile energetske potrebe prodavaonice. Integriranim projektiranjem smanjuje se potrošnja energije i povezani troškovi zgrade te se istodobno omogućuje ugodna temperatura za stanare. Neki primjeri zahtjeva prikazani su u tablici 3.2.

Tablica 3.2.

Primjeri zahtjeva za koncepte integriranog projektiranja

| Zahtjevi | Primjeri mjera za njihovo ostvarivanje |
| --- | --- |
| Energetska potreba zgrade za grijanje i hlađenje prostora mora biti niža od 15 kWh/m2 godišnje
  Specifično toplinsko opterećenje ne smije prekoračiti 10 W/m2

  Zgrada ne smije propuštati količinu zraka veću od 60 % svoje zapremnine na sat
  Ukupna potrošnja primarne energije ne smije biti viša od 120 kWh/m2 godišnje | Poboljšana izolacija Preporučene vrijednosti koeficijenta prolaska topline (U) niže od 0,15 W/m2K
  Projektiranje bez toplinskih mostova
  Vrijednosti koeficijenta prolaska topline (U) za prozore niže od 0,85 W/m2K
  Zrakonepropusnost Mehanička ventilacija s rekuperacijom topline iz ispušnog zraka
  Ugradnja solarnih toplinskih sustava ili dizalica topline (konačna potrošnja energije isključuje udio solarne energije i energije iz okoliša upotrijebljene na licu mjesta za proizvodnju topline) |

Zahtjevi

Primjeri mjera za njihovo ostvarivanje

Energetska potreba zgrade za grijanje i hlađenje prostora mora biti niža od 15 kWh/m2 godišnje

Specifično toplinsko opterećenje ne smije prekoračiti 10 W/m2

Zgrada ne smije propuštati količinu zraka veću od 60 % svoje zapremnine na sat

Ukupna potrošnja primarne energije ne smije biti viša od 120 kWh/m2 godišnje

Poboljšana izolacija Preporučene vrijednosti koeficijenta prolaska topline (U) niže od 0,15 W/m2K

Projektiranje bez toplinskih mostova

Vrijednosti koeficijenta prolaska topline (U) za prozore niže od 0,85 W/m2K

Zrakonepropusnost Mehanička ventilacija s rekuperacijom topline iz ispušnog zraka

Ugradnja solarnih toplinskih sustava ili dizalica topline (konačna potrošnja energije isključuje udio solarne energije i energije iz okoliša upotrijebljene na licu mjesta za proizvodnju topline)

Primjenjivost

Integrirani koncepti obično se upotrebljavaju tijekom projektiranja novih zgrada. Takav koncept djelomično je prikladan za postojeće zgrade jer se nekoliko elemenata može integrirati bez velikih troškova ulaganja. Klimatski uvjeti također mogu utjecati na odluku o primjeni ovog koncepta. Primjerice, standard pasivne kuće uglavnom su razvili njemački i švedski istraživači, no može se provesti i u područjima s toplijom klimom. Troškovi ulaganja za zgradu projektiranu u skladu s primjerima integriranih pristupa ne prelaze 10 – 15 % dodatnih troškova u usporedbi s tradicionalnom gradnjom. U okviru analize troška životnog ciklusa pokazalo se da projektiranje gradnje pasivne kuće predstavlja minimalni trošak životnog ciklusa jer je potrebni sustav grijanja relativno jednostavan, a instalirana snaga grijanja ograničena.

Za mala poduzeća upotreba koncepata integriranog projektiranja kako bi se smanjile energetske potrebe novih zgrada može se smatrati troškovno učinkovitom nabavom, bez posebnih ograničenja osim početnog dodatnog ulaganja.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini.

| (i2) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini u smislu primarne energije. |
| --- | --- |

(i2)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini u smislu primarne energije.

| (b1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 prodajnog prostora za grijanje, hlađenje i klimatizaciju niža od ili jednaka 0 kWh/m2 godišnje ako se otpadna toplina od hlađenja može rekuperirati. U suprotnom, niža od ili jednaka 40 kWh/m2 godišnje za nove zgrade i 55 kWh/m2 godišnje za postojeće zgrade. |
| --- | --- |

(b1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 prodajnog prostora za grijanje, hlađenje i klimatizaciju niža od ili jednaka 0 kWh/m2 godišnje ako se otpadna toplina od hlađenja može rekuperirati. U suprotnom, niža od ili jednaka 40 kWh/m2 godišnje za nove zgrade i 55 kWh/m2 godišnje za postojeće zgrade.

3.1.4.   Integracija hlađenja i sustava grijanja, ventilacije i klimatizacije

Najbolja mjera upravljanja okolišem je rekuperirati otpadnu toplinu iz ciklusa hlađenja i maksimalno povećati njezinu uporabu. Trgovci na malo prehrambenim proizvodima mogu, u određenim okolnostima, proizvoditi višak topline i nakon što su iskoristili toplinu za grijanje prostora te ga mogu isporučiti drugim dijelovima iste zgrade ili drugim zgradama.

Primjenjivost

Mjere bi trebalo uzeti u obzir za nove ili postojeće zgrade trgovaca na malo, a rad tih sustava imao bi različite rezultate ovisno o različitim faktorima:

—   veličina i namjena zgrade: velike prodavaonice trgovaca na malo obično nisu jedini prostori u zgradi. To znači da je „susjedstvo” (npr. male prodavaonice u trgovačkom centru) potencijalni potrošač viška topline. U pravilu bi prodavaonica prehrambenih proizvoda s tipičnim opterećenjem hlađenja i optimiziranom ovojnicom mogla rekuperirati dovoljno energije za zagrijavanje dvostruko veće površine;

—   projektiranje i održavanje sustava grijanja, ventilacije i klimatizacije: svi elementi sustava trebaju biti ispravno projektirani i održavani. Rekuperacija topline iz ispušnog zraka, kontrola ventilacije na zahtjev pomoću senzora za CO2 i praćenje zrakonepropusnosti i kvalitete zraka u zatvorenom prostoru tehnike su koje se izrazito preporučuju;

—   opterećenje hlađenja: manje prodavaonice nude više hlađene robe po kvadratnom metru prodajnog prostora i učinkovitost hlađenja im je niža. Osim toga, važan je i trend povećanja količine dostupne hlađene robe. Veličina prodavaonice ne utječe na tehničku primjenjivost integriranih pristupa, ali ekonomičnost cijelog sustava niža je za male prodavaonice;

—   klimatski uvjeti: u hladnijim klimatskim područjima opterećenje hlađenja niže je od onog u toplijim krajevima. Istodobno je potreba za grijanjem u zgradama u sjevernoj Europi visoka, tako da bi integracija ovisila o kvaliteti ovojnice zgrade. Za najtoplija klimatska područja, npr. sredozemne zemlje, potreba za hlađenjem može biti vrlo velika, a zrakopropusnost zgrade može dovesti do povećanja unutarnjih dobitaka. Zbog toga je potrebno optimalno projektirati ventilaciju. Mehaničko hlađenje noću i promjenjiva unutarnja temperatura (npr. 21 – 26 °C) također su preporučene tehnike;

—   temperatura okoline: pri integraciji ciklusa hlađenja postoji ograničenje za temperaturu okoline koje ovisi o tome kako je sustav projektiran ako stopa stvaranja otpadne topline nije dovoljna za održavanje ugodne temperature unutar zgrada. Može biti potreban dodatni izvor topline, ali to opet ovisi o kvaliteti ovojnice zgrade;

—   vlasništvo nad zgradom: mnoge prodavaonice sastavni su dio stambene ili poslovne zgrade u vlasništvu treće strane. Stvarni vlasnici zgrade stoga moraju biti uključeni u bolju integraciju rekuperacije topline.

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve nove i postojeće sustave hlađenja koji se ugrađuju u nove ili obnovljene prodavaonice, a u potpunosti je primjenjiva na mala poduzeća (pod prethodno navedenim uvjetima). Međutim, malim poduzećima može biti potrebna vanjska tehnička pomoć.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini.

| (i3) | Rekuperirana toplina iz sustava hlađenja po m2 (prodajni prostor) i godini. |
| --- | --- |

(i3)

Rekuperirana toplina iz sustava hlađenja po m2 (prodajni prostor) i godini.

| (b2) | Potrošnja energije za grijanje prostora čija je vrijednost 0 kWh/m2 godišnje (ne postoji sustav grijanja) ako je moguće rekuperirati otpadnu toplinu od hlađenja. |
| --- | --- |

(b2)

Potrošnja energije za grijanje prostora čija je vrijednost 0 kWh/m2 godišnje (ne postoji sustav grijanja) ako je moguće rekuperirati otpadnu toplinu od hlađenja.

3.1.5.   Praćenje energetske učinkovitosti prodavaonica

Najbolja praksa upravljanja okolišem je pratiti energetsku potrošnju procesa unutar prodavaonice (barem onih procesa koji troše najviše energije kao što su grijanje, hlađenje, rasvjeta itd.), kao i na razini prodavaonice i/ili organizacije. Isto tako, najbolja praksa upravljanja okolišem je uspoređivati potrošnju energije (po procesu) i provoditi preventivne i korektivne mjere.

Primjenjivost

Sustav praćenja može se primijeniti na svaki koncept prodaje. Potrebni su dodatni resursi ako ne postoji odgovarajuća struktura poslovnog upravljanja. Za provođenje te prakse u postojećim prodavaonicama mogu biti potrebni dodatni napori.

Za mala poduzeća koja upravljaju jednom poslovnicom ili nekoliko njih može biti potrebna dobra struktura poslovnog upravljanja i pristup zajedničke odgovornosti kako bi se uspostavio i održavao odgovarajući sustav praćenja. Potencijalni je problem cjenovna pristupačnost primjene te najbolje prakse upravljanja okolišem u postojećim prodavaonicama.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i4) | Provedba sustava praćenja (da/ne) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i4)

Provedba sustava praćenja (da/ne)

| (i5) | Postotak kontroliranih prodavaonica |
| --- | --- |

(i5)

Postotak kontroliranih prodavaonica

| (i6) | Broj kontroliranih procesa |
| --- | --- |

(i6)

Broj kontroliranih procesa

| (b3) | Prati se 100 % prodavaonica i procesa i godišnje izvješćuje o potrošnji energije (na temelju rezultata godišnjeg energetskog pregleda) (*). |
| --- | --- |

(b3)

Prati se 100 % prodavaonica i procesa i godišnje izvješćuje o potrošnji energije (na temelju rezultata godišnjeg energetskog pregleda) (*).

| (b4) | Provedba mehanizama vrednovanja |
| --- | --- |

(b4)

Provedba mehanizama vrednovanja

3.1.6.   Učinkovito hlađenje, uključujući upotrebu rashladnih sredstava

Najbolja praksa upravljanja okolišem je provesti mjere u sustavu hlađenja prodavaonice prehrambenih proizvoda, posebno zatvaranje rashladnih vitrina staklenim vratima, kad potencijal uštede energije dovodi do znatnih koristi za okoliš.

Najbolja praksa upravljanja okolišem je upotrebljavati prirodna rashladna sredstva u prodavaonicama prehrambenih proizvoda kako bi se znatno smanjio utjecaj na okoliš i osigurati da su sva postrojenja dobro zabrtvljena i uredno održavana kako bi se izbjeglo curenje.

Primjenjivost

Ta je praksa primjenjiva na prodavaonice prehrambenih proizvoda sa znatnim opterećenjem hlađenja. Zatvaranje hladnjaka može imati kratko vrijeme povrata ulaganja (manje od tri godine) ako su predviđene uštede jednake ili više od 20 %. Zatvaranje rashladnih vitrina može utjecati i na toplinsko ponašanje prodavaonice kao i na vlagu u unutrašnjosti. Osim toga, primjenom prirodnih rashladnih sredstava može se, osim koristi za okoliš, dovesti do smanjene potrošnje energije u određenim okolnostima poslovanja trgovca na malo prehrambenim proizvodima.

Primjenjivost na mala poduzeća može biti ograničena na organizacije koje se koriste komercijalnim ugrađenim ili vanjskim sustavima hlađenja.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini.

| (i7) | Specifična (linearna) potrošnja energije sustava hlađenja po metru rashladne vitrine i godini. |
| --- | --- |

(i7)

Specifična (linearna) potrošnja energije sustava hlađenja po metru rashladne vitrine i godini.

| (i8) | Postotak prodavaonica u kojima se upotrebljavaju prirodna rashladna sredstva. |
| --- | --- |

(i8)

Postotak prodavaonica u kojima se upotrebljavaju prirodna rashladna sredstva.

| (i9) | Kontrola curenja (% rashladnog sredstva). |
| --- | --- |

(i9)

Kontrola curenja (% rashladnog sredstva).

| (b5) | 100 % zatvoreni niskotemperaturni hladnjaci. |
| --- | --- |

(b5)

100 % zatvoreni niskotemperaturni hladnjaci.

| (b6) | stopostotna upotreba hlađenih prostora u prodavaonici (npr. u cash & carry prodavaonicama) ili stopostotno zatvaranje srednjetemperaturnih sustava hlađenja, kad to može dovesti do ušteda energije većih od 10 %. |
| --- | --- |

(b6)

stopostotna upotreba hlađenih prostora u prodavaonici (npr. u cash & carry prodavaonicama) ili stopostotno zatvaranje srednjetemperaturnih sustava hlađenja, kad to može dovesti do ušteda energije većih od 10 %.

| (b7) | Specifična (linearna) potrošnja energije za hlađenje od 3 000 kWh/m godišnje. |
| --- | --- |

(b7)

Specifična (linearna) potrošnja energije za hlađenje od 3 000 kWh/m godišnje.

| (b8) | Opća upotreba prirodnih rashladnih sredstava. |
| --- | --- |

(b8)

Opća upotreba prirodnih rashladnih sredstava.

3.1.7.   Učinkovita rasvjeta

Najbolja praksa upravljanja okolišem je projektirati strategije pametne rasvjete poboljšane učinkovitosti i smanjene potrošnje, koristiti se dnevnim svjetlom a da to ne utječe na koncept prodaje te koristiti se inteligentnim kontrolama, prikladnim projektom sustava i najučinkovitijim rasvjetnim uređajima radi osiguravanja optimalne razine rasvjete.

Primjenjivost

Ta tehnika može se primijeniti na sve koncepte prodaje. Obuhvaćena je i posebna rasvjeta u promidžbene svrhe. Međutim, treba pažljivo razmotriti utjecaj povećanog ostakljenja kojim se omogućuje dodatno iskorištavanje dnevnog svjetla na toplinsku ravnotežu prodavaonice. Utvrđivanje optimalne strategije rasvjete i iskorištavanje najučinkovitijih uređaja može dovesti do ušteda viših od 50 % u odnosu na trenutačnu učinkovitost.

Upotreba pametnih sustava rasvjete i učinkovitih uređaja izvediva je za mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 prodajnog prostora i godini. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 prodajnog prostora i godini.

| (i10) | Instalirana snaga rasvjete po m2. |
| --- | --- |

(i10)

Instalirana snaga rasvjete po m2.

| (b9) | Instalirana snaga rasvjete niža od 12 W/m2 za supermarkete i 30 W/m2 za specijalizirane prodavaonice (10). |
| --- | --- |

(b9)

Instalirana snaga rasvjete niža od 12 W/m2 za supermarkete i 30 W/m2 za specijalizirane prodavaonice (10).

3.1.8.   Sekundarne mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti

Najbolja praksa upravljanja okolišem je provesti mjere štednje energije u distribucijskim centrima, periodički pregledavati potrošnju energije unutar sustava upravljanja okolišem, osposobljavati osoblje u pogledu ušteda energije te interno i eksterno obavješćivati o naporima koje organizacija poduzima kad je riječ o štednji energije.

Primjenjivost

Nema ograničenja u pogledu veličine, vrste ili geografskog položaja prodavaonice na malo za uspostavljanje cjelovitog sustava upravljanja energijom koji obuhvaća uređaje, distribucijske centre, specifičnu potrošnju energije ili obavješćivanje i osposobljavanje.

Za mala poduzeća nabava učinkovitih uređaja, osposobljavanje osoblja i obavješćivanje izvedive su i pristupačne mjere.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i1)

Specifična potrošnja energije za prodavaonicu po m2 (prodajni prostor) i godini.

| (i10) | Instalirana snaga rasvjete i/ili uređaja po m2. |
| --- | --- |

(i10)

Instalirana snaga rasvjete i/ili uređaja po m2.

| (i11) | Postoji sustav upravljanja energijom (11) za poticanje stalnog poboljšanja (da/ne). |
| --- | --- |

(i11)

Postoji sustav upravljanja energijom (11) za poticanje stalnog poboljšanja (da/ne).

| (b10) | Prati se 100 % distribucijskih centara koji opslužuju isključivo trgovce na malo. |
| --- | --- |

(b10)

Prati se 100 % distribucijskih centara koji opslužuju isključivo trgovce na malo.

3.1.9.   Upotreba alternativnih izvora energije

Nakon smanjenja energetskih potreba na najmanju moguću mjeru, najbolja praksa upravljanja okolišem je integrirati obnovljive izvore energije u prodavaonice. Zadovoljavanje energetskih potreba obnovljivom energijom donosi znatne koristi za okoliš. Međutim, od ključne je važnosti prvo smanjiti energetske potrebe i povećati učinkovitost kako je objašnjeno u točkama od 3.1.1. do 3.1.8. pa onda integrirati obnovljive izvore u preostalu potražnju za energijom. Treba razmotriti i upotrebu dizalica topline i kogeneracijskih sustava.

Primjenjivost

Načelno, ta se tehnika može primijeniti bez obzira na oblik prodavaonice. Važna su ograničenja dostupnost obnovljivih izvora, pristupačnost postrojenja na tlu ili na krovu i stabilnost potražnje za kogeneracijskim sustavima.

Zelena kupnja može biti dobro rješenje za mikropoduzeća. Za mala poduzeća realna je upotreba obnovljivih ili drugih alternativnih izvora energije.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i12) | Specifična proizvodnja alternativne energije na licu mjesta ili u blizini po m2 prodajnog prostora i po izvoru energije. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i12)

Specifična proizvodnja alternativne energije na licu mjesta ili u blizini po m2 prodajnog prostora i po izvoru energije.

| (i13) | Postotak obnovljive energije proizvedene na licu mjesta ili u blizini kao omjer potrošnje energije prodavaonice (12). |
| --- | --- |

(i13)

Postotak obnovljive energije proizvedene na licu mjesta ili u blizini kao omjer potrošnje energije prodavaonice (12).

| (b11) | Postojanje zgrada približno nulte energije (prodavaonice ili distribucijski centri) gdje je lokalnim uvjetima omogućena proizvodnja obnovljive energije na licu mjesta ili u blizini. |
| --- | --- |

(b11)

Postojanje zgrada približno nulte energije (prodavaonice ili distribucijski centri) gdje je lokalnim uvjetima omogućena proizvodnja obnovljive energije na licu mjesta ili u blizini.

3.2.   Maloprodajni opskrbni lanac

3.2.1.   Integracija okolišne održivosti opskrbnog lanca u poslovnu strategiju i poslovanje

Najbolja praksa upravljanja okolišem je da uprava integrira okolišnu održivost opskrbnog lanca u poslovnu strategiju i da posebno osoblje uprave (idealno u posebnoj jedinici) koordinira provedbu potrebnih mjera na razini maloprodajnog poslovanja. Mjere bi trebalo koordinirati barem na razini osoba ili odjela zaduženih za nabavu, proizvodnju, osiguranje kvalitete, prijevoz i logistiku te marketing. Osobito je važno utvrditi kvantitativne ciljeve okolišne održivosti o kojima se široko informira i koji imaju veliku težinu u procesu donošenja odluka kao pokazatelje i pokretače mjera za poboljšanje okolišne održivosti opskrbnog lanca. Slijed aktivnosti najbolje prakse za sustavno poboljšanje opskrbnog lanca proizvoda utvrđenih prema kronološkom redu i okolišnoj učinkovitosti predložen je na slici 3.1. Najbolja praksa upravljanja okolišem je provedba tog slijeda aktivnosti (koje odražavaju i najbolje prakse opisane u nastavku).

Primjenjivost

Svaki trgovac na malo može integrirati okolišno održivu strategiju opskrbnog lanca u strukturu uprave i poslovanje maloprodaje. Za velike trgovce na malo ta je najbolja praksa upravljanja okolišem složenija i iziskuje opsežno osposobljavanje i reorganizaciju da bi se uspostavili okolišni održivi prioriteti u pogledu nabave. Integriranjem upravljanja okolišnom održivošću opskrbnog lanca u maloprodajne organizacije mogu se poboljšati dugoročni gospodarski rezultati stvaranjem marke izražene dodane vrijednosti i osiguravanjem učinkovite i održive opskrbe proizvodom u budućnosti.

Za mala poduzeća takve aktivnosti mogu se relativno jednostavno provesti, a može ih se povezati i s promjenom tržišnog položaja kako bi se naglasio održiviji asortiman proizvoda s dodanom vrijednošću.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i14) | Javno izvješćivanje o kvantitativnim ciljevima poduzeća koji su konkretno povezani s poboljšanjem okolišne održivosti opskrbnog lanca prioritetnih proizvoda |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i14)

Javno izvješćivanje o kvantitativnim ciljevima poduzeća koji su konkretno povezani s poboljšanjem okolišne održivosti opskrbnog lanca prioritetnih proizvoda

| (i15) | Postojanje poslovne jedinice na visokoj razini koja je odgovorna za pokretanje i koordiniranje aktivnosti okolišne održivosti u opskrbnom lancu |
| --- | --- |

(i15)

Postojanje poslovne jedinice na visokoj razini koja je odgovorna za pokretanje i koordiniranje aktivnosti okolišne održivosti u opskrbnom lancu

| (i16) | Kvantitativni ciljevi za interne rezultate (npr. za pojedinačne zaposlenike) koji su konkretno povezani s okolišnom održivošću |
| --- | --- |

(i16)

Kvantitativni ciljevi za interne rezultate (npr. za pojedinačne zaposlenike) koji su konkretno povezani s okolišnom održivošću

| (b12) | Sustavna provedba programa za poboljšanje opskrbnog lanca na razini skupina prioritetnih proizvoda |
| --- | --- |

(b12)

Sustavna provedba programa za poboljšanje opskrbnog lanca na razini skupina prioritetnih proizvoda

3.2.2.   Procjena opskrbnih lanaca glavnog proizvoda radi utvrđivanja prioritetnih proizvoda, dobavljača i mogućnosti poboljšanja i utvrđivanja učinkovitih mehanizama za poboljšanje opskrbnog lanca proizvoda

U skladu sa slijedom najboljih praksi upravljanja okolišem primjenjivih na poboljšanje okolišne učinkovitosti maloprodajnih opskrbnih lanaca (slika 3.1.), trgovci na malo trebali bi utvrditi prioritetne proizvode, procese i dobavljače koje treba poboljšati pomoću okolišne procjene opskrbnih lanaca proizvoda, koristeći se znanstvenim informacijama, savjetovanjima sa stručnjacima (npr. nevladine organizacije) i alatima za procjenu životnog ciklusa. Osim toga, trgovci na malo moraju utvrditi dostupne odgovarajuće mogućnosti poboljšanja za skupine prioritetnih proizvoda. Važan aspekt toga je utvrđivanje mjerodavnih općeprihvaćenih vanjskih okolišnih standarda pomoću kojih se mogu pratiti više razine okolišne učinkovitosti dobavljača i/ili proizvoda. Primjenjivost i razina zaštite okoliša koje stoje iza tih standarda znatno se razlikuju.

Neki se standardi mogu široko primjenjivati (od tablice 3.4. do tablice 3.7.), a najbolja praksa za njih je osigurati da svi dobavljači/proizvodi budu certificirani za te standarde. Direktivom o označivanju energetske učinkovitosti 2010/30/EU stvoren je pravni okvir kojim se potrošačima i trgovcima na malo omogućuje da se u svojoj ponudi proizvoda usredotoče na najviši razred energetske učinkovitosti. Ostali standardi ne temelje se na kriterijima koji se mogu široko primjenjivati kako bi se poboljšala okolišna održivost svih proizvoda i dobavljača, već umjesto toga služe utvrđivanju vodećih proizvoda (tablica 3.3.). Primjerice, znak za okoliš EU-a dodjeljuje se proizvodima koji po energetskoj učinkovitosti u životnom ciklusu spadaju u najboljih 10 – 20 % proizvoda unutar odgovarajuće kategorije. Najbolja praksa za standarde s visokim zahtjevima, kao što su znakovi za područje okoliša ISO tipa I (14) i organske norme, jest da potrošači promiču njihov izbor.

Tablica 3.3.

Neki ilustrativni primjeri vodećih standarda za certificiranje „ekoloških proizvoda” i skupine proizvoda na koje se primjenjuju

| Standard | Skupina proizvoda |
| --- | --- |
| Plavi anđeo
  Znak za okoliš EU-a
  Nordijski labud
  Oznake energetske učinkovitosti EU-a (najviši razred učinkovitosti) | Neprehrambeni proizvodi |
| Ekološki (u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 889/2008 (15) i Uredbom Vijeća (EZ) br. 834/2007 (16)). Uključuje GOTS, KRAV, Soil Association, BioSuisse itd. | Prehrambeni proizvodi i proizvodi od prirodnih vlakana |

Standard

Skupina proizvoda

Plavi anđeo

Znak za okoliš EU-a

Nordijski labud

Oznake energetske učinkovitosti EU-a (najviši razred učinkovitosti)

Neprehrambeni proizvodi

Ekološki (u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 889/2008 (15) i Uredbom Vijeća (EZ) br. 834/2007 (16)). Uključuje GOTS, KRAV, Soil Association, BioSuisse itd.

Prehrambeni proizvodi i proizvodi od prirodnih vlakana

Za standarde u širokoj primjeni predlaže se jednostavna klasifikacijska shema uz često korištene standarde kao primjere. Tablica 3.4. sadržava detaljan opis predloženih kriterija koji bi prema standardima bili obvezni za proizvode i njihovu proizvodnju kako bi se takve standarde moglo smatrati „osnovnima”, „poboljšanima” ili „uzornima”.

Tablica 3.4.

Predloženi klasifikacijski kriteriji za „osnovne”, „poboljšane” i „uzorne” standarde za proizvode koje prodaju trgovci na malo

| Osnovni | Poboljšani | Uzorni |
| --- | --- | --- |
| — | sukladnost s lokalnim propisima |

Osnovni

Poboljšani

Uzorni

—

sukladnost s lokalnim propisima

| — | vođenje evidencije za važne okolišne aspekte |
| --- | --- |

—

vođenje evidencije za važne okolišne aspekte

| — | provedba općeg plana upravljanja |
| --- | --- |

—

provedba općeg plana upravljanja

| — | u nekim slučajevima, isključivanje najštetnijih praksi ili proizvoda |
| --- | --- |

—

u nekim slučajevima, isključivanje najštetnijih praksi ili proizvoda

| — | u nekim slučajevima, mjerila za manji broj važnih okolišnih aspekata |
| --- | --- |

—

u nekim slučajevima, mjerila za manji broj važnih okolišnih aspekata

| — | konkretne prakse upravljanja povezane sa znatnim poboljšanjem stanja okoliša |
| --- | --- |

—

konkretne prakse upravljanja povezane sa znatnim poboljšanjem stanja okoliša

| — | sukladnost s kvantitativnim mjerilima okolišne učinkovitosti |
| --- | --- |

—

sukladnost s kvantitativnim mjerilima okolišne učinkovitosti

| — | vidljiv stalni napredak unutar određenog okvira |
| --- | --- |

—

vidljiv stalni napredak unutar određenog okvira

| — | posebni uvjeti koji se odnose na važne okolišne aspekte dovoljno snažni i sveobuhvatni da se certificirani proizvodi mogu definirati kao okolišno održivi |
| --- | --- |

—

posebni uvjeti koji se odnose na važne okolišne aspekte dovoljno snažni i sveobuhvatni da se certificirani proizvodi mogu definirati kao okolišno održivi

Primjeri osnovnih, poboljšanih i uzornih okolišnih standarda te skupina proizvoda na koje se primjenjuju navedeni su redom u tablici 3.5., tablici 3.6. i tablici 3.7.

Tablice 3.5., 3.6., 3.7. i 3.8. obuhvaćaju neke od ilustrativnih primjera koji ne predstavljaju službeno prihvaćanje „osnovnih”, „poboljšanih” i „uzornih” standarda za skupine proizvoda.

Tablica 3.5.

Neki ilustrativni primjeri „osnovnih” okolišnih standarda i skupine proizvoda na koje se primjenjuju

| Standard | Skupine proizvoda |
| --- | --- |
| GlobalGAP (dobra poljoprivredna praksa) i standardi prema kojima se mjeri | Usjevi i stoka |
| Oeko-Tex 1000 | Tekstil |
| Certifikacija nacionalne/regionalne proizvodnje (npr. certifikacija britanskog podrijetla „Red Tractor”) | Svi proizvodi |
| Ribe na crvenom popisu (isključivanje) | Ribe |

Standard

Skupine proizvoda

GlobalGAP (dobra poljoprivredna praksa) i standardi prema kojima se mjeri

Usjevi i stoka

Oeko-Tex 1000

Tekstil

Certifikacija nacionalne/regionalne proizvodnje (npr. certifikacija britanskog podrijetla „Red Tractor”)

Svi proizvodi

Ribe na crvenom popisu (isključivanje)

Ribe

Tablica 3.6.

Neki ilustrativni primjeri „poboljšanih” okolišnih standarda i inicijativa i skupine proizvoda na koje se primjenjuju

| Standardi i inicijative | Skupine proizvoda |
| --- | --- |
| BCI (Inicijativa za bolji pamuk) | Proizvodi od pamuka |
| BCRSP (Baselski kriteriji za odgovornu proizvodnju soje) | Soja (stočna hrana koje se upotrebljava u proizvodnji mliječnih proizvoda, jaja i mesa) |
| BSI (Inicijativa za bolju šećernu trsku) | Proizvodi od šećera |
| 4C (Zajednički kodeks Asocijacije proizvođača kave) | Kava |
| Fair-trade (Udruga za promicanje pravedne trgovine) | Poljoprivredni proizvodi iz regija u razvoju |
| RA (Savez za očuvanje tropskih šuma) | Poljoprivredni proizvodi iz tropskih područja |
| RSPO (Okrugli stol za održivo palmino ulje) | Proizvodi od palminog ulja |
| PEFC (Program za priznavanje sustava certifikacije šuma) | Drvo i papir |
| RTRS (Okrugli stol za održivu soju) | Soja (stočna hrana koje se upotrebljava u proizvodnji mliječnih proizvoda, jaja i mesa) |
| UTZ | Kakao, kava, palmino ulje, čaj |

Standardi i inicijative

Skupine proizvoda

BCI (Inicijativa za bolji pamuk)

Proizvodi od pamuka

BCRSP (Baselski kriteriji za odgovornu proizvodnju soje)

Soja (stočna hrana koje se upotrebljava u proizvodnji mliječnih proizvoda, jaja i mesa)

BSI (Inicijativa za bolju šećernu trsku)

Proizvodi od šećera

4C (Zajednički kodeks Asocijacije proizvođača kave)

Kava

Fair-trade (Udruga za promicanje pravedne trgovine)

Poljoprivredni proizvodi iz regija u razvoju

RA (Savez za očuvanje tropskih šuma)

Poljoprivredni proizvodi iz tropskih područja

RSPO (Okrugli stol za održivo palmino ulje)

Proizvodi od palminog ulja

PEFC (Program za priznavanje sustava certifikacije šuma)

Drvo i papir

RTRS (Okrugli stol za održivu soju)

Soja (stočna hrana koje se upotrebljava u proizvodnji mliječnih proizvoda, jaja i mesa)

UTZ

Kakao, kava, palmino ulje, čaj

Tablica 3.7.

Neki ilustrativni primjeri „uzornih” okolišnih standarda i inicijativa i skupine proizvoda na koje se primjenjuju

| Standard | Skupine proizvoda |
| --- | --- |
| FSC (Vijeće za nadzor šuma) | Drvo i papir |
| MSC (Vijeće za očuvanje mora) | Morski plodovi iz slobodnog ulova |

Standard

Skupine proizvoda

FSC (Vijeće za nadzor šuma)

Drvo i papir

MSC (Vijeće za očuvanje mora)

Morski plodovi iz slobodnog ulova

Ako nema široko primjenjivih okolišnih standarda, maloprodajna najbolja praksa je u okviru ugovornih sporazuma odrediti okolišne kriterije koji se odnose na okolišno kritične točke opskrbnog lanca ili intervenirati kako bi se poboljšala učinkovitost opskrbnog lanca s pomoću širenja najbolje prakse i vrednovanja okolišne učinkovitosti.

Primjenjivost

Svaki trgovac na malo može utvrditi najučinkovitije mehanizme za poboljšanje opskrbnog lanca. Veliki trgovci na malo koji prodaju proizvode vlastite robne marke mogu provesti sve aspekte ove najbolje prakse upravljanja okolišem.

U malim poduzećima ta je tehnika ograničena na utvrđivanje prioritetnih proizvoda radi usmjeravanja prema određenom izboru ili zelenu nabavu na temelju vanjske certifikacije. Postupna provedba sustavnog i ciljanog pristupa ne povlači za sobom velike troškove.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i17) | Postotak ukupne prodaje koji predstavljaju proizvodi iz opskrbnih lanaca koji su okolišno poboljšani s pomoću certifikacije, standarda trgovca na malo ili intervencije. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i17)

Postotak ukupne prodaje koji predstavljaju proizvodi iz opskrbnih lanaca koji su okolišno poboljšani s pomoću certifikacije, standarda trgovca na malo ili intervencije.

| (i18) | Broj opskrbnih lanaca prioritetnih proizvoda koji su u velikoj mjeri okolišno poboljšani (poboljšani proizvodi predstavljaju najmanje 50 % vrijednosti prodaje unutar skupine) primjenom tehnika najbolje prakse. |
| --- | --- |

(i18)

Broj opskrbnih lanaca prioritetnih proizvoda koji su u velikoj mjeri okolišno poboljšani (poboljšani proizvodi predstavljaju najmanje 50 % vrijednosti prodaje unutar skupine) primjenom tehnika najbolje prakse.

| (b13) | Provedba sustavne procjene (neovisno ili u okviru konzorcija) opskrbnih lanaca glavnog proizvoda. |
| --- | --- |

(b13)

Provedba sustavne procjene (neovisno ili u okviru konzorcija) opskrbnih lanaca glavnog proizvoda.

3.2.3.   Usmjeravanje prema određenom izboru i zelena nabava prioritetnih skupina proizvoda na temelju vanjske certifikacije

Najbolja praksa upravljanja okolišem je isključivanje proizvoda koji su u najvećoj mjeri neodrživi (npr. ugrožene vrste) i traženje opsežne certifikacije (tj. cilj je 100 % udjela u prodaji) prema vanjskim okolišnim standardima za proizvode koji su proglašeni prioritetima za okolišno poboljšanje. Okolišni standardi primjenjuju se na proizvode i/ili dobavljače i općenito se klasificiraju kao osnovni, poboljšani ili uzorni prema strogoći i opsežnosti okolišnih uvjeta (tablica 3.8. sadržava neke ilustrativne primjere). Najbolja praksa upravljanja okolišem je primjena najviše postojeće razine općeprihvaćenog okolišnog standarda.

Tablica 3.8.

Neki ilustrativni primjeri najbolje prakse kojom se podržavaju mjerila izvrsnosti za tu najbolju praksu upravljanja okolišem na razini skupina proizvoda

| Skupina proizvoda | Primjeri najbolje prakse
  (stvarni ili ciljni udjeli u prodaji za različite standarde) |
| --- | --- |
| Kava, čaj | 100 % Fair-trade; 100 % 4C |
| Voće i povrće | 100 % Global GAP |
| Masti i ulja | 100 % RSPO; 100 % RTRS |
| Plodovi mora | 100 % MSC |
| Šećer | 100 % Fair-trade |
| Tekstil | 100 % BCI |
| Drvo i papir | 100 % FSC |

Skupina proizvoda

Primjeri najbolje prakse

(stvarni ili ciljni udjeli u prodaji za različite standarde)

Kava, čaj

100 % Fair-trade; 100 % 4C

Voće i povrće

100 % Global GAP

Masti i ulja

100 % RSPO; 100 % RTRS

Plodovi mora

100 % MSC

Šećer

100 % Fair-trade

Tekstil

100 % BCI

Drvo i papir

100 % FSC

Primjenjivost

Ova se najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjuje na sve trgovce na malo. Mjerilo izvrsnosti izraženo je u odnosu na proizvode vlastite robne marke koje prodaju veći trgovci na malo.

Mala poduzeća bez asortimana proizvoda vlastite robne marke trebala bi izbjegavati proizvode koji najviše štete okolišu (npr. ugrožene vrste riba) i držati proizvode robnih marki koji su certificirani prema mjerodavnim okolišnim standardima (npr. tablica 3.3.).

Okolišni standardi treće strane možda ne obuhvaćaju sve mjerodavne okolišne aspekte i procese u opskrbnom lancu, a standardi koji bi bili dobri za okoliš i općenito primjenjivi ne postoje za sve skupine proizvoda. Skupine proizvoda koje se ne spominju u tablici 3.8. mogu se postaviti kao cilj pri poboljšanju opskrbnog lanca propisivanjem zahtjeva za proizvode/dobavljače, intervencijama trgovaca na malo (npr. vrednovanje dobavljača) i promoviranjem vodećih „ekoproizvoda” kako je opisano u daljnjim najboljim praksama upravljanja okolišem.

Ako je okolišna certifikacija navedena kao kriterij da bi se neki proizvod uopće razmatrao, troškove sukladnosti i certifikacije snose dobavljači i oni se ne prenose na trgovce na malo. Međutim, u tu najbolju praksu spada to da trgovci na malo pružaju podršku postojećim dobavljačima pri stjecanju certifikata, a u tom slučaju troškovi se dijele. Za dobavljače troškovi usklađivanja mogu se smatrati ulaganjem za povećanje prihvaćenosti njihovih proizvoda na tržištu i za uvođenje cjenovnih premija. Za trgovce na malo dodatni troškovi povezani s tom tehnikom mogu se odvagnuti u kontekstu smanjenja rizika u opskrbnom lancu i potencijalnih prednosti u pogledu cijena i marketinga.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i19) | Postotak proizvoda prodanih unutar određene skupine proizvoda koji su certificirani prema određenom vanjskom okolišnom standardu, prema vrijednosti prodaje |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i19)

Postotak proizvoda prodanih unutar određene skupine proizvoda koji su certificirani prema određenom vanjskom okolišnom standardu, prema vrijednosti prodaje

| (i20) | Strogoća i cjelovitost vanjskih standarda u pogledu okoliša, kao što to općenito pokazuje kategorizacija na osnovne, poboljšane ili uzorne |
| --- | --- |

(i20)

Strogoća i cjelovitost vanjskih standarda u pogledu okoliša, kao što to općenito pokazuje kategorizacija na osnovne, poboljšane ili uzorne

| (i21) | Broj skupina proizvoda u kojima je više od polovine prodanih proizvoda certificirano prema vanjskim okolišnim standardima |
| --- | --- |

(i21)

Broj skupina proizvoda u kojima je više od polovine prodanih proizvoda certificirano prema vanjskim okolišnim standardima

| (b14) | Trgovac na malo pokazuje napredak prema planu u kontekstu detaljnog plana za postizanje stopostotne certifikacije u kategoriji „poboljšanog” okolišnog standarda (tablica 3.6.) za proizvode vlastite robne marke u određenim skupinama proizvoda kao što su primjerice kava, čaj, masti i ulja, šećer i tekstil. |
| --- | --- |

(b14)

Trgovac na malo pokazuje napredak prema planu u kontekstu detaljnog plana za postizanje stopostotne certifikacije u kategoriji „poboljšanog” okolišnog standarda (tablica 3.6.) za proizvode vlastite robne marke u određenim skupinama proizvoda kao što su primjerice kava, čaj, masti i ulja, šećer i tekstil.

| (b15) | Trgovac na malo pokazuje napredak prema planu u kontekstu detaljnog plana za postizanje stopostotne certifikacije u kategoriji određenog „uzornog” okolišnog standarda (tablica 3.7.) u skupinama proizvoda kao što su primjerice plodovi mora, drvo i papir. |
| --- | --- |

(b15)

Trgovac na malo pokazuje napredak prema planu u kontekstu detaljnog plana za postizanje stopostotne certifikacije u kategoriji određenog „uzornog” okolišnog standarda (tablica 3.7.) u skupinama proizvoda kao što su primjerice plodovi mora, drvo i papir.

3.2.4.   Propisivanje okolišnih zahtjeva dobavljačima prioritetnih skupina proizvoda

Najbolja praksa upravljanja okolišem je uspostavljanje okolišnih kriterija za prioritetne proizvode i njihove dobavljače, usmjerenost na utvrđene kritične okolišne točke i provođenje sukladnosti s tim kriterijima revizijom proizvoda i dobavljača.

Primjenjivost

Ta se najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjuje na velike trgovce na malo i na prioritetne proizvode vlastite robne marke. Revizija okolišne učinkovitosti dobavljača može se integrirati u socijalnu reviziju i sustav kontrole kvalitete proizvoda kako bi se smanjili dodatni troškovi. Za dobavljače troškovi usklađivanja mogu se odvagnuti u kontekstu poboljšane sigurnosti potražnje i poboljšane prolaznosti njihovih proizvoda na tržištu te svih cjenovnih premija koje bi uslijed toga mogli ostvariti. Za trgovce na malo troškovi se mogu odvagnuti u kontekstu smanjenih reputacijskih i srednjoročnih poslovnih rizika u opskrbnom lancu povezanih s neodrživim praksama i u kontekstu cjenovnih i marketinških premija koje bi uslijed toga mogli ostvariti.

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem ne može se primijeniti na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i22) | Postotak prodaje proizvoda vlastite robne marke unutar skupine proizvoda u skladu s navedenim okolišnim zahtjevima. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i22)

Postotak prodaje proizvoda vlastite robne marke unutar skupine proizvoda u skladu s navedenim okolišnim zahtjevima.

| (i23) | Okolišna učinkovitost koju predstavljaju ti zahtjevi. |
| --- | --- |

(i23)

Okolišna učinkovitost koju predstavljaju ti zahtjevi.

| (i24) | Postotak sukladnosti s ciljevima za skupine proizvoda za koje se provodi program opsežne sukladnosti. |
| --- | --- |

(i24)

Postotak sukladnosti s ciljevima za skupine proizvoda za koje se provodi program opsežne sukladnosti.

| (i25) | Broj skupina proizvoda gdje je više od polovine prodanih proizvoda u skladu sa specifičnim okolišnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(i25)

Broj skupina proizvoda gdje je više od polovine prodanih proizvoda u skladu sa specifičnim okolišnim zahtjevima.

| (b16) | 100 % prodanih proizvoda vlastite robne marke unutar skupine proizvoda u skladu je s konkretnim okolišnim zahtjevima koje određuju trgovci na malo. |
| --- | --- |

(b16)

100 % prodanih proizvoda vlastite robne marke unutar skupine proizvoda u skladu je s konkretnim okolišnim zahtjevima koje određuju trgovci na malo.

3.2.5.   Poticanje poboljšanja učinkovitosti dobavljača vrednovanjem i širenjem najbolje prakse

Najbolja praksa upravljanja okolišem je poticanje poboljšanja dobavljača uspostavljanjem sustava razmjene informacija, kojima se može koristiti za vrednovanje dobavljača i širenjem boljih praksi upravljanja. Potonjim se dobavljačima može pomoći da postignu sukladnost s vanjskim standardima i kriterijima koje određuju trgovci na malo.

Primjenjivost

Ta se najbolja praksa upravljanja okolišem može primijeniti na velike trgovce na malo i na prioritetne proizvode vlastite robne marke. Trgovci na malo mogu dobavljačima ponuditi malu cjenovnu premiju kako bi ih se potaknulo na sudjelovanje u programima poboljšanja i platiti za prikupljanje podataka i širenje boljih tehnika praksi upravljanja. Te troškove trebalo bi odvagnuti u kontekstu smanjenih reputacijskih i srednjoročnih poslovnih rizika u opskrbnom lancu povezanih s neodrživim praksama i u kontekstu cjenovnih premija koje bi uslijed toga trgovci na malo mogli uvesti. Dividende od svih utvrđenih poboljšanja učinkovitosti mogu se podijeliti s trgovcima na malo na temelju ugovora.

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem ne može se primijeniti na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i26) | Postotak prodaje proizvoda vlastite robne marke od dobavljača koji sudjeluju u programima poboljšanja okolišne učinkovitosti trgovca na malo. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i26)

Postotak prodaje proizvoda vlastite robne marke od dobavljača koji sudjeluju u programima poboljšanja okolišne učinkovitosti trgovca na malo.

| (i27) | Razina okolišne učinkovitosti koju predstavljaju ti programi. |
| --- | --- |

(i27)

Razina okolišne učinkovitosti koju predstavljaju ti programi.

| (i28) | Postotak ciljeva u pogledu dobavljača koji sudjeluju u programu, za skupine proizvoda za koje se provodi program za poboljšanje učinkovitosti dobavljača. |
| --- | --- |

(i28)

Postotak ciljeva u pogledu dobavljača koji sudjeluju u programu, za skupine proizvoda za koje se provodi program za poboljšanje učinkovitosti dobavljača.

| (i29) | Broj skupina proizvoda u kojima više od polovine prodanih proizvoda dolazi od dobavljača koji sudjeluju u programima poboljšanja okolišne učinkovitosti trgovca na malo. |
| --- | --- |

(i29)

Broj skupina proizvoda u kojima više od polovine prodanih proizvoda dolazi od dobavljača koji sudjeluju u programima poboljšanja okolišne učinkovitosti trgovca na malo.

| (b17) | 100 % prodanih proizvoda vlastite robne marke unutar skupine proizvoda dolazi od dobavljača koji sudjeluju u programima poboljšanja okolišne učinkovitosti trgovca na malo. |
| --- | --- |

(b17)

100 % prodanih proizvoda vlastite robne marke unutar skupine proizvoda dolazi od dobavljača koji sudjeluju u programima poboljšanja okolišne učinkovitosti trgovca na malo.

3.2.6.   Zajedničko istraživanje i razvoj radi poticanja opsežnog unapređenja i inovacija u opskrbnom lancu

Najbolja praksa upravljanja okolišem je strateška suradnja s drugim dionicima kako bi se utvrdile i razvile inovativne mogućnosti poboljšanja opskrbnog lanca te razvili široko prihvaćeni okolišni standardi.

Primjenjivost

Svaki veliki trgovac na malo s opskrbnim lancima proizvoda vlastite robne marke može surađivati s istraživačkim zavodima ili konzultantima kako bi poboljšao održivost opskrbnog lanca. Trgovci na malo možda žele usmjeriti ta istraživanja i razvoj na skupine proizvoda za koje ne postoje komercijalno održive i široko primjenjive mogućnosti poboljšanja. Ta praksa može se smatrati ulaganjem u održive i gospodarski konkurentne opskrbne lance.

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem ne može se primijeniti na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i30) | Izdaci za istraživanje održivog opskrbnog lanca (izraženo u odnosu na promet); |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i30)

Izdaci za istraživanje održivog opskrbnog lanca (izraženo u odnosu na promet);

| (i31) | Kvalitativna procjena je li istraživanje usmjereno na inovativne, nadogradive mogućnosti poboljšanja s velikim potencijalom; |
| --- | --- |

(i31)

Kvalitativna procjena je li istraživanje usmjereno na inovativne, nadogradive mogućnosti poboljšanja s velikim potencijalom;

| (i32) | Konkretna okolišna poboljšanja koja se mogu pripisati provedbi rezultata istraživanja. |
| --- | --- |

(i32)

Konkretna okolišna poboljšanja koja se mogu pripisati provedbi rezultata istraživanja.

—

3.2.7.   Promicanje vodećih ekoloških proizvoda

Najbolja praksa upravljanja okolišem je promicanje vodećih certificiranih ekoloških proizvoda. Kampanje za podizanje svijesti, pitanje izvora nabave, oblikovanje cijena, pozicioniranje proizvoda u prodavaonici i promidžba važni su sastavni dijelovi ove tehnike koja se može učinkovito provesti razvojem ekološkog asortimana vlastite robne marke.

Primjenjivost

Svi trgovci na malo mogu držati vodeće ekološke proizvode i poticati njihovu potrošnju. Veliki trgovci na malo mogu opširnije provesti ovu tehniku razvojem ekološkog asortimana vlastite robne marke. Troškovi dobavljača povezani s certifikacijom vodećih proizvoda mogu se prenijeti na trgovce na malo. Certificirani vodeći ekološki proizvodi povezani su sa znatnim cjenovnim premijama i višim profitnim maržama. Ekološki asortimani proizvoda vlastite robne marke vjerojatno će povećati ukupnu prodaju proizvoda vlastite robne marke trgovca na malo pozitivnim halo-efektom.

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i33) | Postotak prodaje unutar skupine proizvoda certificiranih prema vodećim uzornim standardima. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i33)

Postotak prodaje unutar skupine proizvoda certificiranih prema vodećim uzornim standardima.

| (i34) | Broj skupina proizvoda unutar kojih se nude vodeći ekološki proizvodi. |
| --- | --- |

(i34)

Broj skupina proizvoda unutar kojih se nude vodeći ekološki proizvodi.

| (i35) | Postojanje širokog ekološkog asortimana proizvoda vlastite robne marke (da/ne). |
| --- | --- |

(i35)

Postojanje širokog ekološkog asortimana proizvoda vlastite robne marke (da/ne).

| (b18) | 10 % prodanih proizvoda unutar skupina prehrambenih proizvoda certificirano je kao organsko |
| --- | --- |

(b18)

10 % prodanih proizvoda unutar skupina prehrambenih proizvoda certificirano je kao organsko

| (b19) | 50 % prodanog pamuka certificirano je kao organski pamuk |
| --- | --- |

(b19)

50 % prodanog pamuka certificirano je kao organski pamuk

| (b20) | 10 % prodanih proizvoda unutar skupina neprehrambenih proizvoda certificirano prema službenim oznakama za područje okoliša certificiranima od treće strane prema definiciji ISO tipa I |
| --- | --- |

(b20)

10 % prodanih proizvoda unutar skupina neprehrambenih proizvoda certificirano prema službenim oznakama za područje okoliša certificiranima od treće strane prema definiciji ISO tipa I

3.3.   Prijevoz i logistika

3.3.1.   Zelena nabava i okolišni zahtjevi za pružatelje usluga prijevoza

Najbolja praksa upravljanja okolišem je integrirati okolišnu učinkovitost i kriterije izvješćivanja u nabavu vanjskih usluga prijevoza i logističkih usluga, uključujući zahtjeve za provedbu najboljih praksi upravljanja okolišem opisanih u ovom dokumentu.

Primjenjivost

Svi trgovci na malo kupuju barem dio usluga prijevoza i logističkih usluga od vanjskih pružatelja usluga i mogu donositi odluke o kupnji prema kriterijima učinkovitosti ili okolišnim kriterijima. Ipak, poboljšanjem učinkovitosti prijevoza i logističkih usluga smanjuju se operativni troškovi te se zahtijeva učinkovito praćenje i izvješćivanje. Učinkoviti vanjski pružatelji usluga prijevoza mogu ponuditi niže cijene usluga trgovcima na malo.

Mali trgovci na malo obično su ovisni o vanjskim pružateljima usluga.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i36) | Postotak pružatelja usluga prijevoza certificiranih prema standardima povezanima sa zaštitom okoliša (uključuje registraciju za programe izvješćivanja). |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i36)

Postotak pružatelja usluga prijevoza certificiranih prema standardima povezanima sa zaštitom okoliša (uključuje registraciju za programe izvješćivanja).

| (i37) | Postotak pružatelja usluga prijevoza koji su u skladu s određenim okolišnim zahtjevima ili najboljim praksama upravljanja okolišem opisanima u ovom dokumentu. |
| --- | --- |

(i37)

Postotak pružatelja usluga prijevoza koji su u skladu s određenim okolišnim zahtjevima ili najboljim praksama upravljanja okolišem opisanima u ovom dokumentu.

| (b21) | 100 % pružatelja usluga prijevoza i logističkih usluga usklađeno je s jednim od sljedećeg:






  i. | standardima povezanima sa zaštitom okoliša koje je verificirala treća strana |
| --- | --- | --- |

(b21)

100 % pružatelja usluga prijevoza i logističkih usluga usklađeno je s jednim od sljedećeg:

i.

standardima povezanima sa zaštitom okoliša koje je verificirala treća strana

| ii. | konkretnim okolišnim zahtjevima |
| --- | --- |

ii.

konkretnim okolišnim zahtjevima

| iii. | najboljim praksama upravljanja okolišem opisanima u ovom dokumentu. |
| --- | --- |

iii.

najboljim praksama upravljanja okolišem opisanima u ovom dokumentu.

3.3.2.   Učinkovito praćenje i izvješćivanje za sve usluge prijevoza i logističke usluge

Najbolja praksa upravljanja okolišem je izvješćivanje o učinkovitosti i okolišnoj učinkovitosti svih usluga prijevoza i logističkih usluga između primarnih dobavljača, distribucijskih centara, trgovaca na malo i postrojenja za gospodarenje otpadom na temelju praćenja internih usluga i podataka dobivenih od trećih strana.

Primjenjivost

Ovu praksu mogu primijeniti svi trgovci na malo. Izvješćivanje o internim uslugama prijevoza i logističkim uslugama odnosi se samo na velike trgovce na malo. Za učinkovito praćenje i izvješćivanje potrebna su manja ulaganja u potrebne sustave informacijske tehnologije i njihovo upravljanje, no tako se mogu utvrditi mogućnosti za poboljšanje učinkovitosti usluga prijevoza i logističkih usluga.

Malim poduzećima dostupni su osnovni podaci o prosječnim faktorima emisija za različite načine prijevoza za procjenu emisija.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i38) | Ekvivalent tona emisija CO2 godišnje iz usluga prijevoza i logističkih usluga. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i38)

Ekvivalent tona emisija CO2 godišnje iz usluga prijevoza i logističkih usluga.

| (i39) | Ekvivalent kg CO2 po m3 ili dostavljenoj paleti. |
| --- | --- |

(i39)

Ekvivalent kg CO2 po m3 ili dostavljenoj paleti.

| (i40) | Izvješćuje li se o sljedećim parametrima za sve mjerodavne usluge prijevoza i logističke usluge:






  i. | broj i postotak km/tonskih kilometara (tkm) za različite načine prijevoza |
| --- | --- | --- |

(i40)

Izvješćuje li se o sljedećim parametrima za sve mjerodavne usluge prijevoza i logističke usluge:

i.

broj i postotak km/tonskih kilometara (tkm) za različite načine prijevoza

| ii. | ekvivalent kg CO2 po toni, po m3 ili po dostavljenoj paleti. |
| --- | --- |

ii.

ekvivalent kg CO2 po toni, po m3 ili po dostavljenoj paleti.

| (i41) | Izvješćuje li se o sljedećim pokazateljima za sve interne usluge prijevoza i logističke usluge:






  i. | faktor opterećenosti kamiona (% kapaciteta mase ili zapremnine) |
| --- | --- | --- |

(i41)

Izvješćuje li se o sljedećim pokazateljima za sve interne usluge prijevoza i logističke usluge:

i.

faktor opterećenosti kamiona (% kapaciteta mase ili zapremnine)

| ii. | ekvivalent kg CO2 po tkm. |
| --- | --- |

ii.

ekvivalent kg CO2 po tkm.

| (b22) | Za 100 % usluga prijevoza i logističkih usluga između primarnih dobavljača, maloprodajnih prodavaonica i postrojenja za gospodarenje otpadom, uključujući one koje su izvršili vanjski pružatelji usluga prijevoza, izvješćuje se o sljedećim pokazateljima:






  i. | postotak prijevoza po različitim načinima prijevoza |
| --- | --- | --- |

(b22)

Za 100 % usluga prijevoza i logističkih usluga između primarnih dobavljača, maloprodajnih prodavaonica i postrojenja za gospodarenje otpadom, uključujući one koje su izvršili vanjski pružatelji usluga prijevoza, izvješćuje se o sljedećim pokazateljima:

i.

postotak prijevoza po različitim načinima prijevoza

| ii. | ekvivalent kg CO2 po m3 ili dostavljenoj paleti. |
| --- | --- |

ii.

ekvivalent kg CO2 po m3 ili dostavljenoj paleti.

| (b23) | Za sve interne usluge prijevoza i logističke usluge između primarnih dobavljača, maloprodajnih prodavaonica i postrojenja za gospodarenje otpadom izvješćuje se o sljedećim pokazateljima:






  i. | faktor opterećenosti kamiona (% kapaciteta mase ili zapremnine) |
| --- | --- | --- |

(b23)

Za sve interne usluge prijevoza i logističke usluge između primarnih dobavljača, maloprodajnih prodavaonica i postrojenja za gospodarenje otpadom izvješćuje se o sljedećim pokazateljima:

i.

faktor opterećenosti kamiona (% kapaciteta mase ili zapremnine)

| ii. | ekvivalent kg CO2 po tkm |
| --- | --- |

ii.

ekvivalent kg CO2 po tkm

3.3.3.   Integracija učinkovitosti prijevoza u odluke o izvoru nabave i dizajn ambalaže

Najbolja praksa upravljanja okolišem je integracija učinkovitosti prijevoza u odluke o izvoru nabave i dizajn ambalaže na temelju procjene životnog ciklusa proizvoda koji su nabavljeni iz različitih regija i pomoću dizajna ambalaže proizvoda kojim se omogućuje maksimalno povećanje zbijenosti prijevoznih jedinica.

Primjenjivost

Ova se praksa može primijeniti na velike trgovce na malo s asortimanom proizvoda vlastite robne marke. Ona uvelike ovisi o lokaciji proizvoda i izvora nabave, a povezana je s mnoštvom faktora nabave. Za ambalažu, povećanjem zbijenosti pakirane robe može se znatno poboljšati učinkovitost prijevoza i time smanjiti troškove prijevoza.

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem ne može se primijeniti na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i39) | Ekvivalent kg CO2 po dostavljenom m3 (ili dostavljenoj paleti). |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i39)

Ekvivalent kg CO2 po dostavljenom m3 (ili dostavljenoj paleti).

| (i42) | Raspodjela prijevoza po načinima. |
| --- | --- |

(i42)

Raspodjela prijevoza po načinima.

| (i43) | Broj skupina proizvoda u kojima su nabava ili ambalaža posebno izmijenjeni da bi se smanjio utjecaj prijevoza i logistike te životnog ciklusa na okoliš. |
| --- | --- |

(i43)

Broj skupina proizvoda u kojima su nabava ili ambalaža posebno izmijenjeni da bi se smanjio utjecaj prijevoza i logistike te životnog ciklusa na okoliš.

| (i44) | Sustavna provedba poboljšanja ambalaže radi maksimalnog povećanja zbijenosti i poboljšanja učinkovitosti prijevoza i logistike (da/ne). |
| --- | --- |

(i44)

Sustavna provedba poboljšanja ambalaže radi maksimalnog povećanja zbijenosti i poboljšanja učinkovitosti prijevoza i logistike (da/ne).

| (b24) | Sustavna provedba poboljšanja ambalaže radi maksimalnog povećanja zbijenosti i poboljšanja učinkovitosti prijevoza i logistike. |
| --- | --- |

(b24)

Sustavna provedba poboljšanja ambalaže radi maksimalnog povećanja zbijenosti i poboljšanja učinkovitosti prijevoza i logistike.

3.3.4.   Prijelaz na učinkovitije načine prijevoza

Najbolja praksa upravljanja okolišem je prijelaz na učinkovitije načine prijevoza, osobito željeznicom, vodnim putovima i većim kamionima i na smanjivanje zračnog prijevoza za sve prometne udaljenosti za koje je to moguće. Mogućnosti za te prijelaze mogu biti ograničene na primarnu distribuciju od distribucijskih centara dobavljača do distribucijskih centara trgovaca na malo, s obzirom da početni i završni dio puta često iziskuju cestovni prijevoz. Prijelazi na druge načine prijevoza stoga zahtijevaju optimizaciju distribucijskih mreža radi uključivanja intermodalnih prijevoza (npr. odabir lokacije za distribucijske centre s pristupom željezničkoj i mreži vodnih putova). Prijelaz s manjih na veće kamione, uključujući kamione s prikolicama na dva kata, uključen je u ovu tehniku zbog znatno veće učinkovitosti većih kamiona u usporedbi s malima. Prijelazima na druge načine prijevoza mogu se olakšati i donošenje odluka o izvoru nabave proizvoda ako prijevoz predstavlja važnu komponentu utjecaja životnog ciklusa proizvoda na okoliš (uzevši u obzir sve mjerodavne implikacije životnog ciklusa).

Tablica 3.9.

Poredak načina prijevoza prema prednostima za okoliš (počevši od najboljeg)

| Poredak | Način prijevoza |
| --- | --- |
| 1. | Teretni vlak |
| 2. | Prekooceanski brod |
| 3. | Unutarnji plovni put |
| 4. | Veliki kamion |
| 5. | Srednji kamion |
| 6. | Mali kamion |
| 7. | Zračni prijevoz |

Poredak

Način prijevoza

1.

Teretni vlak

2.

Prekooceanski brod

3.

Unutarnji plovni put

4.

Veliki kamion

5.

Srednji kamion

6.

Mali kamion

7.

Zračni prijevoz

Primjenjivost

Svi trgovci na malo mogu poduzeti mjere da u pogledu prijevoza proizvoda pređu na načine prijevoza kojima se manje zagađuje okoliš, barem na temelju veličine vozila, a većina velikih trgovaca na malo može barem u pogledu nekih primarnih distribucija prijeći s cestovnog na željeznički ili vodni promet. Međutim, za masovne prijelaze s cestovnog na željeznički prijevoz i prijevoz unutarnjim plovnim putovima u prijevozu maloprodajne robe potrebna su poboljšanja u nacionalnoj željezničkoj infrastrukturi i plovnim putovima te veća prekogranična koordinacija prijevozničkih kompanija. Zbog toga nacionalna prometna infrastruktura i politika (npr. cestarine) mogu znatno utjecati na prostor trgovaca na malo za poboljšanje i donošenje odluka kad je riječ o načinu prijevoza.

To se ne primjenjuje na mala poduzeća, osim ako raspoloživi izbori nabave omogućuju odabir učinkovitijih načina prijevoza za određene proizvode.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i45) | Postotak ukupnog prijevoza proizvoda (tkm) od primarnih dobavljača do prodavaonica koji otpada na navedene učinkovitije načine prijevoza |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i45)

Postotak ukupnog prijevoza proizvoda (tkm) od primarnih dobavljača do prodavaonica koji otpada na navedene učinkovitije načine prijevoza

| (i46) | Postotak međunarodnog prijevoza proizvoda (tkm) koji otpada na navedene učinkovitije načine prijevoza |
| --- | --- |

(i46)

Postotak međunarodnog prijevoza proizvoda (tkm) koji otpada na navedene učinkovitije načine prijevoza

| (b25) | Više od 50 % kopnenog prijevoza između primarnih dobavljača i maloprodajnih distribucijskih centara, prema vrijednosti prodaje, odvija se vodnim putovima/željeznicom (gdje to infrastruktura omogućuje) |
| --- | --- |

(b25)

Više od 50 % kopnenog prijevoza između primarnih dobavljača i maloprodajnih distribucijskih centara, prema vrijednosti prodaje, odvija se vodnim putovima/željeznicom (gdje to infrastruktura omogućuje)

| (b26) | Više od 99 % prekomorskog prijevoza, prema vrijednosti prodaje, odvija se brodom |
| --- | --- |

(b26)

Više od 99 % prekomorskog prijevoza, prema vrijednosti prodaje, odvija se brodom

3.3.5.   Optimizacija distribucijske mreže

Najbolja praksa upravljanja okolišem je optimizacija distribucijske mreže sustavnom provedbom najučinkovitije od sljedećih mogućnosti: i. strateška centralizirana središta za prihvat željezničkog i vodnog prijevoza ii. konsolidirane platforme i iii. izravne rute.

Primjenjivost

To se primjenjuje na velike trgovce na malo s internim uslugama prijevoza i logističkim uslugama te za vanjske pružatelje usluga prijevoza, osobito kad se proizvodi nabavljaju s većih udaljenosti. Za ovu praksu nisu potrebna velika ulaganja. Za gradnju novih središta integriranih sa željezničkom mrežom i mrežom vodnih putova nisu potrebna velika ulaganja. U oba slučaja povećana učinkovitost utovara i uporaba učinkovitijih načina prijevoza za veće udaljenosti mogu znatno smanjiti operativne troškove.

To se ne primjenjuje na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i39) | Ekvivalent kg CO2 po dostavljenom m3 (ili dostavljenoj paleti). |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i39)

Ekvivalent kg CO2 po dostavljenom m3 (ili dostavljenoj paleti).

| (i47) | Broj korištenih konsolidiranih platformi u upotrebi, broj korištenih strateških središta ili broj korištenih izravnih prijevoznih ruta. |
| --- | --- |

(i47)

Broj korištenih konsolidiranih platformi u upotrebi, broj korištenih strateških središta ili broj korištenih izravnih prijevoznih ruta.

| (i48) | Postotak smanjenja emisija stakleničkih plinova od prijevoza i logistike ostvaren provedbom navedenih mogućnosti poboljšanja distribucijske mreže. |
| --- | --- |

(i48)

Postotak smanjenja emisija stakleničkih plinova od prijevoza i logistike ostvaren provedbom navedenih mogućnosti poboljšanja distribucijske mreže.

| (i49) | Povjeravanje usluga prijevoza i logističkih usluga vanjskom pružatelju s optimiziranom distribucijskom mrežom (da/ne). |
| --- | --- |

(i49)

Povjeravanje usluga prijevoza i logističkih usluga vanjskom pružatelju s optimiziranom distribucijskom mrežom (da/ne).

| (i50) | Sustavna optimizacija distribucijskih mreža uvođenjem strateških središta, konsolidiranih platformi i izravnih ruta (da/ne). |
| --- | --- |

(i50)

Sustavna optimizacija distribucijskih mreža uvođenjem strateških središta, konsolidiranih platformi i izravnih ruta (da/ne).

| (b27) | Sustavna optimizacija distribucijskih mreža uvođenjem strateških središta, konsolidiranih platformi i izravnih ruta. |
| --- | --- |

(b27)

Sustavna optimizacija distribucijskih mreža uvođenjem strateških središta, konsolidiranih platformi i izravnih ruta.

3.3.6.   Optimizacija planiranja ruta, upotreba telematike i osposobljavanje vozača

Najbolja praksa upravljanja okolišem je optimizacija operativne učinkovitosti s pomoću učinkovitog planiranja ruta, upotrebe telematike i osposobljavanja vozača. Učinkovito planiranje ruta obuhvaća iskorištavanje mogućnosti da se na dostavna vozila prodavaonica utovari otpad i roba koju dostavljači isporučuju u distribucijske centre te iskorištavanje mogućnosti noćnih dostava radi izbjegavanja gužve u prometu.

Primjenjivost

To se primjenjuje na sve proizvode koji se dostavljaju velikim trgovcima na malo internim uslugama prijevoza i logističkim uslugama i na vanjske pružatelje usluga prijevoza. Osposobljavanjem vozača obično se ostvaruju uštede od 5 % goriva. Zbog optimizacije ruta mogu biti potrebna velika ulaganja u informacijsku tehnologiju, ali njome se mogu smanjiti troškovi kapitalnih ulaganja (manje potrebnih kamiona) i znatno smanjiti operativni troškovi (gorivo).

To se primjenjuje na manja poduzeća ako imaju vlastita vozila za prijevoz (npr. dostavna vozila).

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i39) | Ekvivalent kg CO2 po dostavljenom m3 (ili dostavljenoj paleti). |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i39)

Ekvivalent kg CO2 po dostavljenom m3 (ili dostavljenoj paleti).

| (i51) | Prosječni postotak učinkovitosti utovara voznog parka (u masi ili zapremnini), prosječni postotak praznih vožnji voznog parka (km kamiona) ili prosjek ekvivalenta g CO2/tkm voznog parka. |
| --- | --- |

(i51)

Prosječni postotak učinkovitosti utovara voznog parka (u masi ili zapremnini), prosječni postotak praznih vožnji voznog parka (km kamiona) ili prosjek ekvivalenta g CO2/tkm voznog parka.

| (i52) | Postotak vozača koji se stalno osposobljavaju za učinkovitu vožnju. |
| --- | --- |

(i52)

Postotak vozača koji se stalno osposobljavaju za učinkovitu vožnju.

| (i53) | Provedba programa poticaja učinkovite vožnje za vozače (da/ne). |
| --- | --- |

(i53)

Provedba programa poticaja učinkovite vožnje za vozače (da/ne).

| (i54) | Postotak smanjenja emisija stakleničkih plinova nastalih zbog usluga prijevoza i logističkih usluga ostvaren provedbom navedenih mogućnosti (npr. utovar otpada i robe koju isporučuju dobavljači, telematika, osposobljavanje vozača i programi poticaja, isporuke u vrijeme rjeđeg prometa). |
| --- | --- |

(i54)

Postotak smanjenja emisija stakleničkih plinova nastalih zbog usluga prijevoza i logističkih usluga ostvaren provedbom navedenih mogućnosti (npr. utovar otpada i robe koju isporučuju dobavljači, telematika, osposobljavanje vozača i programi poticaja, isporuke u vrijeme rjeđeg prometa).

| (i55) | Sustavna optimizacija planiranja ruta s pomoću iskorištavanja mogućnosti da se pri povratnoj vožnji dostave u vozilo utovari otpad i roba koju isporučuju dostavljači, upotrebe telematike i produljenih rokova dostave (da/ne). |
| --- | --- |

(i55)

Sustavna optimizacija planiranja ruta s pomoću iskorištavanja mogućnosti da se pri povratnoj vožnji dostave u vozilo utovari otpad i roba koju isporučuju dostavljači, upotrebe telematike i produljenih rokova dostave (da/ne).

| (b28) | 100 % vozača stalno se osposobljava za učinkovitu vožnju ili provedba programa poticaja učinkovite vožnje za vozače |
| --- | --- |

(b28)

100 % vozača stalno se osposobljava za učinkovitu vožnju ili provedba programa poticaja učinkovite vožnje za vozače

| (b29) | Sustavna optimizacija planiranja ruta s pomoću iskorištavanja mogućnosti da se pri povratnoj vožnji dostave u vozilo utovari otpad i roba koju isporučuju dostavljači, upotrebe telematike i produljenih rokova dostave (da/ne). |
| --- | --- |

(b29)

Sustavna optimizacija planiranja ruta s pomoću iskorištavanja mogućnosti da se pri povratnoj vožnji dostave u vozilo utovari otpad i roba koju isporučuju dostavljači, upotrebe telematike i produljenih rokova dostave (da/ne).

3.3.7.   Smanjenje utjecaja cestovnih vozila na okoliš s pomoću odluka o kupnji i preinaka u okviru naknadne ugradnje

Najbolja praksa upravljanja okolišem je smanjenje utjecaja cestovnih vozila na okoliš odlukama o kupnji i preinakama u okviru naknadne ugradnje To uključuje kupnju vozila na alternativni pogon ili učinkovitih vozila s niskom razinom onečišćenja i vozila s niskom razinom buke, aerodinamičke preinake i upotrebu pneumatika s malim otporom kotrljanja.

Primjenjivost

To se primjenjuje na sve proizvode koji se dostavljaju velikim trgovcima na malo internim uslugama prijevoza i logističkim uslugama i na vanjske pružatelje usluga prijevoza. Za vozila koja prelaze velike udaljenosti pri velikim brzinama (> 80 km/h), malim ulaganjima u aerodinamičke preinake i većim ulaganjima za prijelaz na aerodinamičnije vučno vozilo s prikolicom omogućuje se vrijeme povrata do dvije godine. Isto vrijeme povrata vrijedi i za ugradnju pneumatika s malim otporom kotrljanja. Za vozila na alternativni pogon potrebni su znatno viši troškovi ulaganja.

To se primjenjuje na manja poduzeća ako imaju vlastita vozila za prijevoz (npr. dostavna vozila).

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i56) | l/100 km (potrošnja goriva vozila) ili ekvivalent kg CO2 po tkm. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i56)

l/100 km (potrošnja goriva vozila) ili ekvivalent kg CO2 po tkm.

| (i57) | Postotak vozila u voznom parku usklađenih s različitim razredima EURO. |
| --- | --- |

(i57)

Postotak vozila u voznom parku usklađenih s različitim razredima EURO.

| (i58) | Postotak vozila, prikolica i opreme za utovar usklađenih s normama za buku PIEK ili jednakovrijednim standardima kojima se omogućuju noćne isporuke. |
| --- | --- |

(i58)

Postotak vozila, prikolica i opreme za utovar usklađenih s normama za buku PIEK ili jednakovrijednim standardima kojima se omogućuju noćne isporuke.

| (i59) | Postotak vozila u voznom parku s pogonom na alternativna goriva, uključujući prirodni plin, bioplin ili električnu energiju. |
| --- | --- |

(i59)

Postotak vozila u voznom parku s pogonom na alternativna goriva, uključujući prirodni plin, bioplin ili električnu energiju.

| (i60) | Postotak vozila u voznom parku opremljenih pneumaticima s malim otporom kotrljanja. |
| --- | --- |

(i60)

Postotak vozila u voznom parku opremljenih pneumaticima s malim otporom kotrljanja.

| (i61) | Postotak vozila i prikolica u voznom parku osmišljenih ili preinačenih da bi se poboljšala aerodinamička učinkovitost. |
| --- | --- |

(i61)

Postotak vozila i prikolica u voznom parku osmišljenih ili preinačenih da bi se poboljšala aerodinamička učinkovitost.

| (b30) | 100 % kamiona usklađeno s razredom EURO V (17) i potrošnjom goriva teških teretnih vozila manjom od 30 l/100 km. |
| --- | --- |

(b30)

100 % kamiona usklađeno s razredom EURO V (17) i potrošnjom goriva teških teretnih vozila manjom od 30 l/100 km.

| (i31) | 100 % kamiona, prikolica i opreme za utovar usklađeno sa standardima buke PIEK ili jednakovrijednim standardima kojima se omogućuju noćne isporuke. |
| --- | --- |

(i31)

100 % kamiona, prikolica i opreme za utovar usklađeno sa standardima buke PIEK ili jednakovrijednim standardima kojima se omogućuju noćne isporuke.

| (b32) | Upotreba vozila na alternativni pogon (prirodni plin, bioplin, struja). |
| --- | --- |

(b32)

Upotreba vozila na alternativni pogon (prirodni plin, bioplin, struja).

| (b33) | 100 % vozila opremljeno pneumaticima s malim otporom kotrljanja. |
| --- | --- |

(b33)

100 % vozila opremljeno pneumaticima s malim otporom kotrljanja.

| (b34) | 100 % vozila i prikolica osmišljenih ili preinačenih da bi se poboljšala aerodinamička učinkovitost. |
| --- | --- |

(b34)

100 % vozila i prikolica osmišljenih ili preinačenih da bi se poboljšala aerodinamička učinkovitost.

3.4.   Gospodarenje otpadom

3.4.1.   Smanjivanje otpada od hrane

Najbolja praksa upravljanja okolišem je integracija okolišno prihvatljivih praksi kao što su praćenje, revizija, određivanje prioriteta, logistička pitanja, bolji mehanizmi čuvanja, kontrola temperature i vlage u prodavaonici, distribucijskim centrima i dostavnim kamionima, osposobljavanje osoblja, doniranje, savjetovanje potrošača itd. radi izbjegavanja stvaranja otpada od hrane i njegova odlaganja ili spaljivanja postupkom fermentacije.

Primjenjivost

Ovo je ekonomična mjera primjenjiva na trgovce na malo prehrambenim proizvodima bilo koje veličine i u svim državama članicama. Međutim, možda su na snazi politike kojima se izbjegava/ne potiče doniranje hrane.

Sva mala poduzeća mogu primijeniti preventivne mjere za izbjegavanje stvaranja otpada od hrane. Troškovi upravljanja nadoknadili bi se uštedama troškova zbog manjih gubitaka proizvoda i manje količine stvorenog otpada.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i62) | kg ili tona otpada od hrane, apsolutna vrijednost, po m2 ili po milijunima EUR prometa. |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i62)

kg ili tona otpada od hrane, apsolutna vrijednost, po m2 ili po milijunima EUR prometa.

| (i63) | Postotak stvaranja otpada od hrane u odnosu na ukupnu kupnju hrane. |
| --- | --- |

(i63)

Postotak stvaranja otpada od hrane u odnosu na ukupnu kupnju hrane.

| (i64) | kg ili tona hrane kojoj istječe rok prodaje, ali ne i rok trajanja, donirane dobrotvornim ustanovama. |
| --- | --- |

(i64)

kg ili tona hrane kojoj istječe rok prodaje, ali ne i rok trajanja, donirane dobrotvornim ustanovama.

| (i65) | kg otpada od hrane poslanog u postupak oporabe kao što je fermentacija. |
| --- | --- |

(i65)

kg otpada od hrane poslanog u postupak oporabe kao što je fermentacija.

| (i66) | kg otpada od hrane poslanog na odlagalište ili u spalionicu. |
| --- | --- |

(i66)

kg otpada od hrane poslanog na odlagalište ili u spalionicu.

| (b35) | Nulta stopa otpada od hrane poslanog na odlagalište ili u spalionicu. |
| --- | --- |

(b35)

Nulta stopa otpada od hrane poslanog na odlagalište ili u spalionicu.

3.4.2.   Integracija gospodarenja otpadom u maloprodajne aktivnosti

Najbolja praksa upravljanja okolišem je integracija praksi gospodarenja otpadom tamo gdje je sprečavanje nastajanja određeno kao prioritet. Primjeri najbolje prakse uključuju:

| — | interne prakse upravljanja:






  — | odvojeno prikupljanje i posebna obrada za ponovnu upotrebu: kompaktiranje, briketiranje za papirnati i plastični otpad, zamrzavanje ostataka hrane itd., |
| --- | --- | --- |

—

interne prakse upravljanja:

—

odvojeno prikupljanje i posebna obrada za ponovnu upotrebu: kompaktiranje, briketiranje za papirnati i plastični otpad, zamrzavanje ostataka hrane itd.,

| — | praćenje stvaranja otpada, |
| --- | --- |

—

praćenje stvaranja otpada,

| — | priprema za ponovnu upotrebu ambalažnog materijala kao što su palete i plastične kutije za dobavljače, distribucijske centre, izloge u prodavaonicama i kućnu dostavu, |
| --- | --- |

—

priprema za ponovnu upotrebu ambalažnog materijala kao što su palete i plastične kutije za dobavljače, distribucijske centre, izloge u prodavaonicama i kućnu dostavu,

| — | osposobljavanje osoblja. |
| --- | --- |

—

osposobljavanje osoblja.

| — | prakse upravljanja na razini organizacije:






  — | praćenje otpada koji nastaje u prodavaonicama po kategoriji i po konačnom odredištu, |
| --- | --- | --- |

—

prakse upravljanja na razini organizacije:

—

praćenje otpada koji nastaje u prodavaonicama po kategoriji i po konačnom odredištu,

| — | primjena povratne logistike za gospodarenje ambalažnim materijalima (koje treba ponovno upotrijebiti ili reciklirati), otpadnom električnom i elektroničkom opremom i drugim vrstama otpada (kao što je opasni otpad) na dobavljače, postrojenja za obradu i/ili distribucijske centre, |
| --- | --- |

—

primjena povratne logistike za gospodarenje ambalažnim materijalima (koje treba ponovno upotrijebiti ili reciklirati), otpadnom električnom i elektroničkom opremom i drugim vrstama otpada (kao što je opasni otpad) na dobavljače, postrojenja za obradu i/ili distribucijske centre,

| — | uspostavljanje lokalnih i/ili regionalnih partnerstava za gospodarenje otpadom, |
| --- | --- |

—

uspostavljanje lokalnih i/ili regionalnih partnerstava za gospodarenje otpadom,

| — | informiranje potrošača o odgovornom gospodarenju otpadom u kućanstvu. |
| --- | --- |

—

informiranje potrošača o odgovornom gospodarenju otpadom u kućanstvu.

Primjenjivost

Opisane tehnike primjenjuju se na sve trgovce na malo. Najbolje prakse trebale bi biti prikladne za trgovce na malo koji vode velik broj prodavaonica i distribucijskih centara. Dodjela sredstava za učinkovito smanjenje količine otpada bila bi ekonomski opravdana. Masovnim prijevozom natrag u distribucijske centre smanjili bi se troškovi obrade u usporedbi s troškovima dogovorenima na lokalnoj razini ili razini prodavaonice.

Mala poduzeća koja proizvode vrlo velike količine otpada trebala bi dodijeliti sredstva i osposobiti osoblje za dobre prakse gospodarenja otpadom.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i67) | Stope recikliranja i ponovne upotrebe. |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i67)

Stope recikliranja i ponovne upotrebe.

| (b36) | Sustav gospodarenja otpadom integriran je u prodavaonicu i njegov je cilj reciklirati ili ponovno upotrijebiti 100 % sekundarnih ambalažnih materijala. |
| --- | --- |

(b36)

Sustav gospodarenja otpadom integriran je u prodavaonicu i njegov je cilj reciklirati ili ponovno upotrijebiti 100 % sekundarnih ambalažnih materijala.

3.4.3.   Sustavi povrata za PET i PE boce i za iskorištene proizvode

Najbolja praksa upravljanja okolišem je provedba sustava povrata i njihova integracija u logistiku poduzeća, primjerice za PET i PE boce.

Primjenjivost

Trgovci na malo prehrambenim proizvodima, pogotovo veliki lanci, mogu primijeniti ovu najbolju praksu upravljanja okolišem. Za tu praksu potrebna su sredstva, održavanje i oprema. U nekim zemljama već je obvezna (npr. Nizozemska, Švedska i Njemačka).

U malim poduzećima za nju su potrebna dodatna sredstva za svakodnevno funkcioniranje sustava povrata.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i68) | Postotak stope recikliranja kod potrošača definiran prema prodaji povratnih boca. |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i68)

Postotak stope recikliranja kod potrošača definiran prema prodaji povratnih boca.

| (b37) | Povrat ambalaže od 80 % bez povratne naknade ili 95 % s povratnom naknadnom. |
| --- | --- |

(b37)

Povrat ambalaže od 80 % bez povratne naknade ili 95 % s povratnom naknadnom.

3.5.   Manja upotreba papira i upotreba certificiranog/recikliranog papira za publikacije

Najbolja praksa upravljanja okolišem je smanjiti utjecaj na okoliš s pomoću smanjene potrošnje materijala, na primjer optimizacijom papira za komercijalne publikacije ili upotrebom okolišno prihvatljivijeg papira.

Primjenjivost

Svi trgovci na malo, pogotovo veliki lanci koji proizvode velike količine tiskanih komercijalnih publikacija, mogu imati koristi od provedbe ove najbolje prakse upravljanja okolišem. Dobro provedena praksa smanjenja potrošnje papira može dovesti do ušteda.

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i69) | Postotak certificiranog papira |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i69)

Postotak certificiranog papira

| (i70) | Gramatura korištenog papira |
| --- | --- |

(i70)

Gramatura korištenog papira

| (i71) | Postotak premazanog papira |
| --- | --- |

(i71)

Postotak premazanog papira

| (i72) | Postotak tiskara certificiranih prema EMAS-u ili sustavu ISO 14001 |
| --- | --- |

(i72)

Postotak tiskara certificiranih prema EMAS-u ili sustavu ISO 14001

| (b38) | 100 % certificirani/reciklirani papir. |
| --- | --- |

(b38)

100 % certificirani/reciklirani papir.

| (b39) | Gramatura manja od 49 gr/m2. |
| --- | --- |

(b39)

Gramatura manja od 49 gr/m2.

| (b40) | Manje od 10 % premazanog papira. |
| --- | --- |

(b40)

Manje od 10 % premazanog papira.

| (b41) | 100 % tiskara certificiranih prema EMAS-u/sustavu ISO 14001. |
| --- | --- |

(b41)

100 % tiskara certificiranih prema EMAS-u/sustavu ISO 14001.

3.6.   Skupljanje i ponovna upotreba kišnice

Najbolja praksa upravljanja okolišem je skupljanje kišnice i njezina ponovna upotreba i/ili infiltracija u tlo na licu mjesta s krovova i parkirališta.

Primjenjivost

Trgovci na malo koji imaju vlastite zgrade i/ili parkirališta na lokacijama s dobrim uvjetima mogu provesti ovu praksu. Klimatski uvjeti i standardni sustav za skupljanje kišnice u općini mogu utjecati na primjenu ove tehnike. To je mjera koja povlači za sobom velike troškove.

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i73) | Skupljanje kišnice i/ili infiltracija u tlo na licu mjesta integrirani su u sustav gospodarenja vodama (da/ne). |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i73)

Skupljanje kišnice i/ili infiltracija u tlo na licu mjesta integrirani su u sustav gospodarenja vodama (da/ne).

| (b42) | Skupljanje kišnice i/ili infiltracija u tlo na licu mjesta integrirani su u sustav gospodarenja vodama. |
| --- | --- |

(b42)

Skupljanje kišnice i/ili infiltracija u tlo na licu mjesta integrirani su u sustav gospodarenja vodama.

3.7.   Sprečavanje upotrebe jednokratnih plastičnih vrećica ili druge mjere kojima se utječe na ponašanje potrošača

Najbolja mjera upravljanja okolišem je utjecati na potrošače da smanje svoj utjecaj na okoliš kampanjama kao što je uklanjanje plastičnih vrećica, odgovorno oglašavanje i davanje najboljih smjernica potrošačima.

Primjenjivost

Svi trgovci na malo mogu primijeniti ovu praksu. Obično su propisi glavni pokretač za njezinu provedbu.

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjuje se na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i74) | Broj raspoloživih jednokratnih vrećica na blagajnama |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i74)

Broj raspoloživih jednokratnih vrećica na blagajnama

| (b43) | Jednokratne vrećice nisu dostupne na blagajnama. |
| --- | --- |

(b43)

Jednokratne vrećice nisu dostupne na blagajnama.

4.   PREPORUČENI KLJUČNI POKAZATELJI OKOLIŠNE UČINKOVITOSTI ZA POJEDINAČNE SEKTORE

| Pokazatelj | Uobičajene mjerne jedinice | Kratak opis | Preporučena minimalna razina praćenja | Povezan ključni pokazatelj u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1221/2009 (odjeljak C.2) | Mjerilo izvrsnosti i povezana najbolja praksa upravljanja okolišem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ENERGETSKA UČINKOVITOST |
| 1. | Specifična potrošnja energije |

Pokazatelj

Uobičajene mjerne jedinice

Kratak opis

Preporučena minimalna razina praćenja

Povezan ključni pokazatelj u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1221/2009 (odjeljak C.2)

Mjerilo izvrsnosti i povezana najbolja praksa upravljanja okolišem

ENERGETSKA UČINKOVITOST

1.

Specifična potrošnja energije

kWh/m2 godišnje

Potrošnja energije (struja, toplina, druga goriva) po jedinici prodajnog prostora i godini.

Napomene:

| — | Ne treba oduzimati potrošnju obnovljive energije. |
| --- | --- |

—

Ne treba oduzimati potrošnju obnovljive energije.

| — | Mogu se upotrijebiti korekcijski faktori za određivanje prodajnog prostora (ovisno o visini i ostalim tehničkim parametrima). „Prodajni prostor” trebao bi definirati trgovac na malo. |
| --- | --- |

—

Mogu se upotrijebiti korekcijski faktori za određivanje prodajnog prostora (ovisno o visini i ostalim tehničkim parametrima). „Prodajni prostor” trebao bi definirati trgovac na malo.

| — | Ne preporučuje se korekcija povezana s radnim vremenom. Treba prijaviti godišnju količinu potrošene energije. |
| --- | --- |

—

Ne preporučuje se korekcija povezana s radnim vremenom. Treba prijaviti godišnju količinu potrošene energije.

Po prodavaonici (lokaciji), distribucijskom centru i na razini organizacije (agregirana vrijednost)

Po glavnim procesima u kojima se troši energija: toplina, struja za hlađenje (prema potrebi) i struja za sve druge namjene

Energetska učinkovitost

Specifična potrošnja energije po m2 prodajnog prostora za grijanje, hlađenje i klimatizaciju niža od ili jednaka 0 kWh/m2 godišnje ako se otpadna toplina od hlađenja može integrirati. U suprotnom, niža od ili jednaka 40 kWh/m2 godišnje za nove zgrade i 55 kWh/m2 godišnje za postojeće zgrade.

(vidjeti najbolje prakse upravljanja okolišem 3.1.1., 3.1.2., 3.1.3., 3.1.4.)

| 2. | Specifična (linearna) potrošnja energije za hlađenje |
| --- | --- |

2.

Specifična (linearna) potrošnja energije za hlađenje

kWh/m godišnje

Potrošnja energije sustava hlađenja po linearnom metru rashladne vitrine i godini.

Napomene:

| — | Ne primjenjuje se na prodavaonice bez hladnjaka kao što su trgovci na malo neprehrambenim proizvodima. |
| --- | --- |

—

Ne primjenjuje se na prodavaonice bez hladnjaka kao što su trgovci na malo neprehrambenim proizvodima.

Po prodavaonici (lokaciji)

Energetska učinkovitost

Specifična (linearna) potrošnja centraliziranog hlađenja od 3 000 kWh/m godišnje.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.1.6.)

| 3. | Gustoća snage rasvjete |
| --- | --- |

3.

Gustoća snage rasvjete

W/m2

Instalirana snaga rasvjete radi pokrivanja potreba za osvjetljenjem (osnovno i u svrhe prezentiranja proizvoda) po jedinici prodajnog prostora i godini.

Napomene:

| — | To je pokazatelj povezan s dizajnom i konceptom prodaje, primjenjiv na sve veličine i vrste trgovaca na malo. |
| --- | --- |

—

To je pokazatelj povezan s dizajnom i konceptom prodaje, primjenjiv na sve veličine i vrste trgovaca na malo.

| — | Mogu se upotrijebiti korekcijski faktori za određivanje prodajnog prostora (ovisno o visini i ostalim tehničkim parametrima). „Prodajni prostor” trebao bi definirati trgovac na malo. |
| --- | --- |

—

Mogu se upotrijebiti korekcijski faktori za određivanje prodajnog prostora (ovisno o visini i ostalim tehničkim parametrima). „Prodajni prostor” trebao bi definirati trgovac na malo.

| — | Lumeni po m2 dobar su tehnički pokazatelj, ali okolišnu učinkovitost trebalo bi mjeriti u W/m2. |
| --- | --- |

—

Lumeni po m2 dobar su tehnički pokazatelj, ali okolišnu učinkovitost trebalo bi mjeriti u W/m2.

| — | Ona može varirati unutar prodavaonice (po zoni) i tijekom dana (po razdoblju). |
| --- | --- |

—

Ona može varirati unutar prodavaonice (po zoni) i tijekom dana (po razdoblju).

Po prodavaonici (lokaciji), distribucijskom centru ili drugom

Po prostoru u prodavaonici i po razdoblju tijekom dana, prema potrebi

Energetska učinkovitost

Instalirana snaga rasvjete niža od 12 W/m2
  za supermarkete i 30 W/m2
  za specijalizirane prodavaonice.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.1.7.)

| 4. | Praćenje energije |
| --- | --- |

4.

Praćenje energije

%

Postotak prodavaonica koje se prate u okviru sustava upravljanja energijom.

Napomene:

| — | Praćenje bi trebalo obuhvaćati sve prodavaonice i većinu mjerodavnih procesa. |
| --- | --- |

—

Praćenje bi trebalo obuhvaćati sve prodavaonice i većinu mjerodavnih procesa.

| — | Trebalo bi osigurati informacije o mehanizmima vrednovanja ako se provode |
| --- | --- |

—

Trebalo bi osigurati informacije o mehanizmima vrednovanja ako se provode

Po prodavaonici (lokaciji)

Po procesu

Energetska učinkovitost

Prati se 100 % prodavaonica i procesa.

Provedba mehanizama vrednovanja

(vidjeti najbolje prakse upravljanja okolišem 3.1.5., 3.1.8.)

| 5. | Postotak curenja rashladnog sredstva |
| --- | --- |

5.

Postotak curenja rashladnog sredstva

%

Gubitak rashladnih sredstava u odnosu na ukupnu količinu rashladnog sredstva u postrojenju.

Napomene:

| — | Prikladno za hlađenje prehrambenih namirnica u velikim postrojenjima (centralizirani sustavi) |
| --- | --- |

—

Prikladno za hlađenje prehrambenih namirnica u velikim postrojenjima (centralizirani sustavi)

| — | Preporučuje se izračun na temelju godišnje kupovine rashladnih sredstava. |
| --- | --- |

—

Preporučuje se izračun na temelju godišnje kupovine rashladnih sredstava.

| — | Nije okolišno mjerodavno za postrojenja koja upotrebljavaju prirodna rashladna sredstva. |
| --- | --- |

—

Nije okolišno mjerodavno za postrojenja koja upotrebljavaju prirodna rashladna sredstva.

Po prodavaonici (lokaciji), distribucijskom centru i na razini organizacije (agregirana vrijednost)

Po vrsti rashladnog sredstva

Emisije

—

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.1.6.)

| 6. | Postotak prodavaonica u kojima se upotrebljavaju prirodna rashladna sredstva |
| --- | --- |

6.

Postotak prodavaonica u kojima se upotrebljavaju prirodna rashladna sredstva

%

Postotak prodavaonica u kojima se upotrebljavaju prirodna rashladna sredstva od ukupnog broja prodavaonica s hladnjacima

Napomene:

| — | Prikladno za trgovce na malo prehrambenim proizvodima koji imaju hladnjake. |
| --- | --- |

—

Prikladno za trgovce na malo prehrambenim proizvodima koji imaju hladnjake.

Razina organizacije

Emisije

Opća upotreba prirodnih rashladnih sredstava.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.1.6.)

UČINKOVITOST OPSKRBNOG LANCA

| 7. | Sustavna provedba programa za poboljšanje opskrbnog lanca na razini skupina prioritetnih proizvoda |
| --- | --- |

7.

Sustavna provedba programa za poboljšanje opskrbnog lanca na razini skupina prioritetnih proizvoda

(da/ne)

Ovim se pokazateljem iskazuje provode li se programi za poboljšanje opskrbnog lanca sustavno za skupine prioritetnih proizvoda.

Napomene:

| — | Primjenjuje se na trgovce na malo svih veličina. |
| --- | --- |

—

Primjenjuje se na trgovce na malo svih veličina.

| — | Za mala poduzeća to se odnosi na primjenu zelene nabave i poticanje okolišno prihvatljive potrošnje. |
| --- | --- |

—

Za mala poduzeća to se odnosi na primjenu zelene nabave i poticanje okolišno prihvatljive potrošnje.

| — | Za velike trgovce na malo koji prodaju proizvode trgovačkih marki moguća je viša razina integracije održivosti opskrbnog lanca u poslovnu strategiju. |
| --- | --- |

—

Za velike trgovce na malo koji prodaju proizvode trgovačkih marki moguća je viša razina integracije održivosti opskrbnog lanca u poslovnu strategiju.

Razina organizacije po opskrbnom lancu proizvoda

Poboljšanja okolišne učinkovitosti opskrbnog lanca obuhvaćaju:

| | energetsku učinkovitost |
| --- | --- |

energetsku učinkovitost

| | racionalno iskorištavanje sirovina |
| --- | --- |

racionalno iskorištavanje sirovina

| | vodu |
| --- | --- |

vodu

| | otpad |
| --- | --- |

otpad

| | biološku raznolikost |
| --- | --- |

biološku raznolikost

| | emisije |
| --- | --- |

emisije

Sustavna provedba programa za poboljšanje opskrbnog lanca na razini skupina prioritetnih proizvoda.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.2.1.)

| 8. | Provedba sustavne procjene (neovisno ili u okviru konzorcija) opskrbnih lanaca glavnog proizvoda |
| --- | --- |

8.

Provedba sustavne procjene (neovisno ili u okviru konzorcija) opskrbnih lanaca glavnog proizvoda

(da/ne)

Taj se pokazatelj odnosi na procjenu utjecaja opskrbnog lanca na okoliš i na utvrđivanje učinkovitih mehanizama za poboljšanje opskrbnog lanca proizvoda.

Napomene:

| — | Ako su dostupni, mogu se prijaviti podaci o okolišnom opterećenju životnog ciklusa (ekvivalent CO2, ekvivalent kg SOx, ekvivalent kg VOC, ekvivalent kg 1,4-DCB, ekvivalent kg Sb, m3 vode, ekvivalent kg PO4), pritisku na biološku raznolikost, pritisku na vodu na određenoj lokaciji, izraženi u masi proizvoda ili, ako su precizniji, po funkcionalnoj jedinici, za procijenjene proizvode. |
| --- | --- |

—

Ako su dostupni, mogu se prijaviti podaci o okolišnom opterećenju životnog ciklusa (ekvivalent CO2, ekvivalent kg SOx, ekvivalent kg VOC, ekvivalent kg 1,4-DCB, ekvivalent kg Sb, m3 vode, ekvivalent kg PO4), pritisku na biološku raznolikost, pritisku na vodu na određenoj lokaciji, izraženi u masi proizvoda ili, ako su precizniji, po funkcionalnoj jedinici, za procijenjene proizvode.

| — | Proizvodi koji se prodaju u velikim količinama trebali bi se smatrati glavnim proizvodima i imati prednost pri procjeni. |
| --- | --- |

—

Proizvodi koji se prodaju u velikim količinama trebali bi se smatrati glavnim proizvodima i imati prednost pri procjeni.

Razina organizacije po opskrbnom lancu proizvoda

Poboljšanja okolišne učinkovitosti opskrbnog lanca obuhvaćaju:

| | energetsku učinkovitost |
| --- | --- |

energetsku učinkovitost

| | racionalno iskorištavanje sirovina |
| --- | --- |

racionalno iskorištavanje sirovina

| | vodu |
| --- | --- |

vodu

| | otpad |
| --- | --- |

otpad

| | biološku raznolikost |
| --- | --- |

biološku raznolikost

| | emisije |
| --- | --- |

emisije

Provedba sustavne procjene (neovisno ili u okviru konzorcija) opskrbnih lanaca glavnog proizvoda.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.2.2.)

| 9. | Stopa poboljšanja proizvoda |
| --- | --- |

9.

Stopa poboljšanja proizvoda

Postotak prodaje proizvoda certificiranih za određenu razinu okolišne učinkovitosti

Treba uzeti u obzir sljedeće stope:

postotak prodaje:

| — | proizvoda koji imaju vanjski okolišni certifikat, |
| --- | --- |

—

proizvoda koji imaju vanjski okolišni certifikat,

| — | proizvoda trgovačkih marki usklađenih s okolišnim zahtjevima koje određuje trgovac na malo, |
| --- | --- |

—

proizvoda trgovačkih marki usklađenih s okolišnim zahtjevima koje određuje trgovac na malo,

| — | prehrambenih proizvoda koji su certificirani kao organski, |
| --- | --- |

—

prehrambenih proizvoda koji su certificirani kao organski,

| — | pamuka koji je certificiran kao organski, |
| --- | --- |

—

pamuka koji je certificiran kao organski,

| — | neprehrambenih proizvoda sa znakom za okoliš. |
| --- | --- |

—

neprehrambenih proizvoda sa znakom za okoliš.

Razina organizacije po skupini proizvoda

Okolišni standardi odnose se na:

| | energetsku učinkovitost |
| --- | --- |

energetsku učinkovitost

| | racionalno iskorištavanje sirovina |
| --- | --- |

racionalno iskorištavanje sirovina

| | vodu |
| --- | --- |

vodu

| | otpad |
| --- | --- |

otpad

| | biološku raznolikost |
| --- | --- |

biološku raznolikost

| | emisije |
| --- | --- |

emisije

Stopostotna certifikacija prema okolišnim standardima treće strane unutar skupine proizvoda.

Stopostotna prodaja trgovačkih marki usklađenih s okolišnim standardima koje određuje trgovac na malo unutar skupine proizvoda.

10 % prodanih proizvoda unutar skupina prehrambenih proizvoda certificirani su kao organski.

50 % prodanog pamuka certificirano je kao organski pamuk.

10 % prodanih proizvoda unutar skupina neprehrambenih proizvoda certificirano je prema službenim znakovima za okoliš (ISO tip I).

(vidjeti najbolje prakse upravljanja okolišem 3.2.2., 3.2.3., 3.2.4., 3.2.5., 3.2.6., 3.2.7.)

UČINKOVITOST PRIJEVOZA I LOGISTIKE

| 10. | Specifična potrošnja energije pri prijevozu |
| --- | --- |

10.

Specifična potrošnja energije pri prijevozu

MJ/tkm

Izravna potrošnja goriva/energije po prevezenom tonskom kilometru za ukupni prijevoz i po načinu prijevoza za usporedbu različitih načina prijevoza.

Napomene:

| — | Na temelju energetskog sadržaja goriva. |
| --- | --- |

—

Na temelju energetskog sadržaja goriva.

| — | Za električnu energiju na temelju primarne energije za proizvodnju struje (npr. pomnožiti s 2,7). |
| --- | --- |

—

Za električnu energiju na temelju primarne energije za proizvodnju struje (npr. pomnožiti s 2,7).

Razina organizacije

Po načinu prijevoza i glavnoj ruti

Energetska učinkovitost

Racionalno iskorištavanje sirovina

—

(vidjeti najbolje prakse upravljanja okolišem 3.3.1., 3.3.2., 3.3.3., 3.3.4., 3.3.5., 3.3.6., 3.3.7.)

| 11. | Specifične emisije stakleničkih plinova iz prijevoza (po količini proizvoda i udaljenosti) |
| --- | --- |

11.

Specifične emisije stakleničkih plinova iz prijevoza (po količini proizvoda i udaljenosti)

ekvivalent kg CO2/tkm

Govori o okolišnoj učinkovitosti usluga prijevoza.

Napomene:

| — | Za fosilna goriva na temelju izravnog izgaranja plus neizravne emisije povezane s dobivanjem i preradom goriva. |
| --- | --- |

—

Za fosilna goriva na temelju izravnog izgaranja plus neizravne emisije povezane s dobivanjem i preradom goriva.

| — | Za električnu energiju na temelju nacionalnih prosječnih specifičnih emisija stakleničkih plinova povezanih s proizvodnjom struje. |
| --- | --- |

—

Za električnu energiju na temelju nacionalnih prosječnih specifičnih emisija stakleničkih plinova povezanih s proizvodnjom struje.

| — | Za biogoriva na temelju procjene životnog ciklusa emisija stakleničkih plinova za mjerodavan izvor goriva. |
| --- | --- |

—

Za biogoriva na temelju procjene životnog ciklusa emisija stakleničkih plinova za mjerodavan izvor goriva.

Razina organizacije

Po načinu prijevoza i glavnoj ruti

Po vrsti goriva

Racionalno iskorištavanje sirovina

Emisije

—

(vidjeti najbolje prakse upravljanja okolišem 3.3.1., 3.3.2., 3.3.3., 3.3.4., 3.3.5., 3.3.6., 3.3.7.)

| 12. | Specifične emisije stakleničkih plinova iz prijevoza (po količini proizvoda) |
| --- | --- |

12.

Specifične emisije stakleničkih plinova iz prijevoza (po količini proizvoda)

ekvivalent kg CO2 po dostavljenom m3 (ili dostavljenoj paleti)

ekvivalent kg CO2 po toni dostavljenog proizvoda

Govori o konačnom utjecaju usluga prijevoza na okoliš.

Ovaj pokazatelj odražava udaljenosti na koje se prevoze proizvodi. Niži je ako se proizvodi nabavljaju lokalno/regionalno.

Napomene:

| — | Za fosilna goriva na temelju izravnog izgaranja plus neizravne emisije povezane s dobivanjem i preradom goriva. |
| --- | --- |

—

Za fosilna goriva na temelju izravnog izgaranja plus neizravne emisije povezane s dobivanjem i preradom goriva.

| — | Za električnu energiju na temelju nacionalnih prosječnih specifičnih emisija stakleničkih plinova povezanih s proizvodnjom struje. |
| --- | --- |

—

Za električnu energiju na temelju nacionalnih prosječnih specifičnih emisija stakleničkih plinova povezanih s proizvodnjom struje.

| — | Za biogoriva na temelju procjene životnog ciklusa emisija stakleničkih plinova za mjerodavan izvor goriva. |
| --- | --- |

—

Za biogoriva na temelju procjene životnog ciklusa emisija stakleničkih plinova za mjerodavan izvor goriva.

Razina organizacije

Po načinu prijevoza i glavnoj ruti

Po skupini proizvoda

Racionalno iskorištavanje sirovina

Emisije

—

(vidjeti najbolje prakse upravljanja okolišem 3.3.1., 3.3.2., 3.3.3., 3.3.4., 3.3.5., 3.3.6., 3.3.7.)

| 13. | Postotak prijevoza vodnim putovima/željeznicom između primarnih dobavljača i maloprodajnih distribucijskih centara |
| --- | --- |

13.

Postotak prijevoza vodnim putovima/željeznicom između primarnih dobavljača i maloprodajnih distribucijskih centara

%

Ovim se pokazateljem iskazuje udio učinkovitijih načina prijevoza u ukupnim aktivnostima prijevoza trgovca na malo.

Napomene:

| — | Postotak prijevoza po načinu može se izračunati na temelju tonskih kilometara ili vrijednosti prodaje. |
| --- | --- |

—

Postotak prijevoza po načinu može se izračunati na temelju tonskih kilometara ili vrijednosti prodaje.

| — | Trgovci na malo trebali bi razlikovati kopneni (cestovni, željeznički, unutarnji plovni putovi) i prekomorski (pomorski, zračni) prijevoz. |
| --- | --- |

—

Trgovci na malo trebali bi razlikovati kopneni (cestovni, željeznički, unutarnji plovni putovi) i prekomorski (pomorski, zračni) prijevoz.

| — | Ovaj pokazatelj primjenjuje se na proizvode koji se nabavljaju s velikih udaljenosti. |
| --- | --- |

—

Ovaj pokazatelj primjenjuje se na proizvode koji se nabavljaju s velikih udaljenosti.

Razina organizacije

Po glavnoj ruti ili barem uz razliku između kopnenog i prekomorskog prijevoza

Energetska učinkovitost

Racionalno iskorištavanje sirovina

Više od 50 % kopnenog prijevoza između primarnih dobavljača i maloprodajnih distribucijskih centara, (tkm ili vrijednost prodaje) odvija se unutarnjim plovnim putovima/željeznicom (gdje to infrastruktura omogućuje).

Više od 99 % prekomorskog prijevoza, prema vrijednosti prodaje, odvija se brodom.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.3.4.)

| 14. | Sustavna optimizacija planiranja ruta |
| --- | --- |

14.

Sustavna optimizacija planiranja ruta

(da/ne)

Ovaj pokazatelj odražava je li trgovac na malo proveo sustavnu optimizaciju svojih distribucijskih mreža uvođenjem strateških središta, konsolidiranih platformi i izravnih ruta.

To uključuje iskorištavanje mogućnosti da se pri povratnoj vožnji dostave u vozilo utovari otpad i roba koju isporučuju dostavljači, upotrebu telematike i produljene rokove dostave.

Razina organizacije

Energetska učinkovitost

Racionalno iskorištavanje sirovina

Sustavna optimizacija planiranja ruta.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.3.5., 3.3.6.)

| 15. | Postotak vozila koja ispunjavaju standarde EURO V |
| --- | --- |

15.

Postotak vozila koja ispunjavaju standarde EURO V

%

Napomene:

| — | Primjenjuje se na velike trgovce na malo s internim uslugama prijevoza i logističkim uslugama, vanjske pružatelje usluga. |
| --- | --- |

—

Primjenjuje se na velike trgovce na malo s internim uslugama prijevoza i logističkim uslugama, vanjske pružatelje usluga.

| — | Ako je moguće, trebalo bi pratiti i učinkovitost potrošnje goriva vozila (l/100 km) |
| --- | --- |

—

Ako je moguće, trebalo bi pratiti i učinkovitost potrošnje goriva vozila (l/100 km)

Razina organizacije

Emisije

100 % kamiona usklađeno je sa standardima EURO V.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.3.7.)

GOSPODARENJE OTPADOM

| 16. | Stvaranje otpada |
| --- | --- |

16.

Stvaranje otpada

kg godišnje

tona godišnje

kg/m2 godišnje

Masa proizvedenog otpada po godini.

Napomene:

| — | Može se izraziti po jedinici prodajnog prostora. |
| --- | --- |

—

Može se izraziti po jedinici prodajnog prostora.

| — | Praćenje bi trebalo biti odvojeno za različite vrste otpada. |
| --- | --- |

—

Praćenje bi trebalo biti odvojeno za različite vrste otpada.

Razina organizacije

Po vrsti otpada: npr. otpad od hrane, plastika, papir i karton, drvo, metal, opasni otpad itd.

Po namjeni: ponovna upotreba, vanjsko recikliranje, fermentacija, doniranje itd.

Otpad

—

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.4.1., 3.4.2.)

| 17. | Postotak otpada od hrane poslanog na odlagalište ili u spalionicu |
| --- | --- |

17.

Postotak otpada od hrane poslanog na odlagalište ili u spalionicu

%

Postotak otpada od hrane koji se ne šalje na postupak oporabe, kao što je fermentacija, od ukupno proizvedenog otpada od hrane.

Razina organizacije

Otpad

0 % otpada od hrane poslanog na odlagalište ili u spalionicu.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.4.1.)

| 18. | Stopa recikliranja sekundarne ambalaže |
| --- | --- |

18.

Stopa recikliranja sekundarne ambalaže

%

Masa recikliranih materijala podijeljena s ukupnom količinom otpada.

Napomene:

| — | Neki trgovci na malo uključuju količinu ponovno upotrijebljenih materijala. To bi trebalo jasno naznačiti pri izvješćivanju o tom pokazatelju. |
| --- | --- |

—

Neki trgovci na malo uključuju količinu ponovno upotrijebljenih materijala. To bi trebalo jasno naznačiti pri izvješćivanju o tom pokazatelju.

Razina organizacije

Racionalno iskorištavanje sirovina

Otpad

Sustav gospodarenja otpadom integriran je u prodavaonicu i njegov je cilj reciklirati ili ponovno upotrijebiti 100 % sekundarnih ambalažnih materijala.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.4.2.)

| 19. | Stopa povrata ambalaže i iskorištenih proizvoda |
| --- | --- |

19.

Stopa povrata ambalaže i iskorištenih proizvoda

%

Stopa povrata ambalaže proizvoda, primjerice plastičnih boca i iskorištenih proizvoda kao što su baterije i elektronička oprema, u odnosu na ukupnu prodaju takvih proizvoda.

Napomene:

| — | Za sustave povrata PET i PE boca stopu vraćanja trebalo bi mjeriti po prodanim povratnim bocama. |
| --- | --- |

—

Za sustave povrata PET i PE boca stopu vraćanja trebalo bi mjeriti po prodanim povratnim bocama.

Po vrsti povratne ambalaže/proizvoda

Racionalno iskorištavanje sirovina

Otpad

Povrat ambalaže od potrošača od 80 % bez povratne naknade.

Povrat ambalaže od potrošača od 95 % s povratnom naknadom.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.4.3.)

POTROŠNJA MATERIJALA OSIM RASHLADNIH SREDSTAVA

| 20. | Certificirani ili reciklirani papir za komercijalne publikacije |
| --- | --- |

20.

Certificirani ili reciklirani papir za komercijalne publikacije

%

Postotak certificiranog papira (npr. FSC) ili recikliranog papira upotrijebljenog za komercijalne publikacije

—

Racionalno iskorištavanje sirovina

Otpad

100 % certificirani ili reciklirani papir.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.5.)

UPRAVLJANJE VODAMA

| 21. | Prodavaonice sa skupljanjem kišnice |
| --- | --- |

21.

Prodavaonice sa skupljanjem kišnice

%

Postotak prodavaonica sa sustavom skupljanja kišnice i/ili sustavima njezine infiltracije u tlo

—

Voda

Skupljanje kišnice i/ili njezina infiltracija u tlo na licu mjesta integrirani su u sustav upravljanja vodama.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.6.)

PONAŠANJE POTROŠAČA

| 22. | Broj vrećica |
| --- | --- |

22.

Broj vrećica

broj

Broj plastičnih vrećica podijeljenih ili prodanih na blagajnama.

Napomene:

| — | Trebalo bi kontrolirati broj besplatnih jednokratnih plastičnih vrećica, ali i broj vrećica prodanih ili podijeljenih u promotivne svrhe ili broj prodanih vrećica za višekratnu upotrebu |
| --- | --- |

—

Trebalo bi kontrolirati broj besplatnih jednokratnih plastičnih vrećica, ali i broj vrećica prodanih ili podijeljenih u promotivne svrhe ili broj prodanih vrećica za višekratnu upotrebu

| — | Podaci se mogu izraziti po potrošaču, po 1 000 potrošača ili po jedinici prometa. |
| --- | --- |

—

Podaci se mogu izraziti po potrošaču, po 1 000 potrošača ili po jedinici prometa.

Besplatne jednokratne plastične vrećice, besplatne biološki razgradive plastične vrećice, prodane jednokratne plastične vrećice, prodane vrećice za višekratnu upotrebu

Racionalno iskorištavanje sirovina

Otpad

Jednokratne vrećice nisu dostupne na blagajnama.

(vidjeti najbolju praksu upravljanja okolišem 3.7.)

---

(1)  Znanstveno i političko izvješće javno je dostupno na web-mjestu JRC-a/IPTS-a na sljedećoj adresi: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf. Zaključci o najboljim praksama upravljanja okolišem i njihovoj primjenjivosti te utvrđenim ekološkim pokazateljima za pojedinačne sektore i mjerilima izvrsnosti obuhvaćenima ovim sektorskim referentnim dokumentom temelje se na nalazima iz znanstvenog i političkog izvješća. U njemu su dostupne sve popratne informacije i tehničke pojedinosti.

(2)  Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/93 od 29. lipnja 1993. o dobrovoljnom sudjelovanju poduzeća industrijskog sektora u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (SL L 168, 10.7.1993., str. 1.).

(3)  Uredba (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (SL L 114, 24.4.2001., str. 1.).

(4)  Odluka Komisije 2013/131/EU od 4. ožujka 2013. o donošenju priručnika za korisnike kojim se utvrđuju koraci koje je potrebno poduzeti za sudjelovanje u sustavu EMAS u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (SL L 76, 19.3.2013., str. 1.).

(5)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(6)  Ovo je približna klasifikacija prirode okolišnih aspekata prema definicijama iz Uredbe (EZ) br. 1221/2009. Izravnu ili neizravnu prirodu svakog okolišnog aspekta trebalo bi procjenjivati za svaki pojedinačni slučaj.

(7)  Proizvodi koje proizvodi jedno poduzeće, a prodaju se pod robnom markom drugog poduzeća (npr. trgovca na malo). Proizvodi vlastite robne marke nazivaju se i trgovačke marke.

(8)  Malo poduzeće definira se kao poduzeće koje ima manje od 50 zaposlenih i čiji godišnji promet i/ili ukupni iznos bilance ne prelazi 10 milijuna EUR (Preporuka Komisije 2003/361/EZ (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.)).

(9)  To mjerilo treba sagledati i u odnosu na Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada o energetskoj učinkovitosti zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.) i nacionalne definicije zgrada približno nulte energije. Ilustracija/primjer toga je prag 20 kWh/m2 godišnje (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52013DC0483).

(*)

Napomena: u skladu s Direktivom o energetskoj učinkovitosti velika poduzeća imaju obvezu izvršiti energetske preglede koje provode kvalificirani stručnjaci svake četiri godine, a prvi do 5. prosinca 2015.

(10)  To mjerilo trebalo bi promatrati i u smislu kriterija EU-a za zelenu javnu nabavu za unutarnju rasvjetu u prodavaonicama na malo što znači 3,5 W/m2/100 luksa (osnovni kriteriji) ili 3,2 W/m2/100 luksa (cjeloviti kriteriji). Vidjeti: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/criteria/indoor_lighting.pdf.

(11)  Sustav upravljanja energijom može biti dio EMAS-a.

(12)  Alternativno, omjer obnovljive energije na licu mjesta ili u blizini u skladu s prEN15603.

(13)  Glavni proizvodi su proizvodi koji se prodaju u velikim količinama (po vrijednosti).

Za razliku od toga, prioritetni proizvodi su oni koji se prodaju u velikim količinama (po vrijednosti) i imaju velik utjecaj na okoliš: nakon što trgovac na malo utvrdi svoje glavne proizvode, provodi se procjena njihova ekološkog otiska te se u obzir uzimaju samo oni najvažniji.

(14)  Oznake za područje okoliša tipa I: Označivanje povezano s okolišem certificirano od treće strane (ISO 14024).

(15)  Uredba Komisije (EZ) br. 889/2008 od 5. rujna 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda s obzirom na ekološku proizvodnju, označivanje i kontrolu (SL L 250, 18.9.2008., str. 1.).

(16)  Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91 (SL L 189, 20.7.2007., str. 1.).

(17)  Standard za emisije vozila EURO VI stupio je na snagu krajem 2012. i stoga se može smatrati mjerilom izvrsnosti u budućim godinama.

---

Ispravci

| 22.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 127/61

---

Ispravak Konačnog donošenja (EU, Euratom) 2015/371 izmjene proračuna br. 7 Europske unije za financijsku godinu 2014.

(
  Službeni list Europske unije L 73 od 17. ožujka 2015.
  )

Stranica 516., stupac „Novi iznos”, redak „1 – Vlastita sredstva”:

umjesto:

„124 290 661 280”

treba stajati:

„128 387 935 513”

te redak „SVEUKUPNO”:

umjesto:

„134 936 959 482”

treba stajati:

„139 034 233 715”

Stranica 518., stupac „Novi iznos”, „Poglavlje 1 4”, redak „1 4 0”:

umjesto:

„90 516 325 930”

treba stajati:

„94 613 600 163”

te redak „Glava 1 – Ukupno”:

umjesto:

„124 290 661 280”

treba stajati:

„128 387 935 513”

Stranica 519., stupac „Novi iznos”:

umjesto:

„90 516 325 930”

treba stajati:

„94 613 600 163”

---