# Úřední věstník L 107/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 107 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5710. dubna 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 107

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5710. dubna 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 357/2014 ze dne 3. února 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004, pokud jde situace, kdy mohou být vyžadovány poregistrační studie účinnosti (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 358/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se mění přílohy II a V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kosmetických přípravcích (
  1
  ) | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 359/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se mění příloha V nařízení (ES) č. 136/2004, pokud jde o seznam zemí podle článku 9 uvedeného nařízení (
  1
  ) | 10 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 360/2014 ze dne 9. dubna 2014 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ferosilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 | 13 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 361/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ohledně dokladů pro mezinárodní přepravu cestujících autokary a autobusy a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2121/98 (
  1
  ) | 39 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 362/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se opravuje španělské znění nařízení (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (
  1
  ) | 56 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 363/2014 ze dne 9. dubna 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 57 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2014/196/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 18. února 2014, kterým se schvaluje aktualizace makroekonomického ozdravného programu Portugalska | 59 |
| | | 2014/197/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 18. února 2014, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku | 61 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 357/2014 ze dne 3. února 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004, pokud jde situace, kdy mohou být vyžadovány poregistrační studie účinnosti (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 358/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se mění přílohy II a V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kosmetických přípravcích (
  1
  )

1

5

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 359/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se mění příloha V nařízení (ES) č. 136/2004, pokud jde o seznam zemí podle článku 9 uvedeného nařízení (
  1
  )

1

10

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 360/2014 ze dne 9. dubna 2014 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ferosilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

13

*

Nařízení Komise (EU) č. 361/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ohledně dokladů pro mezinárodní přepravu cestujících autokary a autobusy a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2121/98 (
  1
  )

1

39

*

Nařízení Komise (EU) č. 362/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se opravuje španělské znění nařízení (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (
  1
  )

1

56

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 363/2014 ze dne 9. dubna 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

57

ROZHODNUTÍ

2014/196/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 18. února 2014, kterým se schvaluje aktualizace makroekonomického ozdravného programu Portugalska

59

2014/197/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 18. února 2014, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku

61

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 303/13/KOL ze dne 10. července 2013 o charterovém fondu pro severní Norsko (Norsko) | 69 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 303/13/KOL ze dne 10. července 2013 o charterovém fondu pro severní Norsko (Norsko)

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 357/2014

ze dne 3. února 2014,

kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004, pokud jde situace, kdy mohou být vyžadovány poregistrační studie účinnosti

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (1), a zejména na článek 22b uvedené směrnice,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (2), a zejména na článek 10b uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí o registraci léčivých přípravků by se měla zakládat na objektivních kritériích jakosti, bezpečnosti a účinnosti dotčeného léčivého přípravku, která zajistí, aby byly na trh uváděny a pacientům podávány pouze vysoce kvalitní léčivé přípravky. V důsledku toho musí být nové léčivé přípravky před registrací podrobeny rozsáhlým studiím, včetně klinických zkoušek účinnosti. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí o registraci léčivých přípravků by se měla zakládat na objektivních kritériích jakosti, bezpečnosti a účinnosti dotčeného léčivého přípravku, která zajistí, aby byly na trh uváděny a pacientům podávány pouze vysoce kvalitní léčivé přípravky. V důsledku toho musí být nové léčivé přípravky před registrací podrobeny rozsáhlým studiím, včetně klinických zkoušek účinnosti.

| (2) | Podle čl. 21a písm. f) směrnice 2001/83/ES a čl. 9 odst. 4 písm. cc) nařízení (ES) č. 726/2004 může být nezbytné ve zvláštních situacích doplnit údaje dostupné v době registrace dodatečnými informacemi o účinnosti léčivého přípravku s cílem vyřešit pochybnosti, které nemohly být odstraněny před udělením registrace. Navíc podle čl. 22a odst. 1 písm. b) směrnice 2001/83/ES a čl. 10a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 726/2004 mohou poregistrační informace vyžadovat podstatnou revizi předchozích hodnocení účinnosti a další potvrzující údaje o účinnosti, zatímco registrace zůstává zachována. V obou případech mohou příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky a Komise (dále jen „příslušné orgány“) uložit držiteli rozhodnutí o registraci povinnost provést poregistrační studii účinnosti. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 21a písm. f) směrnice 2001/83/ES a čl. 9 odst. 4 písm. cc) nařízení (ES) č. 726/2004 může být nezbytné ve zvláštních situacích doplnit údaje dostupné v době registrace dodatečnými informacemi o účinnosti léčivého přípravku s cílem vyřešit pochybnosti, které nemohly být odstraněny před udělením registrace. Navíc podle čl. 22a odst. 1 písm. b) směrnice 2001/83/ES a čl. 10a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 726/2004 mohou poregistrační informace vyžadovat podstatnou revizi předchozích hodnocení účinnosti a další potvrzující údaje o účinnosti, zatímco registrace zůstává zachována. V obou případech mohou příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky a Komise (dále jen „příslušné orgány“) uložit držiteli rozhodnutí o registraci povinnost provést poregistrační studii účinnosti.

| (3) | Povinnost provést poregistrační studii účinnosti by měla sloužit k řešení určitých vědecky podložených obav, které by mohly mít přímý vliv na zachování registrace. Neměla by se využívat jako záminka k předčasnému udělení registrace. Podle čl. 22a odst. 1 směrnice 2001/83/ES a čl. 10a odst. 1 nařízení (ES) č. 726/2004 by povinnost provést tuto studii měla být v každém jednotlivém případě odůvodněna s přihlédnutím k vlastnostem léčivého přípravku a k dostupným údajům. Studie by měla poskytnout příslušným orgánům a držiteli rozhodnutí o registraci informace nezbytné k tomu, aby bylo možné buď doplnit původní důkazy, nebo ověřit, zda by registrace měla být zachována v takové podobě, v jaké byla udělena, nebo zda by měla být změněna, pozastavena nebo zrušena na základě nových údajů vyplývajících ze studie. |
| --- | --- |

(3)

Povinnost provést poregistrační studii účinnosti by měla sloužit k řešení určitých vědecky podložených obav, které by mohly mít přímý vliv na zachování registrace. Neměla by se využívat jako záminka k předčasnému udělení registrace. Podle čl. 22a odst. 1 směrnice 2001/83/ES a čl. 10a odst. 1 nařízení (ES) č. 726/2004 by povinnost provést tuto studii měla být v každém jednotlivém případě odůvodněna s přihlédnutím k vlastnostem léčivého přípravku a k dostupným údajům. Studie by měla poskytnout příslušným orgánům a držiteli rozhodnutí o registraci informace nezbytné k tomu, aby bylo možné buď doplnit původní důkazy, nebo ověřit, zda by registrace měla být zachována v takové podobě, v jaké byla udělena, nebo zda by měla být změněna, pozastavena nebo zrušena na základě nových údajů vyplývajících ze studie.

| (4) | Ustanovení článku 22b směrnice 2001/83/ES a článku 10b nařízení (ES) č. 726/2004 zmocňuje Komisi k určení situací, kdy mohou být vyžadovány poregistrační studie účinnosti. V zájmu transparentnosti a právní jistoty a s přihlédnutím k novým vědeckým poznatkům je vhodné vytvořit seznam zvláštních situací a okolností, které mohou přicházet v úvahu. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení článku 22b směrnice 2001/83/ES a článku 10b nařízení (ES) č. 726/2004 zmocňuje Komisi k určení situací, kdy mohou být vyžadovány poregistrační studie účinnosti. V zájmu transparentnosti a právní jistoty a s přihlédnutím k novým vědeckým poznatkům je vhodné vytvořit seznam zvláštních situací a okolností, které mohou přicházet v úvahu.

| (5) | V různých terapeutických oblastech byly použity zástupné parametry, jako jsou biomarkery nebo smršťování nádoru v onkologii, jakožto nástroj pro určení účinnosti léčivých přípravků v průzkumných nebo potvrzujících klinických studiích. Na podporu posouzení založeného na uvedených parametrech může být důležité generovat další údaje o účinnosti v poregistrační fázi, aby se ověřil dopad intervence na klinický výsledek nebo na průběh onemocnění. Může být rovněž nezbytné ověřit, zda údaje o míře přežití v poregistrační fázi jsou celkově v rozporu s výsledkem zástupného parametru, nebo zda jej potvrzují. |
| --- | --- |

(5)

V různých terapeutických oblastech byly použity zástupné parametry, jako jsou biomarkery nebo smršťování nádoru v onkologii, jakožto nástroj pro určení účinnosti léčivých přípravků v průzkumných nebo potvrzujících klinických studiích. Na podporu posouzení založeného na uvedených parametrech může být důležité generovat další údaje o účinnosti v poregistrační fázi, aby se ověřil dopad intervence na klinický výsledek nebo na průběh onemocnění. Může být rovněž nezbytné ověřit, zda údaje o míře přežití v poregistrační fázi jsou celkově v rozporu s výsledkem zástupného parametru, nebo zda jej potvrzují.

| (6) | Některé léčivé přípravky mohou být pravidelně používány v kombinaci s jinými léčivými přípravky. Očekává se sice, že žadatel o registraci pojedná o účincích takových kombinací v klinických studiích, ale často není povinné ani vhodné zkoumat před registrací vyčerpávajícím způsobem veškeré možné kombinace, na něž se registrace obecně vztahuje. Místo toho může být vědecké hodnocení založeno zčásti na extrapolaci již existujících údajů. V určitých případech může být důležité získat po registraci další klinické důkazy pro některé specifické kombinace, pokud by takové studie mohly objasnit nejistoty, které ještě nebyly rozptýleny. To platí zejména v případech, kdy se takové kombinace používají, nebo se předpokládá, že budou používány v každodenní lékařské praxi. |
| --- | --- |

(6)

Některé léčivé přípravky mohou být pravidelně používány v kombinaci s jinými léčivými přípravky. Očekává se sice, že žadatel o registraci pojedná o účincích takových kombinací v klinických studiích, ale často není povinné ani vhodné zkoumat před registrací vyčerpávajícím způsobem veškeré možné kombinace, na něž se registrace obecně vztahuje. Místo toho může být vědecké hodnocení založeno zčásti na extrapolaci již existujících údajů. V určitých případech může být důležité získat po registraci další klinické důkazy pro některé specifické kombinace, pokud by takové studie mohly objasnit nejistoty, které ještě nebyly rozptýleny. To platí zejména v případech, kdy se takové kombinace používají, nebo se předpokládá, že budou používány v každodenní lékařské praxi.

| (7) | U pilotních klinických studií provedených před udělením registrace může být obtížné pokrýt dostatečně reprezentativním způsobem všechny různé dílčí populace, kterým je léčivý přípravek podáván. Tím se nutně nevylučuje celkově pozitivní poměr prospěchu a rizika v době registrace. Avšak u některých konkrétních dílčích populací, u nichž vznikla nejistota ohledně prospěchu, může být nutné důkazy o účinnosti více podložit, a sice specificky zaměřenými klinickými studiemi v poregistrační fázi. |
| --- | --- |

(7)

U pilotních klinických studií provedených před udělením registrace může být obtížné pokrýt dostatečně reprezentativním způsobem všechny různé dílčí populace, kterým je léčivý přípravek podáván. Tím se nutně nevylučuje celkově pozitivní poměr prospěchu a rizika v době registrace. Avšak u některých konkrétních dílčích populací, u nichž vznikla nejistota ohledně prospěchu, může být nutné důkazy o účinnosti více podložit, a sice specificky zaměřenými klinickými studiemi v poregistrační fázi.

| (8) | Za běžných okolností neexistuje žádný závazný požadavek na dlouhodobé sledování účinnosti léčivých přípravků jako součást poregistračního dozoru, a to ani u léčivých přípravků registrovaných pro chronická onemocnění. V mnoha případech ztrácí léčivý přípravek v průběhu času svou účinnost, což vyžaduje novou definici léčby. To však nemusí nutně ohrozit poměr prospěchu a rizika léčivého přípravku a hodnocení příznivého účinku, který se projevoval až do uvedeného okamžiku. Ve výjimečných případech by se měly poregistrační studie vyžadovat tehdy, kdy by potenciální ztráta účinnosti v dlouhodobém horizontu mohla zpochybnit zachování poměru prospěchu a rizika intervence. To by se mohlo týkat inovativních způsobů léčby, u nichž se předpokládá, že intervence změní průběh onemocnění. |
| --- | --- |

(8)

Za běžných okolností neexistuje žádný závazný požadavek na dlouhodobé sledování účinnosti léčivých přípravků jako součást poregistračního dozoru, a to ani u léčivých přípravků registrovaných pro chronická onemocnění. V mnoha případech ztrácí léčivý přípravek v průběhu času svou účinnost, což vyžaduje novou definici léčby. To však nemusí nutně ohrozit poměr prospěchu a rizika léčivého přípravku a hodnocení příznivého účinku, který se projevoval až do uvedeného okamžiku. Ve výjimečných případech by se měly poregistrační studie vyžadovat tehdy, kdy by potenciální ztráta účinnosti v dlouhodobém horizontu mohla zpochybnit zachování poměru prospěchu a rizika intervence. To by se mohlo týkat inovativních způsobů léčby, u nichž se předpokládá, že intervence změní průběh onemocnění.

| (9) | Ve výjimečných situacích by studie mohly být vyžadovány v každodenní lékařské praxi, pokud existují jasné důkazy, že prospěch léčivého přípravku prokázaný v randomizovaných kontrolovaných klinických studiích je výrazně ovlivněn reálnými podmínkami použití, nebo v případě, že konkrétní vědecky podloženou obavu lze nejlépe prozkoumat prostřednictvím přístupu k údajům shromažďovaným v každodenní lékařské praxi. Kromě toho nelze vždy provést ochranné studie účinnosti očkovacích látek. Případně by bylo možné použít odhady účinnosti z výhledových studií provedených během očkovacích kampaní po registraci, aby byly získány další poznatky o schopnosti očkovací látky propůjčovat ochranu v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

(9)

Ve výjimečných situacích by studie mohly být vyžadovány v každodenní lékařské praxi, pokud existují jasné důkazy, že prospěch léčivého přípravku prokázaný v randomizovaných kontrolovaných klinických studiích je výrazně ovlivněn reálnými podmínkami použití, nebo v případě, že konkrétní vědecky podloženou obavu lze nejlépe prozkoumat prostřednictvím přístupu k údajům shromažďovaným v každodenní lékařské praxi. Kromě toho nelze vždy provést ochranné studie účinnosti očkovacích látek. Případně by bylo možné použít odhady účinnosti z výhledových studií provedených během očkovacích kampaní po registraci, aby byly získány další poznatky o schopnosti očkovací látky propůjčovat ochranu v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu.

| (10) | Během životního cyklu registrovaného léčivého přípravku může nastat významná změna v úrovni péče s ohledem na diagnózu, léčbu nebo prevenci nemoci, což vede k nutnosti znovu zahájit diskusi o stanoveném poměru prospěchu a rizika daného léčivého přípravku. Evropský soudní dvůr rozhodl, že změna konsensu mezi lékaři ohledně vhodných kritérií posouzení léčebné účinnosti léčivého přípravku může představovat konkrétní a objektivní faktory, které mohou sloužit jako základ pro negativní hodnocení prospěchu a rizika daného přípravku (3). Proto může vyvstat potřeba poskytnout nové důkazy o účinnosti léčivého přípravku, aby zůstalo zachováno příznivé hodnocení prospěchu a rizika. Obdobně platí, že pokud lepší poznatky o onemocnění nebo o farmakologii léčivého přípravku zpochybní kritéria, která byla použita ke stanovení účinnosti léčivého přípravku v době udělení registrace, mohou být zváženy dodatečné studie. |
| --- | --- |

(10)

Během životního cyklu registrovaného léčivého přípravku může nastat významná změna v úrovni péče s ohledem na diagnózu, léčbu nebo prevenci nemoci, což vede k nutnosti znovu zahájit diskusi o stanoveném poměru prospěchu a rizika daného léčivého přípravku. Evropský soudní dvůr rozhodl, že změna konsensu mezi lékaři ohledně vhodných kritérií posouzení léčebné účinnosti léčivého přípravku může představovat konkrétní a objektivní faktory, které mohou sloužit jako základ pro negativní hodnocení prospěchu a rizika daného přípravku (3). Proto může vyvstat potřeba poskytnout nové důkazy o účinnosti léčivého přípravku, aby zůstalo zachováno příznivé hodnocení prospěchu a rizika. Obdobně platí, že pokud lepší poznatky o onemocnění nebo o farmakologii léčivého přípravku zpochybní kritéria, která byla použita ke stanovení účinnosti léčivého přípravku v době udělení registrace, mohou být zváženy dodatečné studie.

| (11) | Aby bylo možné získat spolehlivé údaje, musí být poregistrační studie účinnosti koncipována tak, aby mohla zodpovědět vědecké otázky, které má studie objasnit. |
| --- | --- |

(11)

Aby bylo možné získat spolehlivé údaje, musí být poregistrační studie účinnosti koncipována tak, aby mohla zodpovědět vědecké otázky, které má studie objasnit.

| (12) | Příslušné orgány mohou uložit povinnost zajistit nebo potvrdit účinnost humánního léčivého přípravku v souvislosti s podmínečnou registrací a/nebo registrací, která byla udělena s výhradou výjimečných okolností, nebo v důsledku postupu zahájeného podle článků 31 a 107i směrnice 2001/83/ES nebo podle článku 20 nařízení (ES) č. 726/2004. Kromě toho mohou být držitelé rozhodnutí o registraci pro léčivý přípravek pro moderní terapii nebo pro léčivý přípravek pro pediatrické použití nuceni zajistit soulad s některými opatřeními k zajištění sledování účinnosti. V důsledku toho je nezbytné provést poregistrační studii účinnosti. Potřebnost takové studie by se měla posuzovat v souvislosti s uvedenými postupy a nezávisle na zvláštních situacích a okolnostech uvedených v tomto nařízení, |
| --- | --- |

(12)

Příslušné orgány mohou uložit povinnost zajistit nebo potvrdit účinnost humánního léčivého přípravku v souvislosti s podmínečnou registrací a/nebo registrací, která byla udělena s výhradou výjimečných okolností, nebo v důsledku postupu zahájeného podle článků 31 a 107i směrnice 2001/83/ES nebo podle článku 20 nařízení (ES) č. 726/2004. Kromě toho mohou být držitelé rozhodnutí o registraci pro léčivý přípravek pro moderní terapii nebo pro léčivý přípravek pro pediatrické použití nuceni zajistit soulad s některými opatřeními k zajištění sledování účinnosti. V důsledku toho je nezbytné provést poregistrační studii účinnosti. Potřebnost takové studie by se měla posuzovat v souvislosti s uvedenými postupy a nezávisle na zvláštních situacích a okolnostech uvedených v tomto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky nebo Komise mohou vyžadovat, aby držitel rozhodnutí o registraci provedl poregistrační studii účinnosti v souladu s čl. 21a písm. f) a čl. 22a odst. 1 písm. b) směrnice 2001/83/ES a čl. 9 odst. 4 písm. cc) a čl. 10a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 726/2004:

| a) | pokud byly zjištěny pochybnosti týkající se některých aspektů účinnosti léčivého přípravku a lze je odstranit pouze po uvedení tohoto léčivého přípravku na trh; |
| --- | --- |

a)

pokud byly zjištěny pochybnosti týkající se některých aspektů účinnosti léčivého přípravku a lze je odstranit pouze po uvedení tohoto léčivého přípravku na trh;

| b) | pokud poznatky o určité chorobě, klinické metodologii nebo použití léčivého přípravku v reálných podmínkách naznačují, že může být třeba podstatně revidovat předchozí hodnocení účinnosti. |
| --- | --- |

b)

pokud poznatky o určité chorobě, klinické metodologii nebo použití léčivého přípravku v reálných podmínkách naznačují, že může být třeba podstatně revidovat předchozí hodnocení účinnosti.

2.   Příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky nebo Komise použijí ustanovení odstavce 1 pouze tehdy, pokud nastane jeden nebo několik z těchto případů:

| a) | počáteční posouzení účinnosti, které je založeno na zástupných parametrech, vyžaduje ověření dopadu intervence na klinický výsledek nebo průběh nemoci nebo potvrzení předchozích předpokladů o účinnosti; |
| --- | --- |

a)

počáteční posouzení účinnosti, které je založeno na zástupných parametrech, vyžaduje ověření dopadu intervence na klinický výsledek nebo průběh nemoci nebo potvrzení předchozích předpokladů o účinnosti;

| b) | v případě léčivých přípravků, které se používají v kombinaci s jinými léčivými přípravky, je zapotřebí dalších údajů o účinnosti, aby se vyjasnily nejistoty, které nebyly vyřešeny v době, kdy byl léčivý přípravek registrován; |
| --- | --- |

b)

v případě léčivých přípravků, které se používají v kombinaci s jinými léčivými přípravky, je zapotřebí dalších údajů o účinnosti, aby se vyjasnily nejistoty, které nebyly vyřešeny v době, kdy byl léčivý přípravek registrován;

| c) | existují nejistoty ohledně účinnosti léčivého přípravku u určitých dílčích populací, které nemohly být odstraněny před registrací a vyžadují další klinické důkazy; |
| --- | --- |

c)

existují nejistoty ohledně účinnosti léčivého přípravku u určitých dílčích populací, které nemohly být odstraněny před registrací a vyžadují další klinické důkazy;

| d) | potenciální ztráta účinnosti v dlouhodobém horizontu vzbuzuje obavy, pokud jde o zachování pozitivního poměru prospěchu a rizika léčivého přípravku; |
| --- | --- |

d)

potenciální ztráta účinnosti v dlouhodobém horizontu vzbuzuje obavy, pokud jde o zachování pozitivního poměru prospěchu a rizika léčivého přípravku;

| e) | prospěch léčivého přípravku prokázaný v klinických studiích je značně ovlivněn používáním léčivého přípravku v reálných podmínkách nebo, v případě očkovacích látek, nebylo možné provést ochranné studie účinnosti; |
| --- | --- |

e)

prospěch léčivého přípravku prokázaný v klinických studiích je značně ovlivněn používáním léčivého přípravku v reálných podmínkách nebo, v případě očkovacích látek, nebylo možné provést ochranné studie účinnosti;

| f) | změnily se poznatky o úrovni péče v případě onemocnění nebo farmakologie léčivého přípravku, která vyžaduje dodatečné důkazy o jeho účinnosti; |
| --- | --- |

f)

změnily se poznatky o úrovni péče v případě onemocnění nebo farmakologie léčivého přípravku, která vyžaduje dodatečné důkazy o jeho účinnosti;

| g) | objevily se nové konkrétní a objektivní vědecké faktory, které mohou představovat základ pro zjištění, že předchozí hodnocení účinnosti může být třeba podstatně revidovat. |
| --- | --- |

g)

objevily se nové konkrétní a objektivní vědecké faktory, které mohou představovat základ pro zjištění, že předchozí hodnocení účinnosti může být třeba podstatně revidovat.

3.   Situacemi uvedenými v odstavcích 1 a 2 není dotčeno uložení povinnosti držiteli rozhodnutí o registraci provést poregistrační studii účinnosti v souvislosti s jakoukoli z těchto situací:

| a) | podmínečná registrace udělená v souladu s čl. 14 odst. 7 nařízení (ES) č. 726/2004; |
| --- | --- |

a)

podmínečná registrace udělená v souladu s čl. 14 odst. 7 nařízení (ES) č. 726/2004;

| b) | registrace udělená za výjimečných okolností a s výhradou splnění určitých podmínek v souladu s čl. 14 odst. 8 nařízení (ES) č. 726/2004 nebo článkem 22 směrnice 2001/83/ES; |
| --- | --- |

b)

registrace udělená za výjimečných okolností a s výhradou splnění určitých podmínek v souladu s čl. 14 odst. 8 nařízení (ES) č. 726/2004 nebo článkem 22 směrnice 2001/83/ES;

| c) | registrace udělená pro léčivý přípravek pro moderní terapii podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 (4); |
| --- | --- |

c)

registrace udělená pro léčivý přípravek pro moderní terapii podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 (4);

| d) | pediatrické použití léčivého přípravku podle čl. 34 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1901/2006 (5); |
| --- | --- |

d)

pediatrické použití léčivého přípravku podle čl. 34 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1901/2006 (5);

| e) | postup zahájený v souladu s články 31 nebo 107i směrnice 2001/83/ES nebo s článkem 20 nařízení (ES) č. 726/2004. |
| --- | --- |

e)

postup zahájený v souladu s články 31 nebo 107i směrnice 2001/83/ES nebo s článkem 20 nařízení (ES) č. 726/2004.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. února 2014.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67.

1

(2)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Věc C-221/10P Artegodan v. Komise, dosud nezveřejněna, body 100–103.

3

Artegodan

Komise

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 ze dne 13. listopadu 2007 o léčivých přípravcích pro moderní terapii a o změně směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 324, 10.12.2007, s. 121).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1901/2006 ze dne 12. prosince 2006 o léčivých přípravcích pro pediatrické použití a o změně nařízení (EHS) č. 1768/92, směrnice 2001/20/ES, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 1).

5

---

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 358/2014

ze dne 9. dubna 2014,

kterým se mění přílohy II a V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kosmetických přípravcích

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o kosmetických přípravcích (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha V položka 25 nařízení (ES) č. 1223/2009 stanoví koncentraci nejvýše 0,3 %, pokud jde o použití triclosanu jako konzervační přísady v kosmetických přípravcích. |
| --- | --- |

(1)

Příloha V položka 25 nařízení (ES) č. 1223/2009 stanoví koncentraci nejvýše 0,3 %, pokud jde o použití triclosanu jako konzervační přísady v kosmetických přípravcích.

| (2) | Vědecký výbor pro spotřební zboží (dále jen „VVSZ“), následně nahrazený Vědeckým výborem pro bezpečnost spotřebitele (dále jen „VVBS“) v souladu s rozhodnutím Komise 2008/721/ES (2), přijal v lednu 2009 stanovisko o bezpečnosti triclosanu pro lidské zdraví (3), k němuž následoval dodatek z března 2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Vědecký výbor pro spotřební zboží (dále jen „VVSZ“), následně nahrazený Vědeckým výborem pro bezpečnost spotřebitele (dále jen „VVBS“) v souladu s rozhodnutím Komise 2008/721/ES (2), přijal v lednu 2009 stanovisko o bezpečnosti triclosanu pro lidské zdraví (3), k němuž následoval dodatek z března 2011 (4).

| (3) | VVSZ měl za to, že další používání triclosanu jako konzervační přísady při současném limitu nejvyšší koncentrace 0,3 % ve všech kosmetických přípravcích není pro spotřebitele bezpečné vzhledem k rozsahu celkové expozice, a VVBS toto stanovisko potvrdil. VVSZ však zastával názor, že při koncentraci nejvýše 0,3 % je jeho použití v zubních pastách, mýdlech na ruce, tělových mýdlech/sprchových gelech a deodorantech, kosmetických pudrech a korektorech nedostatků pleti bezpečné. Kromě toho měl VVBS za to, že další použití triclosanu v přípravcích na nehty určených k čištění nehtů na rukách a na nohách před aplikací systémů umělých nehtů v koncentraci nejvýše 0,3 % a v ústních vodách v koncentraci nejvýše 0,2 % jsou pro spotřebitele bezpečná. |
| --- | --- |

(3)

VVSZ měl za to, že další používání triclosanu jako konzervační přísady při současném limitu nejvyšší koncentrace 0,3 % ve všech kosmetických přípravcích není pro spotřebitele bezpečné vzhledem k rozsahu celkové expozice, a VVBS toto stanovisko potvrdil. VVSZ však zastával názor, že při koncentraci nejvýše 0,3 % je jeho použití v zubních pastách, mýdlech na ruce, tělových mýdlech/sprchových gelech a deodorantech, kosmetických pudrech a korektorech nedostatků pleti bezpečné. Kromě toho měl VVBS za to, že další použití triclosanu v přípravcích na nehty určených k čištění nehtů na rukách a na nohách před aplikací systémů umělých nehtů v koncentraci nejvýše 0,3 % a v ústních vodách v koncentraci nejvýše 0,2 % jsou pro spotřebitele bezpečná.

| (4) | S ohledem na výše uvedená stanoviska VVBS se Komise domnívá, že zachování omezení používání triclosanu na stávající úrovni by představovalo potenciální riziko pro lidské zdraví. Doplňková omezení navržená VVSZ a VVBS by proto měla být provedena v příloze V nařízení (ES) č. 1223/2009. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na výše uvedená stanoviska VVBS se Komise domnívá, že zachování omezení používání triclosanu na stávající úrovni by představovalo potenciální riziko pro lidské zdraví. Doplňková omezení navržená VVSZ a VVBS by proto měla být provedena v příloze V nařízení (ES) č. 1223/2009.

| (5) | Příloha V položka 12 nařízení (ES) č. 1223/2009 stanoví koncentraci nejvýše 0,4 % pro jeden ester a 0,8 % pro směsi esterů, pokud jde o použití parabenů pod názvem kyselina 4-hydroxybenzoová, její soli a estery, jako konzervačních přísad v kosmetických přípravcích. |
| --- | --- |

(5)

Příloha V položka 12 nařízení (ES) č. 1223/2009 stanoví koncentraci nejvýše 0,4 % pro jeden ester a 0,8 % pro směsi esterů, pokud jde o použití parabenů pod názvem kyselina 4-hydroxybenzoová, její soli a estery, jako konzervačních přísad v kosmetických přípravcích.

| (6) | VVBS přijal v prosinci 2010 stanovisko o parabenech (5) a následně v říjnu 2011 vydal vysvětlení (6) v reakci na jednostranné rozhodnutí Dánska zakázat používání propylparabenu a butylparabenu, jejich izoforem a jejich solí v kosmetických přípravcích pro děti do věku tří let na základě jejich potenciálního endokrinního účinku, které bylo přijato v souladu s článkem 12 směrnice Rady 76/768/EHS (7). |
| --- | --- |

(6)

VVBS přijal v prosinci 2010 stanovisko o parabenech (5) a následně v říjnu 2011 vydal vysvětlení (6) v reakci na jednostranné rozhodnutí Dánska zakázat používání propylparabenu a butylparabenu, jejich izoforem a jejich solí v kosmetických přípravcích pro děti do věku tří let na základě jejich potenciálního endokrinního účinku, které bylo přijato v souladu s článkem 12 směrnice Rady 76/768/EHS (7).

| (7) | VVBS potvrdil, že methylparaben a ethylparaben jsou při nejvyšších povolených koncentracích bezpečné. Kromě toho VVBS poznamenal, že pro hodnocení bezpečnosti isopropylparabenu, isobutylparabenu, phenylparabenu, benzylparabenu a pentylparabenu výrobní odvětví poskytlo omezené informace nebo neposkytlo informace žádné. Pro tyto sloučeniny tudíž nelze riziko pro člověka vyhodnotit. Zmíněné látky by proto již neměly být uvedeny v příloze V a vzhledem k tomu, že by mohly být používány jako antimikrobiální látky, měly by být uvedeny v příloze II, aby bylo zřejmé, že jsou v kosmetických přípravcích zakázané. |
| --- | --- |

(7)

VVBS potvrdil, že methylparaben a ethylparaben jsou při nejvyšších povolených koncentracích bezpečné. Kromě toho VVBS poznamenal, že pro hodnocení bezpečnosti isopropylparabenu, isobutylparabenu, phenylparabenu, benzylparabenu a pentylparabenu výrobní odvětví poskytlo omezené informace nebo neposkytlo informace žádné. Pro tyto sloučeniny tudíž nelze riziko pro člověka vyhodnotit. Zmíněné látky by proto již neměly být uvedeny v příloze V a vzhledem k tomu, že by mohly být používány jako antimikrobiální látky, měly by být uvedeny v příloze II, aby bylo zřejmé, že jsou v kosmetických přípravcích zakázané.

| (8) | Závěry, k nimž VVBS dospěl v týchž stanoviscích o propylparabenu a butylparabenu, byly zpochybněny studií provedenou francouzskými orgány (8), a proto VVBS v květnu 2013 přijal další posouzení rizika uvedených dvou látek (9). Opatření týkající se propylparabenu a butylparabenu se připravují jako druhý krok v rámci řízení rizika parabenů. |
| --- | --- |

(8)

Závěry, k nimž VVBS dospěl v týchž stanoviscích o propylparabenu a butylparabenu, byly zpochybněny studií provedenou francouzskými orgány (8), a proto VVBS v květnu 2013 přijal další posouzení rizika uvedených dvou látek (9). Opatření týkající se propylparabenu a butylparabenu se připravují jako druhý krok v rámci řízení rizika parabenů.

| (9) | Pokud jde o kyselinu 4-hydroxybenzoovou a její soli (calcium paraben, sodium paraben, potassium paraben), nebyly vyjádřeny žádné obavy ohledně jejich bezpečnosti. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o kyselinu 4-hydroxybenzoovou a její soli (calcium paraben, sodium paraben, potassium paraben), nebyly vyjádřeny žádné obavy ohledně jejich bezpečnosti.

| (10) | Příslušné přílohy nařízení (ES) č. 1223/2009 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(10)

Příslušné přílohy nařízení (ES) č. 1223/2009 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (11) | Použití výše uvedených omezení by mělo být odloženo, aby výrobní odvětví mohlo provést nezbytné úpravy složení přípravků. Především by měla být podnikům po vstupu tohoto nařízení v platnost udělena šestiměsíční lhůta na uvedení na trh přípravků, které jsou v souladu s tímto nařízením, a patnáctiměsíční lhůta na ukončení dodávání na trh přípravků, které v souladu s tímto nařízením nejsou, aby se umožnilo vyčerpání stávajících zásob. |
| --- | --- |

(11)

Použití výše uvedených omezení by mělo být odloženo, aby výrobní odvětví mohlo provést nezbytné úpravy složení přípravků. Především by měla být podnikům po vstupu tohoto nařízení v platnost udělena šestiměsíční lhůta na uvedení na trh přípravků, které jsou v souladu s tímto nařízením, a patnáctiměsíční lhůta na ukončení dodávání na trh přípravků, které v souladu s tímto nařízením nejsou, aby se umožnilo vyčerpání stávajících zásob.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro kosmetické přípravky, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro kosmetické přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy II a V nařízení (ES) č. 1223/2009 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Ode dne 30. října 2014 musí být na trh Unie uváděny pouze takové kosmetické přípravky, které jsou v souladu s tímto nařízením.

Ode dne 30. července 2015 musí být na trh Unie dodávány pouze takové kosmetické přípravky, které jsou v souladu s tímto nařízením.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. dubna 2014.

Za Komisi

předseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 59.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2008/721/ES ze dne 5. srpna 2008 o zřízení poradní struktury vědeckých výborů a odborníků v oblasti bezpečnosti spotřebitele, veřejného zdraví a životního prostředí a o zrušení rozhodnutí 2004/210/ES (Úř. věst. L 241, 10.9.2008, s. 21).

2

(3)  SCCP/1192/08, http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_sccp/docs/sccp_o_166.pdf

3

(4)  SCCS/1414/11, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_054.pdf

4

(5)  SCCS/1348/10 revize ze dne 22. března 2011.

5

(6)  SCCS/1446/11.

6

(7)  Směrnice Rady 76/768/EHS ze dne 27. července 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kosmetických prostředků (Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 169).

7

(8)  Gazin V., Marsden E., Briffaux J-P (2012), Propylparaben: 8-week postweaning juvenile toxicity study with 26-week treatment free period in male Wistar rat by the oral route (gavage) Poster SOT Annual Meeting San Francisco USA – Abstract ID 2359*327.

8

(9)  SCCS/1514/13.

9

---

PŘÍLOHA

Přílohy nařízení (ES) č. 1223/2009 se mění takto:

| 1) | V příloze II se vkládají tyto položky [x to z (to be inserted later based on the numbering of the last entry in Annex II)], které znějí:








  Referenční číslo | Identifikace látky |
| --- | --- | --- |
| Chemický název/INN | Číslo CAS | Číslo ES |
| a | b | c | d |
| „1374 | Isopropyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Isopropylparaben)
  sodná sůl nebo soli isopropylparabenu | 4191-73-5 | 224-069-3 |
| 1375 | Isobutyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Isobutylparaben) | 4247-02-3 | 224-208-8 |
| sodná sůl nebo soli isobutylparabenu | 84930-15-4 | 284-595-4 |
| 1376 | Fenyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Phenylparaben) | 17696-62-7 | 241-698-9 |
| 1377 | Benzyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Benzylparaben) | 94-18-8 | |
| 1378 | Pentyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Pentylparaben) | 6521-29-5 | 229-408-9“ |

1)

V příloze II se vkládají tyto položky [x to z (to be inserted later based on the numbering of the last entry in Annex II)], které znějí:

Referenční číslo

Identifikace látky

Chemický název/INN

Číslo CAS

Číslo ES

a

b

c

d

„1374

Isopropyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Isopropylparaben)

sodná sůl nebo soli isopropylparabenu

4191-73-5

224-069-3

1375

Isobutyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Isobutylparaben)

4247-02-3

224-208-8

sodná sůl nebo soli isobutylparabenu

84930-15-4

284-595-4

1376

Fenyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Phenylparaben)

17696-62-7

241-698-9

1377

Benzyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Benzylparaben)

94-18-8

1378

Pentyl-4-hydroxybenzoát (INCI: Pentylparaben)

6521-29-5

229-408-9“

| 2) | Příloha V se mění takto:






  a) | položka 12 se nahrazuje tímto: | Identifikace látky | Podmínky | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Referenční číslo | Chemický název/INN | Název v seznamu přísad podle společné nomenklatury | Číslo CAS | Číslo ES | Druh výrobku, části těla | Nejvyšší koncentrace v přípravku připraveném k použití | Jiné | Znění podmínek použití a upozornění |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „12 | Kyselina 4-hydroxybenzoová, její soli a estery, jiné než isopropylester, isobutylester, fenylester, benzylester a pentylester | 4-Hydroxybenzoic acid | 99-96-7 | 202-804-9 | | 0,4 % (jako kyselina) pro jeden ester,
  0,8 % (jako kyselina) pro směsi esterů“ | | |
| methylparaben | 99-76-3 | 202-785-7 |
| butylparaben | 94-26-8 | 202-318-7 |
| potassium ethylparaben | 36457-19-9 | 253-048-1 |
| potassium paraben | 16782-08-4 | 240-830-2 |
| propylparaben | 94-13-3 | 202-307-7 |
| sodium methylparaben | 5026-62-0 | 225-714-1 |
| sodium ethylparaben | 35285-68-8 | 252-487-6 |
| sodium propylparaben | 35285-69-9 | 252-488-1 |
| sodium butylparaben | 36457-20-2 | 253-049-7 |
| ethylparaben | 120-47-8 | 204-399-4 |
| sodium paraben | 114-63-6 | 204-051-1 |
| potassium methylparaben | 26112-07-2 | 247-464-2 |
| potassium butylparaben | 38566-94-8 | 254-009-1 |
| potassium propylparaben | 84930-16-5 | 284-597-5 |
| calcium paraben | 69959-44-0 | 274-235-4 |

2)

Příloha V se mění takto:

a)

položka 12 se nahrazuje tímto:

Identifikace látky

Podmínky

Referenční číslo

Chemický název/INN

Název v seznamu přísad podle společné nomenklatury

Číslo CAS

Číslo ES

Druh výrobku, části těla

Nejvyšší koncentrace v přípravku připraveném k použití

Jiné

Znění podmínek použití a upozornění

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„12

Kyselina 4-hydroxybenzoová, její soli a estery, jiné než isopropylester, isobutylester, fenylester, benzylester a pentylester

4-Hydroxybenzoic acid

99-96-7

202-804-9

0,4 % (jako kyselina) pro jeden ester,

0,8 % (jako kyselina) pro směsi esterů“

methylparaben

99-76-3

202-785-7

butylparaben

94-26-8

202-318-7

potassium ethylparaben

36457-19-9

253-048-1

potassium paraben

16782-08-4

240-830-2

propylparaben

94-13-3

202-307-7

sodium methylparaben

5026-62-0

225-714-1

sodium ethylparaben

35285-68-8

252-487-6

sodium propylparaben

35285-69-9

252-488-1

sodium butylparaben

36457-20-2

253-049-7

ethylparaben

120-47-8

204-399-4

sodium paraben

114-63-6

204-051-1

potassium methylparaben

26112-07-2

247-464-2

potassium butylparaben

38566-94-8

254-009-1

potassium propylparaben

84930-16-5

284-597-5

calcium paraben

69959-44-0

274-235-4

| b) | položka 25 se nahrazuje tímto: | Identifikace látky | Podmínky | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referenční číslo | Chemický název/INN | Název v seznamu přísad podle společné nomenklatury | Číslo CAS | Číslo ES | Druh výrobku, části těla | Nejvyšší koncentrace v přípravku připraveném k použití | Jiné | Znění podmínek použití a upozornění |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „25 | 5-Chlor-2-(2,4-dichlorfenoxy)fenol | Triclosan | 3380-34-5 | 222-182-2 | a) | Zubní pasty
  Mýdla na ruce
  Tělová mýdla/sprchové gely
  Deodoranty (jiné než ve spreji)
  Kosmetické pudry a korektory nedostatků pleti
  Přípravky na nehty k čištění nehtů na rukách a na nohách před aplikací systémů umělých nehtů |

b)

položka 25 se nahrazuje tímto:

Identifikace látky

Podmínky

Referenční číslo

Chemický název/INN

Název v seznamu přísad podle společné nomenklatury

Číslo CAS

Číslo ES

Druh výrobku, části těla

Nejvyšší koncentrace v přípravku připraveném k použití

Jiné

Znění podmínek použití a upozornění

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„25

5-Chlor-2-(2,4-dichlorfenoxy)fenol

Triclosan

3380-34-5

222-182-2

a)

Zubní pasty

Mýdla na ruce

Tělová mýdla/sprchové gely

Deodoranty (jiné než ve spreji)

Kosmetické pudry a korektory nedostatků pleti

Přípravky na nehty k čištění nehtů na rukách a na nohách před aplikací systémů umělých nehtů

| a) | 0,3 % |
| --- | --- |

a)

0,3 %

| b) | Ústní vody |
| --- | --- |

b)

Ústní vody

| b) | 0,2 %“ |
| --- | --- |

b)

0,2 %“

---

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 359/2014

ze dne 9. dubna 2014,

kterým se mění příloha V nařízení (ES) č. 136/2004, pokud jde o seznam zemí podle článku 9 uvedeného nařízení

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (1), a zejména na čl. 19 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 97/78/ES stanovuje základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 97/78/ES stanovuje základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Unie.

| (2) | Podle čl. 19 odst. 1 uvedené směrnice má Komise sestavit seznam rostlinných produktů, jež budou podrobovány veterinárním kontrolám na hranicích, a seznam třetích zemí, které smějí vyvážet tyto rostlinné produkty do Unie. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 19 odst. 1 uvedené směrnice má Komise sestavit seznam rostlinných produktů, jež budou podrobovány veterinárním kontrolám na hranicích, a seznam třetích zemí, které smějí vyvážet tyto rostlinné produkty do Unie.

| (3) | V souladu s výše zmíněným uvádí příloha IV nařízení Komise (ES) č. 136/2004 (2) seno a slámu jako rostlinné produkty, na které se vztahují veterinární kontroly na hranicích, a část I přílohy V uvedeného nařízení obsahuje seznam zemí, ze kterých smějí členské státy dovážet seno a slámu. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s výše zmíněným uvádí příloha IV nařízení Komise (ES) č. 136/2004 (2) seno a slámu jako rostlinné produkty, na které se vztahují veterinární kontroly na hranicích, a část I přílohy V uvedeného nařízení obsahuje seznam zemí, ze kterých smějí členské státy dovážet seno a slámu.

| (4) | Nařízení (ES) č. 136/2004 bylo přijato předtím, než smlouva o přistoupení z roku 2003 vstoupila v platnost. Část II přílohy V nařízení (ES) č. 136/2004 obsahuje seznam přistupujících států, který byl relevantní do 30. dubna 2004. Proto již není nutné zachovávat ani část II přílohy V ani rozdělení přílohy V do dvou částí. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 136/2004 bylo přijato předtím, než smlouva o přistoupení z roku 2003 vstoupila v platnost. Část II přílohy V nařízení (ES) č. 136/2004 obsahuje seznam přistupujících států, který byl relevantní do 30. dubna 2004. Proto již není nutné zachovávat ani část II přílohy V ani rozdělení přílohy V do dvou částí.

| (5) | Pro přehlednost by do přílohy V měly být doplněny kódy ISO daných zemí. |
| --- | --- |

(5)

Pro přehlednost by do přílohy V měly být doplněny kódy ISO daných zemí.

| (6) | Srbsko nedávno požádalo o povolení vývozu sena a slámy do Unie. |
| --- | --- |

(6)

Srbsko nedávno požádalo o povolení vývozu sena a slámy do Unie.

| (7) | Nařízení Komise (EU) č. 206/2010 (3) uvádí Srbsko jako zemi, ze které smějí být propouštěny zásilky čerstvého masa skotu, ovcí, koz a domácích lichokopytníků do Unie. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Komise (EU) č. 206/2010 (3) uvádí Srbsko jako zemi, ze které smějí být propouštěny zásilky čerstvého masa skotu, ovcí, koz a domácích lichokopytníků do Unie.

| (8) | Ačkoli dovážet živé kopytníky ze Srbska do Unie povoleno není, dovážení sena a slámy povoleno být může, neboť veterinární situace v Srbsku vylučuje riziko šíření infekčních nebo nakažlivých chorob zvířat prostřednictvím těchto rostlinných produktů, které mohly přijít do styku s živými zvířaty. |
| --- | --- |

(8)

Ačkoli dovážet živé kopytníky ze Srbska do Unie povoleno není, dovážení sena a slámy povoleno být může, neboť veterinární situace v Srbsku vylučuje riziko šíření infekčních nebo nakažlivých chorob zvířat prostřednictvím těchto rostlinných produktů, které mohly přijít do styku s živými zvířaty.

| (9) | Nařízení (ES) č. 136/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 136/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha V nařízení (ES) č. 136/2004 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. dubna 2014.

Za Komisi

předseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 9.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 136/2004 ze dne 22. ledna 2004, kterým se stanoví postupy veterinárních kontrol produktů dovážených ze třetích zemí na stanovištích hraniční kontroly Společenství (Úř. věst. L 21, 28.1.2004, s. 11).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 206/2010 ze dne 12. března 2010, kterým se stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich částí, z nichž je povolen vstup některých zvířat a čerstvého masa na území Evropské unie, a požadavky na veterinární osvědčení (Úř. věst. L 73, 20.3.2010, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA V

SEZNAM ZEMÍ PODLE ČLÁNKU 9

| Kód ISO | Země |
| --- | --- |
| AU | Austrálie |
| BY | Bělorusko |
| CA | Kanada |
| CH | Švýcarsko |
| CL | Chile |
| GL | Grónsko |
| IS | Island |
| NZ | Nový Zéland |
| RS | Srbsko (1) |
| US | Spojené státy americké |
| ZA | Jihoafrická republika (vyjma část kontrolované oblasti slintavky a kulhavky ve veterinárním regionu Severní a Východní Transvaal, v oblasti Ingwavuma veterinárního regionu Natal a v hraniční oblasti s Botswanou východně od 28° zeměpisné délky) |

Kód ISO

Země

AU

Austrálie

BY

Bělorusko

CA

Kanada

CH

Švýcarsko

CL

Chile

GL

Grónsko

IS

Island

NZ

Nový Zéland

RS

Srbsko (1)

US

Spojené státy americké

ZA

Jihoafrická republika (vyjma část kontrolované oblasti slintavky a kulhavky ve veterinárním regionu Severní a Východní Transvaal, v oblasti Ingwavuma veterinárního regionu Natal a v hraniční oblasti s Botswanou východně od 28° zeměpisné délky)

---

(1)  Podle článku 135 dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Srbsko na straně druhé (Úř. věst. L 278, 18.10.2013, s. 16).“

1

---

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/13

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 360/2014

ze dne 9. dubna 2014

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ferosilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŘÍZENÍ

1.   Platná opatření

| (1) | Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 172/2008 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia (dále též „FeSi“) v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Egypta, Kazachstánu, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Ruska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). |
| --- | --- |

(1)

Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 172/2008 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia (dále též „FeSi“) v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Egypta, Kazachstánu, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Ruska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“).

| (2) | Opatření měla podobu valorického cla v sazbě stanovené na 31,2 % u dovozu z ČLR, s výjimkou společností Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), na 18,0 % u dovozu z Egypta, s výjimkou společnosti The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), na 33,9 % u dovozu z Kazachstánu, 5,4 % u dovozu z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a 22,7 % u dovozu z Ruska, s výjimkou továrny na slitiny železa ve městě Bratsk (17,8 %). |
| --- | --- |

(2)

Opatření měla podobu valorického cla v sazbě stanovené na 31,2 % u dovozu z ČLR, s výjimkou společností Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), na 18,0 % u dovozu z Egypta, s výjimkou společnosti The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), na 33,9 % u dovozu z Kazachstánu, 5,4 % u dovozu z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a 22,7 % u dovozu z Ruska, s výjimkou továrny na slitiny železa ve městě Bratsk (17,8 %).

| (3) | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1297/2009 (3) zrušilo antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 172/2008 na dovoz FeSi pocházejícího z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1297/2009 (3) zrušilo antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 172/2008 na dovoz FeSi pocházejícího z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

| (4) | Dne 30. listopadu 2009 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „prozatímní přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, kterou podal vyvážející výrobce v Rusku, akciová společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a akciová společnost Kuzneckije Ferrosplavi, která je s ní ve spojení (dále jen „ruská skupina“). Prováděcím nařízením (EU) č. 60/2012 (4) Rada ukončila částečný prozatímní přezkum na základě nedostatku důkazů týkajících se trvalé povahy změněných okolností. Ruská skupina zejména neprokázala, že její chování v oblasti tvorby cen je trvalé povahy. Dumpingové rozpětí stanovené pro ruskou skupinu v původním šetření proto nebylo změněno. Nabídka závazku ze strany ruské skupiny byla odmítnuta ze stejných důvodů. |
| --- | --- |

(4)

Dne 30. listopadu 2009 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „prozatímní přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, kterou podal vyvážející výrobce v Rusku, akciová společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a akciová společnost Kuzneckije Ferrosplavi, která je s ní ve spojení (dále jen „ruská skupina“). Prováděcím nařízením (EU) č. 60/2012 (4) Rada ukončila částečný prozatímní přezkum na základě nedostatku důkazů týkajících se trvalé povahy změněných okolností. Ruská skupina zejména neprokázala, že její chování v oblasti tvorby cen je trvalé povahy. Dumpingové rozpětí stanovené pro ruskou skupinu v původním šetření proto nebylo změněno. Nabídka závazku ze strany ruské skupiny byla odmítnuta ze stejných důvodů.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (5) | V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 28. listopadu 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Euroalliages („dále jen žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby FeSi v Unii. |
| --- | --- |

(5)

V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 28. listopadu 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Euroalliages („dále jen žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby FeSi v Unii.

| (6) | Žádost se týkala dvou zemí, ČLR a Ruska. |
| --- | --- |

(6)

Žádost se týkala dvou zemí, ČLR a Ruska.

| (7) | Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(7)

Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (8) | Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 28. února 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 28. února 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

4.   Šetření

4.1   Období přezkumného šetření a posuzované období

| (9) | Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2012 (dále jen „dotčené období“). |
| --- | --- |

(9)

Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2012 (dále jen „dotčené období“).

4.2   Strany dotčené šetřením

| (10) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a Rusku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce zemí vývozu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(10)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a Rusku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce zemí vývozu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (11) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(11)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (12) | S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(12)

S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

| (13) | Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR poskytl informace požadované v oznámení o zahájení a vyjádřil ochotu spolupracovat s Komisí, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců v ČLR se nepoužije výběr vzorku. Po obdržení dotazníku se dotčený vyvážející výrobce rozhodl, že nebude dále spolupracovat. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR poskytl informace požadované v oznámení o zahájení a vyjádřil ochotu spolupracovat s Komisí, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců v ČLR se nepoužije výběr vzorku. Po obdržení dotazníku se dotčený vyvážející výrobce rozhodl, že nebude dále spolupracovat. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR.

| (14) | V případě Ruska byli ke spolupráci při šetření přizváni všichni známí ruští výrobci, tj. továrny na slitiny železa ve městech Bratsk a Serov, NLMK a ruská skupina. Při tomto přezkumném šetření s Komisí spolupracovala pouze ruská skupina. |
| --- | --- |

(14)

V případě Ruska byli ke spolupráci při šetření přizváni všichni známí ruští výrobci, tj. továrny na slitiny železa ve městech Bratsk a Serov, NLMK a ruská skupina. Při tomto přezkumném šetření s Komisí spolupracovala pouze ruská skupina.

| (15) | Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, od žádného z nich Komise neobdržela odpověď na dotazník. Usoudila proto, že při šetření nespolupracoval žádný dovozce v Unii, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, od žádného z nich Komise neobdržela odpověď na dotazník. Usoudila proto, že při šetření nespolupracoval žádný dovozce v Unii, který není ve spojení.

| (16) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od šesti ze sedmi známých výrobců FeSi v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu výrobců v Unii se při přezkumném šetření nepočítalo s výběrem vzorku. |
| --- | --- |

(16)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od šesti ze sedmi známých výrobců FeSi v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu výrobců v Unii se při přezkumném šetření nepočítalo s výběrem vzorku.

| (17) | Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci v Unii: | Grupo FERROATLÁNTICA: |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci v Unii:

Grupo FERROATLÁNTICA:

| | Ferroatlántica S.L. – Madrid, Španělsko |
| --- | --- |

Ferroatlántica S.L. – Madrid, Španělsko

| | Ferropem – Chambéry, Francie |
| --- | --- |

Ferropem – Chambéry, Francie

| | HUTA LAZISKA S.A. – Łaziska Górne, Polsko |
| --- | --- |

HUTA LAZISKA S.A. – Łaziska Górne, Polsko

| | OFZ a.s. – Istebné, Slovensko |
| --- | --- |

OFZ a.s. – Istebné, Slovensko

| | TDR LEGURE d.o.o. – Ruše, Slovinsko |
| --- | --- |

TDR LEGURE d.o.o. – Ruše, Slovinsko

| | VARGON ALLOYS A.B. – Vargön, Švédsko |
| --- | --- |

VARGON ALLOYS A.B. – Vargön, Švédsko

| b) | Uživatelé v Unii: | Aperam SA – Lucembursko |
| --- | --- | --- |

b)

Uživatelé v Unii:

Aperam SA – Lucembursko

| | Ugitech – Ugine, Francie |
| --- | --- |

Ugitech – Ugine, Francie

| c) | Vyvážející výrobce v Rusku: | Ruská skupina: |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážející výrobce v Rusku:

Ruská skupina:

| | Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále též „ČEMK, a. s.“) – Čeljabinsk, Rusko |
| --- | --- |

Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále též „ČEMK, a. s.“) – Čeljabinsk, Rusko

| | Kuzneckije Ferrosplavi, a. s. (dále též „KF, a. s.“) – Novokuzneck, Rusko |
| --- | --- |

Kuzneckije Ferrosplavi, a. s. (dále též „KF, a. s.“) – Novokuzneck, Rusko

| | RFA International LP („RFAI“) – Mishawaka, Spojené státy americké |
| --- | --- |

RFA International LP („RFAI“) – Mishawaka, Spojené státy americké

| d) | Výrobci ve srovnatelné zemi: | Elkem AS, Oslo, Norsko |
| --- | --- | --- |

d)

Výrobci ve srovnatelné zemi:

Elkem AS, Oslo, Norsko

| | FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norsko |
| --- | --- |

FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norsko

| | Finnfjord AS, Finnsnes, Norsko. |
| --- | --- |

Finnfjord AS, Finnsnes, Norsko.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (18) | Dotčený výrobek je ferosilicium, v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházející z ČLR a Ruska. |
| --- | --- |

(18)

Dotčený výrobek je ferosilicium, v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházející z ČLR a Ruska.

| (19) | Ferosilicium se vyrábí v elektrických obloukových pecích redukcí křemene pomocí uhlíkatých látek. Tento postup je energeticky náročný. Ferosilicium se prodává ve formě hrud, zrn nebo prášku o různé jakosti, která závisí na obsahu křemíku a nečistot (např. hliníku). Při obsahu křemíku 70 % a vyšším se jedná o FeSi vysoké čistoty. Při obsahu křemíku mezi 55 % a 70 % se jedná o FeSi střední čistoty a při obsahu křemíku nižším než 55 % o FeSi nízké čistoty. Dotčený výrobek se používá především jako redukční činidlo a jako legovací přísada v železářském a ocelářském průmyslu. |
| --- | --- |

(19)

Ferosilicium se vyrábí v elektrických obloukových pecích redukcí křemene pomocí uhlíkatých látek. Tento postup je energeticky náročný. Ferosilicium se prodává ve formě hrud, zrn nebo prášku o různé jakosti, která závisí na obsahu křemíku a nečistot (např. hliníku). Při obsahu křemíku 70 % a vyšším se jedná o FeSi vysoké čistoty. Při obsahu křemíku mezi 55 % a 70 % se jedná o FeSi střední čistoty a při obsahu křemíku nižším než 55 % o FeSi nízké čistoty. Dotčený výrobek se používá především jako redukční činidlo a jako legovací přísada v železářském a ocelářském průmyslu.

2.   Obdobný výrobek

| (20) | Bylo zjištěno, že ferosilicium vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a FeSi vyráběné a prodávané v Norsku (dále jen „srovnatelná země“) – neboť ČLR není zemí s tržním hospodářstvím a během šetření nebyla prošetřena – a v Rusku má v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití jako FeSi vyráběné v ČLR a v Rusku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Bylo zjištěno, že ferosilicium vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a FeSi vyráběné a prodávané v Norsku (dále jen „srovnatelná země“) – neboť ČLR není zemí s tržním hospodářstvím a během šetření nebyla prošetřena – a v Rusku má v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití jako FeSi vyráběné v ČLR a v Rusku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (21) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany obou dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(21)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany obou dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

DOVOZ Z ČLR

1.   Předběžné poznámky

| (22) | Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto vzhledem k nulové spolupráci ze strany vyvážejících vývozců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto vzhledem k nulové spolupráci ze strany vyvážejících vývozců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.

| (23) | Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi. |
| --- | --- |

(23)

Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi.

| (24) | Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Jak je vysvětleno v 30. bodě odůvodnění níže, považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě jediného výrobku, v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Jak je vysvětleno v 30. bodě odůvodnění níže, považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě jediného výrobku, v souladu s článkem 18 základního nařízení.

| (25) | V případě, že se zjistilo, že nedošlo ke změně okolností, se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovalo stejným způsobem jako při stanovení dumpingu během původního šetření. |
| --- | --- |

(25)

V případě, že se zjistilo, že nedošlo ke změně okolností, se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovalo stejným způsobem jako při stanovení dumpingu během původního šetření.

2.   Dumping při dovozu během období přezkumného šetření

2.1   Stanovení běžné hodnoty

| (26) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Norsko jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Norsko bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Protože žádná ze stran se k tomu nevyjádřila, dospělo se k závěru, že Norsko by mělo být opět zvoleno jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Norsko jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Norsko bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Protože žádná ze stran se k tomu nevyjádřila, dospělo se k závěru, že Norsko by mělo být opět zvoleno jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (27) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícími výrobci v Norsku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu z ČLR do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícími výrobci v Norsku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu z ČLR do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.

| (28) | Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(28)

Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.

| (29) | Běžná hodnota tak vyšla ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(29)

Běžná hodnota tak vyšla ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření.

2.2   Stanovení vývozní ceny

| (30) | Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě nejspolehlivějších dostupných informací. |
| --- | --- |

(30)

Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě nejspolehlivějších dostupných informací.

| (31) | Nejprve byly z databáze dovozu Eurostatu získány údaje o objemu a dovozních cenách týkající se tří kódů KN uvedených v 18. bodě odůvodnění výše, to znamená s ohledem na rozdíly v kvalitě. Vzhledem k tomu se považovalo za vhodné stanovit vývozní cenu na základě průměru, přičemž údaje získané v souvislosti s kódy KN 7202 29 10 a 7202 29 90 byly přizpůsobeny obsahu křemíku kódu KN 7202 21 00. Tento postup je jedním z postupů navrhovaných v žádosti o přezkum za účelem odhadu celkového objemu dovozu v závislosti na kvalitě FeSi s obsahem křemíku 75 %. Objem a dovozní ceny výrobků uvedených tří kódů KN byly sjednoceny a zváženy, aby odpovídaly jednomu průměru |
| --- | --- |

(31)

Nejprve byly z databáze dovozu Eurostatu získány údaje o objemu a dovozních cenách týkající se tří kódů KN uvedených v 18. bodě odůvodnění výše, to znamená s ohledem na rozdíly v kvalitě. Vzhledem k tomu se považovalo za vhodné stanovit vývozní cenu na základě průměru, přičemž údaje získané v souvislosti s kódy KN 7202 29 10 a 7202 29 90 byly přizpůsobeny obsahu křemíku kódu KN 7202 21 00. Tento postup je jedním z postupů navrhovaných v žádosti o přezkum za účelem odhadu celkového objemu dovozu v závislosti na kvalitě FeSi s obsahem křemíku 75 %. Objem a dovozní ceny výrobků uvedených tří kódů KN byly sjednoceny a zváženy, aby odpovídaly jednomu průměru

| (32) | Tato průměrná dovozní cena na úrovni cen CIF byla nakonec upravena odečtením zejména nákladů na přepravu, aby se došlo k hodnotě ze závodu. Prodejní cena byla tedy stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě zaplacených cen nebo splatných cen, které jsou uvedeny ve statistice dovozu Eurostatu. |
| --- | --- |

(32)

Tato průměrná dovozní cena na úrovni cen CIF byla nakonec upravena odečtením zejména nákladů na přepravu, aby se došlo k hodnotě ze závodu. Prodejní cena byla tedy stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě zaplacených cen nebo splatných cen, které jsou uvedeny ve statistice dovozu Eurostatu.

2.3   Srovnání a úpravy

| (33) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení rovněž přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. Na základě údajů v žádosti o přezkum vzhledem k nedostatku spolupráce čínských vyvážejících výrobců byly zejména provedeny úpravy, které zohledňují vývozní cla. |
| --- | --- |

(33)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení rovněž přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. Na základě údajů v žádosti o přezkum vzhledem k nedostatku spolupráce čínských vyvážejících výrobců byly zejména provedeny úpravy, které zohledňují vývozní cla.

2.4   Dumping během období přezkumného šetření

| (34) | Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny s dodáním na hranice Unie před proclením činí 165 %. |
| --- | --- |

(34)

Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny s dodáním na hranice Unie před proclením činí 165 %.

| (35) | Je však třeba poznamenat, že celkový objem dovozu dotčeného výrobku do Unie se po uložení původních opatření výrazně snížil a výše uvedené dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě sníženého objemu dovozu (tj. méně než 2 500 tun během období přezkumného šetření). |
| --- | --- |

(35)

Je však třeba poznamenat, že celkový objem dovozu dotčeného výrobku do Unie se po uložení původních opatření výrazně snížil a výše uvedené dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě sníženého objemu dovozu (tj. méně než 2 500 tun během období přezkumného šetření).

| (36) | Proto bylo z důvodu úplnosti analýzy přezkoumáno chování čínských vyvážejících výrobců v oblasti tvorby cen na třech nejvýznamnějších trzích mimo EU, kterými jsou Japonsko, Jižní Korea a Spojené státy americké (dále jen „USA“). |
| --- | --- |

(36)

Proto bylo z důvodu úplnosti analýzy přezkoumáno chování čínských vyvážejících výrobců v oblasti tvorby cen na třech nejvýznamnějších trzích mimo EU, kterými jsou Japonsko, Jižní Korea a Spojené státy americké (dále jen „USA“).

| (37) | Za tímto účelem byly pro stanovení cen čínského vývozu do Japonska, Jižní Korey a USA použity čínské údaje o vývozu. Srovnání s běžnou hodnotou stanovenou výše rovněž poukazuje na existenci dumpingu, který kolísá mezi 86 % a 92 %, podle země určení. |
| --- | --- |

(37)

Za tímto účelem byly pro stanovení cen čínského vývozu do Japonska, Jižní Korey a USA použity čínské údaje o vývozu. Srovnání s běžnou hodnotou stanovenou výše rovněž poukazuje na existenci dumpingu, který kolísá mezi 86 % a 92 %, podle země určení.

3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

3.1   Výrobní kapacita ČLR

| (38) | ČLR je zdaleka největším světovým výrobcem FeSi. Výrobní kapacita byla odhadnuta na 10–11 milionů tun ročně za období přezkumného šetření. Výrobní odvětví ČLR tedy využilo zhruba 50 % své výrobní kapacity. To znamená, že současná volná kapacita činí přibližně 5,5 milionů tun ročně, což představuje téměř sedminásobek celkové spotřeby v Unii. I přes přebytek stávající výrobní kapacity a na základě informací poskytnutých žadatelem se jeví, že kapacita v ČLR stále roste vzhledem k tomu, že jsou v současné době stavěny větší a efektivnější pece. |
| --- | --- |

(38)

ČLR je zdaleka největším světovým výrobcem FeSi. Výrobní kapacita byla odhadnuta na 10–11 milionů tun ročně za období přezkumného šetření. Výrobní odvětví ČLR tedy využilo zhruba 50 % své výrobní kapacity. To znamená, že současná volná kapacita činí přibližně 5,5 milionů tun ročně, což představuje téměř sedminásobek celkové spotřeby v Unii. I přes přebytek stávající výrobní kapacity a na základě informací poskytnutých žadatelem se jeví, že kapacita v ČLR stále roste vzhledem k tomu, že jsou v současné době stavěny větší a efektivnější pece.

| (39) | Nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na čínském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí výrazně zvyšovala, a mohla tedy vstřebat nárůst výroby v případě, že by byla využita volná kapacita čínských výrobců. |
| --- | --- |

(39)

Nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na čínském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí výrazně zvyšovala, a mohla tedy vstřebat nárůst výroby v případě, že by byla využita volná kapacita čínských výrobců.

3.2   Atraktivita trhu Unie

| (40) | Po uložení konečných opatření v únoru 2008 se dovoz z ČLR soustavně snižoval, dosáhl okrajové úrovně a v období přezkumného šetření představoval méně než 1 % spotřeby v Unii. Po kulminaci dovozu, která činila přibližně 330 400 tun v roce 2007, se dovoz snížil na méně než 2 500 tun v roce 2012. Trh EU s FeSi však podle zjištěných úrovní cen nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. |
| --- | --- |

(40)

Po uložení konečných opatření v únoru 2008 se dovoz z ČLR soustavně snižoval, dosáhl okrajové úrovně a v období přezkumného šetření představoval méně než 1 % spotřeby v Unii. Po kulminaci dovozu, která činila přibližně 330 400 tun v roce 2007, se dovoz snížil na méně než 2 500 tun v roce 2012. Trh EU s FeSi však podle zjištěných úrovní cen nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní.

| (41) | Jak je uvedeno výše, v ČLR existuje výrazný přebytek výrobní kapacity, což je silná motivace pro hledání alternativních trhů, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly. V důsledku přísných omezení vývozu, která uložila čínská vláda (tj. 25 % vývozní clo, 17 % DPH bez nároku na odpočet a vývozní licence), však celkový vývoz ČLR klesl z 1,5 milionu tun v období kulminace v roce 2007 na pouhé 0,4 milionu tun v roce 2009. Nicméně počínaje rokem 2010 došlo k oživení celkového vývozu, objem vývozu se zvýšil na 0,8 milionu tun a odhad vývozu na rok 2013 činil 0,7 milionu tun. Nejčerstvější údaje poukazují na setrvalou úroveň vývozu, jehož objem je vyšší než celková spotřeba v Unii. |
| --- | --- |

(41)

Jak je uvedeno výše, v ČLR existuje výrazný přebytek výrobní kapacity, což je silná motivace pro hledání alternativních trhů, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly. V důsledku přísných omezení vývozu, která uložila čínská vláda (tj. 25 % vývozní clo, 17 % DPH bez nároku na odpočet a vývozní licence), však celkový vývoz ČLR klesl z 1,5 milionu tun v období kulminace v roce 2007 na pouhé 0,4 milionu tun v roce 2009. Nicméně počínaje rokem 2010 došlo k oživení celkového vývozu, objem vývozu se zvýšil na 0,8 milionu tun a odhad vývozu na rok 2013 činil 0,7 milionu tun. Nejčerstvější údaje poukazují na setrvalou úroveň vývozu, jehož objem je vyšší než celková spotřeba v Unii.

| (42) | Navzdory uvedeným omezením vývozu vyvezli čínští výrobci značný objem FeSi na světové trhy, které nepodléhají žádným omezením dovozu (tj. do Japonska, Jižní Korey a USA). |
| --- | --- |

(42)

Navzdory uvedeným omezením vývozu vyvezli čínští výrobci značný objem FeSi na světové trhy, které nepodléhají žádným omezením dovozu (tj. do Japonska, Jižní Korey a USA).

| (43) | Na první pohled by asijský trh mohl být alternativou, která by absorbovala část nadbytku čínské výroby. Na základě informací od žadatele však nedávný vývoj na uvedeném trhu může vést k jeho menší atraktivitě pro čínský vývoz. |
| --- | --- |

(43)

Na první pohled by asijský trh mohl být alternativou, která by absorbovala část nadbytku čínské výroby. Na základě informací od žadatele však nedávný vývoj na uvedeném trhu může vést k jeho menší atraktivitě pro čínský vývoz.

| (44) | Na asijský trh totiž bude mít vážný dopad zahájení výroby dvou nových výrobců ferosilicia v Malajsii (jedná se o výrobce železných slitin Pertama a Sarawak). Odhaduje se, že malajská roční produkce ferosilicia se od roku 2014 zvýší o 420 000 tun a najde odbytiště v sousedních zemích jihovýchodní Asie, především v Japonsku, které spotřebuje 600 000 tun ferosilicia ročně. Produkce malajských výrobních zařízení bude mít negativní dopad na čínský vývoz do jihovýchodní Asie. Výrobci oceli v Japonsku a ocelárny v Jižní Koreji kromě toho již uzavřeli dohody o nákupu značných objemů ferosilicia ročně od nových malajských výrobců, čímž se vstup čínského vývozu na trh stává obtížnějším. |
| --- | --- |

(44)

Na asijský trh totiž bude mít vážný dopad zahájení výroby dvou nových výrobců ferosilicia v Malajsii (jedná se o výrobce železných slitin Pertama a Sarawak). Odhaduje se, že malajská roční produkce ferosilicia se od roku 2014 zvýší o 420 000 tun a najde odbytiště v sousedních zemích jihovýchodní Asie, především v Japonsku, které spotřebuje 600 000 tun ferosilicia ročně. Produkce malajských výrobních zařízení bude mít negativní dopad na čínský vývoz do jihovýchodní Asie. Výrobci oceli v Japonsku a ocelárny v Jižní Koreji kromě toho již uzavřeli dohody o nákupu značných objemů ferosilicia ročně od nových malajských výrobců, čímž se vstup čínského vývozu na trh stává obtížnějším.

| (45) | V připomínkách k poskytnutým informacím vyvážející výrobce uvedl, že malajská výroba je nadsazena. Po ověření bylo shledáno, že tato připomínka odpovídá skutečnosti, a proto byly údaje o malajské výrobě opraveny na 370 000 tun. |
| --- | --- |

(45)

V připomínkách k poskytnutým informacím vyvážející výrobce uvedl, že malajská výroba je nadsazena. Po ověření bylo shledáno, že tato připomínka odpovídá skutečnosti, a proto byly údaje o malajské výrobě opraveny na 370 000 tun.

| (46) | Proto se očekává, že nová malajská výroba znásobí konkurenci na tomto již nasyceném trhu, na němž mají v současnosti významný podíl ČLR a Rusko. |
| --- | --- |

(46)

Proto se očekává, že nová malajská výroba znásobí konkurenci na tomto již nasyceném trhu, na němž mají v současnosti významný podíl ČLR a Rusko.

| (47) | Omezenou přítomnost čínských výrobků na trhu Unie v období přezkumného šetření lze vysvětlit především omezením vývozu ze strany vlády ČLR, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(47)

Omezenou přítomnost čínských výrobků na trhu Unie v období přezkumného šetření lze vysvětlit především omezením vývozu ze strany vlády ČLR, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění výše.

| (48) | Atraktivní z hlediska absorpce nadbytečné výrobní kapacity čínských výrobců by rovněž mohly být ceny na trhu EU. Průměrná cena na trhu Unie v roce 2012 byla totiž přinejmenším stejné výše jako vývozní ceny čínských výrobců v hlavních zemích určení (Japonsko, Jižní Korea a USA), což činí trh Unie ještě přitažlivější v době, kdy se prodej v jiných odbytištích stává problematičtějším. |
| --- | --- |

(48)

Atraktivní z hlediska absorpce nadbytečné výrobní kapacity čínských výrobců by rovněž mohly být ceny na trhu EU. Průměrná cena na trhu Unie v roce 2012 byla totiž přinejmenším stejné výše jako vývozní ceny čínských výrobců v hlavních zemích určení (Japonsko, Jižní Korea a USA), což činí trh Unie ještě přitažlivější v době, kdy se prodej v jiných odbytištích stává problematičtějším.

| (49) | Je proto možné dospět k závěru, že Evropský trh, který je jedním z největších světových trhů, je nadále pro čínské výrobce atraktivní. |
| --- | --- |

(49)

Je proto možné dospět k závěru, že Evropský trh, který je jedním z největších světových trhů, je nadále pro čínské výrobce atraktivní.

4.   Závěr o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (50) | Na základě dostupné volné kapacity v ČLR a poměrně atraktivní úrovně cen na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení čínského vývozu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(50)

Na základě dostupné volné kapacity v ČLR a poměrně atraktivní úrovně cen na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení čínského vývozu dotčeného výrobku.

| (51) | Vzhledem k současné a potenciální volné kapacitě v ČLR, skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a vzhledem k očekávanému tlaku na čínský vývoz v jihovýchodní Asii lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšili. |
| --- | --- |

(51)

Vzhledem k současné a potenciální volné kapacitě v ČLR, skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a vzhledem k očekávanému tlaku na čínský vývoz v jihovýchodní Asii lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšili.

DOVOZ Z RUSKA

1.   Předběžné poznámky

| (52) | Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, při řízení spolupracovala pouze jedna skupina výrobců. Bylo však zjištěno, že ruská skupina přestavuje významný podíl celkové ruské výroby, tj. přibližně 78 % celkové ruské výroby FeSi a největší část vývozu FeSi pocházejícího z Ruska do Unie. Proto se dospělo k závěru, že informace poskytnuté ruskou skupinou v kombinaci s informacemi z jiných zdrojů, například s žádostí o přezkum a s dostupnou statistikou obchodu týkající se dovozu (Eurostat) je třeba využít k posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo opakování dumpingu. |
| --- | --- |

(52)

Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, při řízení spolupracovala pouze jedna skupina výrobců. Bylo však zjištěno, že ruská skupina přestavuje významný podíl celkové ruské výroby, tj. přibližně 78 % celkové ruské výroby FeSi a největší část vývozu FeSi pocházejícího z Ruska do Unie. Proto se dospělo k závěru, že informace poskytnuté ruskou skupinou v kombinaci s informacemi z jiných zdrojů, například s žádostí o přezkum a s dostupnou statistikou obchodu týkající se dovozu (Eurostat) je třeba využít k posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo opakování dumpingu.

| (53) | Pro výpočet dumpingového rozpětí se společnosti, které jsou součástí ruské skupiny, tj. ČEMK, a. s., a KF, a. s., považují za společnosti ve spojení ve smyslu článku 143 celního kodexu (7), stejně jako při původním šetření. Proto bylo za použití níže uvedeného postupu vypočteno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Výše dumpingu se vypočítala pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce před určením váženého průměru dumpingu pro skupinu jako celek. Je třeba poznamenat, že tento postup se lišil od postupu použitého v původním šetření, kdy byl výpočet výše dumpingu proveden shrnutím všech údajů výrobních subjektů o výrobě a prodeji. Tento odlišný postup byl použit při prozatímním přezkumu. Změna okolností, která odůvodnila přijetí této změny postupu, byla změnou v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci jednotlivých výrobců v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu. |
| --- | --- |

(53)

Pro výpočet dumpingového rozpětí se společnosti, které jsou součástí ruské skupiny, tj. ČEMK, a. s., a KF, a. s., považují za společnosti ve spojení ve smyslu článku 143 celního kodexu (7), stejně jako při původním šetření. Proto bylo za použití níže uvedeného postupu vypočteno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Výše dumpingu se vypočítala pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce před určením váženého průměru dumpingu pro skupinu jako celek. Je třeba poznamenat, že tento postup se lišil od postupu použitého v původním šetření, kdy byl výpočet výše dumpingu proveden shrnutím všech údajů výrobních subjektů o výrobě a prodeji. Tento odlišný postup byl použit při prozatímním přezkumu. Změna okolností, která odůvodnila přijetí této změny postupu, byla změnou v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci jednotlivých výrobců v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.

2.   Dumping při dovozu během období přezkumného šetření

2.1   Stanovení běžné hodnoty

| (54) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. |
| --- | --- |

(54)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.

| (55) | Bylo rovněž přezkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Tento přezkum byl proveden u typů dotčeného výrobku prodávaných vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly uznány za přímo srovnatelné s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie. |
| --- | --- |

(55)

Bylo rovněž přezkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Tento přezkum byl proveden u typů dotčeného výrobku prodávaných vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly uznány za přímo srovnatelné s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.

| (56) | Rovněž bylo zjišťováno, zda lze domácí prodej typů výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(56)

Rovněž bylo zjišťováno, zda lze domácí prodej typů výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.

| (57) | V případě typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli. |
| --- | --- |

(57)

V případě typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.

| (58) | Pokud objem ziskového prodeje takového typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(58)

Pokud objem ziskového prodeje takového typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.

| (59) | Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(59)

Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (60) | Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které spolupracující vyvážející výrobci skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů. |
| --- | --- |

(60)

Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které spolupracující vyvážející výrobci skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.

2.2   Stanovení vývozní ceny

| (61) | Během období přezkumného šetření se vývoz ruské skupiny do Unie uskutečnil prostřednictvím společnosti RFAI, která je v obchodním spojení s ruskou skupinou (dovozce ve spojení) a jež plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení. |
| --- | --- |

(61)

Během období přezkumného šetření se vývoz ruské skupiny do Unie uskutečnil prostřednictvím společnosti RFAI, která je v obchodním spojení s ruskou skupinou (dovozce ve spojení) a jež plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.

| (62) | Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel byl použit skutečný procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích se použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %. |
| --- | --- |

(62)

Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel byl použit skutečný procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích se použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.

| (63) | Ruská skupina uvedla, že ke společnosti RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti stejného jednoho hospodářského subjektu, neboť obě společnosti jsou kontrolovány a řízeny stejnými osobami a jednají jako jeden hospodářský subjekt. Při stanovení vývozních cen by proto neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk této společnosti. |
| --- | --- |

(63)

Ruská skupina uvedla, že ke společnosti RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti stejného jednoho hospodářského subjektu, neboť obě společnosti jsou kontrolovány a řízeny stejnými osobami a jednají jako jeden hospodářský subjekt. Při stanovení vývozních cen by proto neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk této společnosti.

| (64) | Otázka, zda obchodní spojení ruské skupiny a společnosti RFAI má podobu jednoho hospodářského subjektu či nikoli, není podstatná v souvislosti s úpravami za účelem určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9. |
| --- | --- |

(64)

Otázka, zda obchodní spojení ruské skupiny a společnosti RFAI má podobu jednoho hospodářského subjektu či nikoli, není podstatná v souvislosti s úpravami za účelem určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9.

| (65) | Proto, vzhledem k tomu, že prodej vývozu ruské skupiny se uskutečnil prostřednictvím přidružené společnosti (RFAI), musela být vývozní cena upravena odečtením přiměřeného rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, jak je jednoznačně stanoveno v čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Na tomto základě musí být toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(65)

Proto, vzhledem k tomu, že prodej vývozu ruské skupiny se uskutečnil prostřednictvím přidružené společnosti (RFAI), musela být vývozní cena upravena odečtením přiměřeného rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, jak je jednoznačně stanoveno v čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Na tomto základě musí být toto tvrzení odmítnuto.

| (66) | Vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení o existenci jednoho hospodářského subjektu, která znemožnila úpravu o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Uvedl rovněž, že i v případě, že by úpravy byly oprávněné, určená vývozní cena by zahrnovala pouze náklady související s dovozem uskutečněným společností RFAI a nespadaly by do ní prodejní, režijní a správní náklady spojené s vývozem jednoho hospodářského subjektu. Vyvážející výrobce nakonec uvedl, že nesouhlasí se zjištěním, že v tomto případě se nejedná o existenci jednoho hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(66)

Vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení o existenci jednoho hospodářského subjektu, která znemožnila úpravu o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Uvedl rovněž, že i v případě, že by úpravy byly oprávněné, určená vývozní cena by zahrnovala pouze náklady související s dovozem uskutečněným společností RFAI a nespadaly by do ní prodejní, režijní a správní náklady spojené s vývozem jednoho hospodářského subjektu. Vyvážející výrobce nakonec uvedl, že nesouhlasí se zjištěním, že v tomto případě se nejedná o existenci jednoho hospodářského subjektu.

| (67) | Existence jednoho hospodářského subjektu není v souvislosti s určením vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení podstatná. Pokud jsou splněny podmínky uvedené v čl. 2 odst. 1 a 9 základního nařízení, není rozsah kontroly nebo integrace pro posouzení oprávněnosti úprav podle čl. 2 odst. 9 podstatný (8). V čl. 2 odst. 9 základního nařízení se stanoví, že Komise v některých situacích určí vývozní cenu a upraví tuto určenou vývozní cenu, pokud jde o určitý počet parametrů, včetně případů, kdy u stran „vyšla najevo existence obchodního spojení“. Znění čl. 2 odst. 9 základního nařízení jasně stanoví, že „se provedou úpravy“ (podtržení přidala Komise). Komise ověřila, že společnost RFAI plnila veškeré funkce, které běžně plní dovozce v obchodním spojení v Unii. Společnost RFAI je skutečně úzce zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.). Podmínka požadovaná ohledně úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla tedy splněna a opravňovala k provedení úprav. Závěrem proto je, že provedené úpravy byly nutné podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(67)

Existence jednoho hospodářského subjektu není v souvislosti s určením vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení podstatná. Pokud jsou splněny podmínky uvedené v čl. 2 odst. 1 a 9 základního nařízení, není rozsah kontroly nebo integrace pro posouzení oprávněnosti úprav podle čl. 2 odst. 9 podstatný (8). V čl. 2 odst. 9 základního nařízení se stanoví, že Komise v některých situacích určí vývozní cenu a upraví tuto určenou vývozní cenu, pokud jde o určitý počet parametrů, včetně případů, kdy u stran „vyšla najevo existence obchodního spojení“. Znění čl. 2 odst. 9 základního nařízení jasně stanoví, že „se provedou úpravy“ (podtržení přidala Komise). Komise ověřila, že společnost RFAI plnila veškeré funkce, které běžně plní dovozce v obchodním spojení v Unii. Společnost RFAI je skutečně úzce zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.). Podmínka požadovaná ohledně úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla tedy splněna a opravňovala k provedení úprav. Závěrem proto je, že provedené úpravy byly nutné podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

| (68) | Vyvážející výrobce uvedl, že z rozhodnutí ve věci Nikopolsky/Interpipe (9) vyplývá, že pokud vývozce a obchodník ve spojení tvoří jeden hospodářský subjekt, není možné provést úpravu vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Toto tvrzení je neopodstatněné. Uvedený rozsudek se skutečně týká úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o nominálních provizích obchodníka, jehož funkce jsou obdobné jako funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Uvedenou judikaturu nelze proto uplatnit na současný případ, vzhledem k tomu, že švýcarská společnost RFAI vykonává všechny funkce běžně vykonávané obchodníkem ve spojení. Existence jednoho hospodářského subjektu nemá stejné důsledky v případě úprav podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení a v případě vyžadovaných úprav podle čl. 2 odst. 9 zmíněného nařízení. Navíc není jisté, zda strany mohou žádat o úpravu o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Tato úprava se provede podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jsou-li strany v obchodním spojení. |
| --- | --- |

(68)

Vyvážející výrobce uvedl, že z rozhodnutí ve věci Nikopolsky/Interpipe (9) vyplývá, že pokud vývozce a obchodník ve spojení tvoří jeden hospodářský subjekt, není možné provést úpravu vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Toto tvrzení je neopodstatněné. Uvedený rozsudek se skutečně týká úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o nominálních provizích obchodníka, jehož funkce jsou obdobné jako funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Uvedenou judikaturu nelze proto uplatnit na současný případ, vzhledem k tomu, že švýcarská společnost RFAI vykonává všechny funkce běžně vykonávané obchodníkem ve spojení. Existence jednoho hospodářského subjektu nemá stejné důsledky v případě úprav podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení a v případě vyžadovaných úprav podle čl. 2 odst. 9 zmíněného nařízení. Navíc není jisté, zda strany mohou žádat o úpravu o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Tato úprava se provede podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jsou-li strany v obchodním spojení.

| (69) | Pokud jde o rozsah úprav, žádost týkající se částečných odečtů prodejních, správních a režijních nákladů a zisku nelze přijmout v případě, že vyvážející výrobce nepředložil příslušné důkazy. Úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení jsou úpravy, které umožňují určit vývozní cenu v těch nejběžnějších případech obchodního spojení. Celkové prodejní, správní a režijní náklady a zisk mohou být upraveny pouze částečně, a to na základě důkazů předložených vyvážejícím výrobcem v souvislosti s náklady, zejména pokud jde o náklady představující zvláštní výdaje, ke kterým došlo v souvislosti s jakoukoli činností, jež není přímo spojená s dovozem dotčeného výrobku mezi jeho dovezením a následným dalším prodejem. |
| --- | --- |

(69)

Pokud jde o rozsah úprav, žádost týkající se částečných odečtů prodejních, správních a režijních nákladů a zisku nelze přijmout v případě, že vyvážející výrobce nepředložil příslušné důkazy. Úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení jsou úpravy, které umožňují určit vývozní cenu v těch nejběžnějších případech obchodního spojení. Celkové prodejní, správní a režijní náklady a zisk mohou být upraveny pouze částečně, a to na základě důkazů předložených vyvážejícím výrobcem v souvislosti s náklady, zejména pokud jde o náklady představující zvláštní výdaje, ke kterým došlo v souvislosti s jakoukoli činností, jež není přímo spojená s dovozem dotčeného výrobku mezi jeho dovezením a následným dalším prodejem.

| (70) | Ruská skupina dále uvedla, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. |
| --- | --- |

(70)

Ruská skupina dále uvedla, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii.

| (71) | Z šetření především vyplynulo, že ceny dalšího prodeje dotčeného výrobku v Unii nezohledňovaly clo, které bylo zaplaceno v případě 99 % doložených transakcí. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo nebylo řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje ruské skupiny. Žádost ruské skupiny proto nebyla přijata a částka antidumpingového cla byla při určení vývozní ceny odečtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(71)

Z šetření především vyplynulo, že ceny dalšího prodeje dotčeného výrobku v Unii nezohledňovaly clo, které bylo zaplaceno v případě 99 % doložených transakcí. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo nebylo řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje ruské skupiny. Žádost ruské skupiny proto nebyla přijata a částka antidumpingového cla byla při určení vývozní ceny odečtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

2.3   Srovnání a úpravy

| (72) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(72)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.

| (73) | Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, na pojištění, na terminály a manipulaci, nákladů na úvěr a poplatky, pokud připadaly v úvahu a byly odůvodněné, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(73)

Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, na pojištění, na terminály a manipulaci, nákladů na úvěr a poplatky, pokud připadaly v úvahu a byly odůvodněné, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

2.4   Dumping během období přezkumného šetření

| (74) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který je součástí ruské skupiny. |
| --- | --- |

(74)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který je součástí ruské skupiny.

| (75) | Dotčený vyvážející výrobce vyjádřil několik připomínek ohledně výpočtu dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(75)

Dotčený vyvážející výrobce vyjádřil několik připomínek ohledně výpočtu dumpingového rozpětí.

| (76) | Zaprvé, pokud jde o úpravu nákladů na křemenec nakoupený jednou vyrábějící společností, která je součástí skupiny, od jiné vyrábějící společnosti této skupiny, zpochybnil připočtení 5 % ziskového rozpětí k revidované kupní ceně. To zdůvodnil tím, že obě společnosti jsou členy stejného jednoho hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(76)

Zaprvé, pokud jde o úpravu nákladů na křemenec nakoupený jednou vyrábějící společností, která je součástí skupiny, od jiné vyrábějící společnosti této skupiny, zpochybnil připočtení 5 % ziskového rozpětí k revidované kupní ceně. To zdůvodnil tím, že obě společnosti jsou členy stejného jednoho hospodářského subjektu.

| (77) | Přestože argumentace jedním hospodářským subjektem je v souvislosti s úpravou nákladů na křemenec nepodstatná, uznává se, že transakce mezi stranami v obchodním spojení mohou být neziskové. Protože nedošlo k prodeji křemence externím stranám, nemohl být rovněž prokázán vznik zisku. Proto k ziskové přirážce upravených nákladů na křemenec nedošlo a dumping byl odpovídajícím způsobem znovu stanoven. |
| --- | --- |

(77)

Přestože argumentace jedním hospodářským subjektem je v souvislosti s úpravou nákladů na křemenec nepodstatná, uznává se, že transakce mezi stranami v obchodním spojení mohou být neziskové. Protože nedošlo k prodeji křemence externím stranám, nemohl být rovněž prokázán vznik zisku. Proto k ziskové přirážce upravených nákladů na křemenec nedošlo a dumping byl odpovídajícím způsobem znovu stanoven.

| (78) | Druhá připomínka se týkala skutečnosti, že Komise uplatnila doporučení Orgánu WTO pro řešení sporů v případě sporu s Norskem týkajícím se lososa. V tomto případě doporučení znělo, aby, pokud domácí prodej typu určitého výrobku není reprezentativní, prodejní, správní a režijní náklady a zisk vzniklé při takových transakcích byly nicméně použity při určení běžné hodnoty. Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že uplatnění nového postupu při přezkumu před pozbytím platnosti nebylo přípustné vzhledem k tomu, že nedošlo k významné změně okolností. |
| --- | --- |

(78)

Druhá připomínka se týkala skutečnosti, že Komise uplatnila doporučení Orgánu WTO pro řešení sporů v případě sporu s Norskem týkajícím se lososa. V tomto případě doporučení znělo, aby, pokud domácí prodej typu určitého výrobku není reprezentativní, prodejní, správní a režijní náklady a zisk vzniklé při takových transakcích byly nicméně použity při určení běžné hodnoty. Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že uplatnění nového postupu při přezkumu před pozbytím platnosti nebylo přípustné vzhledem k tomu, že nedošlo k významné změně okolností.

| (79) | Komise objasnila postup skupiny odborníků při sporu týkajícím se norského lososa ve slyšení poskytnutém vyvážejícímu výrobci, který se nadále domníval, že v případě doporučení skupiny odborníků se jednalo o porušení čl. 2 odst. 4 a 6 základního nařízení. Komise má však povinnost provádět tato rozhodnutí v rámci svých závazků vůči WTO. Uvedený postup se týká všech případů, nejen šetření zahájených podle článku 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(79)

Komise objasnila postup skupiny odborníků při sporu týkajícím se norského lososa ve slyšení poskytnutém vyvážejícímu výrobci, který se nadále domníval, že v případě doporučení skupiny odborníků se jednalo o porušení čl. 2 odst. 4 a 6 základního nařízení. Komise má však povinnost provádět tato rozhodnutí v rámci svých závazků vůči WTO. Uvedený postup se týká všech případů, nejen šetření zahájených podle článku 5 základního nařízení.

| (80) | Na základě třetí připomínky Komise provedla opravy v případech, kdy náklady jednoho vyvážejícího výrobce skupiny byly porovnány s určitým prodejem jiného vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(80)

Na základě třetí připomínky Komise provedla opravy v případech, kdy náklady jednoho vyvážejícího výrobce skupiny byly porovnány s určitým prodejem jiného vyvážejícího výrobce.

| (81) | Komise dále potvrzuje, že u obratu uplatnila úpravu o stejné poplatky jako na náklady na výrobu, přepravní náklady, náklady na pojištění a manipulační náklady, za účelem zkoušky ziskovosti a náklady na balení, za účelem stanovení dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(81)

Komise dále potvrzuje, že u obratu uplatnila úpravu o stejné poplatky jako na náklady na výrobu, přepravní náklady, náklady na pojištění a manipulační náklady, za účelem zkoušky ziskovosti a náklady na balení, za účelem stanovení dumpingového rozpětí.

| (82) | Začtvrté vyvážející výrobce uvedl, že bylo chybné odečíst platné antidumpingové clo od vývozní ceny. Aby to dokázal, uvedl, že vývozní prodejní ceny byly v období přezkumného šetření o více než 100 % vyšší než v období původního šetření, což údajně dokazuje, že antidumpingové clo bylo zohledněno ve vývozní ceně. Kromě toho určitá běžná cla na dovoz a antidumpingová cla neměla být odečtena, neboť byla údajně zaplacena předem a spadala do dalšího období. A rovněž náklady na kancelářské prostory v Japonsku a švýcarské federální a kantonální daně z příjmu by neměly být Komisí zohledněny. |
| --- | --- |

(82)

Začtvrté vyvážející výrobce uvedl, že bylo chybné odečíst platné antidumpingové clo od vývozní ceny. Aby to dokázal, uvedl, že vývozní prodejní ceny byly v období přezkumného šetření o více než 100 % vyšší než v období původního šetření, což údajně dokazuje, že antidumpingové clo bylo zohledněno ve vývozní ceně. Kromě toho určitá běžná cla na dovoz a antidumpingová cla neměla být odečtena, neboť byla údajně zaplacena předem a spadala do dalšího období. A rovněž náklady na kancelářské prostory v Japonsku a švýcarské federální a kantonální daně z příjmu by neměly být Komisí zohledněny.

| (83) | Důkazy poskytnuté vyvážejícím výrobcem nejsou v tomto případě a ohledně dotčeného výrobku přesvědčivé, pokud jde o dokázání, že antidumpingové clo bylo řádně zohledněno ve vývozní ceně. Cena při dalším prodeji a výrobní náklady od původního šetření značně vzrostly. Proto nelze nárůst vývozních cen přesvědčivě připsat údajnému zohlednění cla. Pro ilustraci nepřesvědčivosti předložených důkazů Komise porovnala vývozní ceny a náklady zboží, včetně antidumpingového cla, během období přezkumného šetření; při 99 % transakcích spojených s vývozem nebyla vývozní cena dostatečně vysoká, aby pokryla antidumpingové clo. I v případě, že se clo neodečte, nestačí to pro zpochybnění zjištění o podstatném dumpingu a pravděpodobnost přetrvání dumpingu tím nebyla ovlivněna. Tato skutečnost by proto neměla žádný dopad na výsledky současného šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(83)

Důkazy poskytnuté vyvážejícím výrobcem nejsou v tomto případě a ohledně dotčeného výrobku přesvědčivé, pokud jde o dokázání, že antidumpingové clo bylo řádně zohledněno ve vývozní ceně. Cena při dalším prodeji a výrobní náklady od původního šetření značně vzrostly. Proto nelze nárůst vývozních cen přesvědčivě připsat údajnému zohlednění cla. Pro ilustraci nepřesvědčivosti předložených důkazů Komise porovnala vývozní ceny a náklady zboží, včetně antidumpingového cla, během období přezkumného šetření; při 99 % transakcích spojených s vývozem nebyla vývozní cena dostatečně vysoká, aby pokryla antidumpingové clo. I v případě, že se clo neodečte, nestačí to pro zpochybnění zjištění o podstatném dumpingu a pravděpodobnost přetrvání dumpingu tím nebyla ovlivněna. Tato skutečnost by proto neměla žádný dopad na výsledky současného šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.

| (84) | Komise zjistila, že zaplacení zálohy na cla na dovoz a antidumpingová cla není možné a že tato cla se ukládají na dovoz. Skupina kromě toho používala celní sklad, což znamená, že clo bylo splatné teprve, když skutečně došlo k dovozu a prodeji. Na základě srovnání předvahy ze dne 31. prosince 2012 a auditorem ověřené účetní závěrky se navíc jasně ukázalo, že auditoři překlasifikovali údajnou zálohu na antidumpingové clo na skutečně zaplacené antidumpingové clo jako náklady ve výkazu zisků a ztrát. |
| --- | --- |

(84)

Komise zjistila, že zaplacení zálohy na cla na dovoz a antidumpingová cla není možné a že tato cla se ukládají na dovoz. Skupina kromě toho používala celní sklad, což znamená, že clo bylo splatné teprve, když skutečně došlo k dovozu a prodeji. Na základě srovnání předvahy ze dne 31. prosince 2012 a auditorem ověřené účetní závěrky se navíc jasně ukázalo, že auditoři překlasifikovali údajnou zálohu na antidumpingové clo na skutečně zaplacené antidumpingové clo jako náklady ve výkazu zisků a ztrát.

| (85) | Náklady na kancelářské prostory v Japonsku nesouvisely s dotčeným výrobkem, a proto neovlivnily výpočet Komise. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Uvedené švýcarské daně mohou být odečteny, pouze pokud se vztahují k dani z příjmu právnických osob; podle reakce na zveřejnění informací se o takový případ pravděpodobně jedná. Výpočet dumpingu byl proto odpovídajícím způsobem přizpůsoben. |
| --- | --- |

(85)

Náklady na kancelářské prostory v Japonsku nesouvisely s dotčeným výrobkem, a proto neovlivnily výpočet Komise. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Uvedené švýcarské daně mohou být odečteny, pouze pokud se vztahují k dani z příjmu právnických osob; podle reakce na zveřejnění informací se o takový případ pravděpodobně jedná. Výpočet dumpingu byl proto odpovídajícím způsobem přizpůsoben.

| (86) | Upravený úrok z půjčky poskytnuté společností, která je členem skupiny se sídlem na Britských Panenských ostrovech, byl opraven Komisí v reakci na tvrzení, podle kterého podobné půjčky mohou být poskytnuty pod tržní úrovní a v zásadě jsou smysluplné, pouze pokud je úrok z takové půjčky nižší než úrok požadovaný bankou. Komise dále potvrdila, že ziskové rozpětí v případě společnosti RFAI bylo uplatněno na čistou hodnotu fakturovanou v účetní měně společnosti a nevycházelo z cen CIF, k nimž byly přidány některé náklady. |
| --- | --- |

(86)

Upravený úrok z půjčky poskytnuté společností, která je členem skupiny se sídlem na Britských Panenských ostrovech, byl opraven Komisí v reakci na tvrzení, podle kterého podobné půjčky mohou být poskytnuty pod tržní úrovní a v zásadě jsou smysluplné, pouze pokud je úrok z takové půjčky nižší než úrok požadovaný bankou. Komise dále potvrdila, že ziskové rozpětí v případě společnosti RFAI bylo uplatněno na čistou hodnotu fakturovanou v účetní měně společnosti a nevycházelo z cen CIF, k nimž byly přidány některé náklady.

| (87) | Komise zohlednila výše uvedené a opravila výpočet založený na přijetí tvrzení o prodeji křemence v rámci skupiny, o půjčkách v rámci skupiny a o daních z příjmu uložených švýcarskými federálními a kantonálními orgány; tak bylo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveno na 43 %. |
| --- | --- |

(87)

Komise zohlednila výše uvedené a opravila výpočet založený na přijetí tvrzení o prodeji křemence v rámci skupiny, o půjčkách v rámci skupiny a o daních z příjmu uložených švýcarskými federálními a kantonálními orgány; tak bylo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveno na 43 %.

| (88) | Je třeba připomenout, že z prozatímního přezkumu uvedeného ve 4. bodě odůvodnění vyplynulo, že dovoz ruské skupiny v období od října 2009 do září 2010 se uskutečnil za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(88)

Je třeba připomenout, že z prozatímního přezkumu uvedeného ve 4. bodě odůvodnění vyplynulo, že dovoz ruské skupiny v období od října 2009 do září 2010 se uskutečnil za dumpingové ceny.

3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

| (89) | Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(89)

Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu.

3.1   Výrobní kapacita Ruska

| (90) | Rusko je druhým největším výrobcem FeSi ve světě. Podle společnosti pro výzkum trhu Metal Expert dosahuje výrobní kapacita Ruska, pokud jde o ferosilicium, zhruba 900 000 tun. Sem patří též výroba v pecích, které mohou vyrábět FeSi, ale i jiné druhy slitin železa. Výrobní zařízení dvou výrobců (společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat a továrna na slitiny železa ve městě Serov) totiž umožňuje přecházet od výroby FeSi k výrobě jiných druhů slitin železa v krátkém časovém úseku. Avšak zařízení ostatních ruských výrobců (továrna na slitiny železa ve městě Bratsk, společnosti NLMK a Kuzneckije Ferrosplavi) umožňuje pouze výrobu FeSi. |
| --- | --- |

(90)

Rusko je druhým největším výrobcem FeSi ve světě. Podle společnosti pro výzkum trhu Metal Expert dosahuje výrobní kapacita Ruska, pokud jde o ferosilicium, zhruba 900 000 tun. Sem patří též výroba v pecích, které mohou vyrábět FeSi, ale i jiné druhy slitin železa. Výrobní zařízení dvou výrobců (společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat a továrna na slitiny železa ve městě Serov) totiž umožňuje přecházet od výroby FeSi k výrobě jiných druhů slitin železa v krátkém časovém úseku. Avšak zařízení ostatních ruských výrobců (továrna na slitiny železa ve městě Bratsk, společnosti NLMK a Kuzneckije Ferrosplavi) umožňuje pouze výrobu FeSi.

| (91) | Po zveřejnění výsledků jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu výrobní kapacity Ruska jeho vlastní informace nebyly zohledněny. Avšak, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, hlavní použitý zdroj informací byly informace poskytnuté ruskou skupinou. Zpráva společnosti Metal Expert byla použita pro určení výrobní kapacity dalších ruských výrobců. Tento nárok tudíž není oprávněný. |
| --- | --- |

(91)

Po zveřejnění výsledků jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu výrobní kapacity Ruska jeho vlastní informace nebyly zohledněny. Avšak, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, hlavní použitý zdroj informací byly informace poskytnuté ruskou skupinou. Zpráva společnosti Metal Expert byla použita pro určení výrobní kapacity dalších ruských výrobců. Tento nárok tudíž není oprávněný.

| (92) | Tento vyvážející výrobce dále uvedl, že výroba CHEMK, a. s. byla nesprávně posouzena, neboť podle něj je přecházení od jednoho typu výroby slitin železa k jinému typu výroby prakticky nemožné bez dalších významných nákladů a časových ztrát. Důkazy plynoucí z inspekcí na místě v prostorách CHEMK, a. s. poukazují na to, že pece této společnosti mohou přecházet z výroby jedné slitiny na výrobu jiné bez výše uvedených časových ztrát. Tento nárok tudíž není oprávněný. |
| --- | --- |

(92)

Tento vyvážející výrobce dále uvedl, že výroba CHEMK, a. s. byla nesprávně posouzena, neboť podle něj je přecházení od jednoho typu výroby slitin železa k jinému typu výroby prakticky nemožné bez dalších významných nákladů a časových ztrát. Důkazy plynoucí z inspekcí na místě v prostorách CHEMK, a. s. poukazují na to, že pece této společnosti mohou přecházet z výroby jedné slitiny na výrobu jiné bez výše uvedených časových ztrát. Tento nárok tudíž není oprávněný.

| (93) | Skutečná výroba v období přezkumného šetření byla odhadnuta na 633 000 tun (základ FeSi s obsahem křemíku 75 %), přičemž je k dispozici volná kapacita až 267 000 tun. Střízlivý přístup a zohlednění výrobní kapacity pro výrobu ostatních slitin železa vede k odhadu, že volná kapacita pro FeSi je nejméně 120 000 tun. |
| --- | --- |

(93)

Skutečná výroba v období přezkumného šetření byla odhadnuta na 633 000 tun (základ FeSi s obsahem křemíku 75 %), přičemž je k dispozici volná kapacita až 267 000 tun. Střízlivý přístup a zohlednění výrobní kapacity pro výrobu ostatních slitin železa vede k odhadu, že volná kapacita pro FeSi je nejméně 120 000 tun.

| (94) | Ruská skupina uvedla, že odhad volné ruské kapacity byl proveden chybně, neboť Komise nezohlednila, že ruská skupina využívala 95-100 % své výrobní kapacity. Avšak, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, konzervativní přístup byl rovněž uplatněn zohledněním skutečné volné kapacity. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(94)

Ruská skupina uvedla, že odhad volné ruské kapacity byl proveden chybně, neboť Komise nezohlednila, že ruská skupina využívala 95-100 % své výrobní kapacity. Avšak, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, konzervativní přístup byl rovněž uplatněn zohledněním skutečné volné kapacity. Toto tvrzení se proto zamítá.

| (95) | Ze zprávy společnosti Metal Expert vyplývá, že značnou volnou kapacitu lze vysvětlit výrazným poklesem domácí poptávky o 50 % mezi lety 2002 a 2009, která zůstala na stejné úrovni až do roku 2012. Výrobní kapacita tedy značně převyšuje poptávku na domácím trhu. Proto jsou ruští výrobci závislí na vývozu. |
| --- | --- |

(95)

Ze zprávy společnosti Metal Expert vyplývá, že značnou volnou kapacitu lze vysvětlit výrazným poklesem domácí poptávky o 50 % mezi lety 2002 a 2009, která zůstala na stejné úrovni až do roku 2012. Výrobní kapacita tedy značně převyšuje poptávku na domácím trhu. Proto jsou ruští výrobci závislí na vývozu.

3.2   Atraktivita trhu Unie

| (96) | Trh EU je pro ruské vývozce i nadále atraktivní, přestože platí stávající opatření. Úroveň dovozu v období přezkumného šetření poukazuje na to, že ruský dovoz byl do určité míry ovlivněn uloženými antidumpingovými cly, jeho přítomnost však byla během období přezkumného šetření i nadále výrazná. |
| --- | --- |

(96)

Trh EU je pro ruské vývozce i nadále atraktivní, přestože platí stávající opatření. Úroveň dovozu v období přezkumného šetření poukazuje na to, že ruský dovoz byl do určité míry ovlivněn uloženými antidumpingovými cly, jeho přítomnost však byla během období přezkumného šetření i nadále výrazná.

| (97) | Jedna ze stran tvrdila, že trh Evropské unie s ferosiliciem bude pro celosvětového dodavatele, např. ruskou skupinu, nezajímavý a že existuje značný globální pokles dovozu, který pokračoval v roce 2012. Uvedená strana tvrdila, že tento trend se v budoucnosti nezmění. Analýza údajů o obchodu shromážděných Eurostatem v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení však poukazuje na to, že dovoz z Ruska byl v období 2010–2012 spíše stabilní. |
| --- | --- |

(97)

Jedna ze stran tvrdila, že trh Evropské unie s ferosiliciem bude pro celosvětového dodavatele, např. ruskou skupinu, nezajímavý a že existuje značný globální pokles dovozu, který pokračoval v roce 2012. Uvedená strana tvrdila, že tento trend se v budoucnosti nezmění. Analýza údajů o obchodu shromážděných Eurostatem v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení však poukazuje na to, že dovoz z Ruska byl v období 2010–2012 spíše stabilní.

| 98) | Při srovnání cen dotčeného výrobku vyvezeného do Evropské unie s cenami účtovanými za FeSi na trzích třetích zemí se navíc ukazuje, že ruská skupina stanovuje pro EU vyšší ceny, a to v závislosti na zemi určení. |
| --- | --- |

98)

Při srovnání cen dotčeného výrobku vyvezeného do Evropské unie s cenami účtovanými za FeSi na trzích třetích zemí se navíc ukazuje, že ruská skupina stanovuje pro EU vyšší ceny, a to v závislosti na zemi určení.

| (99) | Proto je třeba zamítnout tvrzení, že trh Unie není pro ruské výrobce atraktivní. |
| --- | --- |

(99)

Proto je třeba zamítnout tvrzení, že trh Unie není pro ruské výrobce atraktivní.

| (100) | Jedna ze stran uvedla, že ruský trh je čím dál tím atraktivnější z důvodu několika nadcházejících projektů, např. zimních olympijských her v roce 2014, které podpoří domácí poptávku po oceli, a tím pádem se znásobí domácí spotřeba ferosilicia. V první řadě je však potřeba poukázat na to, že uvedená strana neposkytla žádné relevantní údaje nebo odhady týkající se dopadu zmíněných projektů na domácí spotřebu FeSi. V každém případě, pokud by k takovému vývoji skutečně došlo, jeho účinek by se již projevil v letech 2012 a 2013. Dostupné údaje však ukazují, že domácí spotřeba zůstává nezměněná. A konečně by působení uvedených projektů bylo v každém případě omezené a dočasné. K tomuto argumentu se proto nepřihlédlo. Jedna ze stran uvedla, že přebytek kapacity v Rusku je z velké části absorbován vývozem na trhy v Asii a USA. V období přezkumného šetření totiž ruští výrobci vyvezli do celého světa více než 73 % své výroby. Nicméně, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění, v Rusku stále existuje přebytek výrobní kapacity v důsledku poklesu domácí spotřeby, který poukazuje na silnou potřebu nalézt alternativní trhy, aby se vyrovnal ztrátový domácí prodej a absorbovala nadbytečná výrobní kapacita. |
| --- | --- |

(100)

Jedna ze stran uvedla, že ruský trh je čím dál tím atraktivnější z důvodu několika nadcházejících projektů, např. zimních olympijských her v roce 2014, které podpoří domácí poptávku po oceli, a tím pádem se znásobí domácí spotřeba ferosilicia. V první řadě je však potřeba poukázat na to, že uvedená strana neposkytla žádné relevantní údaje nebo odhady týkající se dopadu zmíněných projektů na domácí spotřebu FeSi. V každém případě, pokud by k takovému vývoji skutečně došlo, jeho účinek by se již projevil v letech 2012 a 2013. Dostupné údaje však ukazují, že domácí spotřeba zůstává nezměněná. A konečně by působení uvedených projektů bylo v každém případě omezené a dočasné. K tomuto argumentu se proto nepřihlédlo. Jedna ze stran uvedla, že přebytek kapacity v Rusku je z velké části absorbován vývozem na trhy v Asii a USA. V období přezkumného šetření totiž ruští výrobci vyvezli do celého světa více než 73 % své výroby. Nicméně, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění, v Rusku stále existuje přebytek výrobní kapacity v důsledku poklesu domácí spotřeby, který poukazuje na silnou potřebu nalézt alternativní trhy, aby se vyrovnal ztrátový domácí prodej a absorbovala nadbytečná výrobní kapacita.

| (101) | Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, na asijských trzích se znásobí konkurence z důvodu výstavby nových zařízení v Malajsii, která v roce 2014 zahájí výrobu přibližně 420 000 tun. Tato situace vývoz pocházející z Ruska určený pro asijský trh ještě ztíží. |
| --- | --- |

(101)

Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, na asijských trzích se znásobí konkurence z důvodu výstavby nových zařízení v Malajsii, která v roce 2014 zahájí výrobu přibližně 420 000 tun. Tato situace vývoz pocházející z Ruska určený pro asijský trh ještě ztíží.

| (102) | Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, objem malajské výroby byl stanoven na 370 000 tun. |
| --- | --- |

(102)

Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, objem malajské výroby byl stanoven na 370 000 tun.

| (103) | Navíc v USA, které jsou jedním z hlavních vývozních trhů, čelí ruští vývozci antidumpingovému šetření, v němž se ověřuje tvrzení o významných dumpingových rozpětích. |
| --- | --- |

(103)

Navíc v USA, které jsou jedním z hlavních vývozních trhů, čelí ruští vývozci antidumpingovému šetření, v němž se ověřuje tvrzení o významných dumpingových rozpětích.

| (104) | Proto lze dospět k závěru, že ruští vyvážející výrobci jsou značně závislí na vývozu na trhy třetích zemí, na nichž se zvýší konkurence. Uvedená skutečnost ještě zvýší atraktivitu trhu Unie pro zmíněné vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(104)

Proto lze dospět k závěru, že ruští vyvážející výrobci jsou značně závislí na vývozu na trhy třetích zemí, na nichž se zvýší konkurence. Uvedená skutečnost ještě zvýší atraktivitu trhu Unie pro zmíněné vyvážející výrobce.

4.   Závěr o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (105) | Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku, ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a k očekávanému zvýšení kapacity na trhu jihovýchodní Asie lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili. |
| --- | --- |

(105)

Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku, ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a k očekávanému zvýšení kapacity na trhu jihovýchodní Asie lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.

5.   Závěr

| (106) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí přetrvání dumpingu, pokud jde o FeSi pocházející z ČLR a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(106)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí přetrvání dumpingu, pokud jde o FeSi pocházející z ČLR a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (107) | V období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek sedm známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(107)

V období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek sedm známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.

| (108) | Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo šest výrobců v Unii. Odhaduje se, že dotčené společnosti představují přibližně 90 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(108)

Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo šest výrobců v Unii. Odhaduje se, že dotčené společnosti představují přibližně 90 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Spotřeba v Unii

| (109) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě nesouvisejícího i souvisejícího objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracujícího výrobce (podle žádosti o přezkum) a údajů o dovozu od Erostatu na úrovni kódů KN. |
| --- | --- |

(109)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě nesouvisejícího i souvisejícího objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracujícího výrobce (podle žádosti o přezkum) a údajů o dovozu od Erostatu na úrovni kódů KN.

| (110) | V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 40 %. Mělo by se nicméně zohlednit, že rok zahájení posuzovaného období (2009) byl velice neúspěšný v důsledku negativních dopadů hospodářské krize. Přes částečné oživení po roce 2009 spotřeba v Unii stále nedosáhla úrovní, které byly zaznamenány v původním šetření, kdy spotřeba každý rok činila více než 850 000 tun.

  Tabulka 1


  Spotřeba | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba (v tunách) | 544 093 | 799 233 | 841 796 | 760 128 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 147 | 155 | 140 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat |

(110)

V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 40 %. Mělo by se nicméně zohlednit, že rok zahájení posuzovaného období (2009) byl velice neúspěšný v důsledku negativních dopadů hospodářské krize. Přes částečné oživení po roce 2009 spotřeba v Unii stále nedosáhla úrovní, které byly zaznamenány v původním šetření, kdy spotřeba každý rok činila více než 850 000 tun.

Tabulka 1

Spotřeba

2009

2010

2011

OPŠ

Spotřeba (v tunách)

544 093

799 233

841 796

760 128

Index (2009 = 100)

100

147

155

140

Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat

2.   Objem, ceny a tržní podíl dovozu z dotčených zemí

| (111) | Objem dovozu z ČLR a Ruska a podíl tohoto dovozu na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že objem pocházející z ČLR je velmi nízký, dovoz z dotčených zemí nebyl posuzován souhrnně. |
| --- | --- |

(111)

Objem dovozu z ČLR a Ruska a podíl tohoto dovozu na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že objem pocházející z ČLR je velmi nízký, dovoz z dotčených zemí nebyl posuzován souhrnně.

a)   Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu

| (112) | Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dumpingový dovoz do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem a příslušné podíly dovozu na trhu | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR |
| Objem dovozu (v tunách) | 8 105 | 13 828 | 5 125 | 2 516 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 171 | 63 | 31 |
| Podíl na trhu (v %) | 1,5 | 1,7 | 0,6 | 0,3 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 116 | 41 | 22 |
| Rusko |
| Objem dovozu (v tunách) | 74 678 | 53 671 | 29 338 | 40 725 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 72 | 39 | 55 |
| Podíl na trhu (v %) | 13,7 | 6,7 | 3,5 | 5,4 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 49 | 25 | 39 |
| Dotčené země celkem |
| Objem dovozu (v tunách) | 82 783 | 67 499 | 34 463 | 43 241 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 82 | 42 | 52 |
| Podíl na trhu (v %) | 15,2 | 8,4 | 4,1 | 5,7 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 56 | 27 | 37 |
| Zdroj: Eurostat |

(112)

Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dumpingový dovoz do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:

Tabulka 2

Objem a příslušné podíly dovozu na trhu

2009

2010

2011

OPŠ

ČLR

Objem dovozu (v tunách)

8 105

13 828

5 125

2 516

Index (2009 = 100)

100

171

63

31

Podíl na trhu (v %)

1,5

1,7

0,6

0,3

Index (2009 = 100)

100

116

41

22

Rusko

Objem dovozu (v tunách)

74 678

53 671

29 338

40 725

Index (2009 = 100)

100

72

39

55

Podíl na trhu (v %)

13,7

6,7

3,5

5,4

Index (2009 = 100)

100

49

25

39

Dotčené země celkem

Objem dovozu (v tunách)

82 783

67 499

34 463

43 241

Index (2009 = 100)

100

82

42

52

Podíl na trhu (v %)

15,2

8,4

4,1

5,7

Index (2009 = 100)

100

56

27

37

Zdroj: Eurostat

| (113) | Objem dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období výrazně poklesl o 48 %. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 15,2 % v roce 2009 na 5,7 % v období přezkumného šetření. Následkem tohoto vývoje téměř ustal vývoz z ČLR na trh Unie. Ruští vyvážející výrobci však nadále vlastní značný podíl na trhu, což z Ruska činí čtvrtého největšího vývozce do Unie. |
| --- | --- |

(113)

Objem dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období výrazně poklesl o 48 %. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 15,2 % v roce 2009 na 5,7 % v období přezkumného šetření. Následkem tohoto vývoje téměř ustal vývoz z ČLR na trh Unie. Ruští vyvážející výrobci však nadále vlastní značný podíl na trhu, což z Ruska činí čtvrtého největšího vývozce do Unie.

b)   Cena dovozu a cenové podbízení

| (114) | Následující tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR snížila o 38 %. Během stejného období se průměrná cena dovozu z Ruska zvýšila o 31 %, nadále však zůstala nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie.

  Tabulka 3


  Průměrná cena dumpingového dovozu | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 991 | 1 088 | 873 | 611 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 110 | 88 | 62 |
| Rusko |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 716 | 776 | 889 | 999 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 108 | 124 | 140 |
| Dotčené země celkem |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 742 | 840 | 887 | 976 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 113 | 119 | 131 |
| Zdroj: Eurostat |

(114)

Následující tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR snížila o 38 %. Během stejného období se průměrná cena dovozu z Ruska zvýšila o 31 %, nadále však zůstala nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie.

Tabulka 3

Průměrná cena dumpingového dovozu

2009

2010

2011

OPŠ

ČLR

Průměrná cena (v EUR za tunu)

991

1 088

873

611

Index (2009 = 100)

100

110

88

62

Rusko

Průměrná cena (v EUR za tunu)

716

776

889

999

Index (2009 = 100)

100

108

124

140

Dotčené země celkem

Průměrná cena (v EUR za tunu)

742

840

887

976

Index (2009 = 100)

100

113

119

131

Zdroj: Eurostat

| (115) | S cílem určit cenové podbízení během období přezkumného šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku spolupracujících výrobců v Unii účtované zákazníkům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dumpingového dovozu účtovanými spolupracujícími ruskými výrobci prvnímu nezávislému zákazníkovi na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o cla. |
| --- | --- |

(115)

S cílem určit cenové podbízení během období přezkumného šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku spolupracujících výrobců v Unii účtované zákazníkům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dumpingového dovozu účtovanými spolupracujícími ruskými výrobci prvnímu nezávislému zákazníkovi na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o cla.

| (116) | Vzhledem k tomu, že čínský vyvážející výrobce spolupracoval v přezkumném šetření, bylo cenové podbízení pro čínský vývoz určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla. |
| --- | --- |

(116)

Vzhledem k tomu, že čínský vyvážející výrobce spolupracoval v přezkumném šetření, bylo cenové podbízení pro čínský vývoz určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.

| (117) | Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu spolupracujících výrobců v Unii v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie mezi 6 % a 39 % v případě Ruska a ve výši 46 % v případě ČLR. |
| --- | --- |

(117)

Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu spolupracujících výrobců v Unii v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie mezi 6 % a 39 % v případě Ruska a ve výši 46 % v případě ČLR.

3.   Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření

| | |
| --- | --- |

(118)

| (118) | Objem dovozu z třetích zemí na trh Unie se během posuzovaného období zvýšil o 33 %, což způsobilo zvýšení spotřeby. Podíl na trhu dovozu z třetích zemí zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem 70 % spotřeby v Unii; mírně se snížil v období přezkumného šetření. Geografická skladba vývozu však byla proměnlivější vzhledem k výraznému růstu objemu dovozu a podílů na trhu Brazílie a Norska, které pravděpodobně využily především růst spotřeby. |
| --- | --- |

Objem dovozu z třetích zemí na trh Unie se během posuzovaného období zvýšil o 33 %, což způsobilo zvýšení spotřeby. Podíl na trhu dovozu z třetích zemí zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem 70 % spotřeby v Unii; mírně se snížil v období přezkumného šetření. Geografická skladba vývozu však byla proměnlivější vzhledem k výraznému růstu objemu dovozu a podílů na trhu Brazílie a Norska, které pravděpodobně využily především růst spotřeby.

| (119) | Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 22 % a udržely se vysoko nad úrovní cen dovozu z Ruska a ČLR. |
| --- | --- |

(119)

Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 22 % a udržely se vysoko nad úrovní cen dovozu z Ruska a ČLR.

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (120) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(120)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.

| (121) | Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, náklady na jednotku, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce. |
| --- | --- |

(121)

Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, náklady na jednotku, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.

a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (122) | Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2011, kdy výroba vzrostla o 178 %. Tato situace se udržela nezměněná i v období přezkumného šetření. Je třeba připomenout, že rok zahájení posuzovaného období byl výjimečný v důsledku hospodářské krize a byl poznamenán neobvykle nízkou úrovní výroby. Nehledě na výrazné oživení po roce 2009 je totiž třeba připomenout, že výroba výrobního odvětví Unie dosud nedosáhla původní úrovně z období původního šetření (rok 2003), za které byla zaznamenána výroba v množství 270 000 tun.

  Tabulka 5


  Celková výroba výrobního odvětví Unie | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 81 147 | 192 495 | 225 376 | 224 540 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 237 | 278 | 277 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum |

(122)

Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2011, kdy výroba vzrostla o 178 %. Tato situace se udržela nezměněná i v období přezkumného šetření. Je třeba připomenout, že rok zahájení posuzovaného období byl výjimečný v důsledku hospodářské krize a byl poznamenán neobvykle nízkou úrovní výroby. Nehledě na výrazné oživení po roce 2009 je totiž třeba připomenout, že výroba výrobního odvětví Unie dosud nedosáhla původní úrovně z období původního šetření (rok 2003), za které byla zaznamenána výroba v množství 270 000 tun.

Tabulka 5

Celková výroba výrobního odvětví Unie

2009

2010

2011

OPŠ

Výroba (v tunách)

81 147

192 495

225 376

224 540

Index (2009 = 100)

100

237

278

277

Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum

| (123) | Kapacita využití zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, během období přezkumného šetření mírně stoupla. Vzhledem k tomu, že v letech 2009–2011 výrazně rostla výroba, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 179 %. Tento vývojový trend se změnil v období přezkumného šetření, když se snížilo využití kapacity. Tato negativní změna nebyla nicméně způsobena snížením skutečné výroby, ale zvýšením samotné kapacity.

  Tabulka 6


  Výrobní kapacita a využití kapacity | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 301 456 | 301 456 | 299 914 | 324 884 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 100 | 99 | 108 |
| Využití kapacity (v %) | 27 | 64 | 75 | 69 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 237 | 279 | 257 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum |

(123)

Kapacita využití zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, během období přezkumného šetření mírně stoupla. Vzhledem k tomu, že v letech 2009–2011 výrazně rostla výroba, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 179 %. Tento vývojový trend se změnil v období přezkumného šetření, když se snížilo využití kapacity. Tato negativní změna nebyla nicméně způsobena snížením skutečné výroby, ale zvýšením samotné kapacity.

Tabulka 6

Výrobní kapacita a využití kapacity

2009

2010

2011

OPŠ

Výrobní kapacita (v tunách)

301 456

301 456

299 914

324 884

Index (2009 = 100)

100

100

99

108

Využití kapacity (v %)

27

64

75

69

Index (2009 = 100)

100

237

279

257

Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum

b)   Objem prodeje, podíl na trhu a růst

| (124) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (stanovený na základě prodeje odběratelům v Unii, kteří jsou ve spojení, i těm, kteří nejsou ve spojení) sledoval v letech 2009–2011 trend spotřeby. Další náhlý růst v období přezkumného šetření je výsledkem přesunutí prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům v Unii, kteří jsou ve spojení, na odběratele v Unii, kteří ve spojení nejsou, což bylo zaznamenáno v letošním roce. Došlo k tomu v důsledku změny v podnikové struktuře jednoho výrobce v Unii.

  Tabulka 7


  Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 60 257 | 113 048 | 122 860 | 191 525 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 188 | 204 | 318 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum |

(124)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (stanovený na základě prodeje odběratelům v Unii, kteří jsou ve spojení, i těm, kteří nejsou ve spojení) sledoval v letech 2009–2011 trend spotřeby. Další náhlý růst v období přezkumného šetření je výsledkem přesunutí prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům v Unii, kteří jsou ve spojení, na odběratele v Unii, kteří ve spojení nejsou, což bylo zaznamenáno v letošním roce. Došlo k tomu v důsledku změny v podnikové struktuře jednoho výrobce v Unii.

Tabulka 7

Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení

2009

2010

2011

OPŠ

Objem (v tunách)

60 257

113 048

122 860

191 525

Index (2009 = 100)

100

188

204

318

Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum

| (125) | Jelikož objem prodeje na trhu Unie sledoval trend spotřeby, zůstal po počátečním nárůstu v roce 2010 podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.

  Tabulka 8


  Podíl výrobního odvětví Unie na trhu | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %) | 14 | 21 | 22 | 25 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 155 | 165 | 187 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat |

(125)

Jelikož objem prodeje na trhu Unie sledoval trend spotřeby, zůstal po počátečním nárůstu v roce 2010 podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.

Tabulka 8

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu

2009

2010

2011

OPŠ

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)

14

21

22

25

Index (2009 = 100)

100

155

165

187

Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat

| (126) | Jak je uvedeno v 111. bodě odůvodnění, mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 40 %. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu. |
| --- | --- |

(126)

Jak je uvedeno v 111. bodě odůvodnění, mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 40 %. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.

c)   Zaměstnanost a produktivita

| (127) | V souvislosti s dotčeným výrobkem vzrostla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období o téměř 50 %. Tento nárůst počtu zaměstnanců byl spojen s ještě silnějším růstem produktivity, měřené výstupem (v tunách) na zaměstnance za jeden rok, která ve stejném období činila 86 %.

  Tabulka 9


  Zaměstnanost a produktivita | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 701 | 869 | 1064 | 1042 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 124 | 152 | 149 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance) | 116 | 222 | 212 | 216 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 191 | 183 | 186 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum. |

(127)

V souvislosti s dotčeným výrobkem vzrostla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období o téměř 50 %. Tento nárůst počtu zaměstnanců byl spojen s ještě silnějším růstem produktivity, měřené výstupem (v tunách) na zaměstnance za jeden rok, která ve stejném období činila 86 %.

Tabulka 9

Zaměstnanost a produktivita

2009

2010

2011

OPŠ

Počet zaměstnanců

701

869

1064

1042

Index (2009 = 100)

100

124

152

149

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

116

222

212

216

Index (2009 = 100)

100

191

183

186

Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.

d)   Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (128) | Jak je uvedeno v 37. a 87. bodě odůvodnění, dumpingové rozpětí u dovozu z dotčených zemí zůstalo nadále vysoké. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic. Dále je třeba poznamenat, že k příznivému vývoji dochází díky ochraně, kterou poskytují stávající antidumpingová opatření. V případě zrušení uvedených opatření by skutečné dumpingové rozpětí mělo výrazný dopad na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(128)

Jak je uvedeno v 37. a 87. bodě odůvodnění, dumpingové rozpětí u dovozu z dotčených zemí zůstalo nadále vysoké. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic. Dále je třeba poznamenat, že k příznivému vývoji dochází díky ochraně, kterou poskytují stávající antidumpingová opatření. V případě zrušení uvedených opatření by skutečné dumpingové rozpětí mělo výrazný dopad na výrobní odvětví Unie.

e)   Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady

| (129) | Průměrné prodejní ceny spolupracujících výrobců v Unii určené odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se zvýšily o 25 % v období 2009–2011 a v období přezkumného šetření opět klesly. V tomto pohybu cen se obecně odráží změny v nákladech na suroviny a energii ve stejném období. Podobný trend, tj. nárůst v období 2009–2011 a pokles v období přezkumného šetření, lze pozorovat u prodejních cen dovozu ze třetích zemí, které jsou držiteli značného podílu na trhu Unie.

  Tabulka 10


  Prodejní ceny a náklady | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu) | 1 136 | 1 282 | 1 421 | 1 151 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 113 | 125 | 101 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 1 094 | 1 031 | 1 228 | 1 063 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 94 | 112 | 97 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(129)

Průměrné prodejní ceny spolupracujících výrobců v Unii určené odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se zvýšily o 25 % v období 2009–2011 a v období přezkumného šetření opět klesly. V tomto pohybu cen se obecně odráží změny v nákladech na suroviny a energii ve stejném období. Podobný trend, tj. nárůst v období 2009–2011 a pokles v období přezkumného šetření, lze pozorovat u prodejních cen dovozu ze třetích zemí, které jsou držiteli značného podílu na trhu Unie.

Tabulka 10

Prodejní ceny a náklady

2009

2010

2011

OPŠ

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)

1 136

1 282

1 421

1 151

Index (2009 = 100)

100

113

125

101

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

1 094

1 031

1 228

1 063

Index (2009 = 100)

100

94

112

97

Zdroj: Odpovědi na dotazník

f)   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

| (130) | V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje) | 2,3 | 27,0 | 18,3 | 7,4 |
| Peněžní tok (v EUR) | 4 554 714 | 44 888 689 | 39 959 668 | 19 353 017 |
| Investice (v EUR) | 26 599 036 | 20 962 570 | 25 274 658 | 27 076 802 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 79 | 95 | 102 |
| Návratnost investic (v %) | – 62,6 | 159,2 | 58,3 | 24,8 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(130)

V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic

2009

2010

2011

OPŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)

2,3

27,0

18,3

7,4

Peněžní tok (v EUR)

4 554 714

44 888 689

39 959 668

19 353 017

Investice (v EUR)

26 599 036

20 962 570

25 274 658

27 076 802

Index (2009 = 100)

100

79

95

102

Návratnost investic (v %)

– 62,6

159,2

58,3

24,8

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (131) | Ziskovost spolupracujících výrobců v Unii byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 bylo ziskové rozpětí velmi nízké, pro některé výrobce v Unii záporné; v roce 2010 se však začalo zvyšovat, společně s růstem spotřeby a prodeje. Je však třeba poznamenat, že v období přezkumného šetření se ziskové rozpětí snížilo, přestože objem prodeje spolupracujícího výrobního odvětví Unie (rovněž při zohlednění změn v podnikové struktuře) byl stabilní. Tato skutečnost vzbudila obavy, pokud jde o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU. |
| --- | --- |

(131)

Ziskovost spolupracujících výrobců v Unii byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 bylo ziskové rozpětí velmi nízké, pro některé výrobce v Unii záporné; v roce 2010 se však začalo zvyšovat, společně s růstem spotřeby a prodeje. Je však třeba poznamenat, že v období přezkumného šetření se ziskové rozpětí snížilo, přestože objem prodeje spolupracujícího výrobního odvětví Unie (rovněž při zohlednění změn v podnikové struktuře) byl stabilní. Tato skutečnost vzbudila obavy, pokud jde o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU.

| (132) | Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě operací, byl po celé posuzované období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2010; poté se ve dvou následujících letech výrazně zhoršil. Šetření rovněž prokázalo, že toto zhoršení týkající se peněžního toku bylo výraznější u menších výrobců v Unii. Tato skutečnost vzbudila obavy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví EU pokračovat v nezbytném samofinancování jeho činností ve stávající hospodářské situaci. |
| --- | --- |

(132)

Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě operací, byl po celé posuzované období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2010; poté se ve dvou následujících letech výrazně zhoršil. Šetření rovněž prokázalo, že toto zhoršení týkající se peněžního toku bylo výraznější u menších výrobců v Unii. Tato skutečnost vzbudila obavy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví EU pokračovat v nezbytném samofinancování jeho činností ve stávající hospodářské situaci.

| (133) | Vývoj v oblasti ziskovosti a peněžního toku během posuzovaného období měl dopad na schopnost spolupracujících výrobců v Unii investovat do jejich činností. Výsledkem je, že úroveň investic zůstává v posuzovaném období poměrně vysoká a stabilní. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic dosáhla kladných hodnot teprve po roce 2009. Avšak tento ukazatel následoval trend v oblasti ziskovosti a peněžního toku, v roce 2010 dosáhl rovněž vrcholu a v letech 2011–2012 plynule klesal. |
| --- | --- |

(133)

Vývoj v oblasti ziskovosti a peněžního toku během posuzovaného období měl dopad na schopnost spolupracujících výrobců v Unii investovat do jejich činností. Výsledkem je, že úroveň investic zůstává v posuzovaném období poměrně vysoká a stabilní. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic dosáhla kladných hodnot teprve po roce 2009. Avšak tento ukazatel následoval trend v oblasti ziskovosti a peněžního toku, v roce 2010 dosáhl rovněž vrcholu a v letech 2011–2012 plynule klesal.

| (134) | Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky spolupracujících výrobců v Unii byly nadále dobré během větší části posuzovaného období, ke konci uvedeného období se začaly zhoršovat, zejména v období přezkumného šetření. Jak ukazuje tabulka 11, ziskovost prodeje EU značně klesla a peněžní tok výrobního odvětví Unie byl nižší než hodnota investic, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie bylo v období přezkumného šetření nuceno využít externího financování. |
| --- | --- |

(134)

Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky spolupracujících výrobců v Unii byly nadále dobré během větší části posuzovaného období, ke konci uvedeného období se začaly zhoršovat, zejména v období přezkumného šetření. Jak ukazuje tabulka 11, ziskovost prodeje EU značně klesla a peněžní tok výrobního odvětví Unie byl nižší než hodnota investic, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie bylo v období přezkumného šetření nuceno využít externího financování.

| (135) | Ve stejné době byly zaznamenány obavy týkající se schopnosti získávat kapitál. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, mohl by uvedený faktor působit jako kritický aspekt oslabení výrobního odvětví Unie. V současné ekonomické situaci je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie obtížně nacházelo finanční prostředky, aby čelilo návratu dumpingového dovozu z dotčených zemí, a mohlo by velice rychle opět utrpět vážnou újmu. Tato možnost je zejména znepokojující, pokud jde o malé a střední podniky, které jsou součástí výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(135)

Ve stejné době byly zaznamenány obavy týkající se schopnosti získávat kapitál. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, mohl by uvedený faktor působit jako kritický aspekt oslabení výrobního odvětví Unie. V současné ekonomické situaci je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie obtížně nacházelo finanční prostředky, aby čelilo návratu dumpingového dovozu z dotčených zemí, a mohlo by velice rychle opět utrpět vážnou újmu. Tato možnost je zejména znepokojující, pokud jde o malé a střední podniky, které jsou součástí výrobního odvětví Unie.

g)   Zásoby

| (136) | Ačkoli konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o 32 %, snížil se úměrně úrovni výroby a výrobci jej nepovažují za nezvykle velký.

  Tabulka 12


  Konečný stav zásob | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 23 946 | 21 214 | 26 117 | 31 504 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 89 | 109 | 132 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(136)

Ačkoli konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o 32 %, snížil se úměrně úrovni výroby a výrobci jej nepovažují za nezvykle velký.

Tabulka 12

Konečný stav zásob

2009

2010

2011

OPŠ

Konečný stav zásob (v tunách)

23 946

21 214

26 117

31 504

Index (2009 = 100)

100

89

109

132

Zdroj: Odpovědi na dotazník

h)   Náklady práce

| (137) | Počet osob zaměstnaných spolupracujícími výrobci v Unii se v posuzovaném období zvýšil o téměř 50 %, průměrné mzdy těchto zaměstnanců byly v uvedeném období stabilní.

  Tabulka 13


  Náklady práce | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance
  (v EUR) | 29 705 | 30 296 | 28 991 | 29 837 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 102 | 98 | 100 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(137)

Počet osob zaměstnaných spolupracujícími výrobci v Unii se v posuzovaném období zvýšil o téměř 50 %, průměrné mzdy těchto zaměstnanců byly v uvedeném období stabilní.

Tabulka 13

Náklady práce

2009

2010

2011

OPŠ

Průměrné náklady práce na zaměstnance

(v EUR)

29 705

30 296

28 991

29 837

Index (2009 = 100)

100

102

98

100

Zdroj: Odpovědi na dotazník

ZÁVĚR K SITUACI VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (138) | Šetření ukázalo, že se dovoz levných dumpingových výrobků z dotčených zemí na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2008 snížil. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci. |
| --- | --- |

(138)

Šetření ukázalo, že se dovoz levných dumpingových výrobků z dotčených zemí na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2008 snížil. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.

| (139) | Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých finančních ukazatelů během období přezkumného šetření, například ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic, však situace výrobního odvětví Unie zůstává nestabilní. |
| --- | --- |

(139)

Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých finančních ukazatelů během období přezkumného šetření, například ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic, však situace výrobního odvětví Unie zůstává nestabilní.

F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

1.   Předběžné poznámky

| (140) | Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(140)

Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (141) | Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování dotčených zemí v oblasti tvorby cen. |
| --- | --- |

(141)

Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování dotčených zemí v oblasti tvorby cen.

2.   Spotřeba v Unii

| (142) | Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozímu roku o 10 %. To zároveň znamená snížení o více než 25 % v porovnání s úrovní před krizí v roce 2007. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby oceli v Unii, přičemž lze v příštích letech očekávat další pokles. To bude náročné pro výrobní odvětví Unie, které se bude pohybovat ve velmi konkurenčním prostředí. Má se proto za to, že nelze připustit levný dumpingový dovoz z ČLR a Ruska. Takový dovoz bude vyvolávat tlak na snižování cen na trhu a narušovat hospodářskou soutěž a jeho důsledkem bude podstatná újma způsobená výrobcům v Unii. |
| --- | --- |

(142)

Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozímu roku o 10 %. To zároveň znamená snížení o více než 25 % v porovnání s úrovní před krizí v roce 2007. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby oceli v Unii, přičemž lze v příštích letech očekávat další pokles. To bude náročné pro výrobní odvětví Unie, které se bude pohybovat ve velmi konkurenčním prostředí. Má se proto za to, že nelze připustit levný dumpingový dovoz z ČLR a Ruska. Takový dovoz bude vyvolávat tlak na snižování cen na trhu a narušovat hospodářskou soutěž a jeho důsledkem bude podstatná újma způsobená výrobcům v Unii.

3.   Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování dotčených třetích zemí v oblasti tvorby cen

a)   ČLR

| (143) | Je třeba poznamenat, že celková výrobní kapacita dotčeného výrobku v ČLR se odhaduje na 10–11 milionů tun, což převyšuje celkovou spotřebu FeSi. Zároveň celkové využití kapacity činí přibližně 50 %. |
| --- | --- |

(143)

Je třeba poznamenat, že celková výrobní kapacita dotčeného výrobku v ČLR se odhaduje na 10–11 milionů tun, což převyšuje celkovou spotřebu FeSi. Zároveň celkové využití kapacity činí přibližně 50 %.

| (144) | Čínský vývoz FeSi do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stálý, dosáhl 0,8 milionu tun. Tato úroveň vývozu je především výsledkem omezení uvedených ve 41. bodě odůvodnění. Unie však tyto mechanismy nekontroluje a omezení vývozu může čínská vláda kdykoli zrušit, což by pro trh Unie představovalo vážnou hrozbu zaplavení čínským vývozem dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(144)

Čínský vývoz FeSi do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stálý, dosáhl 0,8 milionu tun. Tato úroveň vývozu je především výsledkem omezení uvedených ve 41. bodě odůvodnění. Unie však tyto mechanismy nekontroluje a omezení vývozu může čínská vláda kdykoli zrušit, což by pro trh Unie představovalo vážnou hrozbu zaplavení čínským vývozem dotčeného výrobku.

| (145) | I v případě, že omezení vývozu budou nadále v platnosti, je třeba zdůraznit, že stávající celosvětový objem vývozu ČLR převyšuje celkovou spotřebu v Unii. |
| --- | --- |

(145)

I v případě, že omezení vývozu budou nadále v platnosti, je třeba zdůraznit, že stávající celosvětový objem vývozu ČLR převyšuje celkovou spotřebu v Unii.

| (146) | Lze oprávněně očekávat, že pokud by opatření byla zrušena, v důsledku atraktivity trhu EU uvedené v bodech odůvodnění 40–49 by přinejmenším část stávajícího čínského vývozu byla přesměrována na trh Unie, zvláště proto, že již velmi brzy bude čelit znásobené konkurenci na svých obvyklých asijských trzích; tato konkurence bude důsledkem zvýšené výrobní kapacity v Malajsii, jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(146)

Lze oprávněně očekávat, že pokud by opatření byla zrušena, v důsledku atraktivity trhu EU uvedené v bodech odůvodnění 40–49 by přinejmenším část stávajícího čínského vývozu byla přesměrována na trh Unie, zvláště proto, že již velmi brzy bude čelit znásobené konkurenci na svých obvyklých asijských trzích; tato konkurence bude důsledkem zvýšené výrobní kapacity v Malajsii, jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění.

| (147) | Pozbytí platnosti antidumpingových cel ve spojení s tvrdší konkurencí v Asii s největší pravděpodobností učiní z trhu Unie atraktivní odbytiště pro čínské vývozce. V této souvislosti je vhodné připomenout, že před uložením opatření byla ČLR významným vývozcem na trh Unie. |
| --- | --- |

(147)

Pozbytí platnosti antidumpingových cel ve spojení s tvrdší konkurencí v Asii s největší pravděpodobností učiní z trhu Unie atraktivní odbytiště pro čínské vývozce. V této souvislosti je vhodné připomenout, že před uložením opatření byla ČLR významným vývozcem na trh Unie.

| (148) | V neposlední řadě stávající úroveň čínských vývozních cen, rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a existence výrazného cenového podbízení potvrzují, že bez antidumpingových opatření se bude nekalá soutěž ze strany čínských vývozců opakovat a povede k podstatné újmě výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(148)

V neposlední řadě stávající úroveň čínských vývozních cen, rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a existence výrazného cenového podbízení potvrzují, že bez antidumpingových opatření se bude nekalá soutěž ze strany čínských vývozců opakovat a povede k podstatné újmě výrobního odvětví Unie.

b)   Rusko

| (149) | Během přezkumného šetření bylo určeno, že výroba dotčeného výrobku v Rusku v období přezkumného šetření činila 633 000 tun a výrobní kapacita se odhaduje na 900 000 tun. Z toho vyplývá přibližně 267 000 tun volné kapacity, která je sama o sobě dostatečná pro zásobení jedné třetiny poptávky Unie. |
| --- | --- |

(149)

Během přezkumného šetření bylo určeno, že výroba dotčeného výrobku v Rusku v období přezkumného šetření činila 633 000 tun a výrobní kapacita se odhaduje na 900 000 tun. Z toho vyplývá přibližně 267 000 tun volné kapacity, která je sama o sobě dostatečná pro zásobení jedné třetiny poptávky Unie.

| (150) | Pokud jde o ruský vývoz dotčeného výrobku, je třeba poznamenat, že Rusko v současné době vyváží 73 % své produkce. Kromě Unie jsou tradičními vývozními trhy Ruska USA, Japonsko a Jižní Korea. S ohledem na znásobenou konkurenci na asijských trzích, jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, existují nepochybné náznaky, že většina těchto obchodních toků bude přesměrována do Unie, pokud budou zrušena antidumpingová opatření. Tento vývoj by mohl být ještě výraznější, pokud by v současnosti v USA probíhající antidumpingové šetření dovozu z Ruska (které vyplývá z šetření zahájeného v červenci 2013) vedlo k uložení opatření. |
| --- | --- |

(150)

Pokud jde o ruský vývoz dotčeného výrobku, je třeba poznamenat, že Rusko v současné době vyváží 73 % své produkce. Kromě Unie jsou tradičními vývozními trhy Ruska USA, Japonsko a Jižní Korea. S ohledem na znásobenou konkurenci na asijských trzích, jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, existují nepochybné náznaky, že většina těchto obchodních toků bude přesměrována do Unie, pokud budou zrušena antidumpingová opatření. Tento vývoj by mohl být ještě výraznější, pokud by v současnosti v USA probíhající antidumpingové šetření dovozu z Ruska (které vyplývá z šetření zahájeného v červenci 2013) vedlo k uložení opatření.

| (151) | V tomto ohledu jeden vyvážející výrobce z Ruska uvedl, že uložení cla z ferosilicia pocházejícího z Ruska v USA je nepravděpodobné. S cílem podložit toto tvrzení byla předložena určitá neformální zjištění z probíhajícího šetření. Tento výrobce však na podporu svého tvrzení neposkytl žádné podložené důkazy a vzhledem k tomu, že antidumpingové šetření ze strany USA bylo zahájeno a stále probíhá, uložení opatření nelze vyloučit. |
| --- | --- |

(151)

V tomto ohledu jeden vyvážející výrobce z Ruska uvedl, že uložení cla z ferosilicia pocházejícího z Ruska v USA je nepravděpodobné. S cílem podložit toto tvrzení byla předložena určitá neformální zjištění z probíhajícího šetření. Tento výrobce však na podporu svého tvrzení neposkytl žádné podložené důkazy a vzhledem k tomu, že antidumpingové šetření ze strany USA bylo zahájeno a stále probíhá, uložení opatření nelze vyloučit.

| (152) | Pozbytí platnosti antidumpingových cel ve spojení s tvrdší konkurencí na jejich hlavních vývozních trzích učiní z trhu Unie atraktivní odbytiště pro ruské vývozce. V této souvislosti je vhodné připomenout, že před uložením opatření bylo Rusko významným vývozcem na trh Unie a je na tomto trhu stále přítomné navzdory opatřením, která platí již pět let. |
| --- | --- |

(152)

Pozbytí platnosti antidumpingových cel ve spojení s tvrdší konkurencí na jejich hlavních vývozních trzích učiní z trhu Unie atraktivní odbytiště pro ruské vývozce. V této souvislosti je vhodné připomenout, že před uložením opatření bylo Rusko významným vývozcem na trh Unie a je na tomto trhu stále přítomné navzdory opatřením, která platí již pět let.

| (153) | V neposlední řadě je třeba zdůraznit, že hrozba, kterou představuje objem ruského dovozu, zostřuje cenová politika Ruska na jeho vývozních trzích. Původní šetření i stávající šetření před pozbytím platnosti ukázala, že ruské dumpingové praktiky se zdají být strukturované, vzhledem k tomu, že vývozní ceny jsou soustavně nižší než ceny na ruském domácím trhu. Stávající šetření navíc potvrzuje, že ceny dovozu z Ruska se i nadále podbízejí prodejním cenám výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(153)

V neposlední řadě je třeba zdůraznit, že hrozba, kterou představuje objem ruského dovozu, zostřuje cenová politika Ruska na jeho vývozních trzích. Původní šetření i stávající šetření před pozbytím platnosti ukázala, že ruské dumpingové praktiky se zdají být strukturované, vzhledem k tomu, že vývozní ceny jsou soustavně nižší než ceny na ruském domácím trhu. Stávající šetření navíc potvrzuje, že ceny dovozu z Ruska se i nadále podbízejí prodejním cenám výrobců v Unii.

4.   Závěr

| (154) | S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v dotčených zemích, pokračování dumpingu a omezené schopnosti čínských a ruských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí, což zvyšuje atraktivitu trhu Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že v důsledku pravděpodobného čínského a ruského dovozu za dumpingové ceny by se zopakovala způsobená újma. |
| --- | --- |

(154)

S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v dotčených zemích, pokračování dumpingu a omezené schopnosti čínských a ruských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí, což zvyšuje atraktivitu trhu Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že v důsledku pravděpodobného čínského a ruského dovozu za dumpingové ceny by se zopakovala způsobená újma.

| (155) | Neexistuje žádný důvod k domněnce, že lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením by zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun dovozu z dotčených zemí na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní. |
| --- | --- |

(155)

Neexistuje žádný důvod k domněnce, že lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením by zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun dovozu z dotčených zemí na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní.

| (156) | V souvislosti s tím jsme obdrželi od ruského vyvážejícího výrobce připomínku, že přetrvání újmy nelze zakládat na pouhé možnosti přetrvání újmy, ale spíše na její pravděpodobnosti. Šetření však odhalilo řadu skutečností, včetně toho, že dumpingové praktiky ruských výrobců pokračují, a prokázalo rovněž existenci volné kapacity v Rusku. Skutečností dále zůstává, že spotřeba v Unii je v období přezkumného šetření nižší, než byla při původním šetření. V celosvětovém měřítku se pak očekává větší výstup daného výrobku, zejména na asijském trhu. Pokud se zváží všechny uvedené skutečnosti, lze nabýt poměrné jistoty, že na základě dostupných faktů by v případě pozbytí platnosti opatření bylo výrobní odvětví Unie opět poškozováno dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(156)

V souvislosti s tím jsme obdrželi od ruského vyvážejícího výrobce připomínku, že přetrvání újmy nelze zakládat na pouhé možnosti přetrvání újmy, ale spíše na její pravděpodobnosti. Šetření však odhalilo řadu skutečností, včetně toho, že dumpingové praktiky ruských výrobců pokračují, a prokázalo rovněž existenci volné kapacity v Rusku. Skutečností dále zůstává, že spotřeba v Unii je v období přezkumného šetření nižší, než byla při původním šetření. V celosvětovém měřítku se pak očekává větší výstup daného výrobku, zejména na asijském trhu. Pokud se zváží všechny uvedené skutečnosti, lze nabýt poměrné jistoty, že na základě dostupných faktů by v případě pozbytí platnosti opatření bylo výrobní odvětví Unie opět poškozováno dumpingovým dovozem.

G.   ZÁJEM UNIE

1.   Úvod

| (157) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(157)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

| (158) | Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(158)

Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (159) | V 154. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského a ruského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy. |
| --- | --- |

(159)

V 154. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského a ruského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.

3.   Zájem uživatelů

| (160) | Při stávajícím šetření s Komisí spolupracovalo deset uživatelů v Unii (slévárny a výrobci oceli). Čtyři odpovědi tvořily připomínky obecné povahy a pouze šest uživatelů zaslalo úplné odpovědi na dotazník. Na základě takto získaných údajů bylo určeno, že náklady na dotčený výrobek měly v průměru přibližně 1 % dopad na celkové výrobní náklady uživatelů a nedosáhly výše 2 % u žádného spolupracujícího výrobce. Proto navzdory ztrátovosti některých uživatelů mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření ve ztrátě nelze jejich situaci přičítat antidumpingovým clům na dovoz FeSi. |
| --- | --- |

(160)

Při stávajícím šetření s Komisí spolupracovalo deset uživatelů v Unii (slévárny a výrobci oceli). Čtyři odpovědi tvořily připomínky obecné povahy a pouze šest uživatelů zaslalo úplné odpovědi na dotazník. Na základě takto získaných údajů bylo určeno, že náklady na dotčený výrobek měly v průměru přibližně 1 % dopad na celkové výrobní náklady uživatelů a nedosáhly výše 2 % u žádného spolupracujícího výrobce. Proto navzdory ztrátovosti některých uživatelů mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření ve ztrátě nelze jejich situaci přičítat antidumpingovým clům na dovoz FeSi.

| (161) | Je třeba zohlednit, že podíl ČLR a Ruska na trhu během původního šetření činil přibližně 40 % trhu Unie a cla pro obě uvedené země se pohybovala mezi 15,6 % a 31,2 %. Možný dopad pozbytí platnosti uvedených cel by proto mohl být považován za úsporu nákladů v průměru nejvýše 0,1 % (vypočítáno na základě 40 % podílu na trhu zemí, na něž se opatření vztahují, a s průměrným valorickým clem 20 %). Proto je nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti cla mělo dopad na opětnou ziskovost uživatelů, kteří utrpěli ztráty v průběhu posledních dvou let posuzovaného období. V neposlední řadě vzhledem k charakteru dotčeného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli. |
| --- | --- |

(161)

Je třeba zohlednit, že podíl ČLR a Ruska na trhu během původního šetření činil přibližně 40 % trhu Unie a cla pro obě uvedené země se pohybovala mezi 15,6 % a 31,2 %. Možný dopad pozbytí platnosti uvedených cel by proto mohl být považován za úsporu nákladů v průměru nejvýše 0,1 % (vypočítáno na základě 40 % podílu na trhu zemí, na něž se opatření vztahují, a s průměrným valorickým clem 20 %). Proto je nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti cla mělo dopad na opětnou ziskovost uživatelů, kteří utrpěli ztráty v průběhu posledních dvou let posuzovaného období. V neposlední řadě vzhledem k charakteru dotčeného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.

4.   Zájem dovozců

| (162) | Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Žádný z dovozců dotčeného výrobku neodpověděl na dotazník k výběru vzorku připojený k oznámení o zahájení přezkumu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. |
| --- | --- |

(162)

Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Žádný z dovozců dotčeného výrobku neodpověděl na dotazník k výběru vzorku připojený k oznámení o zahájení přezkumu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.

5.   Závěr

| (163) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(163)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (164) | Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(164)

Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

| (165) | Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz ferosilicia pocházejícího z ČLR a Ruska uložená nařízením (ES) č. 172/2008 zachována. |
| --- | --- |

(165)

Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz ferosilicia pocházejícího z ČLR a Ruska uložená nařízením (ES) č. 172/2008 zachována.

| (166) | Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní výrobce. |
| --- | --- |

(166)

Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní výrobce.

| (167) | Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nezaujal žádné stanovisko, |
| --- | --- |

(167)

Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nezaujal žádné stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia, v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Ruska.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:

| Země | Společnost | Sazba antidumpingového cla (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Erdos Xijin Kuang Co., Ltd., Qipanjing Industry Park | 15,6 | A829 |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa | 29,0 | A830 |
| Všechny ostatní společnosti | 31,2 | A999 |
| Rusko | Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 17,8 | A835 |
| Všechny ostatní společnosti | 22,7 | A999 |

Země

Společnost

Sazba antidumpingového cla (v %)

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd., Qipanjing Industry Park

15,6

A829

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa

29,0

A830

Všechny ostatní společnosti

31,2

A999

Rusko

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

17,8

A835

Všechny ostatní společnosti

22,7

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. dubna 2014.

Za Komisi

předseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 55, 28.2.2008, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. L 351, 30.12.2009, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 22, 25.1.2012, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 186, 26.6.2012, s. 8.

5

(6)  Úř. věst. C 58, 28.2.2013, s. 15.

6

(7)  V souladu s článkem 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1) o provádění celního kodexu Společenství se za osoby ve spojení považují pouze osoby: a) z nichž jedna je členem vedení nebo správní rady podniku druhé osoby a naopak; b) které jsou právně uznanými obchodními společníky; c) které jsou vůči sobě v zaměstnaneckém poměru; d) z nichž jedna přímo nebo nepřímo drží, kontroluje nebo vlastní nejméně 5 % vydaných akcií nebo podílů s hlasovacími právy obou osob; e) z nichž jedna přímo nebo nepřímo kontroluje druhou; f) jež obě přímo nebo nepřímo kontroluje třetí osoba; g) jež společně přímo nebo nepřímo kontrolují třetí osobu; nebo h) které jsou členy jedné rodiny. Osoby se považují za členy jedné rodiny pouze tehdy, jsou-li k sobě v některém z těchto příbuzenských poměrů: i) manželé, ii) rodiče a děti, iii) sourozenci (i nevlastní), iv) prarodiče a vnuci, v) strýc nebo teta a synovec nebo neteř, vi) tchán nebo tchyně a zeť nebo snacha, vii) švagři a švagrové. „Osobou“ se v tomto kontextu rozumí jakákoliv fyzická nebo právnická osoba.

7

(8)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. května 1987 ve věci Minebea Company Limited v. Rada Evropských společenství, C-260/84, Recueil 1987, odst. 37.

8

Minebea Company Limited

Rada Evropských společenství

(9)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 10. března 2009 ve věci Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie, T-249/06, Sb. rozh. 2009, s. II-00383. Rozsudek byl poté potvrzen Soudním dvorem během odvolacího řízení ve spojené věci C-191/09 P a C-200/09 P.

9

Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT

Rada Evropské unie

---

PŘÍLOHA

Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

| 1) | Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil. |
| --- | --- |

1)

Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

| 2) | Toto prohlášení:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) ferosilicia prodávaného na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, byl vyroben společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a pravdivé.“
  Datum a podpis |
| --- | --- |

2)

Toto prohlášení:

„Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) ferosilicia prodávaného na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, byl vyroben společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a pravdivé.“

Datum a podpis

---

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/39

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 361/2014

ze dne 9. dubna 2014,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ohledně dokladů pro mezinárodní přepravu cestujících autokary a autobusy a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2121/98

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ze dne 21. října 2009 o společných pravidlech pro přístup na mezinárodní trh autokarové a autobusové dopravy a o změně nařízení (ES) č. 561/2006 (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 a 5, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 2, čl. 12 odst. 5 a čl. 28 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1073/2009 je pro linkovou dopravu a některou zvláštní linkovou dopravu třeba povolení. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1073/2009 je pro linkovou dopravu a některou zvláštní linkovou dopravu třeba povolení.

| (2) | Podle čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení je příležitostná doprava definovaná v čl. 2 bodu 4 provozována na základě kontrolního dokladu. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení je příležitostná doprava definovaná v čl. 2 bodu 4 provozována na základě kontrolního dokladu.

| (3) | Podle čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení se na dopravu pro vlastní potřebu definovanou v čl. 2 bodu 5 vztahuje systém osvědčení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení se na dopravu pro vlastní potřebu definovanou v čl. 2 bodu 5 vztahuje systém osvědčení.

| (4) | Je třeba stanovit pravidla pro používání kontrolních dokladů uvedených v článku 12 daného nařízení a způsob, jakým mají být členským státům sdělována jména dopravců provozujících příležitostnou dopravu a místa jejího napojování na trase. |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit pravidla pro používání kontrolních dokladů uvedených v článku 12 daného nařízení a způsob, jakým mají být členským státům sdělována jména dopravců provozujících příležitostnou dopravu a místa jejího napojování na trase.

| (5) | Z důvodu zjednodušení je nezbytné sjednotit jízdní list pro mezinárodní příležitostnou dopravu a pro kabotáž ve formě příležitostné dopravy. |
| --- | --- |

(5)

Z důvodu zjednodušení je nezbytné sjednotit jízdní list pro mezinárodní příležitostnou dopravu a pro kabotáž ve formě příležitostné dopravy.

| (6) | Jízdní list používaný jako kontrolní doklad v rámci kabotáže ve formě zvláštní linkové dopravy by měl být vyplňován měsíčně. |
| --- | --- |

(6)

Jízdní list používaný jako kontrolní doklad v rámci kabotáže ve formě zvláštní linkové dopravy by měl být vyplňován měsíčně.

| (7) | Je nezbytné sjednotit formuláře, jejichž prostřednictvím členské státy sdělují Komisi statistické informace týkající se počtu povolení pro provozování linkové dopravy a pro kabotáž. |
| --- | --- |

(7)

Je nezbytné sjednotit formuláře, jejichž prostřednictvím členské státy sdělují Komisi statistické informace týkající se počtu povolení pro provozování linkové dopravy a pro kabotáž.

| (8) | Z důvodů transparentnosti a zjednodušení by všechny vzorové doklady přijaté nařízením Komise (ES) č. 2121/98 ze dne 2. října 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Rady (EHS) č. 684/92 a (ES) č. 12/98 ohledně dokladů pro přepravu cestujících autokary a autobusy (2), měly být přizpůsobeny nařízení (ES) č. 1073/2009 vztahujícímu se na mezinárodní dopravu autokary a autobusy. |
| --- | --- |

(8)

Z důvodů transparentnosti a zjednodušení by všechny vzorové doklady přijaté nařízením Komise (ES) č. 2121/98 ze dne 2. října 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Rady (EHS) č. 684/92 a (ES) č. 12/98 ohledně dokladů pro přepravu cestujících autokary a autobusy (2), měly být přizpůsobeny nařízení (ES) č. 1073/2009 vztahujícímu se na mezinárodní dopravu autokary a autobusy.

| (9) | Nařízení (ES) č. 2121/98 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 2121/98 by proto mělo být zrušeno.

| (10) | Členské státy potřebují čas k vytištění a distribuci nových dokladů. Do té doby by mělo být dopravcům nadále umožněno používat doklady stanovené v nařízení (ES) č. 2121/98, v nichž by mělo být stanoveno, že jsou v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1073/2009. |
| --- | --- |

(10)

Členské státy potřebují čas k vytištění a distribuci nových dokladů. Do té doby by mělo být dopravcům nadále umožněno používat doklady stanovené v nařízení (ES) č. 2121/98, v nichž by mělo být stanoveno, že jsou v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1073/2009.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro silniční dopravu, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro silniční dopravu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

ODDÍL I

KONTROLNÍ DOKLAD

Článek 1

1.   Kontrolní doklad (jízdní list) pro příležitostnou dopravu podle čl. 2 bodu 4 nařízení (ES) č. 1073/2009 musí odpovídat vzoru v příloze I tohoto nařízení.

2.   Jízdní listy jsou spojeny v sešitě o 25 oddělitelných listech ve dvojím provedení. Každý sešit je číslován. Listy jsou rovněž číslovány od 1 do 25. Titulní strana sešitu musí odpovídat vzoru v příloze II. Členské státy učiní všechna nezbytná opatření, aby byly tyto požadavky přizpůsobeny počítačovému zpracovávání jízdních listů.

Článek 2

1.   Sešit uvedený v článku 1 se vydává na jméno dopravce a je nepřenosný.

2.   Jízdní list musí dopravce nebo řidič před začátkem každé jízdy vyplnit dvojmo, čitelně a tak, aby údaje nebylo možné smazat. Platí pro celou cestu.

3.   Prvopis odděleného jízdního listu se musí nacházet ve vozidle po celou cestu, pro niž byl vystaven. Opis zůstává v sídle podniku.

4.   Za vedení jízdních listů odpovídá dopravce.

Článek 3

V případě mezinárodní příležitostné dopravy provozované skupinou dopravců na účet stejného zadavatele, kdy cestující mohou případně přestoupit během cesty na jiný spoj jiného dopravce téže skupiny, se musí prvopis jízdního listu nacházet ve vozidle provádějícím přepravu. Opis jízdního listu musí být uložen v sídle každého dopravce.

Článek 4

1.   Vyhotovení jízdních listů použitá jako kontrolní doklady pro kabotáž ve formě příležitostné dopravy podle čl. 15 písm. b) nařízení (ES) č. 1073/2009 musí dopravce vrátit příslušnému orgánu nebo subjektu členského státu, v němž je usazen, v souladu s postupy, které tento orgán nebo subjekt stanoví.

2.   Při provozování kabotáže formou zvláštní linkové dopravy podle čl. 15 písm. a) nařízení (ES) č. 1073/2009 se jízdní list v příloze I k tomuto nařízení vyplňuje jako měsíční výkaz a dopravce jej vrací příslušnému orgánu nebo subjektu členského státu, v němž je usazen, v souladu s postupy, které tento orgán nebo tento subjekt stanoví.

Článek 5

Jízdní list opravňuje držitele, aby v rámci mezinárodní příležitostné dopravy uskutečňoval místní výlety v členském státě jiném, než ve kterém je usazen, v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 13 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1073/2009. Místní výlety musí být zapsány v jízdních listech před odjezdem vozidla na výlet. Prvopis jízdního listu se musí nacházet ve vozidle po celou dobu trvání místního výletu.

Článek 6

Kontrolní doklad musí být předložen na žádost oprávněného kontrolora.

ODDÍL II

POVOLENÍ

Článek 7

1.   Žádosti o povolení pro linkovou dopravu a zvláštní linkovou dopravu podléhající povolení musí odpovídat vzoru v příloze III.

2.   Žádosti o povolení musí obsahovat tyto informace:

| a) | jízdní řád; |
| --- | --- |

a)

jízdní řád;

| b) | sazby jízdného; |
| --- | --- |

b)

sazby jízdného;

| c) | ověřený opis povolení Společenství pro mezinárodní přepravu cestujících autokary a autobusy na cizí účet podle článku 4 nařízení (ES) č. 1073/2009; |
| --- | --- |

c)

ověřený opis povolení Společenství pro mezinárodní přepravu cestujících autokary a autobusy na cizí účet podle článku 4 nařízení (ES) č. 1073/2009;

| d) | informace o druhu a objemu přepravy, kterou žadatel zamýšlí poskytovat, v případě žádosti o zřízení dopravy, nebo kterou žadatel již provozoval, v případě žádosti o prodloužení povolení; |
| --- | --- |

d)

informace o druhu a objemu přepravy, kterou žadatel zamýšlí poskytovat, v případě žádosti o zřízení dopravy, nebo kterou žadatel již provozoval, v případě žádosti o prodloužení povolení;

| e) | mapu o vhodném měřítku, na které je vyznačena trasa a zastávky, kde nastupují nebo vystupují cestující; |
| --- | --- |

e)

mapu o vhodném měřítku, na které je vyznačena trasa a zastávky, kde nastupují nebo vystupují cestující;

| f) | jízdní plán umožňující kontrolu dodržování právních předpisů Unie o dobách řízení a odpočinku. |
| --- | --- |

f)

jízdní plán umožňující kontrolu dodržování právních předpisů Unie o dobách řízení a odpočinku.

3.   Žadatel jako doklad na podporu své žádosti předloží všechny další informace, které považuje za významné nebo které si vyžádá povolující orgán.

Článek 8

1.   Povolení musí odpovídat vzoru v příloze IV.

2.   Povolení nebo jeho opis ověřený vydávajícím orgánem se musí nacházet v každém vozidle vykonávajícím dopravu podléhající povolení.

3.   Povolení platí nejvýše po dobu pěti let.

ODDÍL III

OSVĚDČENÍ

Článek 9

1.   Osvědčení pro dopravu na vlastní účet uvedenou v čl. 2 bodu 5 nařízení (ES) č. 1073/2009 musí odpovídat vzoru v příloze V tohoto nařízení.

2.   Žadatel musí vydávajícímu orgánu prokázat nebo jej věrohodně ujistit o tom, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 2 bodu 5 nařízení (ES) č. 1073/2009.

3.   V každém vozidle vykonávajícím dopravu podléhající systému osvědčení se musí po dobu trvání cesty nacházet osvědčení nebo jeho ověřený opis, které musí být předloženy na žádost oprávněného kontrolora.

4.   Osvědčení platí nejvýše po dobu pěti let.

ODDÍL IV

SDĚLOVÁNÍ STATISTICKÝCH ÚDAJŮ

Článek 10

Údaje o kabotážní dopravě podle čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/2009 se sdělují na formuláři tabulky podle vzoru v příloze VI tohoto nařízení.

ODDÍL V

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 11

1.   Členské státy mohou povolit používání stávajících zásob jízdních listů, žádostí o povolení, povolení a osvědčení, jež jsou v souladu s nařízením (ES) č. 2121/98, do 31. prosince 2015.

2.   Ostatní členské státy jsou povinny uznávat jízdní listy a žádosti o povolení na svém území do 31. prosince 2015.

3.   Povolení a osvědčení, jež jsou v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2121/98 a byla vydána před 31. prosincem 2015, zůstávají v platnosti do dne, kdy končí jejich platnost.

Článek 12

Nařízení Komise (ES) č. 2121/98 se zrušuje.

Článek 13

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. dubna 2014.

Za Komisi

předseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 88.

1

(2)  Úř. věst. L 268, 3.10.1998, s. 10.

2

---

PŘÍLOHA I

Image

JÍZDNÍ LIST – VZOR Č. ... sešitu č. ...

(Barva Pantone 358 (světle zelená), nebo co nejbližší této barvě, formát DIN A4; nenatíraný papír)

MEZINÁRODNÍ PŘÍLEŽITOSTNÁ DOPRAVA A KABOTÁŽ VE FORMĚ PŘÍLEŽITOSTNÉ DOPRAVY

(Každá položka může být případně doplněna na zvláštním listu)

1

Státní poznávací značka

Místo, datum a podpis dopravce

2

Dopravce, popř. subdodavatel nebo skupina dopravců

1.

2.

3.

3

Jméno řidiče (řidičů))

1.

2.

3.

4

Organizace nebo osoba odpovědná za příležitostno u dopravu

1. 3.

2. 4.

5

Druh dopravy

Mezinárodní příležitostná doprava

Kabotáž ve formě příležitostné dopravy

Kabotáž ve formě zvláštní linkové dopravy – měsíční výkaz

Měsíc Rok

6

Výchozí místo cesty : Země :

Cílové místo cesty : Země

7

Plán jízdy

Trasa/Denní etapy nebo místa

nástupu nebo výstupu cestujících

počet

cestujících

prázdný

(označit X

Plánovaný počet km

Datum

od

do

8

Případné místo přestupu na spoj jiného dopravce téže skupiny

Počet vysazených cestujících

Cílové místo

výstupu cestujících

Jméno dopravce,

ke kterému cestující nastupují

9

Místní výlety

Datum

Počet plánovaných km

Místo odjezdu

Místo výletu

Počet cestujících

10

Nepředvídané změny

---

PŘÍLOHA II

Image

Titulní strana

(Formát DIN A4, ne natíraný papír, alespoň 100 g/m2)

(Znění v úředním jazyku, příp. úředních jazycích členského státu, v němž je dopravce usazen)

Vydávající stát

Příslušný orgán

Mezinárodní poznávací značka (1)

Sešit č. ...

jízdních listů:

a) pro mezinárodní příležitostnou přepravu cestujících autokary a autobusy mezi členskými státy, vydaný na základě nařízení (ES) č. 1073/2009;

b) pro kabotáž ve formě příležitostné dopravy provozovanou v jiném členském státě, než je členský stát, v němž je dopravce usazen, vydaný na základě nařízení (ES) č. 1073/2009.

pro:

(příjmení a jméno nebo obchodní firma dopravce)

(úplná adresa, telefonní a faxové číslo)

(Místo a datum vydání)

(Podpis a razítko vydávajícího orgánu nebo subjektu)

(1) Belgie (B), Bulharsko (BG), Česká republika (CZ), Dánsko (DK), Estonsko (EST), Finsko (FIN), Francie (F), Chorvatsko (HR), Irsko (IRL), Itálie (I), Kypr (CY), Litva (LT), Lotyšsko (LV), Lucembursko (L), Maďarsko (H), Malta (M), Německo (D), Nizozemsko (NL), Polsko (PL), Portugalsko (P), Rakousko (A), Rumunsko (RO), Řecko (GR), Slovensko (SK), Slovinsko (SLO), Španělsko (E), Spojené království (UK), Švédsko (S).

Image

(Druhá strana)

(Znění v úředním jazyku, příp. úředních jazycích členského státu, v němž je dopravce usazen)

DŮLEŽITÉ UPOZORNĚNÍ

A. OBECNÁ USTANOVENÍ

1. Podle čl. 12 odst. 1, čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/2009 je příležitostná doprava provozována na základě kontrolního dokladu (jízdního listu odděleného ze sešitu jízdních listů, který byl vydán dopravci).

2. Podle čl. 2 bodu 4 nařízení (ES) č. 1073/2009 se příležitostnou dopravou rozumí doprava, která není definována jako linková doprava ani jako zvláštní linková doprava a jejímž hlavním rysem je přeprava skupin cestujících vytvořených z podnětu zákazníka nebo samotného podnikatele v silniční osobní dopravě“.

Linkovou dopravou se podle čl. 2 bodu 2 nařízení (ES) č. 1073/2009 rozumí „přeprava cestujících v určených intervalech a na určených trasách, přičemž cestující mohou vystupovat a nastupovat na předem určených zastávkách“. S výhradou případné povinné rezervace je linková doprava přístupná všem.

Pravidelnost linkové dopravy není dotčena případnými úpravami provozních podmínek této dopravy.

Doprava, která bez ohledu na to, kdo ji organizuje, zajišťuje pravidelnou přepravu stanovených skupin cestujících s vyloučením jiných osob, se považuje za linkovou dopravu. Tato služba se označuje jako „zvláštní linková doprava“ a zahrnuje:

a) přepravu pracovníků mezi bydlištěm a pracovištěm;

b) přepravu žáků a studentů mezi bydlištěm a vzdělávacími institucemi. Pravidelnost zvláštní linkové dopravy není dotčena tím, že provozní podmínky této dopravy mohou být upraveny podle potřeb uživatelů;

3. Jízdní list platí pro celou cestu.

4. Povolení Společenství a jízdní list opravňují držitele provozovat

i) mezinárodní příležitostnou přepravu cestujících autokary a autobusy mezi dvěma nebo více členskými státy;

ii) kabotáž ve formě příležitostné dopravy v jiném členském státě, než je členský stát, v němž je dopravce usazen.

5. Jízdní list dopravce nebo řidič před začátkem každé jízdy vyplní dvojmo, čitelně a tak, aby údaje nebylo možné smazat. Opis jízdního listu zůstává v sídle podniku. Prvopis jízdního listu má řidič u sebe ve vozidle po celou cestu a předloží ho na žádost kontrolora.

6. Po ukončení jízdy řidič vrátí jízdní list podniku, který jej vydal. Za vedení jízdních listů odpovídá dopravce. Vyplňují se čitelně a tak, aby údaje nebylo možné smazat.

Image

(Třetí strana)

B. ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO MEZINÁRODNÍ PŘÍLEŽITOSTNOU DOPRAVU

1. Podle čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1073/2009 je pro provozování souběžné nebo dočasné dopravy srovnatelné se stávající linkovou dopravou a určené pro tytéž cestující třeba povolení.

2. V rámci mezinárodní příležitostné dopravy může dopravce provozovat místní výlety v jiném členském státě než ve státě, v němž je usazen. Tato doprava je určena cestujícím bez bydliště v daném státě, kteří předtím byli týmž dopravcem přepraveni v rámci mezinárodní příležitostné dopravy. Cestující jsou přepraveni týmž vozidlem nebo jiným vozidlem téhož dopravce či skupiny dopravců.

3. V případě místních výletů se jízdní list vyplní před odjezdem vozidla na dotyčný výlet.

4. V případě mezinárodní příležitostné dopravy provozované skupinou dopravců na účet stejného zadavatele, kdy cestující mohou případně přestoupit během cesty na jiný spoj jiného dopravce téže skupiny, se prvopis jízdního listu musí nacházet ve vozidle provádějícím přepravu. Opis jízdního listu je uložen v sídle každého dopravce.

C. ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO KABOTÁŽ VE FORMĚ PŘÍLEŽITOSTNÉ DOPRAVY

1. Nestanoví-li právní předpisy Unie jinak, podléhá provozování kabotáže ve formě příležitostné dopravy platným právním a správním předpisům a opatřením hostitelského členského státu s ohledem na:

i) podmínky, jimiž se řídí smlouvy o přepravě;

ii) hmotnosti a rozměry silničních vozidel,

iii) požadavky týkající se přepravy určitých skupin cestujících, a to žáků, dětí a osob s omezenou schopnost í pohybu a orientace;

iv) doby jízdy a doby odpočinku;

v) daň z přidané hodnoty (DPH) dopravních služeb. V této oblasti se na dopravní služby uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1073/2009 vztahuje směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), zejména článek 48 ve spojení s články 193 a 194.

2. Na vozidla určená ke kabotážní dopravě se vztahují stejné technické normy konstrukce a vybavení jako na vozidla povolená k provozu v mezinárodní dopravě.

3. Členské státy uplatňují vnitrostátní předpisy uvedené v bodech 1 a 2 výše na dopravce nerezidenty za stejných podmínek jako na dopravce v nich usazené, aby se zabránilo jakékoli diskriminaci na základě státní příslušnosti nebo místa, v němž je dopravce usazen.

4. V případě kabotáže ve formě příležitostné dopravy dopravce vrátí jízdní listy příslušnému orgánu nebo jinému subjektu členského státu, v němž je dopravce usazen, v souladu s postupy, které tento orgán nebo subjekt stanoví (2).

5. V případě kabotáže ve formě zvláštní linkové dopravy se jízdní listy vyplňují jako měsíční výkazy a musí být vráceny příslušnému orgánu nebo jinému subjektu členského státu, v němž je dopravce usazen, v souladu s postupy, které tento orgán nebo subjekt stanoví.

(1) Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

(2) Členské státy mohou bod 4 doplnit informacemi o zaměstnancích subjektu pověřeného shromažďováním jízdních listů a postupem pro předávání informací.

---

PŘÍLOHA III

Image

Titulní strana

(Formát DIN A4, nenatíraný papír)

(Znění v úředním jazyku, příp. úředních jazycích členského státu, v němž je dopravce usazen)

ŽÁDOST O POVOLENÍ PRO (1):

LINKOVOU DOPRAVU

ZVLÁŠTNÍ LINKOVOU DOPRAVU (2)

PRODLOUŽENÍ POVOLENÍ PRO DOPRAVU (3)

ZMĚNU PODMÍNEK PRO POVOLENOU DOPRAVU (3)

provozovanou autokary a autobusy mezi členskými státy v souladu s nařízením (ES) č. 1073/2009

pro:

(příslušný orgán)

1. Příjmení a jméno nebo obchodní firma, adresa, telefon, fax a/nebo e-mail žadatele a případně řídícího dopravce ve skupině (sdružení) dopravců:

2. Doprava provozovaná (1)

podnikem členem skupiny (sdružení) dopravců subdodavatelem

3. Jména a adresy:

Dopravce, člena (členů) sdružení nebo subdodavatele (subdodavatelů) (4) (5)

3.1 tel

3.2 tel

3.3 tel

3.4 tel

(1) Označte příslušnou možnost.

(2) Zvláštní linková doprava, která není mezi organizátorem a dopravcem smluvně upravena.

(3) Ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 1073/2009.

(4) Uveďte u každého případu, zda jde o člena sdružení, nebo subdodavatele.

(5) Připojte seznam, bude-li třeba.

Image

(Žádost o povolení nebo o prodloužení povolení – druhá strana)

4. V případě zvláštní linkové dopravy

4.1 Skupina cestujících

5. Požadovaná doba platnosti povolení nebo termín ukončení dopravy:

6. Hlavní trasa dopravy (podtrhněte místa nástupu cestujících)

7. Doba poskytování služby

8. Frekvence (denně, týdně, atd.)

9. Jízdné: Příloha připojena

10. Připojte jízdní plán umožňující kontrolu dodržování právních předpisů Společenství o dobách řízení a odpočinku

11. Požadovaný počet povolení nebo opisů povolení (1)

12. Případné další informace:

13.

(Místo a datum)

(Podpis žadatele)

(1) Upozorňujeme žadatele na skutečnost, že povolení musí být ve vozidle, a proto musí mít žadatel k dispozici počet povolení, který odpovídá počtu vozidel současně používaných k provozování požadované dopravy ve stejnou dobu.

Image

(Žádost o povolení nebo o prodloužení povolení – třetí strana)

DŮLEŽITÉ UPOZORNĚNÍ

1. K žádosti se připojí:

a) jízdní řád;

b) fare scales;

c) ověřený opis povolení Společenství pro mezinárodní silniční přepravu cestujících na cizí účet podle článku 4 nařízení (ES) č. 1073/2009;

d) informace o druhu a objemu dopravy, kterou žadatel zamýšlí provozovat, jde-li o žádost o nově zaváděnou dopravu, nebo kterou provozoval, jde-li o žádost o prodloužení povolení;

e) mapa ve vhodném měřítku, na které je vyznačena trasa a místa nástupu a výstupu cestujících;

f) jízdní plán umožňující kontrolu dodržování právních předpisů Společenství o dobách řízení a odpočinku.

2. Žadatel jako doklad na podporu své žádosti předloží všechny další informace, které považuje za významné nebo které si vyžádá povolující orgán.

3. Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1073/2009 podléhá povolení tato doprava:

a) Linková doprava, tj. pravidelná přeprava cestujících v určených intervalech na určených trasách, přičemž cestující mohou vystupovat a nastupovat na předem určených zastávkách. S výhradou případné povinné rezervace je linková doprava přístupná všem. Pravidelnost linkové dopravy není dotčena případnými úpravami provozních podmínek této dopravy.

b) Zvláštní linková doprava, která není mezi organizátorem a dopravcem smluvně upravena. Doprava, která bez ohledu na to, kdo ji organizuje, zajišťuje pravidelnou přepravu stanovených skupin cestujících s vyloučením jiných osob, se považuje za linkovou dopravu. Tato služba se označuje jako „zvláštní linková doprava“ a zahrnuje:

i) přepravu pracovníků mezi bydlištěm a pracovištěm;

ii) přepravu žáků a studentů mezi bydlištěm a vzdělávacími institucemi.

Pravidelnost zvláštní linkové dopravy není dotčena případnými úpravami provozních podmínek této dopravy podle potřeb uživatelů.

4. Žádost musí být podána příslušnému orgánu členského státu, v němž se nachází výchozí nebo cílový bod cesty.

5. Doba platnosti povolení nesmí přesáhnout pět let.

---

PŘÍLOHA IV

Image

(První strana povolení)

(Barva Pantone 182 (růžová), nebo co nejbližší této barvě, formát DIN A4, nenatíraný papír, alespoň 100 g/m2).

(Znění v úředním jazyku, příp. úředních jazycích členského státu, v němž je dopravce usazen)

VYDÁVAJÍCÍ STÁT

PŘÍSLUŠNÝ ORGÁN

Mezinárodní poznávací značka (1)

POVOLENÍ č. ...

pro linkovou dopravu (2)

pro zvláštní linkovou dopravu

autokary a autobusy mezi členskými státy v souladu s

kapitolou III nařízení (ES) č. 1073/2009

pro:

(Příjmení a jméno nebo obchodní firma dopravce nebo řídícího dopravce ve skupině (sdružení) dopravců)

Adresa:

Tel., fax a/nebo e-mail:

Jméno, adresa, číslo telefonu a faxu a/nebo e-mail členů skupiny nebo sdružení dopravců a subdodavatelů přepravních služeb:

1)

2)

3)

4)

5)

Seznam je případně připojen.

Toto povolení pozbývá platnosti dne:

(Místo a datum vydání)

(Podpis a razítko vydávajícího orgánu nebo subjektu)

(1) Belgie (B), Bulharsko (BG), Česká republika (CZ), Dánsko (DK), Estonsko (EST), Finsko (FIN), Francie (F), Chorvatsko (HR), Irsko (IRL), Itálie (I), Kypr (CY), Litva (LT), Lotyšsko (LV), Lucembursko (L), Maďarsko (H), Malta (M), Německo (D), Nizozemsko (NL), Polsko (PL), Portugalsko (P), Rakousko (A), Rumunsko (RO), Řecko (GR), Slovensko (SK), Slovinsko (SLO), Španělsko (E), Spojené království (UK), Švédsko (S).

(2) Nehodící se škrtněte.

Image

(Druhá strana povolení č )

1. Trasa:

a) Výchozí místo cesty:

b) Cílové místo cesty:

c) Hlavní trasa přepravy s podtrženými místy nástupu a výstupu cestujících:

2. Doba poskytování služby:

3. Frekvence:

4. Jízdní řád:

5. Zvláštní linková doprava:

— skupina cestujících:

6. Další podmínky nebo zvláštní body (např. povolená kabotáž (1)):

(Razítko a/nebo podpis orgánu vydávajícího povolení)

(1) Jak byla schválena hostitelským členským státem a sdělena povolujícímu orgánu ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/2009.

Image

(Třetí strana povolení)

(Znění v úředním jazyku, příp. úředních jazycích členského státu, v němž je dopravce usazen)

DŮLEŽITÉ UPOZORNĚNÍ

1. Toto povolení platí pro celou cestu. Může být použito pouze dopravcem nebo dopravci, jejichž jména jsou na něm uvedena.

2. Povolení nebo jeho opis ověřený vydávajícím orgánem se po celou dobu jízdy nachází ve vozidle a předkládají se na žádost kontrolora.

3. Ve vozidle se nachází ověřený opis licence Společenství.

---

PŘÍLOHA V

Image

(Osvědčení – první strana)

(Barva Pantone 100 (žlutá), nebo co nejbližší této barvě, formát DIN A4, nenatíraný papír, alespoň 100 g/m2)

(Znění v úředním jazyku, příp. úředních jazycích členského státu, v němž je dopravce usazen)

VYDÁVAJÍCÍ STÁT

Příslušný orgán

Mezinárodní poznávací značka (1)

OSVĚDČENÍ

na základě nařízení (ES) č. 1073/2009, vydané pro dopravu prováděnou na vlastní účet autokary a autobusy mezi členskými státy

(Vyplní fyzická nebo právnická osoba, která provozuje dopravu na vlastní účet)

Podepsaný

odpovídající za podniky, neziskovou organizaci nebo za jiný subjekt (popište)

(Příjmení a jméno nebo úřední označení, úplná adresa)

potvrzuje, že:

— poskytovaná dopravní služba je nezisková a neobchodní,

— doprava je pro fyzickou nebo právnickou osobu pouze vedlejší činností,

— autokar nebo autobus státní poznávací značky je ve vlastnictví této fyzické nebo právnické osoby nebo je pořizován na splátky nebo na dlouhodobou leasingovou smlouvu,

— autokar nebo autobus je řízen zaměstnancem níže podepsané fyzické nebo právnické osoby nebo je řízen níže podepsanou osobou nebo zaměstnancem pracujícím v podniku nebo tomuto podniku poskytnutým na základě smluvního závazku.

(Podpis fyzické osoby nebo zástupce právnické osoby)

(Vyplní příslušný orgán)

Tento dokument je osvědčením ve smyslu čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 1073/2009.

(Platnost)

(Místo a datum vydání)

(Podpis a razítko příslušného orgánu)

(1) Belgie (B), Bulharsko (BG), Česká republika (CZ), Dánsko (DK), Estonsko (EST), Finsko (FIN), Francie (F), Chorvatsko (HR), Irsko (IRL), Itálie (I), Kypr (CY), Litva (LT), Lotyšsko (LV), Lucembursko (L), Maďarsko (H), Malta (M), Německo (D), Nizozemsko (NL), Polsko (PL), Portugalsko (P), Rakousko (A), Rumunsko (RO), Řecko (GR), Slovensko (SK), Slovinsko (SLO), Španělsko (E), Spojené království (UK), Švédsko (S).

Image

(Osvědčení – druhá strana)

(Znění v úředním jazyku, příp. úředních jazycích členského státu, v němž je dopravce usazen)

OBECNÁ USTANOVENÍ

1. V čl. 2 bodu 5 nařízení (ES) č. 1073/2009 se stanoví, že „dopravou pro vlastní potřebu se rozumí doprava, kterou provádí fyzická nebo právnická osoba k neobchodním a neziskovým účelům, pokud:

— dopravní činnost je pouze vedlejší činností dotyčné fyzické nebo právnické osoby a

— použitá vozidla jsou ve vlastnictví uvedené fyzické nebo právnické osoby nebo jsou touto osobou pořizována na splátky nebo na dlouhodobou leasingovou smlouvu a jsou řízena zaměstnancem fyzické nebo právnické osoby nebo přímo fyzickou osobou nebo zaměstnanci zaměstnávanými dotyčným podnikem nebo tomuto podniku poskytnutými na základě smluvního závazku“.

2. Jakémukoli dopravci na vlastní účet je v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/2009 povoleno tuto dopravu provozovat bez diskriminace na základě státní příslušnosti nebo místa, v němž je usazen, pokud

— mu bylo v členském státě, v němž je usazen, uděleno povolení k provozování osobní dopravy autokary a autobusy v souladu s podmínkami přístupu na trh stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech,

— vyhovuje zákonným požadavkům na bezpečnost silničního provozu týkajícím se řidičů a vozidel, jak jsou stanoveny v příslušných právních předpisech Unie.

3. Na dopravu na vlastní účet uvedenou v bodě 1 se vztahuje systém osvědčení.

4. Osvědčení opravňuje držitele provozovat mezinárodní dopravu autokary a autobusy na vlastní účet. Osvědčení se vydávají příslušnými orgány členského státu, v němž je vozidlo evidováno, a platí pro celou cestu včetně tranzitu.

5. Příslušné části tohoto osvědčení vyplňuje fyzická osoba nebo zástupce právnické osoby a příslušný orgán v trojím vyhotovení, čitelně a tak, aby údaje nebylo možné smazat. Jeden opis uchovává správní orgán a jeden opis fyzická nebo právnická osoba. Řidič má prvopis nebo ověřený opis ve vozidle po celou dobu trvání jízdy na každé mezinárodní cestě. Předloží ho na žádost kontrolora. Za řádné vedení osvědčení odpovídá fyzická nebo právnická osoba.

6. Osvědčení platí nejdéle pět let.

---

PŘÍLOHA VI

Image

VZOR SDĚLENÍ

uvedeného v čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/2009 ze dne 21. října 2009 o společných pravidlech pro přístup na mezinárodní trh autokarové a autobusové dopravy a o změně nařízení (ES) č. 561/2006

Počet povolení vydaných pro kabotážní dopravu ve formě linkové dopravy provozované v

(období dvou let)

v (název hostitelského členského státu)

Země, v níž je provozovatel usazen

Počet vydaných povolení

B

BG

CZ

DK

D

EST

GR

E

F

IRL

HR

I

CY

LV

LT

L

H

M

NL

A

PL

P

RO

SLO

SK

FIN

S

UK

Celkem

---

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/56

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 362/2014

ze dne 9. dubna 2014,

kterým se opravuje španělské znění nařízení (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 1258/2011 ze dne 2. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách (2), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve španělském znění nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (3) a jeho změně nařízením (EU) č. 1258/2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách, se vyskytla chyba. Z toho důvodu je nutná oprava textu tabulky v příloze španělského znění nařízení (ES) č. 1881/2006. Tato oprava se netýká ostatních jazykových znění. |
| --- | --- |

(1)

Ve španělském znění nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (3) a jeho změně nařízením (EU) č. 1258/2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách, se vyskytla chyba. Z toho důvodu je nutná oprava textu tabulky v příloze španělského znění nařízení (ES) č. 1881/2006. Tato oprava se netýká ostatních jazykových znění.

| (2) | Nařízení (ES) č. 1881/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 1881/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

(Týká se pouze španělského znění).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. dubna 2014.

Za Komisi

předseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 320, 3.12.2011, s. 15.

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

3

---

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/57

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 363/2014

ze dne 9. dubna 2014

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. dubna 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 62,4 |
| TN | 100,0 |
| TR | 130,0 |
| ZZ | 97,5 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| MA | 44,0 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 113,6 |
| 0709 93 10 | MA | 39,8 |
| TR | 85,7 |
| ZZ | 62,8 |
| 0805 10 20 | EG | 49,3 |
| IL | 68,0 |
| MA | 52,3 |
| TN | 50,1 |
| TR | 60,1 |
| ZZ | 56,0 |
| 0805 50 10 | MA | 63,6 |
| TR | 63,1 |
| ZZ | 63,4 |
| 0808 10 80 | AR | 84,7 |
| BR | 103,6 |
| CL | 102,5 |
| CN | 77,1 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 140,3 |
| US | 174,6 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 101,8 |
| 0808 30 90 | AR | 105,3 |
| CL | 157,3 |
| CN | 81,0 |
| ZA | 103,6 |
| ZZ | 111,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

62,4

TN

100,0

TR

130,0

ZZ

97,5

0707 00 05

EG

170,1

MA

44,0

TR

126,8

ZZ

113,6

0709 93 10

MA

39,8

TR

85,7

ZZ

62,8

0805 10 20

EG

49,3

IL

68,0

MA

52,3

TN

50,1

TR

60,1

ZZ

56,0

0805 50 10

MA

63,6

TR

63,1

ZZ

63,4

0808 10 80

AR

84,7

BR

103,6

CL

102,5

CN

77,1

MK

23,1

NZ

140,3

US

174,6

ZA

108,1

ZZ

101,8

0808 30 90

AR

105,3

CL

157,3

CN

81,0

ZA

103,6

ZZ

111,8

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/59

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 18. února 2014,

kterým se schvaluje aktualizace makroekonomického ozdravného programu Portugalska

(2014/196/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 5 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které ke dni jeho vstupu v platnost již přijímají finanční pomoc, včetně pomoci z evropského mechanismu finanční stabilizace (EFSM) nebo evropského nástroje finanční stability (EFSF). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které ke dni jeho vstupu v platnost již přijímají finanční pomoc, včetně pomoci z evropského mechanismu finanční stabilizace (EFSM) nebo evropského nástroje finanční stability (EFSF).

| (2) | Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla pro schvalování makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které tuto finanční pomoc přijímají, jež musí být uplatňovány spolu s nařízením (EU) č. 407/2010 (2) o zavedení EFSM, pokud dotčený členský stát přijímá pomoc z EFSM i z jiných zdrojů. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla pro schvalování makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které tuto finanční pomoc přijímají, jež musí být uplatňovány spolu s nařízením (EU) č. 407/2010 (2) o zavedení EFSM, pokud dotčený členský stát přijímá pomoc z EFSM i z jiných zdrojů.

| (3) | Portugalsku byla přislíbena finanční pomoc jak z EFSM, a sice prováděcím rozhodnutím Rady 2011/344/EU (3), tak z EFSF. |
| --- | --- |

(3)

Portugalsku byla přislíbena finanční pomoc jak z EFSM, a sice prováděcím rozhodnutím Rady 2011/344/EU (3), tak z EFSF.

| (4) | Z důvodu jednotnosti by aktualizace makroekonomického ozdravného programu Portugalska podle nařízení (EU) č. 472/2013 měla být schválena formou odkazu na příslušná ustanovení prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU. |
| --- | --- |

(4)

Z důvodu jednotnosti by aktualizace makroekonomického ozdravného programu Portugalska podle nařízení (EU) č. 472/2013 měla být schválena formou odkazu na příslušná ustanovení prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU.

| (5) | V souladu s čl. 3 odst. 10 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU provedla Komise společně s Mezinárodním měnovým fondem a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou desátý přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož portugalské orgány dosáhly při provádění dohodnutých opatření makroekonomického ozdravného programu, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V návaznosti na tento přezkum je nutné ve stávajícím makroekonomickém ozdravném programu provést určité změny. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 3 odst. 10 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU provedla Komise společně s Mezinárodním měnovým fondem a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou desátý přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož portugalské orgány dosáhly při provádění dohodnutých opatření makroekonomického ozdravného programu, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V návaznosti na tento přezkum je nutné ve stávajícím makroekonomickém ozdravném programu provést určité změny.

| (6) | Tyto změny jsou uvedeny v příslušných ustanoveních prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU ve znění prováděcího rozhodnutí Rady 2014/197/EU ze dne 18. února 2014, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (4), |
| --- | --- |

(6)

Tyto změny jsou uvedeny v příslušných ustanoveních prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU ve znění prováděcího rozhodnutí Rady 2014/197/EU ze dne 18. února 2014, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (4),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření stanovená v čl. 3 odst. 8 a 9 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU, která má Portugalsko přijmout v rámci svého makroekonomického ozdravného programu, se tímto schvalují.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 18. února 2014.

Za Radu

předseda

G. STOURNARAS

---

(1)  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/344/EU ze dne 17. května 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (Úř. věst. L 159, 17.6.2011, s. 88).

3

(4)  Viz strana 61 v tomto čísle Úředního věstníku.

4

---

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/61

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 18. února 2014,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku

(2014/197/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 17. května 2011 poskytla Rada prováděcím rozhodnutím 2011/344/EU (2) Portugalsku na jeho žádost finanční pomoc. Tato finanční pomoc byla poskytnuta na podporu programu rozsáhlých hospodářských a finančních reforem (dále jen „program“) s cílem obnovit důvěru, umožnit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu a zachovat finanční stabilitu v Portugalsku, eurozóně i celé Unii. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. května 2011 poskytla Rada prováděcím rozhodnutím 2011/344/EU (2) Portugalsku na jeho žádost finanční pomoc. Tato finanční pomoc byla poskytnuta na podporu programu rozsáhlých hospodářských a finančních reforem (dále jen „program“) s cílem obnovit důvěru, umožnit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu a zachovat finanční stabilitu v Portugalsku, eurozóně i celé Unii.

| (2) | V souladu s čl. 3 odst. 10 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU provedla Komise společně s Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) v době od : 4. do 16. prosince 2013 desátý přezkum pokroku, jehož bylo dosaženo portugalskými orgány při provádění dohodnutých opatření podle programu. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 3 odst. 10 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU provedla Komise společně s Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) v době od : 4. do 16. prosince 2013 desátý přezkum pokroku, jehož bylo dosaženo portugalskými orgány při provádění dohodnutých opatření podle programu.

| (3) | Čtvrtletní růst hrubého domácího produktu (HDP) pokračoval ve třetí čtvrtině roku 2013 kladnými čísly a krátkodobé ukazatele poukazují na předpokládané hospodářské oživení. Předpokládá se, že reálný HDP na ročním základě v roce 2013 klesne o 1,6 %, avšak později dosáhne kladných hodnot – v roce 2014 bude jeho růst činit 0,8 % a v roce 2015 1,5 %. Výhled na trhu práce se též zlepšil, nicméně nezaměstnanost zůstává vysoká, přičemž se očekává, že v roce 2014 dosáhne vrcholu 16,8 % a poté bude postupně klesat. Přetrvávají rizika nepříznivého vývoje makroekonomického výhledu, protože plánované oživení do značné míry závisí na příznivém vývoji obchodu a finančních trhů, které taktéž závisí na širším evropském výhledu. |
| --- | --- |

(3)

Čtvrtletní růst hrubého domácího produktu (HDP) pokračoval ve třetí čtvrtině roku 2013 kladnými čísly a krátkodobé ukazatele poukazují na předpokládané hospodářské oživení. Předpokládá se, že reálný HDP na ročním základě v roce 2013 klesne o 1,6 %, avšak později dosáhne kladných hodnot – v roce 2014 bude jeho růst činit 0,8 % a v roce 2015 1,5 %. Výhled na trhu práce se též zlepšil, nicméně nezaměstnanost zůstává vysoká, přičemž se očekává, že v roce 2014 dosáhne vrcholu 16,8 % a poté bude postupně klesat. Přetrvávají rizika nepříznivého vývoje makroekonomického výhledu, protože plánované oživení do značné míry závisí na příznivém vývoji obchodu a finančních trhů, které taktéž závisí na širším evropském výhledu.

| (4) | Ve srovnání se stejným obdobím předchozího roku se pokladní schodek veřejných financí od listopadu 2013 snížil o 0,25 % HDP (bez započtení mimořádných faktorů), což bylo způsobeno tím, že příjmy rostly rychleji než výdaje. Zrychlení růstu daňových příjmů odráží oživení hospodářské činnosti v posledních měsících, jakož i vyšší účinnost daňové správy, zejména v oblasti boje proti podvodům. Pokud jde o výdajovou stránku, je plnění rozpočtu celkově v souladu s cíli druhého dodatkového rozpočtu. |
| --- | --- |

(4)

Ve srovnání se stejným obdobím předchozího roku se pokladní schodek veřejných financí od listopadu 2013 snížil o 0,25 % HDP (bez započtení mimořádných faktorů), což bylo způsobeno tím, že příjmy rostly rychleji než výdaje. Zrychlení růstu daňových příjmů odráží oživení hospodářské činnosti v posledních měsících, jakož i vyšší účinnost daňové správy, zejména v oblasti boje proti podvodům. Pokud jde o výdajovou stránku, je plnění rozpočtu celkově v souladu s cíli druhého dodatkového rozpočtu.

| (5) | Cíl celkového schodku veřejných financí ve výši 5,5 % HDP (bez rekapitalizace bank) v roce 2013 bude pravděpodobně splněn a výsledek schodku může být dokonce pod úrovní cíle. To je způsobeno tím, že se v posledním měsíci roku projevila pozitivní rizika a většina negativních rizik byla rozptýlena. Zejména se očekává, že výběr daní překročí implicitní cíle ve druhém dodatkovém rozpočtu. Navíc, výnosnost jednorázového režimu úpravy dluhu pro nezaplacené daně a příspěvky na sociální zabezpečení, který byl zahájen na konci roku 2013, byla přibližně o 0,3 % HDP vyšší, než se předpokládalo. Očekává se, že čerpání finančních prostředků z Unie bude rovněž lepší, než se původně odhadovalo. Navíc byla zmírněna negativní rizika z nových jednání v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Některá negativní rizika nicméně přetrvávají, zejména pokud jde o nižší než předpokládané příjmy z daní z majetku, přičemž nelze vyloučit, že budou překročeny určité výdajové položky, zejména náklady na personál, mezispotřeba a důchodové dávky. |
| --- | --- |

(5)

Cíl celkového schodku veřejných financí ve výši 5,5 % HDP (bez rekapitalizace bank) v roce 2013 bude pravděpodobně splněn a výsledek schodku může být dokonce pod úrovní cíle. To je způsobeno tím, že se v posledním měsíci roku projevila pozitivní rizika a většina negativních rizik byla rozptýlena. Zejména se očekává, že výběr daní překročí implicitní cíle ve druhém dodatkovém rozpočtu. Navíc, výnosnost jednorázového režimu úpravy dluhu pro nezaplacené daně a příspěvky na sociální zabezpečení, který byl zahájen na konci roku 2013, byla přibližně o 0,3 % HDP vyšší, než se předpokládalo. Očekává se, že čerpání finančních prostředků z Unie bude rovněž lepší, než se původně odhadovalo. Navíc byla zmírněna negativní rizika z nových jednání v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Některá negativní rizika nicméně přetrvávají, zejména pokud jde o nižší než předpokládané příjmy z daní z majetku, přičemž nelze vyloučit, že budou překročeny určité výdajové položky, zejména náklady na personál, mezispotřeba a důchodové dávky.

| (6) | Státní rozpočet na rok 2014 a další podpůrné právní předpisy jsou v souladu s plánovaným schodkem ve výši 4 % HDP v roce 2014. Pro dosažení cíle jsou prováděna konsolidační opatření dosahující přibližně 2,3 % HDP, která rovněž pokrývají rozpočtové tlaky a potřebu upravit předběžné rozpočtové prostředky pro rok 2014. Opatření jsou primárně trvalé povahy a spočívají zejména v úsporách ve výdajích. |
| --- | --- |

(6)

Státní rozpočet na rok 2014 a další podpůrné právní předpisy jsou v souladu s plánovaným schodkem ve výši 4 % HDP v roce 2014. Pro dosažení cíle jsou prováděna konsolidační opatření dosahující přibližně 2,3 % HDP, která rovněž pokrývají rozpočtové tlaky a potřebu upravit předběžné rozpočtové prostředky pro rok 2014. Opatření jsou primárně trvalé povahy a spočívají zejména v úsporách ve výdajích.

| (7) | Většina konsolidačních opatření, zhruba 1,8 % HDP, by v roce 2014 měla vycházet z přezkumu veřejných výdajů, který byl vypracován v průběhu loňského roku s cílem zvýšit rovnost a účinnost při zajišťování sociálních transferů a veřejných služeb. Hlavní opatření přijatá na základě přezkumu veřejných výdajů budou mít dopad hlavně ve třech směrech: 1) omezení mzdových nákladů ve veřejném sektoru, a to snížením početních stavů jeho pracovníků a současně změnou jeho skladby ve prospěch zaměstnanců s vyšší kvalifikací, zejména prostřednictvím rekvalifikace a realizace režimu dobrovolného odchodu ze zaměstnání; přiblížení pravidel práce ve veřejném sektoru pravidlům práce v soukromém sektoru a revize mzdové stupnice, jakož i zefektivnění doplňkových odměn; zvýšení příspěvků příjemců do zvláštních systémů veřejného zdravotního pojištění, jehož cílem je dosáhnout samofinancování těchto systémů; 2) omezení veřejných výdajů na důchody, zvyšováním zákonného věku pro odchod do důchodu prostřednictvím změn faktoru udržitelnosti; vzhledem k tomu, že je potřeba přehodnotit jejich udržitelnost v souvislosti s demografickým vývojem, přičemž budou zároveň chráněny nejnižší důchody, úprava „mimořádného příspěvku solidarity“ snížením minimální prahové hodnoty pro uplatňování progresivní sazby, jakož i prahových hodnot pro uplatnění vyšších sazeb; zefektivnění pozůstalostních důchodů v systému Caixa Geral de Aposentações (CGA) i všeobecném systému sociálního zabezpečení; snížení celoživotních důchodů pro politiky; 3) úspory v mezispotřebě a u programů výdajů u všech rezortních ministerstev. |
| --- | --- |

(7)

Většina konsolidačních opatření, zhruba 1,8 % HDP, by v roce 2014 měla vycházet z přezkumu veřejných výdajů, který byl vypracován v průběhu loňského roku s cílem zvýšit rovnost a účinnost při zajišťování sociálních transferů a veřejných služeb. Hlavní opatření přijatá na základě přezkumu veřejných výdajů budou mít dopad hlavně ve třech směrech: 1) omezení mzdových nákladů ve veřejném sektoru, a to snížením početních stavů jeho pracovníků a současně změnou jeho skladby ve prospěch zaměstnanců s vyšší kvalifikací, zejména prostřednictvím rekvalifikace a realizace režimu dobrovolného odchodu ze zaměstnání; přiblížení pravidel práce ve veřejném sektoru pravidlům práce v soukromém sektoru a revize mzdové stupnice, jakož i zefektivnění doplňkových odměn; zvýšení příspěvků příjemců do zvláštních systémů veřejného zdravotního pojištění, jehož cílem je dosáhnout samofinancování těchto systémů; 2) omezení veřejných výdajů na důchody, zvyšováním zákonného věku pro odchod do důchodu prostřednictvím změn faktoru udržitelnosti; vzhledem k tomu, že je potřeba přehodnotit jejich udržitelnost v souvislosti s demografickým vývojem, přičemž budou zároveň chráněny nejnižší důchody, úprava „mimořádného příspěvku solidarity“ snížením minimální prahové hodnoty pro uplatňování progresivní sazby, jakož i prahových hodnot pro uplatnění vyšších sazeb; zefektivnění pozůstalostních důchodů v systému Caixa Geral de Aposentações (CGA) i všeobecném systému sociálního zabezpečení; snížení celoživotních důchodů pro politiky; 3) úspory v mezispotřebě a u programů výdajů u všech rezortních ministerstev.

| (8) | S cílem dosáhnout celkového schodku ve výši 4 % HDP doplňují balíček opatření vycházejících z přezkumu veřejných výdajů další trvalá opatření týkající se příjmů, jež mají nižší výnosnost ve výši 0,4 % HDP a jejichž účelem je zlepšit účinnost a rovnost současné struktury daní a dávek. Dále by měla být provedena řada jednorázových opatření v celkové výši 0,2 % HDP, která více než dostatečně vyrovnají náklady na jednorázové, předem vyplacené platby související s propouštěním zaměstnanců ve veřejném sektoru, u nichž byl pracovní poměr ukončen vzájemnou dohodou. |
| --- | --- |

(8)

S cílem dosáhnout celkového schodku ve výši 4 % HDP doplňují balíček opatření vycházejících z přezkumu veřejných výdajů další trvalá opatření týkající se příjmů, jež mají nižší výnosnost ve výši 0,4 % HDP a jejichž účelem je zlepšit účinnost a rovnost současné struktury daní a dávek. Dále by měla být provedena řada jednorázových opatření v celkové výši 0,2 % HDP, která více než dostatečně vyrovnají náklady na jednorázové, předem vyplacené platby související s propouštěním zaměstnanců ve veřejném sektoru, u nichž byl pracovní poměr ukončen vzájemnou dohodou.

| (9) | Většina výše uvedených opatření byla přijata prostřednictvím zákona o rozpočtu na rok 2014 nebo prostřednictvím změn zvláštních právních předpisů. Některá z plánovaných konsolidačních opatření nebyla dosud v plné míře uzákoněna. Patří sem zpřísnění podmínek způsobilosti pro pozůstalostní důchody (nad rámec změny náhradových poměrů v případě akumulace s jinými důchody); prodej licencí na on-line hazardní hry; převod zdravotního fondu poštovních služeb (SCS) na veřejnou správu a prodej přístavních koncesí. |
| --- | --- |

(9)

Většina výše uvedených opatření byla přijata prostřednictvím zákona o rozpočtu na rok 2014 nebo prostřednictvím změn zvláštních právních předpisů. Některá z plánovaných konsolidačních opatření nebyla dosud v plné míře uzákoněna. Patří sem zpřísnění podmínek způsobilosti pro pozůstalostní důchody (nad rámec změny náhradových poměrů v případě akumulace s jinými důchody); prodej licencí na on-line hazardní hry; převod zdravotního fondu poštovních služeb (SCS) na veřejnou správu a prodej přístavních koncesí.

| (10) | Komplexní reforma daně z příjmu právnických osob, jejímž cílem je podpora zjednodušení, jakož i posílení internacionalizace a zvýšení konkurenceschopnosti portugalských společností, byla schválena parlamentem v prosinci 2013 a vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014. Klíčovým prvkem reformy je snížení základní daně z příjmu právnických osob z 25 % na 23 % a uplatnění snížené 17 % sazby na prvních 15 000 EUR zdanitelného příjmu pro malé a střední podniky. Kromě stávajících daňových přirážek se na zdanitelné zisky nad 35 milionů EUR uplatní třetí státní daňová přirážka ve výši 7 %. Mezi další klíčová ustanovení reformy patří přepracování daňových pobídek, změny ve zdaňování dividend a kapitálových zisků, zdanění skupin a v režimu nehmotných aktiv, zavedení režimu osvobození u majetkových podílů, prodloužení období, během něhož je možné i převádět ztráty, a další omezení v oblasti odpočítatelnosti úroků. |
| --- | --- |

(10)

Komplexní reforma daně z příjmu právnických osob, jejímž cílem je podpora zjednodušení, jakož i posílení internacionalizace a zvýšení konkurenceschopnosti portugalských společností, byla schválena parlamentem v prosinci 2013 a vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014. Klíčovým prvkem reformy je snížení základní daně z příjmu právnických osob z 25 % na 23 % a uplatnění snížené 17 % sazby na prvních 15 000 EUR zdanitelného příjmu pro malé a střední podniky. Kromě stávajících daňových přirážek se na zdanitelné zisky nad 35 milionů EUR uplatní třetí státní daňová přirážka ve výši 7 %. Mezi další klíčová ustanovení reformy patří přepracování daňových pobídek, změny ve zdaňování dividend a kapitálových zisků, zdanění skupin a v režimu nehmotných aktiv, zavedení režimu osvobození u majetkových podílů, prodloužení období, během něhož je možné i převádět ztráty, a další omezení v oblasti odpočítatelnosti úroků.

| (11) | Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne v roce 2013 svého vrcholu pod úrovní 129,5 % a poté bude klesat. Úprava profilu dluhu směrem nahoru v porovnání s kombinovaným osmým a devátým přezkumem, a to i přes lepší plnění rozpočtu, než se očekávalo, je ve velké míře vysvětlena značným zvýšením pokladního zůstatku veřejných financí, jakož i odložením některých krátkodobých opatření na snížení dluhu ze strany Stabilizačního fondu sociálního zabezpečení do roku 2014. Proto se předpokládá, že, čistý dluh, bez hotovostních vkladů Instituto de Gestão do Crédito Público (IGCP), dosáhne svého vrcholu v přibližné výši 120 % HDP, což je o něco méně než úroveň očekávaná při posledním přezkumu. Očekávaný pokles celkového veřejného dluhu k HDP bude počínaje rokem 2014 podpořen předpokládaným hospodářským oživením a také poklesem hotovostních vkladů a realizací krátkodobých opatření na snížení dluhu sociálního zabezpečení Stabilizačním fondem. |
| --- | --- |

(11)

Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne v roce 2013 svého vrcholu pod úrovní 129,5 % a poté bude klesat. Úprava profilu dluhu směrem nahoru v porovnání s kombinovaným osmým a devátým přezkumem, a to i přes lepší plnění rozpočtu, než se očekávalo, je ve velké míře vysvětlena značným zvýšením pokladního zůstatku veřejných financí, jakož i odložením některých krátkodobých opatření na snížení dluhu ze strany Stabilizačního fondu sociálního zabezpečení do roku 2014. Proto se předpokládá, že, čistý dluh, bez hotovostních vkladů Instituto de Gestão do Crédito Público (IGCP), dosáhne svého vrcholu v přibližné výši 120 % HDP, což je o něco méně než úroveň očekávaná při posledním přezkumu. Očekávaný pokles celkového veřejného dluhu k HDP bude počínaje rokem 2014 podpořen předpokládaným hospodářským oživením a také poklesem hotovostních vkladů a realizací krátkodobých opatření na snížení dluhu sociálního zabezpečení Stabilizačním fondem.

| (12) | Proces fiskální korekce je provázen řadou fiskálních strukturálních opatření, jejichž účelem je posílit kontrolu nad vládními výdaji a zlepšit vybírání příjmů. Komplexní reforma zákona o rozpočtovém rámci probíhá v řadě důležitých oblastí. Avšak vzhledem k rozsahu reformy a potřebě zapojit se do rozsáhlé konzultace se všemi příslušnými zúčastněnými stranami se očekává, že proces bude probíhat ve dvou fázích. Nový systém kontroly závazků již přináší výsledky v podobě omezování hromadění nových plateb v prodlení, provádění je však třeba pečlivě sledovat, aby bylo zajištěno, že závazky jsou hrazeny z dostupných finančních prostředků. Bude vytvořena pracovní skupina, jejímž úkolem bude vyhodnocení a zdokonalení tohoto procesu. I nadále se provádějí reformy ve veřejné správě s cílem modernizovat a racionalizovat zaměstnanost ve veřejném sektoru i jeho subjekty. Pokračují reformy směřující k vytvoření moderního modelu řízení rizik v souvislosti s dodržováním pravidel v oblasti správy příjmů. Nedávno bylo vytvořeno nové oddělení pro posuzování rizik, které brzy zahájí svoji činnost a které se zaměří především na zlepšení dodržování předpisů určitými skupinami daňových poplatníků, jako jsou osoby samostatně výdělečně činné a velmi majetné osoby. Některé další reformy, například snížení počtu místních daňových úřadů, se opozdily. Při jednáních o nových podmínkách partnerství veřejného a soukromého sektoru bylo sice dosaženo pokroku, avšak nemohla být do konce roku 2013 uzavřena. Přesto se pro rok 2014 a pro následující roky stále očekávají značné úspory. Státní podniky dosáhly provozní rovnováhy v průměru do konce roku 2012 a chystají se další reformy, jejichž cílem je zabránit opětovnému zhoršení jejich výsledků. V privatizaci bylo dosaženo značného pokroku a výnosy překročily cíl programu. Reformy ve zdravotnictví přinášejí významné úspory a jejich provádění v zásadě pokračuje v souladu s vytyčenými cíli. |
| --- | --- |

(12)

Proces fiskální korekce je provázen řadou fiskálních strukturálních opatření, jejichž účelem je posílit kontrolu nad vládními výdaji a zlepšit vybírání příjmů. Komplexní reforma zákona o rozpočtovém rámci probíhá v řadě důležitých oblastí. Avšak vzhledem k rozsahu reformy a potřebě zapojit se do rozsáhlé konzultace se všemi příslušnými zúčastněnými stranami se očekává, že proces bude probíhat ve dvou fázích. Nový systém kontroly závazků již přináší výsledky v podobě omezování hromadění nových plateb v prodlení, provádění je však třeba pečlivě sledovat, aby bylo zajištěno, že závazky jsou hrazeny z dostupných finančních prostředků. Bude vytvořena pracovní skupina, jejímž úkolem bude vyhodnocení a zdokonalení tohoto procesu. I nadále se provádějí reformy ve veřejné správě s cílem modernizovat a racionalizovat zaměstnanost ve veřejném sektoru i jeho subjekty. Pokračují reformy směřující k vytvoření moderního modelu řízení rizik v souvislosti s dodržováním pravidel v oblasti správy příjmů. Nedávno bylo vytvořeno nové oddělení pro posuzování rizik, které brzy zahájí svoji činnost a které se zaměří především na zlepšení dodržování předpisů určitými skupinami daňových poplatníků, jako jsou osoby samostatně výdělečně činné a velmi majetné osoby. Některé další reformy, například snížení počtu místních daňových úřadů, se opozdily. Při jednáních o nových podmínkách partnerství veřejného a soukromého sektoru bylo sice dosaženo pokroku, avšak nemohla být do konce roku 2013 uzavřena. Přesto se pro rok 2014 a pro následující roky stále očekávají značné úspory. Státní podniky dosáhly provozní rovnováhy v průměru do konce roku 2012 a chystají se další reformy, jejichž cílem je zabránit opětovnému zhoršení jejich výsledků. V privatizaci bylo dosaženo značného pokroku a výnosy překročily cíl programu. Reformy ve zdravotnictví přinášejí významné úspory a jejich provádění v zásadě pokračuje v souladu s vytyčenými cíli.

| (13) | Provádění politik a reforem v odvětví zdravotnictví pokračuje a přináší úspory díky zvýšení účinnosti. Konsolidovaný schodek pro odvětví se od roku 2010 značně snížil. Avšak zůstávající stav nedoplatků, napjatá rozpočtová linie, zvýšené náklady na práci v důsledku opětovného zavedení 13. a 14. odměn donutily orgány k urychlení stávajících reforem. Současný stav značných nedoplatků je silně (i když ne výlučně) spojen s trvalým nedostatečným financováním státních nemocnic ve srovnání se službami, které poskytují. Orgány jsou nadále odhodlány provádět probíhající reformu nemocnic a pokračovat v dolaďování souboru opatření týkajících se léčiv, centralizovaného zadávání zakázek a primární péče. |
| --- | --- |

(13)

Provádění politik a reforem v odvětví zdravotnictví pokračuje a přináší úspory díky zvýšení účinnosti. Konsolidovaný schodek pro odvětví se od roku 2010 značně snížil. Avšak zůstávající stav nedoplatků, napjatá rozpočtová linie, zvýšené náklady na práci v důsledku opětovného zavedení 13. a 14. odměn donutily orgány k urychlení stávajících reforem. Současný stav značných nedoplatků je silně (i když ne výlučně) spojen s trvalým nedostatečným financováním státních nemocnic ve srovnání se službami, které poskytují. Orgány jsou nadále odhodlány provádět probíhající reformu nemocnic a pokračovat v dolaďování souboru opatření týkajících se léčiv, centralizovaného zadávání zakázek a primární péče.

| (14) | Kapitálový poměr bank dále bez potíží plnil požadavky na regulatorní kapitálové rezervy stanovené Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), jakož i poměr kapitálu core tier 1 ve výši 10 % podle cílů programu. I když se pro posouzení kapitálu bank budou používat pravidla nové směrnice o kapitálových požadavcích CRD IV, budou tyto kapitálové rezervy všeobecně i nadále přiměřené. Tato nová pravidla se používají od ledna 2014, s hranicí stanovenou ve výši 7 % pro poměr kapitálu kmenového kapitálu tier 1. Poměr úvěrů k vkladům v celém systému je ve výši 120,7 % a bude se pravděpodobně do konce roku 2014 snižovat, přičemž některé banky se již nacházejí pod touto hranicí. Stále roste úsilí o diverzifikaci zdrojů financování pro podnikatelský sektor. Orgány na základě doporučení externího auditu z roku 2013 o vládou dotovaných úvěrových linkách provádějí opatření zaměřená na zlepšení výkonnosti a řízení těchto nástrojů, včetně kapacit a praxe v řízení rizik. Právní rámec pro nové nástroje pro restrukturalizaci dluhu zaměřené na domácnosti, jejichž cílem je mimosoudní vyrovnání dluhu, je zaveden a je plně funkční. Podobně se posuzuje dopad změn v právních předpisech o insolvenci podniků a vymáhání, neboť nové mechanismy pro restrukturalizaci dluhu a vymáhání pohledávek jsou nyní funkční. Dokončuje se soubor nástrojů pro krizové řízení. Funguje rovněž fond pro řešení problémů bank, byly zavedeny pravomoci k včasnému zásahu a byly pozměněny právní předpisy o rekapitalizaci s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. srpna 2013 o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (3). Je prováděn plán pro zlepšení účinnosti a správy Národního garančního systému, aby lépe sloužil finančním potřebám malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(14)

Kapitálový poměr bank dále bez potíží plnil požadavky na regulatorní kapitálové rezervy stanovené Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), jakož i poměr kapitálu core tier 1 ve výši 10 % podle cílů programu. I když se pro posouzení kapitálu bank budou používat pravidla nové směrnice o kapitálových požadavcích CRD IV, budou tyto kapitálové rezervy všeobecně i nadále přiměřené. Tato nová pravidla se používají od ledna 2014, s hranicí stanovenou ve výši 7 % pro poměr kapitálu kmenového kapitálu tier 1. Poměr úvěrů k vkladům v celém systému je ve výši 120,7 % a bude se pravděpodobně do konce roku 2014 snižovat, přičemž některé banky se již nacházejí pod touto hranicí. Stále roste úsilí o diverzifikaci zdrojů financování pro podnikatelský sektor. Orgány na základě doporučení externího auditu z roku 2013 o vládou dotovaných úvěrových linkách provádějí opatření zaměřená na zlepšení výkonnosti a řízení těchto nástrojů, včetně kapacit a praxe v řízení rizik. Právní rámec pro nové nástroje pro restrukturalizaci dluhu zaměřené na domácnosti, jejichž cílem je mimosoudní vyrovnání dluhu, je zaveden a je plně funkční. Podobně se posuzuje dopad změn v právních předpisech o insolvenci podniků a vymáhání, neboť nové mechanismy pro restrukturalizaci dluhu a vymáhání pohledávek jsou nyní funkční. Dokončuje se soubor nástrojů pro krizové řízení. Funguje rovněž fond pro řešení problémů bank, byly zavedeny pravomoci k včasnému zásahu a byly pozměněny právní předpisy o rekapitalizaci s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. srpna 2013 o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (3). Je prováděn plán pro zlepšení účinnosti a správy Národního garančního systému, aby lépe sloužil finančním potřebám malých a středních podniků.

| (15) | Byl učiněn další pokrok při provádění strukturálních reforem na posílení růstu a konkurenceschopnosti. Orgány přijaly dodatečná opatření na snížení nezaměstnanosti a posílení účinnosti trhu práce, včetně posílených aktivačních politik a prováděcího plánu záruky pro mladé lidi. Poté, co ustanovení zákoníku práce týkající se řádného propuštění ze zaměstnání byla prohlášena za protiústavní, připravují se jejich revize. Další opatření byla přijata v oblasti vzdělávání, kde je pokrok celkově uspokojivý. |
| --- | --- |

(15)

Byl učiněn další pokrok při provádění strukturálních reforem na posílení růstu a konkurenceschopnosti. Orgány přijaly dodatečná opatření na snížení nezaměstnanosti a posílení účinnosti trhu práce, včetně posílených aktivačních politik a prováděcího plánu záruky pro mladé lidi. Poté, co ustanovení zákoníku práce týkající se řádného propuštění ze zaměstnání byla prohlášena za protiústavní, připravují se jejich revize. Další opatření byla přijata v oblasti vzdělávání, kde je pokrok celkově uspokojivý.

| (16) | Vláda schválila nový poplatek pro poskytovatele energie pro rok 2014, který musí být pečlivě sledován, aby se zamezilo narušení systému. Pokud jde o odstranění dluhu spojeného s tarifními sazbami za energii a zajištění udržitelnosti systému, jsou nutné další reformy. |
| --- | --- |

(16)

Vláda schválila nový poplatek pro poskytovatele energie pro rok 2014, který musí být pečlivě sledován, aby se zamezilo narušení systému. Pokud jde o odstranění dluhu spojeného s tarifními sazbami za energii a zajištění udržitelnosti systému, jsou nutné další reformy.

| (17) | V odvětví telekomunikací a poštovních služeb byla provedena opatření s cílem dodržení souladu s pravidly Unie a podpoření dosažení cílů programu. Výběr poskytovatelů univerzálních služeb a revize stávajících smluv se stávajícím provozovatelem znamenají pozitivní vývoj na cestě k úplnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES (4). Zveřejnění právních předpisů, které stanoví rámec koncesní smlouvy s vnitrostátním poskytovatelem poštovních služeb, zkrátí stávající licenční období, čímž se zvýší hospodářská soutěž. Orgány jsou nadále odhodlány zvyšovat udržitelnost a efektivitu v odvětví dopravy. |
| --- | --- |

(17)

V odvětví telekomunikací a poštovních služeb byla provedena opatření s cílem dodržení souladu s pravidly Unie a podpoření dosažení cílů programu. Výběr poskytovatelů univerzálních služeb a revize stávajících smluv se stávajícím provozovatelem znamenají pozitivní vývoj na cestě k úplnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES (4). Zveřejnění právních předpisů, které stanoví rámec koncesní smlouvy s vnitrostátním poskytovatelem poštovních služeb, zkrátí stávající licenční období, čímž se zvýší hospodářská soutěž. Orgány jsou nadále odhodlány zvyšovat udržitelnost a efektivitu v odvětví dopravy.

| (18) | Je dosahováno pokroku ve slaďování odvětvových právních předpisů se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5), s určitým zpožděním při přijímání regulačního rámce pro odvětví stavebnictví, změněných stanov a vnitrostátních pravidel profesních organizací a horizontálních rámcových právních předpisů o veřejných profesních sdruženích. Orgány se zavázaly k dalšímu zlepšování fungování jednotného kontaktního místa. |
| --- | --- |

(18)

Je dosahováno pokroku ve slaďování odvětvových právních předpisů se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5), s určitým zpožděním při přijímání regulačního rámce pro odvětví stavebnictví, změněných stanov a vnitrostátních pravidel profesních organizací a horizontálních rámcových právních předpisů o veřejných profesních sdruženích. Orgány se zavázaly k dalšímu zlepšování fungování jednotného kontaktního místa.

| (19) | Po úplném provedení nového právního rámce probíhá posuzování reformy městských nájemních smluv. Orgány mají za cíl zvýšit úsilí v boji proti daňovým únikům na trhu s nájemním bydlením. |
| --- | --- |

(19)

Po úplném provedení nového právního rámce probíhá posuzování reformy městských nájemních smluv. Orgány mají za cíl zvýšit úsilí v boji proti daňovým únikům na trhu s nájemním bydlením.

| (20) | V novém rámci pro vnitrostátní regulační orgány je dosahováno pokroku a příslušné podzákonné předpisy jsou pozměňovány a očekává se, že budou v dohledné době přijaty. Zveřejnění nových prováděcích nařízení, kterými se stanoví příspěvky regulačních orgánů pro rok 2014, bylo odloženo. |
| --- | --- |

(20)

V novém rámci pro vnitrostátní regulační orgány je dosahováno pokroku a příslušné podzákonné předpisy jsou pozměňovány a očekává se, že budou v dohledné době přijaty. Zveřejnění nových prováděcích nařízení, kterými se stanoví příspěvky regulačních orgánů pro rok 2014, bylo odloženo.

| (21) | Reformy soudnictví pokračují podle plánu. Bylo dosaženo pokroku při provádění zákona o organizaci soudnictví s cílem zjednodušit soudní systém a byl zveřejněn zákon na posílení role úředních vykonavatelů a insolvenčních správců a dokončuje se nový mimosoudní postup, který zavádí předprocesní posuzování k určení a mimosoudnímu vyřešení určitých případů. Opatření na zlepšení podmínek pro udělování licencí a snížení administrativní zátěže dosáhla pokroku přijetím právních ustanovení, kterými se zjednodušuje udělování licencí v oblasti cestovního ruchu, průmyslu a územního plánování. Právní předpisy týkající se udělování licencí v oblasti obchodu se připravují a probíhá přezkum právního režimu pro urbanismus a výstavbu. |
| --- | --- |

(21)

Reformy soudnictví pokračují podle plánu. Bylo dosaženo pokroku při provádění zákona o organizaci soudnictví s cílem zjednodušit soudní systém a byl zveřejněn zákon na posílení role úředních vykonavatelů a insolvenčních správců a dokončuje se nový mimosoudní postup, který zavádí předprocesní posuzování k určení a mimosoudnímu vyřešení určitých případů. Opatření na zlepšení podmínek pro udělování licencí a snížení administrativní zátěže dosáhla pokroku přijetím právních ustanovení, kterými se zjednodušuje udělování licencí v oblasti cestovního ruchu, průmyslu a územního plánování. Právní předpisy týkající se udělování licencí v oblasti obchodu se připravují a probíhá přezkum právního režimu pro urbanismus a výstavbu.

| (22) | Vzhledem k tomuto vývoji by mělo být prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU změněno, |
| --- | --- |

(22)

Vzhledem k tomuto vývoji by mělo být prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 3 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU se odstavce 8 až 9 nahrazují tímto:

„8.   Portugalsko v průběhu roku 2014 přijme tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:

| a) | Schodek veřejných financí v roce 2014 nepřekročí 4 % HDP. Při výpočtu tohoto schodku se neberou v úvahu případné rozpočtové náklady na opatření na podporu bank v souvislosti se strategií vlády pro finanční sektor. K dosažení tohoto cíle Portugalsko provede konsolidační opatření v objemu 2,3 % HDP, jak je stanoveno v zákoně o rozpočtu na rok 2014 a příslušných právních předpisech přijatých k tomuto účelu. |
| --- | --- |

a)

Schodek veřejných financí v roce 2014 nepřekročí 4 % HDP. Při výpočtu tohoto schodku se neberou v úvahu případné rozpočtové náklady na opatření na podporu bank v souvislosti se strategií vlády pro finanční sektor. K dosažení tohoto cíle Portugalsko provede konsolidační opatření v objemu 2,3 % HDP, jak je stanoveno v zákoně o rozpočtu na rok 2014 a příslušných právních předpisech přijatých k tomuto účelu.

| b) | Nad rámec v současnosti přijatých důchodových opatření budou do konce ledna 2014 upraveny stávající právní předpisy v oblasti důchodů týkající se důchodového systému zaměstnanců ve veřejném sektoru (CGA), aby se zajistilo, že se nová pravidla týkající se faktoru udržitelnosti, a tím tedy zvýšený věk odchodu do důchodu, budou účinně uplatňovat také na tento systém. Portugalsko rovněž vypracuje nová komplexní opatření jako součást probíhající strukturální reformy důchodů v průběhu roku 2014 s cílem zajistit jejich udržitelnost a zároveň posílit zásady rovnosti. |
| --- | --- |

b)

Nad rámec v současnosti přijatých důchodových opatření budou do konce ledna 2014 upraveny stávající právní předpisy v oblasti důchodů týkající se důchodového systému zaměstnanců ve veřejném sektoru (CGA), aby se zajistilo, že se nová pravidla týkající se faktoru udržitelnosti, a tím tedy zvýšený věk odchodu do důchodu, budou účinně uplatňovat také na tento systém. Portugalsko rovněž vypracuje nová komplexní opatření jako součást probíhající strukturální reformy důchodů v průběhu roku 2014 s cílem zajistit jejich udržitelnost a zároveň posílit zásady rovnosti.

| c) | Za účelem kontroly potenciálního překročení plánovaných výdajů bude vláda pečlivě sledovat dodržování výdajových stropů ministerstev prostřednictvím měsíčního podávání zpráv Radě ministrů. |
| --- | --- |

c)

Za účelem kontroly potenciálního překročení plánovaných výdajů bude vláda pečlivě sledovat dodržování výdajových stropů ministerstev prostřednictvím měsíčního podávání zpráv Radě ministrů.

| d) | Portugalsko rychle vymezí a provede plánované změny v podmínkách způsobilosti pro pozůstalostní důchody, jakož i v podmínkách pro prodej licencí na on-line hazardní hry; Portugalsko dále přijme zásadní opatření k provedení prodeje přístavních koncesí. |
| --- | --- |

d)

Portugalsko rychle vymezí a provede plánované změny v podmínkách způsobilosti pro pozůstalostní důchody, jakož i v podmínkách pro prodej licencí na on-line hazardní hry; Portugalsko dále přijme zásadní opatření k provedení prodeje přístavních koncesí.

| e) | V rámci stávajícího rozpočtového rámce budou provedeny rozsáhlé reformy daně z příjmů právnických osob, aby byly dodrženy cíle fiskální konsolidace. |
| --- | --- |

e)

V rámci stávajícího rozpočtového rámce budou provedeny rozsáhlé reformy daně z příjmů právnických osob, aby byly dodrženy cíle fiskální konsolidace.

| f) | Pravidlo zachování současného stavu pro daňové výdaje na ústřední, regionální nebo místní úrovni musí být zachováno. Dále se posílí úsilí v boji proti daňovým únikům a podvodům pro různé typy daní, mimo jiné sledováním nového systému elektronické fakturace. V prvním čtvrtletí roku 2014 bude provedena studie týkající se šedé ekonomiky na trhu s bydlením s cílem nalézt způsoby na snížení daňových úniků z nájmů. |
| --- | --- |

f)

Pravidlo zachování současného stavu pro daňové výdaje na ústřední, regionální nebo místní úrovni musí být zachováno. Dále se posílí úsilí v boji proti daňovým únikům a podvodům pro různé typy daní, mimo jiné sledováním nového systému elektronické fakturace. V prvním čtvrtletí roku 2014 bude provedena studie týkající se šedé ekonomiky na trhu s bydlením s cílem nalézt způsoby na snížení daňových úniků z nájmů.

| g) | Pokud by se naplnila nežádoucí právní či jiná rizika plnění rozpočtu, Portugalsko provede kompenzační opatření vysoké kvality za účelem dosažení cílového schodku. |
| --- | --- |

g)

Pokud by se naplnila nežádoucí právní či jiná rizika plnění rozpočtu, Portugalsko provede kompenzační opatření vysoké kvality za účelem dosažení cílového schodku.

| h) | Po roce 2014 Portugalsko dosáhne celkového schodku veřejných financí nejvýše 2,5 % HDP v roce 2015, a zastaví hromadění domácích nedoplatků. Strategie pro dosažení tohoto cíle se bude opírat o základní dokument ‚Reforma státu‘, který se zaměřuje na udržitelnost sociálního zabezpečení, reformu veřejné správy, větší efektivitu ve zdravotnictví, školství a ekologickém zdanění. Aby se mohlo pokročit v reformách a aby mohly být reformy definovány, probíhají rozsáhlé konzultace s politickými a sociálními partnery. Pokrok v tomto procesu bude analyzován v rámci jedenáctého přezkumu a zjištěná opatření budou zohledněna v dokumentu k fiskální strategii na rok 2014. S cílem splnit požadavky rozpočtového rámce Unie tento dokument obsahuje také informace o střednědobých rozpočtových plánech. |
| --- | --- |

h)

Po roce 2014 Portugalsko dosáhne celkového schodku veřejných financí nejvýše 2,5 % HDP v roce 2015, a zastaví hromadění domácích nedoplatků. Strategie pro dosažení tohoto cíle se bude opírat o základní dokument ‚Reforma státu‘, který se zaměřuje na udržitelnost sociálního zabezpečení, reformu veřejné správy, větší efektivitu ve zdravotnictví, školství a ekologickém zdanění. Aby se mohlo pokročit v reformách a aby mohly být reformy definovány, probíhají rozsáhlé konzultace s politickými a sociálními partnery. Pokrok v tomto procesu bude analyzován v rámci jedenáctého přezkumu a zjištěná opatření budou zohledněna v dokumentu k fiskální strategii na rok 2014. S cílem splnit požadavky rozpočtového rámce Unie tento dokument obsahuje také informace o střednědobých rozpočtových plánech.

| i) | Portugalsko přijme dodatečná opatření, aby dále posílilo svůj systému řízení veřejných financí. Rozpočtová fragmentace se sníží omezením počtu rozpočtových subjektů a přezkumem zařazení vlastních příjmů. Nadále se uplatní strategie pro validaci a vypořádání zpožděných plateb a ve všech veřejných subjektech bude plně prosazen zákon o kontrole závazků, aby se zabránilo náběhu nových zpožděných plateb. Portugalsko provede přezkum zákona o rozpočtovém rámci s cílem plně provést příslušné právní předpisy Unie. Portugalsko navíc provede podrobnější přezkum svého zákona o rozpočtovém rámci s cílem zjednodušit strukturu rozpočtových prostředků, posílit odpovědnosti a více ukotvit veřejné finance ve střednědobém rámci. Portugalsko zajistí, aby se opatření k provádění nového rozpočtového rámce na úrovni ústředních orgánů uplatnila rovněž na regionální a místní úrovni. |
| --- | --- |

i)

Portugalsko přijme dodatečná opatření, aby dále posílilo svůj systému řízení veřejných financí. Rozpočtová fragmentace se sníží omezením počtu rozpočtových subjektů a přezkumem zařazení vlastních příjmů. Nadále se uplatní strategie pro validaci a vypořádání zpožděných plateb a ve všech veřejných subjektech bude plně prosazen zákon o kontrole závazků, aby se zabránilo náběhu nových zpožděných plateb. Portugalsko provede přezkum zákona o rozpočtovém rámci s cílem plně provést příslušné právní předpisy Unie. Portugalsko navíc provede podrobnější přezkum svého zákona o rozpočtovém rámci s cílem zjednodušit strukturu rozpočtových prostředků, posílit odpovědnosti a více ukotvit veřejné finance ve střednědobém rámci. Portugalsko zajistí, aby se opatření k provádění nového rozpočtového rámce na úrovni ústředních orgánů uplatnila rovněž na regionální a místní úrovni.

| j) | Portugalsko bude pokračovat v reformním programu pro vytvoření moderní a účinnější správy příjmů v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy. Portugalsko sníží počet daňových místních úřadů nejméně o 25 % v prvním čtvrtletí roku 2014 a o dalších 25 % do května 2014. Objem lidských zdrojů vyčleněných pro audity v oblasti daňové správy se zvýší alespoň o 30 % celkového počtu zaměstnanců. V rámci daňové správy bude vytvořeno nové oddělení pro služby daňovým poplatníkům, v němž jsou spojeny různé služby pro daňové poplatníky. Útvar pro řízení rizik musí být v prvním čtvrtletí roku 2014 plně funkční, přičemž se zaměří především na cílené projekty, aby se zlepšila daňová disciplína samostatně výdělečných osob a osob s vysokým čistým majetkem. Situaci v oblasti dodržování daňových předpisů je nutné soustavně sledovat. |
| --- | --- |

j)

Portugalsko bude pokračovat v reformním programu pro vytvoření moderní a účinnější správy příjmů v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy. Portugalsko sníží počet daňových místních úřadů nejméně o 25 % v prvním čtvrtletí roku 2014 a o dalších 25 % do května 2014. Objem lidských zdrojů vyčleněných pro audity v oblasti daňové správy se zvýší alespoň o 30 % celkového počtu zaměstnanců. V rámci daňové správy bude vytvořeno nové oddělení pro služby daňovým poplatníkům, v němž jsou spojeny různé služby pro daňové poplatníky. Útvar pro řízení rizik musí být v prvním čtvrtletí roku 2014 plně funkční, přičemž se zaměří především na cílené projekty, aby se zlepšila daňová disciplína samostatně výdělečných osob a osob s vysokým čistým majetkem. Situaci v oblasti dodržování daňových předpisů je nutné soustavně sledovat.

| k) | Portugalsko pokračuje v provádění reforem veřejné správy. Po komplexním přezkumu mzdových stupnic ve veřejné správě do dvanáctého přezkumu bude v první polovině roku 2014 vypracována a do konce roku 2014 dokončena jediná mzdové stupnice, jejímž cílem je racionalizace a konzistence politiky odměňování pro všechna pracovní místa. Nahradí revizi mezd zahrnutou do zákona o rozpočtu na rok 2014. Dále Portugalsko na základě průzkumu o hotovostních příplatcích připraví zprávu o komplexní reformě mzdových příplatků. Návrh právních předpisů pro jednotnou stupnici příplatků bude předložen do dvanáctého přezkumu. |
| --- | --- |

k)

Portugalsko pokračuje v provádění reforem veřejné správy. Po komplexním přezkumu mzdových stupnic ve veřejné správě do dvanáctého přezkumu bude v první polovině roku 2014 vypracována a do konce roku 2014 dokončena jediná mzdové stupnice, jejímž cílem je racionalizace a konzistence politiky odměňování pro všechna pracovní místa. Nahradí revizi mezd zahrnutou do zákona o rozpočtu na rok 2014. Dále Portugalsko na základě průzkumu o hotovostních příplatcích připraví zprávu o komplexní reformě mzdových příplatků. Návrh právních předpisů pro jednotnou stupnici příplatků bude předložen do dvanáctého přezkumu.

| l) | Portugalsko dokončí provádění strategie společných služeb ve veřejné správě. |
| --- | --- |

l)

Portugalsko dokončí provádění strategie společných služeb ve veřejné správě.

| m) | Portugalsko musí plně provést nový právní a institucionální rámec partnerství veřejného a soukromého sektoru. V různých odvětvích musí pokračovat opětování projednání podmínek partnerství veřejného a soukromého s cílem potlačit jejich dopad na rozpočet. Podle nového rámcového zákona o státních podnicích a v souladu s posílenou úlohou ministerstva financí jako akcionáře bude vytvořeno technické oddělení pro sledování státních podniků. Vláda bude pokračovat ve svém komplexním programu restrukturalizace státních podniků s cílem dosáhnout udržitelné provozní rovnováhy. Portugalská vláda bude pokračovat v privatizacích, které již jsou připraveny. |
| --- | --- |

m)

Portugalsko musí plně provést nový právní a institucionální rámec partnerství veřejného a soukromého sektoru. V různých odvětvích musí pokračovat opětování projednání podmínek partnerství veřejného a soukromého s cílem potlačit jejich dopad na rozpočet. Podle nového rámcového zákona o státních podnicích a v souladu s posílenou úlohou ministerstva financí jako akcionáře bude vytvořeno technické oddělení pro sledování státních podniků. Vláda bude pokračovat ve svém komplexním programu restrukturalizace státních podniků s cílem dosáhnout udržitelné provozní rovnováhy. Portugalská vláda bude pokračovat v privatizacích, které již jsou připraveny.

| n) | Portugalsko předloží zprávu s cílem:






  i) | odhalit překrývání služeb a pravomocí a jiné zdroje neefektivnosti mezi orgány státní správy na státní a místní úrovni a |
| --- | --- | --- |

n)

Portugalsko předloží zprávu s cílem:

i)

odhalit překrývání služeb a pravomocí a jiné zdroje neefektivnosti mezi orgány státní správy na státní a místní úrovni a

| ii) | reorganizovat síť decentralizovaných služeb ministerstev, a to zejména prostřednictvím sítě ‚Lojas do Cidadão‘ (jednotná kontaktní místa pro správní věci a základní služby) a jiných přístupů tak, aby zeměpisné členění bylo účinnější a aby bylo posíleno využívání společných služeb a digitálních úřadů. |
| --- | --- |

ii)

reorganizovat síť decentralizovaných služeb ministerstev, a to zejména prostřednictvím sítě ‚Lojas do Cidadão‘ (jednotná kontaktní místa pro správní věci a základní služby) a jiných přístupů tak, aby zeměpisné členění bylo účinnější a aby bylo posíleno využívání společných služeb a digitálních úřadů.

| o) | Portugalsko zajistí účinnost a účelnost systému zdravotní péče tak, že bude dále racionálně využívat služby a kontrolu výdajů a snižovat veřejné výdaje v oblasti léčiv a odstraňovat nedoplatky. |
| --- | --- |

o)

Portugalsko zajistí účinnost a účelnost systému zdravotní péče tak, že bude dále racionálně využívat služby a kontrolu výdajů a snižovat veřejné výdaje v oblasti léčiv a odstraňovat nedoplatky.

| p) | Portugalsko bude pokračovat v reorganizaci a racionalizaci sítě nemocnic prostřednictvím specializace, koncentrace a racionalizace nemocničních služeb a společného řízení a provozování nemocnic a zajistí provádění víceletého akčního plánu reorganizace nemocnic. |
| --- | --- |

p)

Portugalsko bude pokračovat v reorganizaci a racionalizaci sítě nemocnic prostřednictvím specializace, koncentrace a racionalizace nemocničních služeb a společného řízení a provozování nemocnic a zajistí provádění víceletého akčního plánu reorganizace nemocnic.

| q) | Po přijetí změn zákona č. 6/2006 o novém pronájmu nemovitostí a vyhlášky, která zjednodušuje správní postup pro provádění renovací, provede Portugalsko komplexní přezkum fungování trhu s bydlením. |
| --- | --- |

q)

Po přijetí změn zákona č. 6/2006 o novém pronájmu nemovitostí a vyhlášky, která zjednodušuje správní postup pro provádění renovací, provede Portugalsko komplexní přezkum fungování trhu s bydlením.

| r) | Respektujíc rozhodnutí Ústavního soudu ze dne 20. září 2013 Portugalsko vypracuje a zavede alternativní možnosti reformy trhu práce s podobnými účinky. |
| --- | --- |

r)

Respektujíc rozhodnutí Ústavního soudu ze dne 20. září 2013 Portugalsko vypracuje a zavede alternativní možnosti reformy trhu práce s podobnými účinky.

| s) | Portugalsko podpoří vývoj mezd slučitelný s cíli, kterými jsou podpora vytváření pracovních míst a zlepšování konkurenceschopnosti podniků, aby se tak napravila makroekonomická nerovnováha. Minimální mzda bude v době trvání programu navýšena pouze tehdy, pokud to bude možné zdůvodnit ekonomickým vývojem a vývojem na trhu práce. |
| --- | --- |

s)

Portugalsko podpoří vývoj mezd slučitelný s cíli, kterými jsou podpora vytváření pracovních míst a zlepšování konkurenceschopnosti podniků, aby se tak napravila makroekonomická nerovnováha. Minimální mzda bude v době trvání programu navýšena pouze tehdy, pokud to bude možné zdůvodnit ekonomickým vývojem a vývojem na trhu práce.

| t) | Portugalsko bude pokračovat ve snaze zlepšit účinnost svých opatření aktivní politiky zaměstnanosti v souladu s výsledky hodnotící zprávy a akčním plánem, jehož cílem je zlepšit fungování veřejných služeb zaměstnanosti. |
| --- | --- |

t)

Portugalsko bude pokračovat ve snaze zlepšit účinnost svých opatření aktivní politiky zaměstnanosti v souladu s výsledky hodnotící zprávy a akčním plánem, jehož cílem je zlepšit fungování veřejných služeb zaměstnanosti.

| u) | Portugalsko bude pokračovat v provádění opatření stanovených v akčních plánech ke zlepšení kvality středního a odborného školství a vzdělávání. Vláda předloží zejména plány na zefektivnění rámce pro financování škol a zřídí referenční odborné školy. |
| --- | --- |

u)

Portugalsko bude pokračovat v provádění opatření stanovených v akčních plánech ke zlepšení kvality středního a odborného školství a vzdělávání. Vláda předloží zejména plány na zefektivnění rámce pro financování škol a zřídí referenční odborné školy.

| v) | Portugalsko dokončí přijímání změn odvětvových právních předpisů nezbytných k úplnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (*). |
| --- | --- |

v)

Portugalsko dokončí přijímání změn odvětvových právních předpisů nezbytných k úplnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (*).

| w) | Portugalsko zlepší podnikatelské prostředí tím, že dokončí probíhající reformy v oblasti snižování administrativní zátěže (úplné zprovoznění jednotných kontaktních míst podle směrnice 2006/123/ES a dokončení projektů ‚bez nutnosti povolování‘) přizpůsobením charakteristik regulovaných povolání směrnicím EU a dalším zjednodušením stávajících postupů udělování licencí, předpisů a jiné administrativní zátěže pro podniky, které jsou významnou překážkou pro rozvoj ekonomických aktivit. |
| --- | --- |

w)

Portugalsko zlepší podnikatelské prostředí tím, že dokončí probíhající reformy v oblasti snižování administrativní zátěže (úplné zprovoznění jednotných kontaktních míst podle směrnice 2006/123/ES a dokončení projektů ‚bez nutnosti povolování‘) přizpůsobením charakteristik regulovaných povolání směrnicím EU a dalším zjednodušením stávajících postupů udělování licencí, předpisů a jiné administrativní zátěže pro podniky, které jsou významnou překážkou pro rozvoj ekonomických aktivit.

| x) | Portugalsko dokončí reformu systému správy přístavů, včetně revize koncesí na provozování přístavů. |
| --- | --- |

x)

Portugalsko dokončí reformu systému správy přístavů, včetně revize koncesí na provozování přístavů.

| y) | Portugalsko zavede opatření na posílení fungování dopravního systému. |
| --- | --- |

y)

Portugalsko zavede opatření na posílení fungování dopravního systému.

| z) | Portugalsko bude pokračovat v provádění železničních balíčků EU. |
| --- | --- |

z)

Portugalsko bude pokračovat v provádění železničních balíčků EU.

| aa) | Portugalsko provede plán na vytvoření nezávislého provozovatele logistických služeb v odvětví plynu a elektřiny. |
| --- | --- |

aa)

Portugalsko provede plán na vytvoření nezávislého provozovatele logistických služeb v odvětví plynu a elektřiny.

| ab) | Portugalsko zavede přiměřená opatření k odstranění dluhu spojeného s tarifními sazbami za energii a k zajištění udržitelnosti vnitrostátní elektrické soustavy. |
| --- | --- |

ab)

Portugalsko zavede přiměřená opatření k odstranění dluhu spojeného s tarifními sazbami za energii a k zajištění udržitelnosti vnitrostátní elektrické soustavy.

| ac) | Vláda předloží portugalskému parlamentu pozměněné stanovy profesních organizací. |
| --- | --- |

ac)

Vláda předloží portugalskému parlamentu pozměněné stanovy profesních organizací.

| ad) | Portugalsko schválí odpovídající změny vyhlášek vnitrostátních regulačních orgánů. |
| --- | --- |

ad)

Portugalsko schválí odpovídající změny vyhlášek vnitrostátních regulačních orgánů.

| ae) | Portugalsko bude pokračovat v odstraňování překážek vstupu na trh, zmírňování stávajících požadavků pro udělení povolení a snižování administrativní zátěže v odvětví služeb. |
| --- | --- |

ae)

Portugalsko bude pokračovat v odstraňování překážek vstupu na trh, zmírňování stávajících požadavků pro udělení povolení a snižování administrativní zátěže v odvětví služeb.

| af) | Portugalsko bude zveřejňovat čtvrtletní zprávy o míře splácení dluhů, trvání a nákladech soudních případů týkajících se platební neschopnosti podniků, trvání a nákladech soudních případů týkajících se daní a míře vyřešených soudních případů týkajících se prosazování právních předpisů. |
| --- | --- |

af)

Portugalsko bude zveřejňovat čtvrtletní zprávy o míře splácení dluhů, trvání a nákladech soudních případů týkajících se platební neschopnosti podniků, trvání a nákladech soudních případů týkajících se daní a míře vyřešených soudních případů týkajících se prosazování právních předpisů.

| ag) | Portugalsko přijme zákony upravující stavebnictví a změny ostatních odvětvových předpisů k úplnému provedení směrnice 2006/123/ES. |
| --- | --- |

ag)

Portugalsko přijme zákony upravující stavebnictví a změny ostatních odvětvových předpisů k úplnému provedení směrnice 2006/123/ES.

| ah) | Portugalsko posoudí dopad volitelného režimu hotovostního účetnictví DPH. |
| --- | --- |

ah)

Portugalsko posoudí dopad volitelného režimu hotovostního účetnictví DPH.

| ai) | Portugalsko provede soupis a analýzu nákladů na předpisy, které budou mít zjevně větší dopad na hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

ai)

Portugalsko provede soupis a analýzu nákladů na předpisy, které budou mít zjevně větší dopad na hospodářskou činnost.

9.   S cílem obnovit důvěru ve finanční sektor bude Portugalsko usilovat o udržení náležitého objemu kapitálu ve svém bankovním sektoru a zajistí plynulé snižování podílu tržních zdrojů v souladu s lhůtami stanovenými v memorandu o porozumění. V této souvislosti Portugalsko provede strategii pro portugalský bankovní sektor dohodnutou s Komisí, ECB a MMF s cílem zachovat finanční stabilitu. Portugalsko zejména:

| a) | Bude sledovat přechod bank na nová kapitálová pravidla stanovená ve směrnici o kapitálových požadavcích (CRD IV) a zajistí, že v náročných podmínkách budou kapitálové rezervy i nadále úměrné. |
| --- | --- |

a)

Bude sledovat přechod bank na nová kapitálová pravidla stanovená ve směrnici o kapitálových požadavcích (CRD IV) a zajistí, že v náročných podmínkách budou kapitálové rezervy i nadále úměrné.

| b) | Doporučí bankám, aby udržitelným způsobem posílily své rezervy v oblasti zajištění. |
| --- | --- |

b)

Doporučí bankám, aby udržitelným způsobem posílily své rezervy v oblasti zajištění.

| c) | Bude nadále odhodláno poskytovat v případě potřeby další podporu bankovnímu systému a nabádat banky, aby hledaly soukromá řešení, přičemž zdroje ze systému na podporu platební schopnosti bank budou k dispozici v souladu s nedávno změněnými pravidly Unie o státní pomoci na další podporu životaschopných bank, a to na základě přísné podmíněnosti. |
| --- | --- |

c)

Bude nadále odhodláno poskytovat v případě potřeby další podporu bankovnímu systému a nabádat banky, aby hledaly soukromá řešení, přičemž zdroje ze systému na podporu platební schopnosti bank budou k dispozici v souladu s nedávno změněnými pravidly Unie o státní pomoci na další podporu životaschopných bank, a to na základě přísné podmíněnosti.

| d) | Zajistí vyvážené a plynulé snižování páky v bankovním sektoru, jež má rozhodující význam pro trvalé odstraňování nerovnováhy ve financování a snížení závislosti na financování z prostředků Eurosystému ve střednědobém horizontu. Plány bank týkající se financování a kapitálu se přezkoumávají čtvrtletně. |
| --- | --- |

d)

Zajistí vyvážené a plynulé snižování páky v bankovním sektoru, jež má rozhodující význam pro trvalé odstraňování nerovnováhy ve financování a snížení závislosti na financování z prostředků Eurosystému ve střednědobém horizontu. Plány bank týkající se financování a kapitálu se přezkoumávají čtvrtletně.

| e) | Bude pokračovat v upevňování organizace dohledu BdP (Banco de Portugal), bude optimalizovat její postupy dohledu a připravovat a provádět nové metody a nástroje dohledu. BdP provede přezkum norem pro úvěry v selhání za účelem dosažení konvergence s kritérii zahrnutými v příslušné technické normě EBA v souladu s časovým rámcem stanoveným na úrovni Unie. |
| --- | --- |

e)

Bude pokračovat v upevňování organizace dohledu BdP (Banco de Portugal), bude optimalizovat její postupy dohledu a připravovat a provádět nové metody a nástroje dohledu. BdP provede přezkum norem pro úvěry v selhání za účelem dosažení konvergence s kritérii zahrnutými v příslušné technické normě EBA v souladu s časovým rámcem stanoveným na úrovni Unie.

| f) | Bude pokračovat ve sledování potenciálních kapitálových potřeb bank na čtvrtletním základě s přístupem zaměřeným do budoucna za stresových podmínek, a to též prostřednictvím integrace nového rámce pro stresové testování metodou shora dolů do procesu zabezpečování kvality, který umožňuje přezkoumat klíčové faktory výsledků. |
| --- | --- |

f)

Bude pokračovat ve sledování potenciálních kapitálových potřeb bank na čtvrtletním základě s přístupem zaměřeným do budoucna za stresových podmínek, a to též prostřednictvím integrace nového rámce pro stresové testování metodou shora dolů do procesu zabezpečování kvality, který umožňuje přezkoumat klíčové faktory výsledků.

| g) | Dále zjednoduší skupinu státem vlastněných společností Caixa Geral de Depósitos (CGD). |
| --- | --- |

g)

Dále zjednoduší skupinu státem vlastněných společností Caixa Geral de Depósitos (CGD).

| h) | Svěří správu úvěrů BPN (Banco Português de Negócios), jež jsou v současné době v držení subjektu Parvalor, podnikům vybraným v nabídkovém řízení, které budou pověřeny postupným zpětným získáváním aktiv a zajistí včasný prodej dceřiných společností a aktiv v dalších dvou státních jednotkách pro speciální účel. |
| --- | --- |

h)

Svěří správu úvěrů BPN (Banco Português de Negócios), jež jsou v současné době v držení subjektu Parvalor, podnikům vybraným v nabídkovém řízení, které budou pověřeny postupným zpětným získáváním aktiv a zajistí včasný prodej dceřiných společností a aktiv v dalších dvou státních jednotkách pro speciální účel.

| i) | Provede analýzu plánů obnovy bank a vydá pokyny pro systém týkající se plánů obnovy v souladu s příslušnými (navrhovanými) technickými normami EBA a budoucí směrnicí EU o ozdravných postupech a řešení problémů úvěrových institucí a připraví plány řešení problémů na základě zpráv předkládaných bankami. |
| --- | --- |

i)

Provede analýzu plánů obnovy bank a vydá pokyny pro systém týkající se plánů obnovy v souladu s příslušnými (navrhovanými) technickými normami EBA a budoucí směrnicí EU o ozdravných postupech a řešení problémů úvěrových institucí a připraví plány řešení problémů na základě zpráv předkládaných bankami.

| j) | Dokončí provádění rámce pro finanční instituce za účelem provádění mimosoudní restrukturalizace dluhů domácností a usnadnění použití rámce pro restrukturalizaci dluhů podniků. |
| --- | --- |

j)

Dokončí provádění rámce pro finanční instituce za účelem provádění mimosoudní restrukturalizace dluhů domácností a usnadnění použití rámce pro restrukturalizaci dluhů podniků.

| k) | Vypracuje čtvrtletní zprávy o provádění nových nástrojů restrukturalizace. Na základě nedávného průzkumu prošetří alternativy, které by umožňovaly dosažení větší úspěšnosti při obnově společností fungujících ve zvláštním revitalizačním režimu pro společnosti ve vážných finančních potížích (PER) a v rámci systému obnovy společností prostřednictvím mimosoudních dohod určený společnostem, které se nacházejí v obtížné ekonomické situaci nebo v riziku či stavu insolvence (SIREVE). |
| --- | --- |

k)

Vypracuje čtvrtletní zprávy o provádění nových nástrojů restrukturalizace. Na základě nedávného průzkumu prošetří alternativy, které by umožňovaly dosažení větší úspěšnosti při obnově společností fungujících ve zvláštním revitalizačním režimu pro společnosti ve vážných finančních potížích (PER) a v rámci systému obnovy společností prostřednictvím mimosoudních dohod určený společnostem, které se nacházejí v obtížné ekonomické situaci nebo v riziku či stavu insolvence (SIREVE).

| l) | Bude pokračovat ve sledování vysoké zadluženosti podniků a domácností prostřednictvím čtvrtletních zpráv a rovněž v provádění nového rámce restrukturalizace dluhu s cílem zajistit, aby systém fungoval co nejúčinněji. |
| --- | --- |

l)

Bude pokračovat ve sledování vysoké zadluženosti podniků a domácností prostřednictvím čtvrtletních zpráv a rovněž v provádění nového rámce restrukturalizace dluhu s cílem zajistit, aby systém fungoval co nejúčinněji.

| m) | Na základě návrhů podpoří diverzifikaci možností financování podniků, vypracuje a zavede řešení, která nabízejí alternativy k tradičním bankovním úvěrům pro podnikatelský sektor, prostřednictvím řady opatření zaměřených na zlepšení jejich přístupu na kapitálové trhy. |
| --- | --- |

m)

Na základě návrhů podpoří diverzifikaci možností financování podniků, vypracuje a zavede řešení, která nabízejí alternativy k tradičním bankovním úvěrům pro podnikatelský sektor, prostřednictvím řady opatření zaměřených na zlepšení jejich přístupu na kapitálové trhy.

| n) | Na základě výsledků nedávného externího auditu zlepší výkonnost a správu stávajících úvěrových linek dotovaných vládou. Provede nedávno přepracovaný plán pro zlepšení správy Národního garančního systému (NGS) a zefektivní tyto režimy a současně minimalizuje rizika pro stát. |
| --- | --- |

n)

Na základě výsledků nedávného externího auditu zlepší výkonnost a správu stávajících úvěrových linek dotovaných vládou. Provede nedávno přepracovaný plán pro zlepšení správy Národního garančního systému (NGS) a zefektivní tyto režimy a současně minimalizuje rizika pro stát.

| o) | Vytvoří rozvojovou finanční instituci (DFI) zaměřenou na zefektivnění a centralizaci správy vratné části finančních nástrojů strukturálních fondů Unie pro programové období 2014–2020. Instituce nebude přijímat vklady nebo jiné splatné peněžní prostředky od veřejnosti, ani se nebude zapojovat do přímých úvěrů. |
| --- | --- |

o)

Vytvoří rozvojovou finanční instituci (DFI) zaměřenou na zefektivnění a centralizaci správy vratné části finančních nástrojů strukturálních fondů Unie pro programové období 2014–2020. Instituce nebude přijímat vklady nebo jiné splatné peněžní prostředky od veřejnosti, ani se nebude zapojovat do přímých úvěrů.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 18. února 2014.

Za Radu

předseda

G. STOURNARAS

---

(1)  Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/344/EU ze dne 17. května 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (Úř. věst. L 159, 17.6.2011, s. 88).

2

(3)  Úř. věst. C 216, 30.7.2013, s. 1.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 51).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36).

5

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 10.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 107/69 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 107/69

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 303/13/KOL

ze dne 10. července 2013

o charterovém fondu pro severní Norsko (Norsko)

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 61 této dohody a protokol 26 k této dohodě,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

S OHLEDEM na protokol 3 k dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 1 odst. 2 části I a článek 6 a čl. 7 odst. 4 části II tohoto protokolu,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

1.   Postup

| (1) | Dopisem ze dne 2. května 2012 a v návaznosti na diskuse před předběžným oznámením, které vedly s Kontrolním úřadem, norské orgány v souladu s čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 (1) oznámily režim charterového fondu pro severní Norsko. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 2. května 2012 a v návaznosti na diskuse před předběžným oznámením, které vedly s Kontrolním úřadem, norské orgány v souladu s čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 (1) oznámily režim charterového fondu pro severní Norsko.

| (2) | Dopisem ze dne 27. června 2012 (2) informoval Kontrolní úřad norské orgány, že se rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I a čl. 6 odst. 1 části II protokolu 3 v souvislosti s plánem poskytovat podporu v rámci tohoto režimu charterového fondu pro severní Norsko. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 27. června 2012 (2) informoval Kontrolní úřad norské orgány, že se rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I a čl. 6 odst. 1 části II protokolu 3 v souvislosti s plánem poskytovat podporu v rámci tohoto režimu charterového fondu pro severní Norsko.

| (3) | Rozhodnutí Kontrolního úřadu (č. 246/12/KOL) o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a v dodatku EHP (3). |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Kontrolního úřadu (č. 246/12/KOL) o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a v dodatku EHP (3).

| (4) | Norské orgány předložily připomínky k rozhodnutí č. 246/12/KOL v dopise ze dne 27. srpna 2012 (4). |
| --- | --- |

(4)

Norské orgány předložily připomínky k rozhodnutí č. 246/12/KOL v dopise ze dne 27. srpna 2012 (4).

| (5) | Kontrolní úřad obdržel připomínky k rozhodnutí č. 246/12/KOL od osmi zúčastněných třetích stran (5). |
| --- | --- |

(5)

Kontrolní úřad obdržel připomínky k rozhodnutí č. 246/12/KOL od osmi zúčastněných třetích stran (5).

| (6) | Norské orgány předložily připomínky k poznámkám třetích stran v dopisech ze dne 15. listopadu 2012 (6) a 23. dubna 2013 (7). |
| --- | --- |

(6)

Norské orgány předložily připomínky k poznámkám třetích stran v dopisech ze dne 15. listopadu 2012 (6) a 23. dubna 2013 (7).

2.   Popis navrhovaného opatření

2.1   Režim charterového fondu

| (7) | Opatření spočívá ve zřízení režimu charterového fondu (dále jen „charterový fond“ nebo „režim“), ze kterého se bude poskytovat podpora poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří provozují charterové lety (8) do tří krajů v severním Norsku: do krajů Nordland, Troms a Finnmark (dále jen „kraje“). Charterový fond bude neziskovým podnikem a bude sloužit jako nástroj k poskytování podpory. Charterový fond bude financován z prostředků tří zmíněných krajů. |
| --- | --- |

(7)

Opatření spočívá ve zřízení režimu charterového fondu (dále jen „charterový fond“ nebo „režim“), ze kterého se bude poskytovat podpora poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří provozují charterové lety (8) do tří krajů v severním Norsku: do krajů Nordland, Troms a Finnmark (dále jen „kraje“). Charterový fond bude neziskovým podnikem a bude sloužit jako nástroj k poskytování podpory. Charterový fond bude financován z prostředků tří zmíněných krajů.

| (8) | Režim se bude vztahovat na charterové lety na všechna letiště v severním Norsku. Norské orgány uvedly, že podle jejich očekávání budou relevantní pouze velká letadla (9), jelikož pouze taková letadla jsou obecně vhodná pro charterové lety (10). Všechna letiště v severním Norsku mají nadbytečnou kapacitu. |
| --- | --- |

(8)

Režim se bude vztahovat na charterové lety na všechna letiště v severním Norsku. Norské orgány uvedly, že podle jejich očekávání budou relevantní pouze velká letadla (9), jelikož pouze taková letadla jsou obecně vhodná pro charterové lety (10). Všechna letiště v severním Norsku mají nadbytečnou kapacitu.

| (9) | Podpora bude mít formu platby ve výši maximálně 25 % celkových nákladů na charterový let, které poskytovateli souborných služeb cestovního ruchu vzniknou u způsobilých letů, a bude omezena pouze na úhradu těchto nákladů (11). |
| --- | --- |

(9)

Podpora bude mít formu platby ve výši maximálně 25 % celkových nákladů na charterový let, které poskytovateli souborných služeb cestovního ruchu vzniknou u způsobilých letů, a bude omezena pouze na úhradu těchto nákladů (11).

| (10) | Norské orgány očekávají, že charterový fond dá podnět ke vzniku 16 sérií charterových letů (12), přičemž každá série bude v prvním roce zahrnovat sedm letových otoček, celkem se tedy uskuteční 112 letových otoček. Nejpesimističtějším scénářem je obsazenost letadel na úrovni 60 % (13), při němž podpora dosáhne nejvyšší intenzity (14). Předpokládáme-li, že průměrná obsazenost bude 60 %, dosáhne celková roční částka podpory z charterového fondu podle odhadů přibližně 8 400 000 NOK (15). |
| --- | --- |

(10)

Norské orgány očekávají, že charterový fond dá podnět ke vzniku 16 sérií charterových letů (12), přičemž každá série bude v prvním roce zahrnovat sedm letových otoček, celkem se tedy uskuteční 112 letových otoček. Nejpesimističtějším scénářem je obsazenost letadel na úrovni 60 % (13), při němž podpora dosáhne nejvyšší intenzity (14). Předpokládáme-li, že průměrná obsazenost bude 60 %, dosáhne celková roční částka podpory z charterového fondu podle odhadů přibližně 8 400 000 NOK (15).

| (11) | Režim je součástí ucelené strategie norských orgánů pro regionální rozvoj. Jedním z hlavních cílů norské politiky s názvem „Politika pro nejsevernější oblasti“ je „posílit základ pro zaměstnanost, tvorbu hodnot a prosperitu v celé zemi prostřednictvím snah na regionální a vnitrostátní úrovni ve spolupráci s partnery z jiných zemí a příslušnými skupinami původních obyvatel“ (16). Politika pro severní Norsko se zaměřuje zejména na cestovní ruch a snaží se zabránit vylidňování tvorbou pracovních míst v odvětví cestovního ruchu. Strategie norské vlády pro cestovní ruch rovněž zmiňuje charterový fond (17). Důraz na cestovní ruch, který má zabránit vylidňování, je důležitou politikou regionálních orgánů v krajích Nordland, Troms a Finnmark (18). |
| --- | --- |

(11)

Režim je součástí ucelené strategie norských orgánů pro regionální rozvoj. Jedním z hlavních cílů norské politiky s názvem „Politika pro nejsevernější oblasti“ je „posílit základ pro zaměstnanost, tvorbu hodnot a prosperitu v celé zemi prostřednictvím snah na regionální a vnitrostátní úrovni ve spolupráci s partnery z jiných zemí a příslušnými skupinami původních obyvatel“ (16). Politika pro severní Norsko se zaměřuje zejména na cestovní ruch a snaží se zabránit vylidňování tvorbou pracovních míst v odvětví cestovního ruchu. Strategie norské vlády pro cestovní ruch rovněž zmiňuje charterový fond (17). Důraz na cestovní ruch, který má zabránit vylidňování, je důležitou politikou regionálních orgánů v krajích Nordland, Troms a Finnmark (18).

| (12) | Charterový fond bude s největší pravděpodobností uspořádán jako podnik vlastněný třemi kraji. Správní rada charterového fondu jmenuje skupinu, která bude schvalovat žádosti o podporu v rámci režimu za předpokladu, že budou splněna určitá kritéria. |
| --- | --- |

(12)

Charterový fond bude s největší pravděpodobností uspořádán jako podnik vlastněný třemi kraji. Správní rada charterového fondu jmenuje skupinu, která bude schvalovat žádosti o podporu v rámci režimu za předpokladu, že budou splněna určitá kritéria.

2.2   Cíl a možný účinek opatření podpory

| (13) | Cílem charterového fondu je zvýšit využívání letišť v severním Norsku, a přispět tak k hospodářskému rozvoji tohoto regionu. Opatření podpory má snížit ekonomická rizika spojená s provozováním charterových letů (nepravidelných letů) do severního Norska. |
| --- | --- |

(13)

Cílem charterového fondu je zvýšit využívání letišť v severním Norsku, a přispět tak k hospodářskému rozvoji tohoto regionu. Opatření podpory má snížit ekonomická rizika spojená s provozováním charterových letů (nepravidelných letů) do severního Norska.

| (14) | Zmíněné kraje patří k málo zalidněným oblastem s průměrnou hustotou zalidnění 4,2 obyvatele/km2, a proto splňují definici nejméně zalidněných regionů stanovenou v pokynech Kontrolního úřadu k regionální podpoře (19). Předmětné kraje navíc čelí vylidňování. |
| --- | --- |

(14)

Zmíněné kraje patří k málo zalidněným oblastem s průměrnou hustotou zalidnění 4,2 obyvatele/km2, a proto splňují definici nejméně zalidněných regionů stanovenou v pokynech Kontrolního úřadu k regionální podpoře (19). Předmětné kraje navíc čelí vylidňování.

| (15) | Do severního Norska byl v minulosti zaveden omezený počet charterových spojů, avšak bez úspěchu (20). Příčinou tohoto neúspěchu mohou být pravidla pro rušení charterových letů. Pozdní zrušení je velmi drahé. O tom, zda bude let zrušen, musí provozovatel rozhodnout několik měsíců před zahájením série charterových letů. Pokud k tomuto datu prodá málo letenek, série charterových letů bývá často zrušena. Poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu by jinak riskoval, že bude muset zaplatit poplatek za zrušení nebo nést ztrátu odpovídající neobsazeným sedadlům. Odvětví cestovního ruchu je přesvědčeno, že pokud by se toto riziko snížilo, uskutečnilo by se mnoho letů. Takové lety by dokonce mohly být ziskové. Zdá se však, že poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu lety raději zruší kvůli riziku prázdných sedadel, než aby čekali a doufali, že let bude nakonec díky prodeji na poslední chvíli ziskový. |
| --- | --- |

(15)

Do severního Norska byl v minulosti zaveden omezený počet charterových spojů, avšak bez úspěchu (20). Příčinou tohoto neúspěchu mohou být pravidla pro rušení charterových letů. Pozdní zrušení je velmi drahé. O tom, zda bude let zrušen, musí provozovatel rozhodnout několik měsíců před zahájením série charterových letů. Pokud k tomuto datu prodá málo letenek, série charterových letů bývá často zrušena. Poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu by jinak riskoval, že bude muset zaplatit poplatek za zrušení nebo nést ztrátu odpovídající neobsazeným sedadlům. Odvětví cestovního ruchu je přesvědčeno, že pokud by se toto riziko snížilo, uskutečnilo by se mnoho letů. Takové lety by dokonce mohly být ziskové. Zdá se však, že poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu lety raději zruší kvůli riziku prázdných sedadel, než aby čekali a doufali, že let bude nakonec díky prodeji na poslední chvíli ziskový.

| (16) | V roce 2010 dosáhl odhadovaný ekonomický dopad cestovního ruchu ve třech krajích hodnoty přibližně 14 miliard NOK. Tento údaj zahrnuje jak přímé, tak nepřímé dopady cestovního ruchu (21). Následující tabulka obsahuje některé příklady výdajů turistů rozčleněné mezi různá odvětví ve třech krajích (22).











  Kraj/odvětví | Potraviny/nápoje | Přeprava cestujících | Činnosti | Potraviny/nápoje | Oblečení a obuv | Suvenýry, mapy atd. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finnmark | 311,7 mil. | 470,8 mil. | 51,1 mil. | 192,9 mil. | 45,8 mil. | 23,2 mil. |
| Troms | 453,9 mil. | 1457,8 mil. | 80,0 mil. | 250,8 mil. | 59,6 mil. | 31,6 mil. |
| Nordland | 664,0 mil. | 2654,6 mil. | 110,3 mil. | 428,7 mil. | 101,9 mil. | 46,6 mil. |

(16)

V roce 2010 dosáhl odhadovaný ekonomický dopad cestovního ruchu ve třech krajích hodnoty přibližně 14 miliard NOK. Tento údaj zahrnuje jak přímé, tak nepřímé dopady cestovního ruchu (21). Následující tabulka obsahuje některé příklady výdajů turistů rozčleněné mezi různá odvětví ve třech krajích (22).

Kraj/odvětví

Potraviny/nápoje

Přeprava cestujících

Činnosti

Potraviny/nápoje

Oblečení a obuv

Suvenýry, mapy atd.

Finnmark

311,7 mil.

470,8 mil.

51,1 mil.

192,9 mil.

45,8 mil.

23,2 mil.

Troms

453,9 mil.

1457,8 mil.

80,0 mil.

250,8 mil.

59,6 mil.

31,6 mil.

Nordland

664,0 mil.

2654,6 mil.

110,3 mil.

428,7 mil.

101,9 mil.

46,6 mil.

| (17) | Hotelové odvětví v severním Norsku trpí nadměrnou kapacitou a nízkými provozními maržemi. Kromě toho využití kapacity v průběhu roku značně kolísá. Odvětví cestovního ruchu čelí problému spojenému s velkým počtem sezónních pracovních míst. Norské orgány předpokládají, že režim zvýší cestovní ruch v období mimo hlavní sezónu a že zejména příznivě ovlivní zaměstnanost v odvětví cestovního ruchu. V roce 2012 utratily osoby cestující do severního Norska v tomto regionu podle odhadů 9 000 NOK (na osobu) (23). Norské orgány předpokládají, že nízká úroveň podpory z charterového fondu bude podnětem k tomu, aby turisté utráceli v cílové oblasti režimu větší částky. To lze názorně doložit následující tabulkou (24).









  Průměrná obsazenost | Počet turistů v roce jedna | Podpora z charterového fondu | Výdaje turistů | Náklady charterového fondu/výdaje turistů |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 % | 10 714 | 8 400 000 | 96 422 400 | 8,7 % |
| 61 % | 10 892 | 7 980 000 | 98 029 440 | 8,1 % |
| 62 % | 11 071 | 7 560 000 | 99 636 480 | 7,6 % |
| 63 % | 11 249 | 7 140 000 | 101 243 520 | 7,1 % |
| 64 % | 11 428 | 6 720 000 | 102 850 560 | 6,5 % |
| 65 % | 11 606 | 6 300 000 | 104 457 600 | 6,0 % |
| 66 % | 11 785 | 5 880 000 | 106 064 640 | 5,5 % |
| 67 % | 11 964 | 5 460 000 | 107 671 680 | 5,1 % |
| 68 % | 12 142 | 5 040 000 | 109 278 720 | 4,6 % |
| 69 % | 12 321 | 4 620 000 | 110 885 760 | 4,2 % |
| 70 % | 12 499 | 4 200 000 | 112 492 800 | 3,7 % |
| 71 % | 12 678 | 3 780 000 | 114 099 840 | 3,3 % |
| 72 % | 12 856 | 3 360 000 | 115 706 880 | 2,9 % |
| 73 % | 13 035 | 2 940 000 | 117 313 920 | 2,5 % |
| 74 % | 13 213 | 2 520 000 | 118 920 960 | 2,1 % |
| 75 % | 13 392 | 2 100 000 | 120 528 000 | 1,7 % |
| 76 % | 13 571 | 1 680 000 | 122 135 040 | 1,4 % |
| 77 % | 13 749 | 1 260 000 | 123 742 080 | 1,0 % |
| 78 % | 13 928 | 840 000 | 125 349 120 | 0,7 % |
| 79 % | 14 106 | 420 000 | 126 956 160 | 0,3 % |
| 80 % | 14 285 | 0 | 128 563 200 | 0,0 % |

(17)

Hotelové odvětví v severním Norsku trpí nadměrnou kapacitou a nízkými provozními maržemi. Kromě toho využití kapacity v průběhu roku značně kolísá. Odvětví cestovního ruchu čelí problému spojenému s velkým počtem sezónních pracovních míst. Norské orgány předpokládají, že režim zvýší cestovní ruch v období mimo hlavní sezónu a že zejména příznivě ovlivní zaměstnanost v odvětví cestovního ruchu. V roce 2012 utratily osoby cestující do severního Norska v tomto regionu podle odhadů 9 000 NOK (na osobu) (23). Norské orgány předpokládají, že nízká úroveň podpory z charterového fondu bude podnětem k tomu, aby turisté utráceli v cílové oblasti režimu větší částky. To lze názorně doložit následující tabulkou (24).

Průměrná obsazenost

Počet turistů v roce jedna

Podpora z charterového fondu

Výdaje turistů

Náklady charterového fondu/výdaje turistů

60 %

10 714

8 400 000

96 422 400

8,7 %

61 %

10 892

7 980 000

98 029 440

8,1 %

62 %

11 071

7 560 000

99 636 480

7,6 %

63 %

11 249

7 140 000

101 243 520

7,1 %

64 %

11 428

6 720 000

102 850 560

6,5 %

65 %

11 606

6 300 000

104 457 600

6,0 %

66 %

11 785

5 880 000

106 064 640

5,5 %

67 %

11 964

5 460 000

107 671 680

5,1 %

68 %

12 142

5 040 000

109 278 720

4,6 %

69 %

12 321

4 620 000

110 885 760

4,2 %

70 %

12 499

4 200 000

112 492 800

3,7 %

71 %

12 678

3 780 000

114 099 840

3,3 %

72 %

12 856

3 360 000

115 706 880

2,9 %

73 %

13 035

2 940 000

117 313 920

2,5 %

74 %

13 213

2 520 000

118 920 960

2,1 %

75 %

13 392

2 100 000

120 528 000

1,7 %

76 %

13 571

1 680 000

122 135 040

1,4 %

77 %

13 749

1 260 000

123 742 080

1,0 %

78 %

13 928

840 000

125 349 120

0,7 %

79 %

14 106

420 000

126 956 160

0,3 %

80 %

14 285

0

128 563 200

0,0 %

2.3   Vnitrostátní právní základ pro opatření podpory

| (18) | Kapitálové injekce do charterového fondu budou kraje provádět ze svých rozpočtů. Právní základem pro udělenou podporu budou rozpočtová rozhodnutí přijatá kraji (25). |
| --- | --- |

(18)

Kapitálové injekce do charterového fondu budou kraje provádět ze svých rozpočtů. Právní základem pro udělenou podporu budou rozpočtová rozhodnutí přijatá kraji (25).

| (19) | Charterový fond bude oprávněn poskytovat podporu na základě svých stanov; mezi charterovým fondem a příjemci podpory budou uzavírány standardní dohody. |
| --- | --- |

(19)

Charterový fond bude oprávněn poskytovat podporu na základě svých stanov; mezi charterovým fondem a příjemci podpory budou uzavírány standardní dohody.

2.4   Příjemci

| (20) | Žadateli o podporu z charterového fondu budou poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, tj. provozovatelé charterových letů. Každou žádost o podporu z charterového fondu musí podpořit tři strany:






  — | poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu, tedy přímý příjemce podpory; |
| --- | --- | --- |

(20)

Žadateli o podporu z charterového fondu budou poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, tj. provozovatelé charterových letů. Každou žádost o podporu z charterového fondu musí podpořit tři strany:

—

poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu, tedy přímý příjemce podpory;

| — | poskytovatel v místě určení, což by mohla být společnost spravující místo určení, hotel, turistická kancelář nebo jiný komerční poskytovatel služeb v oblasti cestovního ruchu. Podpora z charterového fondu se neposkytne na „balíčky zahrnující pouze leteckou přepravu“. Musí být prokázáno, že balíček cestovních služeb obsahuje „pozemní opatření“ v cílové oblasti režimu v hodnotě alespoň 800 NOK na jednoho turistu; |
| --- | --- |

—

poskytovatel v místě určení, což by mohla být společnost spravující místo určení, hotel, turistická kancelář nebo jiný komerční poskytovatel služeb v oblasti cestovního ruchu. Podpora z charterového fondu se neposkytne na „balíčky zahrnující pouze leteckou přepravu“. Musí být prokázáno, že balíček cestovních služeb obsahuje „pozemní opatření“ v cílové oblasti režimu v hodnotě alespoň 800 NOK na jednoho turistu;

| — | letecká společnost, která musí určit všechny náklady, lhůty, sankce, povinnosti a odpovědnost v souvislosti se sérií charterových letů. |
| --- | --- |

—

letecká společnost, která musí určit všechny náklady, lhůty, sankce, povinnosti a odpovědnost v souvislosti se sérií charterových letů.

| (21) | Skupina, která schvaluje podporu z charterového fondu, může žádost zamítnout, pokud:






  — | bylo pro dané období dosaženo limitů fondu, které stanovila správní rada charterového fondu; |
| --- | --- | --- |

(21)

Skupina, která schvaluje podporu z charterového fondu, může žádost zamítnout, pokud:

—

bylo pro dané období dosaženo limitů fondu, které stanovila správní rada charterového fondu;

| — | některý z partnerů, kteří podporují příjemce, není podle všeho schopen dosáhnout očekávaných komerčních výsledků popsaných v žádosti; |
| --- | --- |

—

některý z partnerů, kteří podporují příjemce, není podle všeho schopen dosáhnout očekávaných komerčních výsledků popsaných v žádosti;

| — | žádost je neúplná nebo nevyhovuje zveřejněným pokynům charterového fondu. |
| --- | --- |

—

žádost je neúplná nebo nevyhovuje zveřejněným pokynům charterového fondu.

| (22) | Charterový fond bude poskytovat podporu poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu provozujícím charterové lety do severního Norska. Tito poskytovatelé mohou být usazeni v severním Norsku nebo mimo ně nebo v EHP či mimo něj. |
| --- | --- |

(22)

Charterový fond bude poskytovat podporu poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu provozujícím charterové lety do severního Norska. Tito poskytovatelé mohou být usazeni v severním Norsku nebo mimo ně nebo v EHP či mimo něj.

2.5   Intenzita podpory, způsobilé náklady, překrytí s jinými režimy

| (23) | Podpora bude mít formu platby ve výši maximálně 25 % celkových nákladů na charterový let a bude omezena pouze na tyto náklady (tj. finanční závazky na základě smlouvy mezi provozovatelem letů a leteckou společností). Jiné náklady, které poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu ponesou, nejsou způsobilé k přiznání podpory v rámci režimu. |
| --- | --- |

(23)

Podpora bude mít formu platby ve výši maximálně 25 % celkových nákladů na charterový let a bude omezena pouze na tyto náklady (tj. finanční závazky na základě smlouvy mezi provozovatelem letů a leteckou společností). Jiné náklady, které poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu ponesou, nejsou způsobilé k přiznání podpory v rámci režimu.

| (24) | Podpora se vypočítá podle „průměrné obsazenosti“ letů provozovaných v rámci série charterových letů, přičemž se vyloučí lety bez cestujících (26). Obsazenost se určí tak, že se skutečný počet cestujících, kteří odletí, vydělí maximální kapacitou sedadel letadla. Údaje o cestujících budou založeny na úředních údajích zaznamenaných norskými letištními orgány. Lety bez cestujících nebudou při výpočtu průměrné obsazenosti zohledněny, ale budou započítány při výpočtu celkových způsobilých nákladů na sérii charterových letů. |
| --- | --- |

(24)

Podpora se vypočítá podle „průměrné obsazenosti“ letů provozovaných v rámci série charterových letů, přičemž se vyloučí lety bez cestujících (26). Obsazenost se určí tak, že se skutečný počet cestujících, kteří odletí, vydělí maximální kapacitou sedadel letadla. Údaje o cestujících budou založeny na úředních údajích zaznamenaných norskými letištními orgány. Lety bez cestujících nebudou při výpočtu průměrné obsazenosti zohledněny, ale budou započítány při výpočtu celkových způsobilých nákladů na sérii charterových letů.

| (25) | Od poskytovatelů souborných služeb cestovního ruchu bude požadováno, aby stanovili hranici rentability na 80 % obsazenosti (27). Pokud budou prodeje na úrovni 60 % obsazenosti nebo nižší, charterový fond uhradí poskytovateli souborných služeb cestovního ruchu 25 % nákladů na charterový let, což bude zároveň maximální intenzita podpory. Maximální podpora (25 %) tak bude poskytována při obsazenosti 60 % nebo nižší. Dosáhne-li obsazenost 80 %, podpora klesne na nulu. To názorně dokládá následující tabulka (28).







  Obsazenost | Příjmy z prodeje (NOK) | Podpora z charterového fondu (NOK) |
| --- | --- | --- | --- |
| 50 % | 187 500 | 75 000 |
| 55 % | 206 250 | 75 000 |
| 60 % | 225 000 | 75 000 |
| 65 % | 243 750 | 56 250 |
| 70 % | 262 500 | 37 500 |
| 75 % | 281 250 | 18 750 |
| 80 % | 300 000 | 0 |

(25)

Od poskytovatelů souborných služeb cestovního ruchu bude požadováno, aby stanovili hranici rentability na 80 % obsazenosti (27). Pokud budou prodeje na úrovni 60 % obsazenosti nebo nižší, charterový fond uhradí poskytovateli souborných služeb cestovního ruchu 25 % nákladů na charterový let, což bude zároveň maximální intenzita podpory. Maximální podpora (25 %) tak bude poskytována při obsazenosti 60 % nebo nižší. Dosáhne-li obsazenost 80 %, podpora klesne na nulu. To názorně dokládá následující tabulka (28).

Obsazenost

Příjmy z prodeje (NOK)

Podpora z charterového fondu (NOK)

50 %

187 500

75 000

55 %

206 250

75 000

60 %

225 000

75 000

65 %

243 750

56 250

70 %

262 500

37 500

75 %

281 250

18 750

80 %

300 000

0

| (26) | Pokud letadlo provozované v sérii charterových letů dosáhne obsazenosti v rozmezí 60–80 %, pokryje příspěvek z charterového fondu ztráty, které poskytovateli souborných služeb cestovního ruchu vzniknou v souvislosti se sérií charterových letů. Následující graf ukazuje, jak bude charterový fond fungovat (29). |
| --- | --- |

(26)

Pokud letadlo provozované v sérii charterových letů dosáhne obsazenosti v rozmezí 60–80 %, pokryje příspěvek z charterového fondu ztráty, které poskytovateli souborných služeb cestovního ruchu vzniknou v souvislosti se sérií charterových letů. Následující graf ukazuje, jak bude charterový fond fungovat (29).

Image

| (27) | Jak je patrné z výše uvedeného grafu, jsou-li lety provozovány s obsazeností nižší než 60 %, poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu přijde o peníze, jelikož kombinace příjmů z prodeje a intenzity podpory ve výši 25 % nebude stačit k dosažení hranice rentability. Finanční podpora poskytovaná charterovým fondem pokryje ztrátu poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu pouze v případě, že se obsazenost bude pohybovat mezi 60 % a 80 %. |
| --- | --- |

(27)

Jak je patrné z výše uvedeného grafu, jsou-li lety provozovány s obsazeností nižší než 60 %, poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu přijde o peníze, jelikož kombinace příjmů z prodeje a intenzity podpory ve výši 25 % nebude stačit k dosažení hranice rentability. Finanční podpora poskytovaná charterovým fondem pokryje ztrátu poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu pouze v případě, že se obsazenost bude pohybovat mezi 60 % a 80 %.

| (28) | Podpora se poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu vyplatí z charterového fondu po dokončení série charterových letů do severního Norska a poté, co skupina charterového fondu, která schvaluje podporu, vyhodnotila a potvrdila, že byla splněna všechna kritéria pro udělení podpory. |
| --- | --- |

(28)

Podpora se poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu vyplatí z charterového fondu po dokončení série charterových letů do severního Norska a poté, co skupina charterového fondu, která schvaluje podporu, vyhodnotila a potvrdila, že byla splněna všechna kritéria pro udělení podpory.

| (29) | Podporu z charterového fondu lze kumulovat s jinými formami podpory. Financování týchž způsobilých nákladů z jiných režimů bude koordinováno charterovým fondem, přičemž nebudou překročeny stropy pro podporu stanovené v příslušných pokynech. Provozní podpora z charterového fondu se nesmí kumulovat s podporou de minimis poskytovanou na tytéž způsobilé výdaje za účelem obcházení maximálních intenzit podpory stanovených v pokynech k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(29)

Podporu z charterového fondu lze kumulovat s jinými formami podpory. Financování týchž způsobilých nákladů z jiných režimů bude koordinováno charterovým fondem, přičemž nebudou překročeny stropy pro podporu stanovené v příslušných pokynech. Provozní podpora z charterového fondu se nesmí kumulovat s podporou de minimis poskytovanou na tytéž způsobilé výdaje za účelem obcházení maximálních intenzit podpory stanovených v pokynech k regionální podpoře.

2.6   Sledování a reklama

| (30) | Charterový fond bude zveřejněn na nové části internetových stran společnosti Avinor AS (30) a na adrese www.visitnorthnorway.com. |
| --- | --- |

(30)

Charterový fond bude zveřejněn na nové části internetových stran společnosti Avinor AS (30) a na adrese www.visitnorthnorway.com.

| (31) | Charterový fond zaručí, že se každý rok zveřejní seznam poskytovatelů souborných služeb cestovního ruchu přijímajících podporu, v němž je u každého případu uveden zdroj veřejného financování, přijímající společnost, vyplacená částka podpory a příslušný počet cestujících. |
| --- | --- |

(31)

Charterový fond zaručí, že se každý rok zveřejní seznam poskytovatelů souborných služeb cestovního ruchu přijímajících podporu, v němž je u každého případu uveden zdroj veřejného financování, přijímající společnost, vyplacená částka podpory a příslušný počet cestujících.

| (32) | V případě, že poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu kritéria stanovená charterovým fondem při poskytnutí podpory nesplní, uplatní se mechanismus sankcí. |
| --- | --- |

(32)

V případě, že poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu kritéria stanovená charterovým fondem při poskytnutí podpory nesplní, uplatní se mechanismus sankcí.

2.7   Rozpočet a doba trvání

| (33) | Rozpočet charterového fondu na první tři roky fungování dosáhne 30 milionů NOK. Poté budou další kapitálové injekce provedeny pouze v nutných případech. Maximální kapitálový základ nepřesáhne 30 milionů NOK. Maximálně bude možné poskytnout z charterového fondu podporu ve výši 15 milionů NOK ročně (absolutní strop podpory). Odhaduje se však, že částka podpory poskytnuté z charterového fondu bude podstatně nižší než 10 milionů NOK ročně. |
| --- | --- |

(33)

Rozpočet charterového fondu na první tři roky fungování dosáhne 30 milionů NOK. Poté budou další kapitálové injekce provedeny pouze v nutných případech. Maximální kapitálový základ nepřesáhne 30 milionů NOK. Maximálně bude možné poskytnout z charterového fondu podporu ve výši 15 milionů NOK ročně (absolutní strop podpory). Odhaduje se však, že částka podpory poskytnuté z charterového fondu bude podstatně nižší než 10 milionů NOK ročně.

| (34) | Norské orgány uvedly, že charterový fond bude fungovat po dobu 10 let. |
| --- | --- |

(34)

Norské orgány uvedly, že charterový fond bude fungovat po dobu 10 let.

2.8   Důvod k zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (35) | Na základě informací poskytnutých norskými orgány se Kontrolní úřad domnívá, že podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP jsou splněny a že oznámený režim zahrnuje státní podporu. V rozhodnutí Kontrolního úřadu (č. 246/12/KOL) vyjádřil Kontrolní úřad pochybnosti o tom, zda je režim v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP ve spojení s požadavky stanovenými v pokynech Kontrolního úřadu k regionální podpoře. Tyto pochybnosti se týkaly zejména otázky, zda lze provozní podpory udělit přímým příjemcům, kteří jsou usazeni mimo region severního Norska. |
| --- | --- |

(35)

Na základě informací poskytnutých norskými orgány se Kontrolní úřad domnívá, že podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP jsou splněny a že oznámený režim zahrnuje státní podporu. V rozhodnutí Kontrolního úřadu (č. 246/12/KOL) vyjádřil Kontrolní úřad pochybnosti o tom, zda je režim v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP ve spojení s požadavky stanovenými v pokynech Kontrolního úřadu k regionální podpoře. Tyto pochybnosti se týkaly zejména otázky, zda lze provozní podpory udělit přímým příjemcům, kteří jsou usazeni mimo region severního Norska.

3.   Připomínky třetích stran

| (36) | Kontrolní úřad obdržel připomínky od osmi zúčastněných třetích stran, sedm z nich vyjadřovalo charterovému fondu podporu: Innovative Experiences (31), NHO Reiseliv (32), Avinor, VinterTroms AS (33), Northern Norway Tourist Board Ltd, hotelové řetězce Rica Hotels a Thon Hotels, a Voigt Travel b.v.; jedna strana byla proti: NHO Luftfart (34). |
| --- | --- |

(36)

Kontrolní úřad obdržel připomínky od osmi zúčastněných třetích stran, sedm z nich vyjadřovalo charterovému fondu podporu: Innovative Experiences (31), NHO Reiseliv (32), Avinor, VinterTroms AS (33), Northern Norway Tourist Board Ltd, hotelové řetězce Rica Hotels a Thon Hotels, a Voigt Travel b.v.; jedna strana byla proti: NHO Luftfart (34).

| (37) | Všechny třetí strany, které vyjádřily ve prospěch charterového fondu, tento fond důrazně podporují a uvedly, že má velký význam pro regionální rozvoj severního Norska a pro severní Norsko jakožto turistickou destinaci. Kontrolnímu úřadu byly předloženy například tyto připomínky:






  — | Pro rozvoj celoročně ziskové poznávací turistiky v severním Norsku má zásadní význam přístup k důležitým mezinárodním cílovým skupinám. Důležitý je rostoucí příliv hostů v zimě, a větší počet přímých charterových letů tento vývoj podpoří. Pro krátkodobé návštěvy či návštěvy mimo letní sezónu není jízda autem, autobusem či vlakem do severního Norska pro cílové skupiny přijatelnou možností. Severní Norsko potřebuje více celoročních operací, aby byli zabezpečeni kvalifikovaní pracovníci pro odvětví cestovního ruchu a aby byl tento region vitální a atraktivní i v nadcházejících letech. Mezi regionem jakožto obydleným a lákavým místem pro život a severním Norskem jakožto udržitelným, autentickým a pro turisty celoročně lákavým regionem existuje silný vztah. |
| --- | --- | --- |

(37)

Všechny třetí strany, které vyjádřily ve prospěch charterového fondu, tento fond důrazně podporují a uvedly, že má velký význam pro regionální rozvoj severního Norska a pro severní Norsko jakožto turistickou destinaci. Kontrolnímu úřadu byly předloženy například tyto připomínky:

—

Pro rozvoj celoročně ziskové poznávací turistiky v severním Norsku má zásadní význam přístup k důležitým mezinárodním cílovým skupinám. Důležitý je rostoucí příliv hostů v zimě, a větší počet přímých charterových letů tento vývoj podpoří. Pro krátkodobé návštěvy či návštěvy mimo letní sezónu není jízda autem, autobusem či vlakem do severního Norska pro cílové skupiny přijatelnou možností. Severní Norsko potřebuje více celoročních operací, aby byli zabezpečeni kvalifikovaní pracovníci pro odvětví cestovního ruchu a aby byl tento region vitální a atraktivní i v nadcházejících letech. Mezi regionem jakožto obydleným a lákavým místem pro život a severním Norskem jakožto udržitelným, autentickým a pro turisty celoročně lákavým regionem existuje silný vztah.

| — | Severnímu Norsku hrozí vylidňování. S výjimkou Tromsø mají všechna letiště v tomto regionu značnou volnou terminálovou kapacitu, kterou lze ku prospěchu regionu využít pro mezinárodní lety. Oznámené opatření učiní z letišť Avinoru v severním Norsku místní brány pro cestovní ruch. Rovněž přispěje k tvorbě pracovních míst v oblasti, a rozvoj cestovního ruchu tak bude mít významné kladné účinky na region. |
| --- | --- |

—

Severnímu Norsku hrozí vylidňování. S výjimkou Tromsø mají všechna letiště v tomto regionu značnou volnou terminálovou kapacitu, kterou lze ku prospěchu regionu využít pro mezinárodní lety. Oznámené opatření učiní z letišť Avinoru v severním Norsku místní brány pro cestovní ruch. Rovněž přispěje k tvorbě pracovních míst v oblasti, a rozvoj cestovního ruchu tak bude mít významné kladné účinky na region.

| — | Výzva pro odvětví cestovního ruchu v severním Norsku spočívá zejména v tom, jak provozovat lety celoročně a zaručit, že bude k dispozici dostatečný počet zákazníků, aby společnosti byly v zimních měsících udržitelné a ziskové. |
| --- | --- |

—

Výzva pro odvětví cestovního ruchu v severním Norsku spočívá zejména v tom, jak provozovat lety celoročně a zaručit, že bude k dispozici dostatečný počet zákazníků, aby společnosti byly v zimních měsících udržitelné a ziskové.

| — | Z hlediska rozvoje zimního cestovního ruchu v severním Norsku jsou charterové lety prioritou. Charterový fond bude mít zásadní význam pro rozvoj ziskového zimního provozu a celoročních pracovních míst v odvětví cestovního ruchu v tomto regionu. |
| --- | --- |

—

Z hlediska rozvoje zimního cestovního ruchu v severním Norsku jsou charterové lety prioritou. Charterový fond bude mít zásadní význam pro rozvoj ziskového zimního provozu a celoročních pracovních míst v odvětví cestovního ruchu v tomto regionu.

| — | Záměrem Rady pro cestovní ruch v severním Norsku (Northern Norway Tourist Board Ltd.) je zvýšit do roku 2018 počet návštěvníků v oblasti téměř o 100 %, tedy z 2,9 milionu na 5 milionů. Charterové lety mají pro dosažení tohoto cíle obrovský význam a podle poskytovatelů souborných služeb cestovního ruchu jsou jediným způsobem, jak destinace zpřístupnit. |
| --- | --- |

—

Záměrem Rady pro cestovní ruch v severním Norsku (Northern Norway Tourist Board Ltd.) je zvýšit do roku 2018 počet návštěvníků v oblasti téměř o 100 %, tedy z 2,9 milionu na 5 milionů. Charterové lety mají pro dosažení tohoto cíle obrovský význam a podle poskytovatelů souborných služeb cestovního ruchu jsou jediným způsobem, jak destinace zpřístupnit.

| — | Poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu hrozí neúspěch, jelikož severní Norsko je novou destinací a řada z nich již prodává obdobné produkty na konkurenčních trzích. Proto není snadné naplnit charterové lety a zajistit ziskovost operace při vhodných cenách. |
| --- | --- |

—

Poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu hrozí neúspěch, jelikož severní Norsko je novou destinací a řada z nich již prodává obdobné produkty na konkurenčních trzích. Proto není snadné naplnit charterové lety a zajistit ziskovost operace při vhodných cenách.

| — | Skutečnost, že během posledních několika let došlo k výraznému poklesu autobusových charterů z Evropy do severního Norska, naznačuje, že je třeba nahradit tento způsob dopravy způsobem novým, např. charterovými lety. |
| --- | --- |

—

Skutečnost, že během posledních několika let došlo k výraznému poklesu autobusových charterů z Evropy do severního Norska, naznačuje, že je třeba nahradit tento způsob dopravy způsobem novým, např. charterovými lety.

| — | Charterové lety jsou na jednom konci provozovány z letiště, které vyhovuje zákazníkovi, přímo do zvoleného místa určení, a tudíž není zbytečně marněn čas, nedochází ke zpoždění, nevznikají náklady a neplýtvá se energií při tranzitech na různých pravidelných letech. |
| --- | --- |

—

Charterové lety jsou na jednom konci provozovány z letiště, které vyhovuje zákazníkovi, přímo do zvoleného místa určení, a tudíž není zbytečně marněn čas, nedochází ke zpoždění, nevznikají náklady a neplýtvá se energií při tranzitech na různých pravidelných letech.

| — | Provozování charterů je vysoce rizikové, jelikož podmínky letecké společnosti týkající se rušení letu nekopírují chování zákazníků při rezervaci letenek. Pobídka, která rizika sníží, může oživit provoz do poměrně nové (zimní) destinace (severní Norsko). |
| --- | --- |

—

Provozování charterů je vysoce rizikové, jelikož podmínky letecké společnosti týkající se rušení letu nekopírují chování zákazníků při rezervaci letenek. Pobídka, která rizika sníží, může oživit provoz do poměrně nové (zimní) destinace (severní Norsko).

| — | Příprava a prodej zájezdových programů do severního Norska za využití tradičních pravidelných tras v Norsku není přijatelnou možností. Balíčky zahrnující dopravu pravidelnými lety by byly zcela jiným produktem a vyžadovaly by vstup do zcela jiného segmentu trhu. |
| --- | --- |

—

Příprava a prodej zájezdových programů do severního Norska za využití tradičních pravidelných tras v Norsku není přijatelnou možností. Balíčky zahrnující dopravu pravidelnými lety by byly zcela jiným produktem a vyžadovaly by vstup do zcela jiného segmentu trhu.

| (38) | Níže jsou shrnuty hlavní připomínky třetí strany, která se vyjádřila v neprospěch charterového fondu (35):






  — | Není pravda, že v posledních letech bylo provozováno jen několik neúspěšných tras. Například společnost SAS řadu let provozuje charterové lety na trasách z Tromsø, Evenesu a Bodø do několika destinací v Evropě a v posledních několika letech pravidelně dochází k nárůstu. Provozovat na takovýchto trasách komerční lety je proto možné. |
| --- | --- | --- |

(38)

Níže jsou shrnuty hlavní připomínky třetí strany, která se vyjádřila v neprospěch charterového fondu (35):

—

Není pravda, že v posledních letech bylo provozováno jen několik neúspěšných tras. Například společnost SAS řadu let provozuje charterové lety na trasách z Tromsø, Evenesu a Bodø do několika destinací v Evropě a v posledních několika letech pravidelně dochází k nárůstu. Provozovat na takovýchto trasách komerční lety je proto možné.

| — | Je zavádějící tvrdit, že poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu nesou v souvislosti s charterovými lety největší rizika. Např. společnost SAS nabízí standardní smlouvu, která umožňuje zrušit let bez dodatečných nákladů až 60 dnů před daným letem. Zrušení po tomto termínu je zpoplatněno. |
| --- | --- |

—

Je zavádějící tvrdit, že poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu nesou v souvislosti s charterovými lety největší rizika. Např. společnost SAS nabízí standardní smlouvu, která umožňuje zrušit let bez dodatečných nákladů až 60 dnů před daným letem. Zrušení po tomto termínu je zpoplatněno.

| — | Norský systém letových tras vychází ze zásady „centra a paprsků“. Letiště Gardermoen u Osla slouží jako přirozené místo pro veškeré lety do Norska a je základem pro rozvoj silného systému vnitrostátní letecké dopravy. Proto existuje přímý konkurenční vzájemný vztah mezi současnými trasami letů do/ze severního Norska a novými trasami charterových letů, které by byly dotovány z charterového fondu. Běžné letové trasy do severního Norska využívá značný počet mezinárodních cestujících. |
| --- | --- |

—

Norský systém letových tras vychází ze zásady „centra a paprsků“. Letiště Gardermoen u Osla slouží jako přirozené místo pro veškeré lety do Norska a je základem pro rozvoj silného systému vnitrostátní letecké dopravy. Proto existuje přímý konkurenční vzájemný vztah mezi současnými trasami letů do/ze severního Norska a novými trasami charterových letů, které by byly dotovány z charterového fondu. Běžné letové trasy do severního Norska využívá značný počet mezinárodních cestujících.

| — | Režim bude mít přímé hospodářské důsledky pro společnosti, které provozují běžné pravidelné lety. |
| --- | --- |

—

Režim bude mít přímé hospodářské důsledky pro společnosti, které provozují běžné pravidelné lety.

| — | Režim bude s takovými charterovými lety způsobilými pro podporu zacházet jinak než s možnými novými běžnými letovými trasami ze zahraničí přímo do severního Norska. Státní podpora pro charterové lety bude bránit tvorbě nových pravidelných tras a bude porušovat základní zásadu spravedlivé hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

—

Režim bude s takovými charterovými lety způsobilými pro podporu zacházet jinak než s možnými novými běžnými letovými trasami ze zahraničí přímo do severního Norska. Státní podpora pro charterové lety bude bránit tvorbě nových pravidelných tras a bude porušovat základní zásadu spravedlivé hospodářské soutěže.

| — | Mezikontinentální lety obvykle vyžadují obsazenost nad 80 %, mají-li být ziskové. Pro zajištění dobré nabídky letecké dopravy z evropských destinací do Norska má zásadní význam umístění letišť. Mají-li být například nalákáni přímo do menších destinací v severním Norsku britští turisté, letiště ve Spojeném království bude představovat podstatnou konkurenční výhodu. Proto bude režim v praxi upřednostňovat zahraniční letecké přepravce. |
| --- | --- |

—

Mezikontinentální lety obvykle vyžadují obsazenost nad 80 %, mají-li být ziskové. Pro zajištění dobré nabídky letecké dopravy z evropských destinací do Norska má zásadní význam umístění letišť. Mají-li být například nalákáni přímo do menších destinací v severním Norsku britští turisté, letiště ve Spojeném království bude představovat podstatnou konkurenční výhodu. Proto bude režim v praxi upřednostňovat zahraniční letecké přepravce.

| — | Podle nařízení č. 1008/2008 (36) je v plné míře možné, aby si norské orgány koupily trasy letecké dopravy. |
| --- | --- |

—

Podle nařízení č. 1008/2008 (36) je v plné míře možné, aby si norské orgány koupily trasy letecké dopravy.

4.   Připomínky norských orgánů

| (39) | Norské orgány poskytly připomínky k rozhodnutí č. 246/12/KOL v dopise ze dne 27. srpna 2012 (37) a názory na připomínky třetích stran v dopisech ze dne 15. listopadu 2012 a 23. dubna 2013 (38). |
| --- | --- |

(39)

Norské orgány poskytly připomínky k rozhodnutí č. 246/12/KOL v dopise ze dne 27. srpna 2012 (37) a názory na připomínky třetích stran v dopisech ze dne 15. listopadu 2012 a 23. dubna 2013 (38).

| (40) | Většina arktických oblastí včetně severních částí Norska trpí problémy spojenými s nízkým stupněm diverzifikace místního průmyslu, jakož i problémy v důsledku odlehlosti, značných vnitřních i vnějších vzdáleností a nepříznivých klimatických podmínek. Charterový fond má přispět k diverzifikaci průmyslu v této oblasti a vytvořit pracovní místa v odvětví cestovního ruchu a souvisejících odvětvích. Zmíněné kraje jsou přesvědčeny, že charterový fond bude důležitým nástrojem, který zpomalí vylidňování této oblasti. |
| --- | --- |

(40)

Většina arktických oblastí včetně severních částí Norska trpí problémy spojenými s nízkým stupněm diverzifikace místního průmyslu, jakož i problémy v důsledku odlehlosti, značných vnitřních i vnějších vzdáleností a nepříznivých klimatických podmínek. Charterový fond má přispět k diverzifikaci průmyslu v této oblasti a vytvořit pracovní místa v odvětví cestovního ruchu a souvisejících odvětvích. Zmíněné kraje jsou přesvědčeny, že charterový fond bude důležitým nástrojem, který zpomalí vylidňování této oblasti.

| (41) | Poskytnout podporu podniku, který je usazen mimo příslušnou oblast, je zcela v souladu s pokyny k regionální podpoře, pokud v regionu způsobilém pro regionální podporu dojde k zamýšlenému dopadu. Charterový fond má mít dopad ve třech krajích severního Norska. |
| --- | --- |

(41)

Poskytnout podporu podniku, který je usazen mimo příslušnou oblast, je zcela v souladu s pokyny k regionální podpoře, pokud v regionu způsobilém pro regionální podporu dojde k zamýšlenému dopadu. Charterový fond má mít dopad ve třech krajích severního Norska.

| (42) | Pokyny k regionální podpoře a pokyny pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť neobsahují žádná omezení ohledně udělování provozní podpory na základě sídla příjemce, pokud v dotčeném regionu dojde k žádoucímu dopadu. Kromě toho praxe Komise EU a Kontrolního úřadu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, resp. čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, povoluje jak v souvislosti s provozní podporou, tak podporou zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť poskytování provozní podpory bez omezení daných sídlem příjemce. |
| --- | --- |

(42)

Pokyny k regionální podpoře a pokyny pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť neobsahují žádná omezení ohledně udělování provozní podpory na základě sídla příjemce, pokud v dotčeném regionu dojde k žádoucímu dopadu. Kromě toho praxe Komise EU a Kontrolního úřadu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, resp. čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, povoluje jak v souvislosti s provozní podporou, tak podporou zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť poskytování provozní podpory bez omezení daných sídlem příjemce.

| (43) | Existuje jasná vazba mezi podporou a cílovou oblastí. Následující graf znázorňuje, jaké kladné dopady má mít charterový fond v severním Norsku (39). |
| --- | --- |

(43)

Existuje jasná vazba mezi podporou a cílovou oblastí. Následující graf znázorňuje, jaké kladné dopady má mít charterový fond v severním Norsku (39).

Image

| (44) | Vzniklá hospodářská činnost bude mít řadu dopadů. Letecká společnost obdrží od provozovatele charterového letu příjem za pronájem letadla. Poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu bude mít příjem z charterových letů. Hlavním dopadem je účinek na hospodářství severního Norska, jak ukazují šipky v pravém dolním rohu výše uvedeného grafu. Charterový fond neobsahuje žádná omezení ohledně sídla poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu, který si pronajímá letadlo, ale poskytovatel obdrží podporu pouze tehdy, pokud provozuje sérii charterových letů na regionální letiště v severním Norsku. |
| --- | --- |

(44)

Vzniklá hospodářská činnost bude mít řadu dopadů. Letecká společnost obdrží od provozovatele charterového letu příjem za pronájem letadla. Poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu bude mít příjem z charterových letů. Hlavním dopadem je účinek na hospodářství severního Norska, jak ukazují šipky v pravém dolním rohu výše uvedeného grafu. Charterový fond neobsahuje žádná omezení ohledně sídla poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu, který si pronajímá letadlo, ale poskytovatel obdrží podporu pouze tehdy, pokud provozuje sérii charterových letů na regionální letiště v severním Norsku.

| (45) | Režim je nezbytný i vhodný (40). |
| --- | --- |

(45)

Režim je nezbytný i vhodný (40).

| (46) | Kraje jsou přesvědčeny, že charterový fond je slučitelný s pokyny k regionální podpoře. Pokud s tím Kontrolní úřad nebude souhlasit, kraje doloží, že režim je nicméně slučitelný s Dohodou o EHP, buď na základě pokynů pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť, nebo přímo na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(46)

Kraje jsou přesvědčeny, že charterový fond je slučitelný s pokyny k regionální podpoře. Pokud s tím Kontrolní úřad nebude souhlasit, kraje doloží, že režim je nicméně slučitelný s Dohodou o EHP, buď na základě pokynů pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť, nebo přímo na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

| (47) | Pokud jde o připomínky třetích stran, norské orgány vyjádřily připomínky zejména k poznámkám společnosti NHO Luftfart (41). Norské orgány se domnívají, že některé z těchto poznámek se podle všeho opírají o odlišný výklad faktů.






  — | Kraje nikdy nezpochybňovaly existenci charterových letů ze severního Norska do prázdninových destinací v jižní Evropě. Takový trh se však od trhu v severním Norsku liší. Relevantním trhem je ve stávajícím případě zajištění charterových letů a poptávka po nich do severního Norska. |
| --- | --- | --- |

(47)

Pokud jde o připomínky třetích stran, norské orgány vyjádřily připomínky zejména k poznámkám společnosti NHO Luftfart (41). Norské orgány se domnívají, že některé z těchto poznámek se podle všeho opírají o odlišný výklad faktů.

—

Kraje nikdy nezpochybňovaly existenci charterových letů ze severního Norska do prázdninových destinací v jižní Evropě. Takový trh se však od trhu v severním Norsku liší. Relevantním trhem je ve stávajícím případě zajištění charterových letů a poptávka po nich do severního Norska.

| — | Kraje si nejsou vědomy smluv, které nabízejí příznivé podmínky zrušení, jak uvádí společnost NHO Luftfart. Jiní provozovatelé a agentury v tomto odvětví uvedli, že standardní podmínkou ve smlouvách o charterových letech je nevratná záloha ve výši 5–10 %, která se hradí předem, nebo poplatek za zrušení ve výši 5–10 %. Šedesátidenní lhůta pro bezplatné zrušení však v každém případě stále vystavuje poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu značnému riziku, jelikož převládá všeobecná tendence k pozdější rezervaci letenek. |
| --- | --- |

—

Kraje si nejsou vědomy smluv, které nabízejí příznivé podmínky zrušení, jak uvádí společnost NHO Luftfart. Jiní provozovatelé a agentury v tomto odvětví uvedli, že standardní podmínkou ve smlouvách o charterových letech je nevratná záloha ve výši 5–10 %, která se hradí předem, nebo poplatek za zrušení ve výši 5–10 %. Šedesátidenní lhůta pro bezplatné zrušení však v každém případě stále vystavuje poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu značnému riziku, jelikož převládá všeobecná tendence k pozdější rezervaci letenek.

| — | Kraje si nejsou jisté, jak relevantní je argument společnosti NHO Luftfart, že systém letových tras v Norsku je založen na systému „centra a paprsků“. Cílem charterového fondu je podnítit nový provoz, nikoli omezit provoz stávající. Nový mezinárodní provoz podpoří nový rozvoj cestovního ruchu, novou infrastrukturu a udržitelné odvětví cestovního ruchu a zaměstnanost. Kraje jsou přesvědčeny, že se tím podpoří silnější poptávka po pravidelných letech z Osla do severního Norska. Mezinárodní charterové lety a vnitrostátní lety do Osla se navzájem doplňují. Nárůst charterových letů ze zahraniční neoslabí norský model letecké dopravy. Kromě toho značný podíl cest do severního Norska tvoří cesty služební, což je segment, který by režimem v žádném případě dotčen nebyl. |
| --- | --- |

—

Kraje si nejsou jisté, jak relevantní je argument společnosti NHO Luftfart, že systém letových tras v Norsku je založen na systému „centra a paprsků“. Cílem charterového fondu je podnítit nový provoz, nikoli omezit provoz stávající. Nový mezinárodní provoz podpoří nový rozvoj cestovního ruchu, novou infrastrukturu a udržitelné odvětví cestovního ruchu a zaměstnanost. Kraje jsou přesvědčeny, že se tím podpoří silnější poptávka po pravidelných letech z Osla do severního Norska. Mezinárodní charterové lety a vnitrostátní lety do Osla se navzájem doplňují. Nárůst charterových letů ze zahraniční neoslabí norský model letecké dopravy. Kromě toho značný podíl cest do severního Norska tvoří cesty služební, což je segment, který by režimem v žádném případě dotčen nebyl.

| — | Společnost NHO Luftfart zřejmě přeceňuje účinky na hospodářskou soutěž u pravidelných letů. Různé trasy představují různé trhy. Kromě toho jsou různými trhy také nepravidelné a pravidelné lety. |
| --- | --- |

—

Společnost NHO Luftfart zřejmě přeceňuje účinky na hospodářskou soutěž u pravidelných letů. Různé trasy představují různé trhy. Kromě toho jsou různými trhy také nepravidelné a pravidelné lety.

| — | Je obtížné pochopit, jak by oznámené opatření mohlo být diskriminační. Nové pravidelné trasy opakovaně obdržely podporu a rozsah této podpory výrazně převyšuje podporu poskytovanou z charterového fondu. |
| --- | --- |

—

Je obtížné pochopit, jak by oznámené opatření mohlo být diskriminační. Nové pravidelné trasy opakovaně obdržely podporu a rozsah této podpory výrazně převyšuje podporu poskytovanou z charterového fondu.

| — | V charterovém fondu neexistuje žádný mechanismus, který by byl diskriminační vůči norským leteckým přepravcům. Norští provozovatelé pravidelné letecké dopravy nemají základny pouze v Norsku, jak tvrdí společnost NHO Luftfart. |
| --- | --- |

—

V charterovém fondu neexistuje žádný mechanismus, který by byl diskriminační vůči norským leteckým přepravcům. Norští provozovatelé pravidelné letecké dopravy nemají základny pouze v Norsku, jak tvrdí společnost NHO Luftfart.

| — | Pokud jde o možnost zadání veřejné zakázky na služby letecké dopravy na neziskových trasách podle nařízení č. 1008/2008, kraje nechápou, jaký má připomínka význam. |
| --- | --- |

—

Pokud jde o možnost zadání veřejné zakázky na služby letecké dopravy na neziskových trasách podle nařízení č. 1008/2008, kraje nechápou, jaký má připomínka význam.

II.   POSOUZENÍ

1.   Existence státní podpory

1.1   Státní podpora ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP

| (48) | Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP zní:
  „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“ |
| --- | --- |

(48)

Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP zní:

„Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

1.2   Existence státních prostředků

| (49) | Opatření podpory musí být poskytnuto státem nebo ze státních zdrojů. |
| --- | --- |

(49)

Opatření podpory musí být poskytnuto státem nebo ze státních zdrojů.

| (50) | Norské orgány informovaly, že charterový fond bude pravděpodobně financován přímo z rozpočtů zmíněných tří krajů (nelze vyloučit, že rovněž obdrží finanční prostředky přímo od norského státu). |
| --- | --- |

(50)

Norské orgány informovaly, že charterový fond bude pravděpodobně financován přímo z rozpočtů zmíněných tří krajů (nelze vyloučit, že rovněž obdrží finanční prostředky přímo od norského státu).

| (51) | S ohledem na tuto skutečnost se Kontrolní úřad domnívá, že tato podmínka je splněna, jelikož režim bude financován buď přímo z rozpočtů tří krajů, nebo státem (42). |
| --- | --- |

(51)

S ohledem na tuto skutečnost se Kontrolní úřad domnívá, že tato podmínka je splněna, jelikož režim bude financován buď přímo z rozpočtů tří krajů, nebo státem (42).

1.3   Zvýhodnění určitých podniků nebo odvětví výroby určitého zboží

| (52) | Zaprvé, opatření podpory musí příjemcům poskytnout výhody, které je osvobodí od odvodů, jež jsou obvykle hrazeny z jejich rozpočtu. |
| --- | --- |

(52)

Zaprvé, opatření podpory musí příjemcům poskytnout výhody, které je osvobodí od odvodů, jež jsou obvykle hrazeny z jejich rozpočtu.

| (53) | Poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, kteří budou režim využívat, obdrží přímý grant, který sníží náklady na charterové lety v dané sérii charterových letů. Poskytovatelé služeb, kteří jsou usazeni ve třech krajích, v nichž se zvýší počet turistů, budou mít z režimu prospěch nepřímý. |
| --- | --- |

(53)

Poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, kteří budou režim využívat, obdrží přímý grant, který sníží náklady na charterové lety v dané sérii charterových letů. Poskytovatelé služeb, kteří jsou usazeni ve třech krajích, v nichž se zvýší počet turistů, budou mít z režimu prospěch nepřímý.

| (54) | Zadruhé, opatření podpory musí být selektivní v tom, že zvýhodňuje určité podniky nebo odvětví výroby určitého zboží. |
| --- | --- |

(54)

Zadruhé, opatření podpory musí být selektivní v tom, že zvýhodňuje určité podniky nebo odvětví výroby určitého zboží.

| (55) | Přímý prospěch z režimu budou mít pouze poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, kteří provozují charterové lety do severního Norska. Obdobně budou mít z režimu nepřímý prospěch pouze provozovatelé (poskytovatelé služeb), kteří jsou usazeni v uvedených třech krajích. |
| --- | --- |

(55)

Přímý prospěch z režimu budou mít pouze poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, kteří provozují charterové lety do severního Norska. Obdobně budou mít z režimu nepřímý prospěch pouze provozovatelé (poskytovatelé služeb), kteří jsou usazeni v uvedených třech krajích.

| (56) | Kontrolní úřad se tudíž domnívá, že dané opatření je selektivní. |
| --- | --- |

(56)

Kontrolní úřad se tudíž domnívá, že dané opatření je selektivní.

1.4   Narušení hospodářské soutěže

| (57) | Na státní podporu se vztahuje čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, pokud narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a pokud ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP. Pro uplatnění čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP stačí, že hrozí, že podpora naruší hospodářskou soutěž poskytnutím selektivní výhody. Má se za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, je-li udělena podniku, který svými činnostmi konkuruje jiným podnikům. |
| --- | --- |

(57)

Na státní podporu se vztahuje čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, pokud narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a pokud ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP. Pro uplatnění čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP stačí, že hrozí, že podpora naruší hospodářskou soutěž poskytnutím selektivní výhody. Má se za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, je-li udělena podniku, který svými činnostmi konkuruje jiným podnikům.

| (58) | Přímými příjemci podpory z režimu jsou poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, kteří využívají letadla k charterovým letům do severního Norska (nepravidelné lety). Poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu působí v několika zemích a v odvětví, v němž panuje silná konkurence. Nepřímí příjemci režimu jsou poskytovatelé služeb v odvětví cestovního ruchu v severním Norsku, kteří mají prospěch z podpory ve formě zvýšené poptávky ze strany zahraničních turistů. Podpora může přimět turisty, aby si vybrali cestu do severního Norska, místo aby cestovali do prázdninových destinací v jiných zemích. K narušení hospodářské soutěže nedochází pouze na úrovni poskytovatelů souborných služeb cestovního ruchu, ale potenciálně také na úrovni poskytovatelů turistických služeb. Kromě toho si letiště ve snaze přilákat nové lety a nové trasy konkurují na mezinárodní úrovni. Proto může podpora také vést k narušení hospodářské soutěže mezi letišti. |
| --- | --- |

(58)

Přímými příjemci podpory z režimu jsou poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, kteří využívají letadla k charterovým letům do severního Norska (nepravidelné lety). Poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu působí v několika zemích a v odvětví, v němž panuje silná konkurence. Nepřímí příjemci režimu jsou poskytovatelé služeb v odvětví cestovního ruchu v severním Norsku, kteří mají prospěch z podpory ve formě zvýšené poptávky ze strany zahraničních turistů. Podpora může přimět turisty, aby si vybrali cestu do severního Norska, místo aby cestovali do prázdninových destinací v jiných zemích. K narušení hospodářské soutěže nedochází pouze na úrovni poskytovatelů souborných služeb cestovního ruchu, ale potenciálně také na úrovni poskytovatelů turistických služeb. Kromě toho si letiště ve snaze přilákat nové lety a nové trasy konkurují na mezinárodní úrovni. Proto může podpora také vést k narušení hospodářské soutěže mezi letišti.

| (59) | Kontrolní úřad zastává názor, že by režim mohl posílit postavení provozovatelů, kteří mají z režimu přímý či nepřímý prospěch, ve srovnání s konkurenty, jimž obdobná výhoda poskytnuta nebyla. Proto lze podporu poskytnutou v rámci režimu považovat za podporu, která narušuje hospodářskou soutěž nebo u které hrozí, že tuto soutěž naruší. |
| --- | --- |

(59)

Kontrolní úřad zastává názor, že by režim mohl posílit postavení provozovatelů, kteří mají z režimu přímý či nepřímý prospěch, ve srovnání s konkurenty, jimž obdobná výhoda poskytnuta nebyla. Proto lze podporu poskytnutou v rámci režimu považovat za podporu, která narušuje hospodářskou soutěž nebo u které hrozí, že tuto soutěž naruší.

1.5   Dopad na obchod mezi smluvními stranami

| (60) | Má se za to, že státní podpora pro konkrétní podniky narušuje obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, pokud příjemce provozuje hospodářskou činnost, která zahrnuje obchod mezi smluvními stranami. Podpora bude poskytnuta poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří nabízejí zájezdy do Norska zahraničním turistům. Tyto zájezdy jsou z definice přeshraniční činností. Kromě toho odvětvi cestovního ruchu v severním Norsku, které bude mít z režimu nepřímý prospěch, konkuruje odvětvím cestovního ruchu v jiných zemích EHP. |
| --- | --- |

(60)

Má se za to, že státní podpora pro konkrétní podniky narušuje obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, pokud příjemce provozuje hospodářskou činnost, která zahrnuje obchod mezi smluvními stranami. Podpora bude poskytnuta poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří nabízejí zájezdy do Norska zahraničním turistům. Tyto zájezdy jsou z definice přeshraniční činností. Kromě toho odvětvi cestovního ruchu v severním Norsku, které bude mít z režimu nepřímý prospěch, konkuruje odvětvím cestovního ruchu v jiných zemích EHP.

| (61) | Proto státní financování v rámci oznámeného opatření nepříznivě ovlivní obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(61)

Proto státní financování v rámci oznámeného opatření nepříznivě ovlivní obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP.

1.6   Závěr

| (62) | Kontrolní úřad se domnívá, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, a že tudíž oznámený režim zahrnuje státní podporu. Státní podpora je slučitelná s fungováním Dohody o EHP pouze tehdy, pokud může využít jednu z odchylek uvedených v čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(62)

Kontrolní úřad se domnívá, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, a že tudíž oznámený režim zahrnuje státní podporu. Státní podpora je slučitelná s fungováním Dohody o EHP pouze tehdy, pokud může využít jednu z odchylek uvedených v čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP.

2.   Procesní požadavky

| (63) | Opatření podpory plánované v rámci režimu je považováno za provozní podporu. Pokyny k regionální podpoře stanoví, že „mapy regionální podpory nezahrnují programy provozní podpory, které se posuzují jednotlivě na základě oznámení příslušným členským státem ESVO podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 k dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“ (43). |
| --- | --- |

(63)

Opatření podpory plánované v rámci režimu je považováno za provozní podporu. Pokyny k regionální podpoře stanoví, že „mapy regionální podpory nezahrnují programy provozní podpory, které se posuzují jednotlivě na základě oznámení příslušným členským státem ESVO podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 k dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“ (43).

| (64) | Podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření. Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí“. |
| --- | --- |

(64)

Podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření. Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí“.

| (65) | Tím, že norské orgány dne 2. května 2012 (44) předložily oznámení o charterovém fondu, splnily požadavek týkající se oznámení uvedený v čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3. |
| --- | --- |

(65)

Tím, že norské orgány dne 2. května 2012 (44) předložily oznámení o charterovém fondu, splnily požadavek týkající se oznámení uvedený v čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3.

| (66) | Tím, že oznámený režim neprovedly, norské orgány splnily povinnost neprovést opatření stanovenou v článku 3 části II protokolu 3. |
| --- | --- |

(66)

Tím, že oznámený režim neprovedly, norské orgány splnily povinnost neprovést opatření stanovenou v článku 3 části II protokolu 3.

| (67) | Kontrolní úřad v souladu s formálním postupem přezkoumal připomínky norských orgánů i třetích stran. |
| --- | --- |

(67)

Kontrolní úřad v souladu s formálním postupem přezkoumal připomínky norských orgánů i třetích stran.

3.   Slučitelnost podpory

3.1   Posouzení opatření podpory podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP ve spojení s pokyny k regionální podpoře

| (68) | Na základě odchylky uvedené v čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP lze za slučitelné s fungováním Dohody o EHP považovat tyto podpory:
  „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(68)

Na základě odchylky uvedené v čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP lze za slučitelné s fungováním Dohody o EHP považovat tyto podpory:

„podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

| (69) | Jak již bylo zmíněno, pro účely posouzení slučitelnosti podpory je podpora považována za podporu provozní. Provozní podpora osvobozuje podnik od nákladů, které by obvykle musel vynaložit v rámci běžného řízení či běžných činností (45). Provozní podpora je zpravidla zakázaná. |
| --- | --- |

(69)

Jak již bylo zmíněno, pro účely posouzení slučitelnosti podpory je podpora považována za podporu provozní. Provozní podpora osvobozuje podnik od nákladů, které by obvykle musel vynaložit v rámci běžného řízení či běžných činností (45). Provozní podpora je zpravidla zakázaná.

| (70) | Pokyny k regionální podpoře stanoví, že:
  „na základě čl. 61 odst. 3 písm. a) a čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP lze považovat státní podporu určenou na hospodářský rozvoj některých znevýhodněných oblastí v rámci EHP za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. Taková státní podpora se nazývá vnitrostátní regionální podporou. Vnitrostátní regionální podporu tvoří podpora investic velkým společnostem anebo, za určitých omezených okolností, provozní podpora. Obě tyto podpory směřují do konkrétních oblastí s cílem odstranit regionální rozdíly.“ (podtržení doplněno) (46) |
| --- | --- |

(70)

Pokyny k regionální podpoře stanoví, že:

„na základě čl. 61 odst. 3 písm. a) a čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP lze považovat státní podporu určenou na hospodářský rozvoj některých znevýhodněných oblastí v rámci EHP za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. Taková státní podpora se nazývá vnitrostátní regionální podporou. Vnitrostátní regionální podporu tvoří podpora investic velkým společnostem anebo, za určitých omezených okolností, provozní podpora. Obě tyto podpory směřují do konkrétních oblastí s cílem odstranit regionální rozdíly.“ (podtržení doplněno) (46)

| (71) | Pokyny rovněž stanoví:
  „Odchylně od toho, co stanoví předchozí odstavec, lze provozní podporu, která se postupně nesnižuje a zároveň není časově omezena, povolit pouze v nejméně zalidněných regionech, pokud je určena k zabránění či snížení neustávajícího vylidňování těchto regionů (47). Za nejméně zalidněné regiony se považují regiony na úrovni NUTS II v případě Norska a na úrovni NUTS IV v případě Islandu [66] nebo jejich části, kde je hustota osídlení 8 obyvatel na km2 nebo nižší a které zasahují do přiléhajících menších oblastí, které splňují totéž kritérium hustoty osídlení.“ (podtržení doplněno) (48) |
| --- | --- |

(71)

Pokyny rovněž stanoví:

„Odchylně od toho, co stanoví předchozí odstavec, lze provozní podporu, která se postupně nesnižuje a zároveň není časově omezena, povolit pouze v nejméně zalidněných regionech, pokud je určena k zabránění či snížení neustávajícího vylidňování těchto regionů (47). Za nejméně zalidněné regiony se považují regiony na úrovni NUTS II v případě Norska a na úrovni NUTS IV v případě Islandu [66] nebo jejich části, kde je hustota osídlení 8 obyvatel na km2 nebo nižší a které zasahují do přiléhajících menších oblastí, které splňují totéž kritérium hustoty osídlení.“ (podtržení doplněno) (48)

3.2   Podporu lze povolit pouze v nejméně zalidněných regionech

3.2.1   Tři zmíněné kraje patří k nejméně zalidněným regionům

| (72) | Jak stanoví pokyny k regionální podpoře, provozní podporu, která se postupně nesnižuje a zároveň není časově omezena, lze povolit pouze v nejméně zalidněných regionech, pokud je určena k zabránění neustávajícímu vylidňování těchto regionů či snížení tohoto vylidňování. Za nejméně zalidněné regiony se považují regiony, kde je hustota osídlení 8 obyvatel na km2 nebo nižší (49). |
| --- | --- |

(72)

Jak stanoví pokyny k regionální podpoře, provozní podporu, která se postupně nesnižuje a zároveň není časově omezena, lze povolit pouze v nejméně zalidněných regionech, pokud je určena k zabránění neustávajícímu vylidňování těchto regionů či snížení tohoto vylidňování. Za nejméně zalidněné regiony se považují regiony, kde je hustota osídlení 8 obyvatel na km2 nebo nižší (49).

| (73) | Tři zmíněné kraje mají hustotu osídlení 4,2 obyvatel na kilometr čtvereční. Proto splňují podmínky vymezené v pokynech k regionální podpoře nutné k tomu, aby mohly být podrobeny pružnějšímu posouzení slučitelnosti pro účely opatření týkajícího se provozní podpory. |
| --- | --- |

(73)

Tři zmíněné kraje mají hustotu osídlení 4,2 obyvatel na kilometr čtvereční. Proto splňují podmínky vymezené v pokynech k regionální podpoře nutné k tomu, aby mohly být podrobeny pružnějšímu posouzení slučitelnosti pro účely opatření týkajícího se provozní podpory.

3.2.2   Přímí příjemci režimu nejsou nutně usazeni v nejméně zalidněných regionech – vazba mezi opatřením podpory a regionálním rozvojem severního Norska

| (74) | Podpora jako taková bude vyplácena poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří mohou být usazeni mimo území Norska/EHP. Přímí příjemci podpory tudíž nutně nemusejí být usazeni v nejméně zalidněných regionech. |
| --- | --- |

(74)

Podpora jako taková bude vyplácena poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří mohou být usazeni mimo území Norska/EHP. Přímí příjemci podpory tudíž nutně nemusejí být usazeni v nejméně zalidněných regionech.

| (75) | V rozhodnutí o zahájení řízení Kontrolní úřad zpochybnil, zda lze režim, v němž je provozní podpora poskytována příjemcům, kteří mohou být usazeni mimo nejméně zalidněné regiony, považovat za slučitelný s pokyny k regionální podpoře. Kontrolní úřad zpochybnil, zda skutečnost, že na podniky v dotčeném regionu se režim vztahuje nepřímo, představuje dostatečně silnou vazbu k regionálnímu rozvoji oblasti. |
| --- | --- |

(75)

V rozhodnutí o zahájení řízení Kontrolní úřad zpochybnil, zda lze režim, v němž je provozní podpora poskytována příjemcům, kteří mohou být usazeni mimo nejméně zalidněné regiony, považovat za slučitelný s pokyny k regionální podpoře. Kontrolní úřad zpochybnil, zda skutečnost, že na podniky v dotčeném regionu se režim vztahuje nepřímo, představuje dostatečně silnou vazbu k regionálnímu rozvoji oblasti.

| (76) | Norské orgány tvrdily, že vazba mezi podporou pro poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu a regionálním rozvojem severního Norska je dostatečná z těchto důvodů:






  — | režim se bude vztahovat výhradně na charterové lety do severního Norska; |
| --- | --- | --- |

(76)

Norské orgány tvrdily, že vazba mezi podporou pro poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu a regionálním rozvojem severního Norska je dostatečná z těchto důvodů:

—

režim se bude vztahovat výhradně na charterové lety do severního Norska;

| — | pro podporu v rámci režimu budou způsobilé pouze balíčky, jejichž součástí jsou „pozemní opatření“; a |
| --- | --- |

—

pro podporu v rámci režimu budou způsobilé pouze balíčky, jejichž součástí jsou „pozemní opatření“; a

| — | podpora bude poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu vyplácena z charterového fondu až po dokončení letů do cílové oblasti. |
| --- | --- |

—

podpora bude poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu vyplácena z charterového fondu až po dokončení letů do cílové oblasti.

| (77) | Kontrolní úřad podotýká, že poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu obdrží podporu pouze v případě, že provozuje sérii charterových letů na některé regionální letiště v severním Norsku. Podpora se neposkytne na přepravu turistů charterovými lety mimo tento region. Je zřejmé, že cílovou oblastí režimu je severní Norsko, které patří mezi nejméně zalidněné oblasti Norska. Kontrolní úřad také bere na vědomí požadavek, aby se režim vztahoval pouze na balíčky, jejichž součástí je „pozemní opatření“ v tomto regionu. To znamená, že režim může mít přímý účinek v regionu tím, že do něj přivede turisty, kteří by do regionu jinak nepřijeli. „Pozemní opatření“ by mělo zaručit, že turisté zůstanou v daném regionu během dovolené v severním Norsku. Režim vyžaduje, aby „pozemní opatření“ dosahovalo hodnoty alespoň 800 NOK na jednoho turistu. Podpora z charterového fondu se poskytne, jakmile bude dokončena série charterových letů a poté, co bylo doloženo, že byla splněna kritéria pro udělení podpory. Jedním z kritérií pro udělení podpory je, aby žádost podpořil poskytovatel turistických služeb v dané destinaci. Podpora se neudělí v případě „balíčků zahrnujících pouze leteckou dopravu“. Poskytovatelé služeb, kteří jsou usazeni ve třech zmíněných krajích, budou mít užitek z nárůstu počtu turistů a z toho plynoucí zvýšené poptávky po svých službách, a jako takoví budou mít z režimu nepřímý prospěch. Z tabulek v oddíle 2.2 v části I výše, které znázorňují výdaje turistů v regionu, je patrné, že nárůst počtu turistů bude mít v tomto regionu přímý hospodářský dopad na odvětví cestovního ruchu. Kontrolní úřad vyvozuje, že je pravděpodobné, že hlavní hospodářské dopady režimu se projeví v cílové oblasti režimu. |
| --- | --- |

(77)

Kontrolní úřad podotýká, že poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu obdrží podporu pouze v případě, že provozuje sérii charterových letů na některé regionální letiště v severním Norsku. Podpora se neposkytne na přepravu turistů charterovými lety mimo tento region. Je zřejmé, že cílovou oblastí režimu je severní Norsko, které patří mezi nejméně zalidněné oblasti Norska. Kontrolní úřad také bere na vědomí požadavek, aby se režim vztahoval pouze na balíčky, jejichž součástí je „pozemní opatření“ v tomto regionu. To znamená, že režim může mít přímý účinek v regionu tím, že do něj přivede turisty, kteří by do regionu jinak nepřijeli. „Pozemní opatření“ by mělo zaručit, že turisté zůstanou v daném regionu během dovolené v severním Norsku. Režim vyžaduje, aby „pozemní opatření“ dosahovalo hodnoty alespoň 800 NOK na jednoho turistu. Podpora z charterového fondu se poskytne, jakmile bude dokončena série charterových letů a poté, co bylo doloženo, že byla splněna kritéria pro udělení podpory. Jedním z kritérií pro udělení podpory je, aby žádost podpořil poskytovatel turistických služeb v dané destinaci. Podpora se neudělí v případě „balíčků zahrnujících pouze leteckou dopravu“. Poskytovatelé služeb, kteří jsou usazeni ve třech zmíněných krajích, budou mít užitek z nárůstu počtu turistů a z toho plynoucí zvýšené poptávky po svých službách, a jako takoví budou mít z režimu nepřímý prospěch. Z tabulek v oddíle 2.2 v části I výše, které znázorňují výdaje turistů v regionu, je patrné, že nárůst počtu turistů bude mít v tomto regionu přímý hospodářský dopad na odvětví cestovního ruchu. Kontrolní úřad vyvozuje, že je pravděpodobné, že hlavní hospodářské dopady režimu se projeví v cílové oblasti režimu.

| (78) | Kontrolní úřad zároveň podotýká, že Komise EU souhlasila s poskytováním regionální podpory příjemcům usazeným mimo regiony, které jsou způsobilé pro získání regionální podpory. Například v rozhodnutí týkajícím se Itálie (Sicílie) Komise dospěla k závěru, že granty hradící náklady na podporu přepravy turistů charterovými lety jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Granty byly rovněž k dispozici poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří si pronajali letadlo k dopravě turistů na Sicílii. Také granty na pokrytí nákladů na přepravu na Sicílii, které byly uděleny italským a zahraničním cestovním kancelářím na poskytování dopravních služeb pro turisty jako součásti souborných služeb pro cestovní ruch, a na přepravu turistů po železnici či po moři, byly označeny za slučitelné (50). |
| --- | --- |

(78)

Kontrolní úřad zároveň podotýká, že Komise EU souhlasila s poskytováním regionální podpory příjemcům usazeným mimo regiony, které jsou způsobilé pro získání regionální podpory. Například v rozhodnutí týkajícím se Itálie (Sicílie) Komise dospěla k závěru, že granty hradící náklady na podporu přepravy turistů charterovými lety jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Granty byly rovněž k dispozici poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří si pronajali letadlo k dopravě turistů na Sicílii. Také granty na pokrytí nákladů na přepravu na Sicílii, které byly uděleny italským a zahraničním cestovním kancelářím na poskytování dopravních služeb pro turisty jako součásti souborných služeb pro cestovní ruch, a na přepravu turistů po železnici či po moři, byly označeny za slučitelné (50).

| (79) | Na tomto základě dospěl Kontrolní úřad k závěru, že ačkoli může být přímý příjemce podpory usazen mimo severní Norsko, režim obsahuje dostatečnou vazbu na region, v němž má dojít k zamýšleným účinkům. |
| --- | --- |

(79)

Na tomto základě dospěl Kontrolní úřad k závěru, že ačkoli může být přímý příjemce podpory usazen mimo severní Norsko, režim obsahuje dostatečnou vazbu na region, v němž má dojít k zamýšleným účinkům.

3.3   Podpora musí být nezbytná a vhodná k zabránění či snížení neustávajícího u obyvatel z těchto regionů

| (80) | Členský stát ESVO musí prokázat, že podpora je nezbytná a vhodná pro účely zabránění či snížení pokračujícího u obyvatel (51). |
| --- | --- |

(80)

Členský stát ESVO musí prokázat, že podpora je nezbytná a vhodná pro účely zabránění či snížení pokračujícího u obyvatel (51).

| (81) | Aby mohlo být oznámené opatření považováno za nezbytné, musejí norské orgány prokázat, že je zásah státu nutný k dosažení cíle, tedy aby se zabránilo pokračujícímu vylidňování nebo aby se toto vylidňování snížilo. |
| --- | --- |

(81)

Aby mohlo být oznámené opatření považováno za nezbytné, musejí norské orgány prokázat, že je zásah státu nutný k dosažení cíle, tedy aby se zabránilo pokračujícímu vylidňování nebo aby se toto vylidňování snížilo.

| (82) | Norské orgány informovaly Kontrolní úřad, že severní Norsko, tedy jedna z nejméně zalidněných oblastí Evropy, bylo vždy jen velmi řídce obydlené a již řadu desetiletí v něm dochází k vylidňování. Norské orgány se proto domnívají, že je nezbytné přijmout další opatření, aby se stabilizovalo osídlení regionu a zabránilo dalšímu vylidňování. Režim je jedním z nástrojů, které jsou nutné k dosažení tohoto cíle. Norské orgány uznávají, že vytvoření charterového fondu samo o sobě problém vylidňování nevyřeší, ale domnívají se, že jako součást obecné politiky zvýší hospodářskou aktivitu v regionu a zachová a vytvoří nová pracovní místa. Pracovní příležitosti a očekávaný příjem představují rozhodující faktory, které jednotlivce ovlivňují při výběru místa bydliště. |
| --- | --- |

(82)

Norské orgány informovaly Kontrolní úřad, že severní Norsko, tedy jedna z nejméně zalidněných oblastí Evropy, bylo vždy jen velmi řídce obydlené a již řadu desetiletí v něm dochází k vylidňování. Norské orgány se proto domnívají, že je nezbytné přijmout další opatření, aby se stabilizovalo osídlení regionu a zabránilo dalšímu vylidňování. Režim je jedním z nástrojů, které jsou nutné k dosažení tohoto cíle. Norské orgány uznávají, že vytvoření charterového fondu samo o sobě problém vylidňování nevyřeší, ale domnívají se, že jako součást obecné politiky zvýší hospodářskou aktivitu v regionu a zachová a vytvoří nová pracovní místa. Pracovní příležitosti a očekávaný příjem představují rozhodující faktory, které jednotlivce ovlivňují při výběru místa bydliště.

| (83) | Aby mohl být režim považován za vhodný, musejí norské orgány prokázat, že není zřejmé, že k dosažení cíle, tedy zabránění pokračujícímu u obyvatel nebo snížení tohoto u, nejsou vhodnější jiná opatření (52). |
| --- | --- |

(83)

Aby mohl být režim považován za vhodný, musejí norské orgány prokázat, že není zřejmé, že k dosažení cíle, tedy zabránění pokračujícímu u obyvatel nebo snížení tohoto u, nejsou vhodnější jiná opatření (52).

| (84) | Norské orgány tvrdí, že režim je vhodný, jelikož představuje nejlepší dostupné opatření, kterým lze zvýšit cestovní ruch, vytvořit pracovní místa v odvětví cestovního ruchu, a tím přispět ke snížení u obyvatel z regionu. Domnívají se, tradiční investiční podpora není vždy nejvhodnějším nástrojem k řešení specifických problémů v regionu. Pracovní místa mají zásadní význam z hlediska podpory míry osídlení. Cestovní ruch je rostoucím odvětvím a jednak vyžaduje vysoký podíl lidské práce, jednak je závislý na místní pracovní síle. Jedna z výzev spojených s rozvojem odvětví cestovního ruchu v severním Norsku souvisí se ziskovostí a sezónní povahou tohoto odvětví. Charterový fond má zvýšit cestovní ruch mimo hlavní sezónu, a tím přispět k celoročním pracovním místům. Norské orgány tvrdí, že nástroj podpory, u nějž by se podpora omezovala na místní společnosti v regionu, by nevedl ke zvýšení počtu letů na příslušná letiště (a tím ani ke zvýšení počtu turistů v oblasti), ani by nezabránil vylidňování. Podle jejich názoru je charterový fond nástrojem, který má největší šanci dosáhnout úspěchu a zároveň má minimální vliv na narušení hospodářské soutěže. Z toho důvodu považují režim za vhodný. |
| --- | --- |

(84)

Norské orgány tvrdí, že režim je vhodný, jelikož představuje nejlepší dostupné opatření, kterým lze zvýšit cestovní ruch, vytvořit pracovní místa v odvětví cestovního ruchu, a tím přispět ke snížení u obyvatel z regionu. Domnívají se, tradiční investiční podpora není vždy nejvhodnějším nástrojem k řešení specifických problémů v regionu. Pracovní místa mají zásadní význam z hlediska podpory míry osídlení. Cestovní ruch je rostoucím odvětvím a jednak vyžaduje vysoký podíl lidské práce, jednak je závislý na místní pracovní síle. Jedna z výzev spojených s rozvojem odvětví cestovního ruchu v severním Norsku souvisí se ziskovostí a sezónní povahou tohoto odvětví. Charterový fond má zvýšit cestovní ruch mimo hlavní sezónu, a tím přispět k celoročním pracovním místům. Norské orgány tvrdí, že nástroj podpory, u nějž by se podpora omezovala na místní společnosti v regionu, by nevedl ke zvýšení počtu letů na příslušná letiště (a tím ani ke zvýšení počtu turistů v oblasti), ani by nezabránil vylidňování. Podle jejich názoru je charterový fond nástrojem, který má největší šanci dosáhnout úspěchu a zároveň má minimální vliv na narušení hospodářské soutěže. Z toho důvodu považují režim za vhodný.

| (85) | V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřil Kontrolní úřad pochybnosti ohledně oznámeného opatření, a zejména zpochybnil, zda by uvedených cílů režimu nebylo možné dosáhnout jinými prostředky než poskytováním provozní podpory poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří organizují zájezdy za využití charterových letů (nepravidelných) (např. prostřednictvím zájezdů za využití pravidelných letů). |
| --- | --- |

(85)

V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřil Kontrolní úřad pochybnosti ohledně oznámeného opatření, a zejména zpochybnil, zda by uvedených cílů režimu nebylo možné dosáhnout jinými prostředky než poskytováním provozní podpory poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu, kteří organizují zájezdy za využití charterových letů (nepravidelných) (např. prostřednictvím zájezdů za využití pravidelných letů).

| (86) | Kontrolní úřad se domnívá, že norské orgány vyvrátily některé jeho pochybnosti v tomto ohledu, a tudíž prokázaly, že zásah státu je nutný a že režim je nezbytný jako nástroj, jímž lze zabránit u obyvatel z regionu severního Norska. Kontrolní úřad má také za to, že charterový fond lze považovat za nástroj, jímž lze posílit cestovní ruch v regionu, a tím zvýšit zaměstnanost v jednom z nejméně zalidněných regionů Norska. Toto zjištění podporují třetí strany z různých podniků v odvětví cestovního ruchu v tomto regionu, které se k režimu kladně vyjádřily. Kontrolní úřad nicméně pochybuje o vhodnosti a účincích režimu z hlediska rozvoje a prevence u obyvatel z regionu. Není zřejmé, že by cílů nemohlo být dosaženo jinými prostředky, např. pořádáním zájezdů za využití pravidelných letů. |
| --- | --- |

(86)

Kontrolní úřad se domnívá, že norské orgány vyvrátily některé jeho pochybnosti v tomto ohledu, a tudíž prokázaly, že zásah státu je nutný a že režim je nezbytný jako nástroj, jímž lze zabránit u obyvatel z regionu severního Norska. Kontrolní úřad má také za to, že charterový fond lze považovat za nástroj, jímž lze posílit cestovní ruch v regionu, a tím zvýšit zaměstnanost v jednom z nejméně zalidněných regionů Norska. Toto zjištění podporují třetí strany z různých podniků v odvětví cestovního ruchu v tomto regionu, které se k režimu kladně vyjádřily. Kontrolní úřad nicméně pochybuje o vhodnosti a účincích režimu z hlediska rozvoje a prevence u obyvatel z regionu. Není zřejmé, že by cílů nemohlo být dosaženo jinými prostředky, např. pořádáním zájezdů za využití pravidelných letů.

| (87) | V posouzení Kontrolní úřad zohlednil pokyny k regionální podpoře, které stanoví:
  „Pokud se výjimečně předpokládá poskytnutí individuální ad hoc podpory jedinému podniku nebo podpory omezené jen na jednu oblast činnosti, musí členský stát prokázat, že daný projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje“ (podtržení doplněno) (53). |
| --- | --- |

(87)

V posouzení Kontrolní úřad zohlednil pokyny k regionální podpoře, které stanoví:

„Pokud se výjimečně předpokládá poskytnutí individuální ad hoc podpory jedinému podniku nebo podpory omezené jen na jednu oblast činnosti, musí členský stát prokázat, že daný projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje“ (podtržení doplněno) (53).

| (88) | Pokud jde o regionální rozvoj, je severní Norsko považováno za prioritu, a cílem norské vlády je zabránit vylidňování a podpořit osídlování tohoto regionu. Podpora odvětví cestovního ruchu je považována za klíčový faktor rozvoje regionu a norské orgány tvrdí, že má-li být dosaženo cíle spočívajícího v zabránění vylidňování tohoto regionu či snížení tohoto vylidňování, má zásadní význam vytváření pracovních příležitostí. |
| --- | --- |

(88)

Pokud jde o regionální rozvoj, je severní Norsko považováno za prioritu, a cílem norské vlády je zabránit vylidňování a podpořit osídlování tohoto regionu. Podpora odvětví cestovního ruchu je považována za klíčový faktor rozvoje regionu a norské orgány tvrdí, že má-li být dosaženo cíle spočívajícího v zabránění vylidňování tohoto regionu či snížení tohoto vylidňování, má zásadní význam vytváření pracovních příležitostí.

| (89) | Dopravně-hospodářský ústav odhadl, že v roce 2007 utratili zahraniční turisté, kteří do Norska přiletěli, částku 7 480 NOK za předem zaplacené zboží a služby a částku 6 730 NOK při místních nákupech. Odhaduje se, že v roce 2012 utratí každý cestující v severním Norsku částku 9 000 NOK (54). |
| --- | --- |

(89)

Dopravně-hospodářský ústav odhadl, že v roce 2007 utratili zahraniční turisté, kteří do Norska přiletěli, částku 7 480 NOK za předem zaplacené zboží a služby a částku 6 730 NOK při místních nákupech. Odhaduje se, že v roce 2012 utratí každý cestující v severním Norsku částku 9 000 NOK (54).

| (90) | S ohledem na tyto odhady dospěl Kontrolní úřad k přesvědčení, že odvětví cestovního ruchu by mohlo v rozvoji regionu sehrát důležitou úlohu. Případný ekonomický dopad režimu by v severním Norsku díky zvýšení cestovního ruchu v této oblasti a tomu, že by se region stal známější mezinárodní turistickou destinací, mohl přispět ke stabilizaci a případně ke zvýšení počtu obyvatel v tomto regionu. |
| --- | --- |

(90)

S ohledem na tyto odhady dospěl Kontrolní úřad k přesvědčení, že odvětví cestovního ruchu by mohlo v rozvoji regionu sehrát důležitou úlohu. Případný ekonomický dopad režimu by v severním Norsku díky zvýšení cestovního ruchu v této oblasti a tomu, že by se region stal známější mezinárodní turistickou destinací, mohl přispět ke stabilizaci a případně ke zvýšení počtu obyvatel v tomto regionu.

| (91) | Nicméně i když mohou pravidelné a nepravidelné lety tvořit dva samostatné trhy (55) a pro účely zvýšení cestovního ruchu v regionu mohou být přímé pravidelné lety do severního Norska méně životaschopnou alternativou (zejména mimo hlavní sezónu), zastává Kontrolní úřad i nadále názor, že není zcela zřejmé, proč není možné použít pravidelné vnitrostátní lety jako součást zájezdu, např. když poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu organizují „okružní zájezdy“. Kontrolní úřad podotýká, že Norsko má díky důležité úloze letecké dopravy, a to zejména v regionech na okraji EHP, např. v severním Norsku, rozvinutý, decentralizovaný systém letišť. Norské orgány samozřejmě označily řadu vnitrostátních tras letecké dopravy za způsobilé pro vyrovnávací platby za závazek veřejné služby a za trasy, na nichž stát poskytuje vyrovnání vybrané letecké společnosti za to, že provozuje spoje na trasách, které by jinak nebyly komerčně životaschopné. Podle názoru Kontrolního úřadu není zcela jasné, proč by uvedeného cíle režimu – tedy přispět k rozvoji jednoho z nejméně zalidněných regionů Norska prostřednictvím podpory pro charterové lety ze zahraničí do Norska s cílem zvýšit počet turistů mimo hlavní sezónu, a tím přispět k celoročním pracovním místům – nemohlo být alespoň zčásti dosaženo za využití pravidelných letů. |
| --- | --- |

(91)

Nicméně i když mohou pravidelné a nepravidelné lety tvořit dva samostatné trhy (55) a pro účely zvýšení cestovního ruchu v regionu mohou být přímé pravidelné lety do severního Norska méně životaschopnou alternativou (zejména mimo hlavní sezónu), zastává Kontrolní úřad i nadále názor, že není zcela zřejmé, proč není možné použít pravidelné vnitrostátní lety jako součást zájezdu, např. když poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu organizují „okružní zájezdy“. Kontrolní úřad podotýká, že Norsko má díky důležité úloze letecké dopravy, a to zejména v regionech na okraji EHP, např. v severním Norsku, rozvinutý, decentralizovaný systém letišť. Norské orgány samozřejmě označily řadu vnitrostátních tras letecké dopravy za způsobilé pro vyrovnávací platby za závazek veřejné služby a za trasy, na nichž stát poskytuje vyrovnání vybrané letecké společnosti za to, že provozuje spoje na trasách, které by jinak nebyly komerčně životaschopné. Podle názoru Kontrolního úřadu není zcela jasné, proč by uvedeného cíle režimu – tedy přispět k rozvoji jednoho z nejméně zalidněných regionů Norska prostřednictvím podpory pro charterové lety ze zahraničí do Norska s cílem zvýšit počet turistů mimo hlavní sezónu, a tím přispět k celoročním pracovním místům – nemohlo být alespoň zčásti dosaženo za využití pravidelných letů.

| (92) | S ohledem na tuto skutečnost se Kontrolní úřad domnívá, že přetrvávají určité pochybnosti ohledně toho, zda je režim tím nejlepším nástrojem k dosažení stanovených cílů s minimálním vlivem na hospodářskou soutěž. Kontrolní úřad má zejména za to, že by režim mohl mít potenciálně vliv na hospodářskou soutěž na trhu s pravidelnými lety. |
| --- | --- |

(92)

S ohledem na tuto skutečnost se Kontrolní úřad domnívá, že přetrvávají určité pochybnosti ohledně toho, zda je režim tím nejlepším nástrojem k dosažení stanovených cílů s minimálním vlivem na hospodářskou soutěž. Kontrolní úřad má zejména za to, že by režim mohl mít potenciálně vliv na hospodářskou soutěž na trhu s pravidelnými lety.

| (93) | Z toho důvodu zastává Kontrolní úřad názor, že je vhodné zavést režim pouze na určitou dobu, aby se napomohlo vytvoření životaschopného odvětví cestovního ruchu v nejméně zalidněné oblasti Norska. Desetiletá doba trvání režimu, o kterou usilují norské orgány, je pro dosažení uvedeného cíle podle všeho příliš dlouhá. Kontrolní úřad se domnívá, že by režim měl být omezen na „zahajovací“ dobu tří let, která umožní vyhodnotit, zda je režim vhodný. Proto by norské orgány měly k datu uplynutí zmíněné doby vyhodnotit účinky režimu, a to s ohledem jak na kladné účinky režimu, tak na nepříznivé účinky na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(93)

Z toho důvodu zastává Kontrolní úřad názor, že je vhodné zavést režim pouze na určitou dobu, aby se napomohlo vytvoření životaschopného odvětví cestovního ruchu v nejméně zalidněné oblasti Norska. Desetiletá doba trvání režimu, o kterou usilují norské orgány, je pro dosažení uvedeného cíle podle všeho příliš dlouhá. Kontrolní úřad se domnívá, že by režim měl být omezen na „zahajovací“ dobu tří let, která umožní vyhodnotit, zda je režim vhodný. Proto by norské orgány měly k datu uplynutí zmíněné doby vyhodnotit účinky režimu, a to s ohledem jak na kladné účinky režimu, tak na nepříznivé účinky na hospodářskou soutěž.

3.4   Podpora musí být přiměřená cíli režimu

| (94) | Podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP lze podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských oblastí, považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP, „pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. Aby byl režim slučitelný se společným trhem, musí být přiměřený cíli režimu. |
| --- | --- |

(94)

Podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP lze podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských oblastí, považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP, „pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. Aby byl režim slučitelný se společným trhem, musí být přiměřený cíli režimu.

| (95) | Norské orgány zastávají názor, že režim byl navržen tak, aby podpora byla poskytována pouze v nezbytné výši. Maximální výše podpory (25 %) z charterového fondu se poskytne při obsazenosti na úrovni 60 % nebo nižší. Intenzita podpory bude postupně klesat až na nulu při průměrné obsazenosti 80 % (56). |
| --- | --- |

(95)

Norské orgány zastávají názor, že režim byl navržen tak, aby podpora byla poskytována pouze v nezbytné výši. Maximální výše podpory (25 %) z charterového fondu se poskytne při obsazenosti na úrovni 60 % nebo nižší. Intenzita podpory bude postupně klesat až na nulu při průměrné obsazenosti 80 % (56).

| (96) | Norské orgány uvádějí, že režim snižuje riziko, jemuž čelí poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, a pravděpodobně povede ke zvýšení obsazenosti nad 60 %, a proto je nepravděpodobné, že intenzita podpory bude odpovídat 25 % nákladů na charterový let. |
| --- | --- |

(96)

Norské orgány uvádějí, že režim snižuje riziko, jemuž čelí poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, a pravděpodobně povede ke zvýšení obsazenosti nad 60 %, a proto je nepravděpodobné, že intenzita podpory bude odpovídat 25 % nákladů na charterový let.

| (97) | Kontrolní úřad se domnívá, že hlavním cílem režimu je poskytnout poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu záruku, aby nerušili lety s nízkou obsazeností. Podpora dosáhne nanejvýš 25 % nákladů na charterový let. Dodatečné náklady, které vzniknou při charterových letech s obsazeností pod 60 %, nebudou uhrazeny. Odhaduje se, že celková roční částka podpory poskytnuté z charterového fondu bude nižší než 10 milionů NOK ročně. Kontrolní úřad se domnívá, že tato poměrně nízká částka podpory je přiměřená. Takováto nízká částka podpory pravděpodobně neovlivní obchod nadmíru nepříznivým způsobem. |
| --- | --- |

(97)

Kontrolní úřad se domnívá, že hlavním cílem režimu je poskytnout poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu záruku, aby nerušili lety s nízkou obsazeností. Podpora dosáhne nanejvýš 25 % nákladů na charterový let. Dodatečné náklady, které vzniknou při charterových letech s obsazeností pod 60 %, nebudou uhrazeny. Odhaduje se, že celková roční částka podpory poskytnuté z charterového fondu bude nižší než 10 milionů NOK ročně. Kontrolní úřad se domnívá, že tato poměrně nízká částka podpory je přiměřená. Takováto nízká částka podpory pravděpodobně neovlivní obchod nadmíru nepříznivým způsobem.

| (98) | Režim lze tudíž odlišit od rozhodnutí Komise EU o systému prémií pro provozovatele cestovních kanceláří v Řecku (57). V tomto režimu obdrželi poskytovatelé 40 EUR na jednoho turistu. Kontrolní úřad chápe režim tak, že nebyl omezen na vyrovnávací platby za dodatečné náklady vzniklé při přepravě turistů do Řecka. (58)V tom spočívá rozdíl ve srovnání s charterovým fondem, který se snaží přimět poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu k tomu, aby uzavírali smluvní závazky předtím, než obdrží rezervace od turistů, a to tím, že jim poskytuje vyrovnání v případě, že jim nejsou zcela uhrazeny náklady na přepravu turistů do severního Norska. |
| --- | --- |

(98)

Režim lze tudíž odlišit od rozhodnutí Komise EU o systému prémií pro provozovatele cestovních kanceláří v Řecku (57). V tomto režimu obdrželi poskytovatelé 40 EUR na jednoho turistu. Kontrolní úřad chápe režim tak, že nebyl omezen na vyrovnávací platby za dodatečné náklady vzniklé při přepravě turistů do Řecka. (58)V tom spočívá rozdíl ve srovnání s charterovým fondem, který se snaží přimět poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu k tomu, aby uzavírali smluvní závazky předtím, než obdrží rezervace od turistů, a to tím, že jim poskytuje vyrovnání v případě, že jim nejsou zcela uhrazeny náklady na přepravu turistů do severního Norska.

| (99) | Kontrolní úřad také podotýká, že jak již bylo popsáno, příjemci režimu mohou být usazeni buď v Norsku, nebo v zahraničí a že mohou uzavírat ujednání o charterových letech s norskými i zahraničními leteckými přepravci. Stejné situace řeší režim stejným způsobem. Kontrolní úřad proto nepovažuje režim za diskriminační. |
| --- | --- |

(99)

Kontrolní úřad také podotýká, že jak již bylo popsáno, příjemci režimu mohou být usazeni buď v Norsku, nebo v zahraničí a že mohou uzavírat ujednání o charterových letech s norskými i zahraničními leteckými přepravci. Stejné situace řeší režim stejným způsobem. Kontrolní úřad proto nepovažuje režim za diskriminační.

| (100) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Kontrolní úřad domnívá, že podpora je úměrná cíli režimu. |
| --- | --- |

(100)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Kontrolní úřad domnívá, že podpora je úměrná cíli režimu.

4.   Doba trvání povolení

| (101) | V rozhodnutí č. 246/12/KOL ze dne 27. června 2012 vznesl Kontrolní úřad pochybnosti o tom, zda lze režim schválit na dobu delší než do 31. prosince 2013. S ohledem na obdržené připomínky je patrné, že k dosažení měřitelného dopadu na rozvoj regionu je delší doba nutná. Vzhledem k pochybnostem o dopadu režimu z hlediska rozvoje a prevence vylidnění uvedeného regionu, které Kontrolní úřad vyjádřil v rozhodnutí 246/12/KOL, je vhodnější doba tří (3) let. Potřebu a výši provozní podpory je třeba v každém jednotlivém případě pravidelně přezkoumávat, aby se zajistil její dlouhodobý význam pro daný region (59). Toto delší období usnadní hodnocení trvalých účinků režimu. |
| --- | --- |

(101)

V rozhodnutí č. 246/12/KOL ze dne 27. června 2012 vznesl Kontrolní úřad pochybnosti o tom, zda lze režim schválit na dobu delší než do 31. prosince 2013. S ohledem na obdržené připomínky je patrné, že k dosažení měřitelného dopadu na rozvoj regionu je delší doba nutná. Vzhledem k pochybnostem o dopadu režimu z hlediska rozvoje a prevence vylidnění uvedeného regionu, které Kontrolní úřad vyjádřil v rozhodnutí 246/12/KOL, je vhodnější doba tří (3) let. Potřebu a výši provozní podpory je třeba v každém jednotlivém případě pravidelně přezkoumávat, aby se zajistil její dlouhodobý význam pro daný region (59). Toto delší období usnadní hodnocení trvalých účinků režimu.

| (102) | Z toho důvodu by Norsko mělo po třech (3) letech předložit zprávu s hodnocením dopadů režimu z hlediska rozvoje cestovního ruchu a prevence vylidňování regionu a dopadů režimu na hospodářskou soutěž, aby Kontrolní úřad mohl posoudit nezbytnost a vhodnost režimu. |
| --- | --- |

(102)

Z toho důvodu by Norsko mělo po třech (3) letech předložit zprávu s hodnocením dopadů režimu z hlediska rozvoje cestovního ruchu a prevence vylidňování regionu a dopadů režimu na hospodářskou soutěž, aby Kontrolní úřad mohl posoudit nezbytnost a vhodnost režimu.

5.   Závěr

| (103) | Kontrolní úřad se domnívá, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP a že režim charterového fondu obnáší státní podporu. |
| --- | --- |

(103)

Kontrolní úřad se domnívá, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP a že režim charterového fondu obnáší státní podporu.

| (104) | Na základě výše uvedeného posouzení má Kontrolní úřad za to, že na základě odchylky v čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP je režim charterového fondu slučitelný s Dohodou o EHP. |
| --- | --- |

(104)

Na základě výše uvedeného posouzení má Kontrolní úřad za to, že na základě odchylky v čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP je režim charterového fondu slučitelný s Dohodou o EHP.

| (105) | Kontrolní úřad nicméně pochybuje o vhodnosti a účincích režimu z hlediska rozvoje regionu a prevence vylidňování regionu. A to zejména pokud jde o to, zda lze cílů dosáhnout jinými prostředky. Proto dospěl Kontrolní úřad k závěru, že režim lze schválit na dobu tří let od data tohoto rozhodnutí. Kromě toho budou muset norské orgány vypracovat a předložit hodnocení režimu, v němž zdokumentují dopady režimu z hlediska rozvoje cestovního ruchu a prevence vylidňování regionu a jeho dopady na hospodářskou soutěž. Hodnocení vypracuje nezávislý odborník a předloží je Kontrolnímu úřadu. |
| --- | --- |

(105)

Kontrolní úřad nicméně pochybuje o vhodnosti a účincích režimu z hlediska rozvoje regionu a prevence vylidňování regionu. A to zejména pokud jde o to, zda lze cílů dosáhnout jinými prostředky. Proto dospěl Kontrolní úřad k závěru, že režim lze schválit na dobu tří let od data tohoto rozhodnutí. Kromě toho budou muset norské orgány vypracovat a předložit hodnocení režimu, v němž zdokumentují dopady režimu z hlediska rozvoje cestovního ruchu a prevence vylidňování regionu a jeho dopady na hospodářskou soutěž. Hodnocení vypracuje nezávislý odborník a předloží je Kontrolnímu úřadu.

| (106) | Norským orgánům se připomíná závazek podle článku 21 části II protokolu 3 ve spojení s články 5 a 6 rozhodnutí o prováděcích ustanoveních (60), podle nějž mají předkládat roční zprávy o provádění režimu. |
| --- | --- |

(106)

Norským orgánům se připomíná závazek podle článku 21 části II protokolu 3 ve spojení s články 5 a 6 rozhodnutí o prováděcích ustanoveních (60), podle nějž mají předkládat roční zprávy o provádění režimu.

| (107) | Norským orgánům se rovněž připomíná, že Kontrolnímu úřadu musejí být oznámeny veškeré plánované změny tohoto režimu. |
| --- | --- |

(107)

Norským orgánům se rovněž připomíná, že Kontrolnímu úřadu musejí být oznámeny veškeré plánované změny tohoto režimu.

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Charterový fond pro severní Norsko oznámený norskými orgány představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

Článek 2

Režim podpory je slučitelný s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) této dohody, a to pod podmínkou, že bude prováděn po dobu tří (3) let od data tohoto rozhodnutí. Po uplynutí tohoto tříletého (3) období Norsko předloží Kontrolnímu úřadu zprávu s hodnocením dopadů režimu z hlediska rozvoje cestovního ruchu a prevence vylidňování regionu a dopadů na hospodářskou soutěž.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Článek 4

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 10. července 2013.

Za Kontrolní úřad ESVO

Oda Helen Sletnes

předsedkyně

Sverrir Haukur Gunnlaugsson

člen kolegia

---

(1)  Věci č. 632837 a 322824.

1

(2)  Věc č. 638133.

2

(3)  Úř. věst. C 291, 27.9.2012, s. 2 a dodatek EHP č. 53, 27.9.2012, s. 36.

3

(4)  Věc č. 644991.

4

(5)  Innovative Experiences (věc č. 650797), NHO Reiseliv (věc č. 650549), NHO Luftfart (věc č. 650733), Avinor (věc č. 650806), VinterTroms AS (věc č. 650827), Northern Norway Tourist Board Ltd (věc č. 650958), hotelové řetězce Rica Hotels a Thon Hotels (věc č. 650880) a Voigt Travel b.v. (věc č. 668161).

5

(6)  Věci č. 653590 a 653595.

6

(7)  Věc č. 669821.

7

(8)  Charterový let je definován jako nepravidelný let.

8

(9)  Letadla kategorie Boeing 737 a vyšší.

9

(10)  V současnosti mohou velká letadla odbavovat tato letiště v severním Norsku: Tromsø, Bodø, Harstad Narvik/Evenes, Alta, Kirkenes (Høybuktmoen), Bardufoss, Špicberky, Lakselv (Banak), Andøya (tato letiště jsou také označována jako „letiště pod polární září“). Pokud jde o Špicberky, viz protokol 40 k Dohodě o EHP.

10

letiště pod polární září

(11)  Pro podrobnější popis režimu viz oddíl 2.5 níže.

11

(12)  Pojmem „série charterových letů“ se rozumějí charterové lety mezi dvěma destinacemi, které se po určitou omezenou dobu opakují (např. týdenní lety mezi Bodø a Londýnem v období od února do dubna).

12

série charterových letů

(13)  Obsazenost je procentní podíl prodaných letenek na určitý let. Obsazenost se určí tak, že se skutečný počet cestujících, kteří odletí, vydělí maximální kapacitou sedadel letadla.

13

(14)  Pro podporu je způsobilá série charterových letů s průměrnou obsazeností nižší než 60 %; avšak maximální podpora, kterou lze udělit, je stále ve výši 25 % nákladů na charterový let, které vzniknou při 60 % obsazenosti. Je-li obsazenost nižší než 60 %, podpora nepokryje celou ztrátu provozovatele charterového letu. To je znázorněno v grafu v bodu 26 níže.

14

(15)  To odpovídá intenzitě podpory ve výši 25 % celkových nákladů na charterový let. Celkové charterové náklady se odhadují na 33 600 000 NOK (300 000 NOK v nákladech za jednu letovou otočku vynásobeno 112).

15

(16)  Viz bílá kniha norské vlády s názvem „Nejsevernější oblasti. Vize a nástroje politiky“, (Meld. st. 7 (2011 – 2012), zkrácená verze, s. 25). Jednou z priorit je „zachovat důraz na cestovní a turistický průmysl v severním Norsku a na Špicberkách a prosazovat hlubší spolupráci a koordinaci různých subjektů v cestovním a turistickém průmyslu“ (s. 37). (http://www.regjeringen.no/upload/UD/Vedlegg/Nordområdene/UD_nordomrodene_EN_web.pdf). Forma politické platformy norské vlády pro období let 2009 – 2013 se odvolává na význam cestovního ruchu, a to zejména pro severní Norsko: „Severní Norsko je jedinečnou destinací a musí mu být umožněno, aby uskutečnilo a rozvinulo svůj potenciál“ (s. 22) (http://arbeiderpartiet.no/file/download/4861/58544/file/soriamoria2_english.pdf).

16

Severní Norsko je jedinečnou destinací a musí mu být umožněno, aby uskutečnilo a rozvinulo svůj potenciál

(17)  Viz strategie norské vlády pro cestovní ruch: „Avinor zřizuje ‚letiště pod polární září‘ jako jednotnou značku pro největší letiště v severním Norsku [...] Avinor podporuje charterový fond pro severní Norsko. [...] Tento typ charterového fondu má podpořit charterové zájezdy do tohoto regionu. Ze zpětné vazby od odvětví cestovního ruchu je patrné, že tento fond bude důležitou iniciativou, která podpoří nový cestovní ruch“ („Destinace Norsko – vnitrostátní strategie pro odvětví cestovního ruchu“ s. 76). (http://www.regjeringen.no/pages/37646196/Lenke_til_strategien-engelsk.pdf).

17

„Destinace Norsko – vnitrostátní strategie pro odvětví cestovního ruchu“

(18)  Například kraj Nordland vyhotovil „Strategii pro cestovní ruch v kraji Nordland na období let 2011 až 2015“ (http://www.nfk.no/Filnedlasting.aspx?MId1=1266&FilId=11230).

18

Strategii pro cestovní ruch v kraji Nordland na období let 2011 až 2015

(19)  Pokyny Kontrolního úřadu k regionální podpoře na období 2007–2013, Úř. věst. L 231, 3.9.1994, s. 1 a dodatek EHP č. 32, 3.9.1994, s. 42. rovněž k dispozici na internetových stránkách: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Pokyny byly naposledy pozměněny dne 6. 4. 2006, změny byly zveřejněny v Úř. věst. L 54, 28.2.2008, s. 1 a dodatku EHP č. 11, 28.2.2008, s. 1. Pokyny odpovídají „Pokynům k regionální podpoře na období 2007-2013“ přijatým Komisí, které byly zveřejněny v Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13 („Pokyny k regionální podpoře“). Zmíněné tři kraje patří mezi regiony NUTS II. Kraj Finnmark má nejnižší hustotu zalidnění, tedy 1,6 obyvatele na kilometr čtvereční.

19

Pokynům k regionální podpoře na období 2007-2013

Pokyny k regionální podpoře

(20)  V roce 2009 Kontrolní úřad schválil režim podpory pro rozvoj tras z druhého největšího města v severním Norsku, Bodø, viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 179/09/KOL („Fond pro rozvoj tras z Bodø“). Fond pro rozvoj tras dosud v rámci režimu neposkytl žádnou podporu. Letecká společnost „Norwegian“ provozovala po dobu tří let spoje na trase mezi Tromsø a jedním z největších měst Evropy. Navzdory tomu, že obdržela podporu od Avinoru, tato trasa nebyla zisková. V březnu 2011 byla trasa uzavřena. Společnost Air Baltic provozovala v období od 1. dubna do 30. září dvakrát týdně spoje na sezónní trase mezi Tromsø a Rigou. Tato trasa byla uzavřena v roce 2011. Společnost SAS provozuje v období od 1. července do 15. srpna dvakrát týdně spoje na trase mezi Tromsø a Stockholmem. Kromě toho létá jedna ruská letecká společnost třikrát týdně z Tromsø do ruského Murmansku. Vzhledem k omezenému počtu mezinárodních tras lze předpokládat, že trasy mezi letišti na severu Norska a evropskými městy jsou pro letecké přepravce jen málo komerčně zajímavé (věc. č. 632837).

20

Fond pro rozvoj tras z Bodø“

(21)  Přímé účinky odkazují na spotřebu, kterou turisté uhradili z vlastních prostředků. Nepřímé účinky odkazují na hodnotu výdajů turistů z širšího hlediska, např. na poptávku po zboží a službách ve formě subdodávek.

21

(22)  Všechna čísla jsou v NOK. Údaje vycházejí z čísel ve zprávě s názvem „Hospodářský dopad cestovního ruchu v kraji Trøndelag a v severním Norsku“ vypracované výkonným výborem pro severní Norsko (Landsdelsutvalget) a sdružením pro cestovní ruch (NHO Reiseliv Nord-Norge).

22

Hospodářský dopad cestovního ruchu v kraji Trøndelag a v severním Norsku

(23)  Oznámení, s. 11 (věc č. 632837) se odvolává na zprávu Dopravně-hospodářského ústavu (Transportøkonomisk institutt, TØI) z roku 2007 č. 941/2008 (https://www.toi.no/getfile.php/Publikasjoner/T%C3%98I%20rapporter/2008/941-2008/941-hele%20%20rapporten%20elektronisk-ny.pdf).

23

(24)  Norské orgány podotýkají, že údaje jsou pouze odhady provedené pro účely přípravy rozpočtu charterového fondu. Kvůli zaokrouhlení čísel nejsou údaje v tabulce přesné.

24

(25)  Je možné, že norský stát poskytne určité finanční prostředky ze státního rozpočtu.

25

(26)  „Lety bez cestujících“ jsou lety, při nichž se letadlo dostane na místo na počátku a po skončení série charterových letů. Zpáteční let do prvního místa odletu proběhne bez cestujících a let do místa vyzvednutí posledních cestujících bude neobsazený. Lety bez cestujících představují pro sérii charterových letů značné náklady.

26

Lety bez cestujících

(27)  80 % obsazenost se považuje na standardní hranici rentability v tomto odvětví.

27

(28)  Tabulku vypracoval charterový fond a uvádí příklad, jak bude režim fungovat u letů z Londýna do severního Norska s Boeingem 737-800. Odhaduje se, že čisté náklady, které letecká společnost stanoví poskytovali souborných služeb cestovního ruchu, budou 300 000 NOK na jednu letovou otočku. Aby bylo dosaženo hranice rentability (80 % kapacity letadla, která činí 186 osob), musí si letenku koupit 149 osob.

28

(29)  Graf pro názornost vypracoval charterový fond (věc č. 632837).

29

(30)  Avinor AS je státem vlastněná společnost, která provozuje většinu civilních letišť v Norsku.

30

(31)  Innovative Experiences zastupuje 33 společností zabývajících se zážitkovou turistikou v severním Norsku.

31

(32)  NHO Reiseliv (norské sdružení pro pohostinnost) zastupuje více než 2500 společností, které zaměstnávají přibližně 55 000 lidí. Pobočka NHO Reiseliv v severním Norsku má 400 členů.

32

(33)  VinterTroms AS je vlastněno šesti cestovními kancelářemi v severním Norsku.

33

(34)  NHO Luftfart zastupuje společnosti v odvětví letecké dopravy v Norsku a další zúčastněné společnosti.

34

(35)  NHO Luftfart (věc č. 650733) (neoficiální překlad z norštiny do angličtiny).

35

(36)  Nařízení (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. 9. 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3). Zapracováno do Dohody o EHP prostřednictvím bodu 64a přílohy XIII.

36

(37)  Věc č. 644991.

37

(38)  Věc č. 653590/653595 a věc č. 669821.

38

(39)  Graf vypracoval pro názornost charterový fond (věc č. 644991).

39

(40)  Viz oddíl 3.3 v části II níže.

40

(41)  Dopis norských orgánů ze dne 15. listopadu 2012 (věc č. 653590/653595).

41

(42)  Norské orgány rovněž zmínily skutečnost, že charterový fond může být v určité fázi v budoucnosti spolufinancován soukromými podniky. Posouzení, které provedl Kontrolní úřad, tuto možnost nezkoumalo, neboť je podle všeho poměrně nejistá.

42

(43)  Pokyny k regionální podpoře, bod 81.

43

(44)  Věci č. 632837 a 322824.

44

(45)  Viz věc. T-348/04 SIDE v Komise [2008] Sb. rozh. s. II-625, bod 99, věc T-162/06 Kronoply GmbH v Komise [2009] Sb. rozh. s. II-1, bod 75.

45

SIDE v Komise

Kronoply GmbH v Komise

(46)  Pokyny k regionální podpoře, bod 1.

46

(47)  Členský stát musí prokázat, že navrhovaná podpora je nezbytná a vhodná pro účely zabránění či snížení neustávajícího u obyvatel (viz pokyny k regionální podpoře v poznámce pod čarou č. 75).

47

(48)  Pokyny k regionální podpoře, bod 69.

48

(49)  Pokyny k regionální podpoře, bod 22 písm. a).

49

(50)  Rozhodnutí 1999/99/ES ze dne 3. června 1998 o sicilském regionálním zákoně č. 25/93 o opatřeních na podporu zaměstnanosti (Úř. věst. L 32, 5.2.1999, s. 18).

50

(51)  Viz pokyny k regionální podpoře, poznámka pod čarou č. 65.

51

(52)  Viz např. rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 228/06/KOL ze dne 19. července 2006 o oznámeném režimu týkajícím se regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení: „Na základě informací poskytnutých norskými orgány dospěl Kontrolní úřad k závěru, že není zřejmé, že k dosažení cíle, tedy zabránění pokračujícímu u obyvatel nebo snížení tohoto u, nejsou vhodnější jiná opatření“ (s. 23).

52

(53)  Pokyny k regionální podpoře, bod 10.

53

(54)  Viz odkaz na zprávu TØI č. 941/2008 v poznámce pod čarou č. 23 výše a oznámení s. 11 (věc č. 632837).

54

(55)  Komise EU v rozhodnutích o spojení podniků tvrdí, že pravidelné a nepravidelné lety nepředstavují tentýž trh. Například ve věci č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair považovala Komise nabídku sedadel v letadlech poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu (tedy „velkoobchodní trh“) za trh oddělený od trhu, na němž jsou koncovým uživatelům nabízeny pravidelné služby letecké dopravy. Komise poznamenala, že „trh prodeje sedadel poskytovatelům souborných služeb cestovního ruchu je trhem, který předchází trhu prodeje míst jednotlivcům. Proto jsou podmínky hospodářské soutěže na tomto trhu zjevně odlišné, jelikož poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu mají jiné požadavky než jednotliví zákazníci (např. nákup velkého počtu sedadel, vyjednávání slev, zohledňování potřeb zákazníků z hlediska letových časů atd.)“ (Úř. věst. C 51, 4.3.2009, s. 4).

55

(56)  Viz popis režimu v oddíle 2.5 v části I výše.

56

(57)  Rozhodnutí 2003/262/ES ze dne 27. listopadu 2002 o systému prémií pro provozovatele cestovních kanceláří v Řecku (Úř. věst. L 103, 24.4.2003, s. 63).

57

(58)  V tomto případě Komise EU rovněž tvrdila, že řecké orgány neposkytly Komisi informace nutné k posouzení vhodnosti podpory z hlediska jejího přínosu pro regionální rozvoj (viz bod 22 rozhodnutí).

58

(59)  Pokyny k regionální podpoře, bod 71.

59

(60)  K dispozici na internetové adrese: http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf

60

---