# Uradni list L 39/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.039.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 39 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 578. februar 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.039.slv

Uradni list

Evropske unije

L 39

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 578. februar 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 118/2014 z dne 30. januarja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1560/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 119/2014 z dne 7. februarja 2014 o spremembi Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede kvasovk, obogatenih s kromom, ki se uporabljajo v proizvodnji prehranskih dopolnil, in kromovega (III) laktat trihidrata, ki se dodaja živilom (
  1
  ) | 44 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 120/2014 z dne 7. februarja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1981/2006 o podrobnih pravilih za izvajanje člena 32 Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta glede referenčnega laboratorija Skupnosti za gensko spremenjene organizme (
  1
  ) | 46 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 121/2014 z dne 7. februarja 2014 o izdaji dovoljenja za L-selenometionin kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  ) | 53 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 122/2014 z dne 7. februarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 56 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 123/2014 z dne 7. februarja 2014 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje, vložene od 3. do 4. februarja 2014 v okviru tunizijske tarifne kvote, in o začasni ukinitvi izdaje uvoznih dovoljenj za mesec februar 2014 | 58 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/68/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 28. januarja 2014 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Latvijas Banka | 59 |
| | | 2014/69/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 6. februarja 2014 o pooblastitvi Švedske in Združenega kraljestva, da odstopata od nekaterih skupnih predpisov za letalsko varnost v skladu s členom 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 559)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2014/70/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 22. januarja 2014 o minimalnih načelih za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (na primer plina iz skrilavca), pri katerem se uporablja obsežno hidravlično lomljenje | 72 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 118/2014 z dne 30. januarja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1560/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 119/2014 z dne 7. februarja 2014 o spremembi Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede kvasovk, obogatenih s kromom, ki se uporabljajo v proizvodnji prehranskih dopolnil, in kromovega (III) laktat trihidrata, ki se dodaja živilom (
  1
  )

1

44

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 120/2014 z dne 7. februarja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1981/2006 o podrobnih pravilih za izvajanje člena 32 Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta glede referenčnega laboratorija Skupnosti za gensko spremenjene organizme (
  1
  )

1

46

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 121/2014 z dne 7. februarja 2014 o izdaji dovoljenja za L-selenometionin kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  )

1

53

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 122/2014 z dne 7. februarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

56

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 123/2014 z dne 7. februarja 2014 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje, vložene od 3. do 4. februarja 2014 v okviru tunizijske tarifne kvote, in o začasni ukinitvi izdaje uvoznih dovoljenj za mesec februar 2014

58

SKLEPI

2014/68/EU

*

Sklep Sveta z dne 28. januarja 2014 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Latvijas Banka

59

2014/69/EU

*

Sklep Komisije z dne 6. februarja 2014 o pooblastitvi Švedske in Združenega kraljestva, da odstopata od nekaterih skupnih predpisov za letalsko varnost v skladu s členom 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 559)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 559)

1

60

PRIPOROČILA

2014/70/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 22. januarja 2014 o minimalnih načelih za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (na primer plina iz skrilavca), pri katerem se uporablja obsežno hidravlično lomljenje

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 8.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 118/2014

z dne 30. januarja 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 1560/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (1), ter zlasti člena 4(3), 6(5), 8(6), 16(4), 21(3), 22(3), 23(4) in 24(5), člena 29(1) in (4), člena 31(4), člena 32(1) in (5) ter člena 35(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1560/2003 (2) so bile sprejete številne posebne ureditve, ki so potrebne za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1560/2003 (2) so bile sprejete številne posebne ureditve, ki so potrebne za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 (3).

| (2) | Junija 2013 je bila sprejeta Uredba (EU) št. 604/2013, s katero je bila prenovljena Uredba (ES) št. 343/2003. Za učinkovito uporabo Uredbe (ES) št. 604/2013 bi bilo treba sprejeti številne dodatne posebne ureditve. |
| --- | --- |

(2)

Junija 2013 je bila sprejeta Uredba (EU) št. 604/2013, s katero je bila prenovljena Uredba (ES) št. 343/2003. Za učinkovito uporabo Uredbe (ES) št. 604/2013 bi bilo treba sprejeti številne dodatne posebne ureditve.

| (3) | Da bi se povečala učinkovitost sistema in izboljšalo sodelovanje med nacionalnimi organi, bi bilo treba spremeniti pravila glede pošiljanja in obdelave prošenj za namen sprejema ali ponovnega sprejema, zahtev za informacije, sodelovanja pri združevanju družinskih članov in drugih sorodnikov v primeru mladoletnikov brez spremstva in vzdrževanih oseb ter glede izvedbe predaj. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se povečala učinkovitost sistema in izboljšalo sodelovanje med nacionalnimi organi, bi bilo treba spremeniti pravila glede pošiljanja in obdelave prošenj za namen sprejema ali ponovnega sprejema, zahtev za informacije, sodelovanja pri združevanju družinskih članov in drugih sorodnikov v primeru mladoletnikov brez spremstva in vzdrževanih oseb ter glede izvedbe predaj.

| (4) | Skupna brošura o Dublinski konvenciji / sistemu Eurodac ter posebna brošura za mladoletnike brez spremstva, standardni obrazec za izmenjavo ustreznih informacij o mladoletnikih brez spremstva, enotni pogoji za posvetovanje in izmenjavo informacij o mladoletnikih in vzdrževanih osebah, standardni obrazec za izmenjavo podatkov pred predajo; skupno zdravniško spričevalo, izdano pod enotnimi pogoji, in praktične ureditve za izmenjavo zdravstvenih podatkov oseb pred predajo, niso urejeni v Uredbi (ES) št. 1560/2003. Zato bi bilo treba dodati nove določbe. |
| --- | --- |

(4)

Skupna brošura o Dublinski konvenciji / sistemu Eurodac ter posebna brošura za mladoletnike brez spremstva, standardni obrazec za izmenjavo ustreznih informacij o mladoletnikih brez spremstva, enotni pogoji za posvetovanje in izmenjavo informacij o mladoletnikih in vzdrževanih osebah, standardni obrazec za izmenjavo podatkov pred predajo; skupno zdravniško spričevalo, izdano pod enotnimi pogoji, in praktične ureditve za izmenjavo zdravstvenih podatkov oseb pred predajo, niso urejeni v Uredbi (ES) št. 1560/2003. Zato bi bilo treba dodati nove določbe.

| (5) | Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) nadomešča Uredbo Sveta (ES) št. 2725/2000 (5) in uvaja spremembe v sistem Eurodac. Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1560/2003 prilagoditi, da bi ustrezno odražala interakcijo med postopki, določenimi v Uredbi (EU) št. 604/2013, in uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) nadomešča Uredbo Sveta (ES) št. 2725/2000 (5) in uvaja spremembe v sistem Eurodac. Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1560/2003 prilagoditi, da bi ustrezno odražala interakcijo med postopki, določenimi v Uredbi (EU) št. 604/2013, in uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013.

| (6) | Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa pravila o poenostavitvi uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013. Posledično bi bilo treba spremeniti enotne pogoje za pripravo in predložitev prošenj za sprejem prosilcev, da bi vključevali pravila o uporabi vizumskega informacijskega sistema za iskanje podatkov. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa pravila o poenostavitvi uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013. Posledično bi bilo treba spremeniti enotne pogoje za pripravo in predložitev prošenj za sprejem prosilcev, da bi vključevali pravila o uporabi vizumskega informacijskega sistema za iskanje podatkov.

| (7) | Tehnične prilagoditve so potrebne, da bi se odzvali na razvoj uporabljenih standardov in praktičnih ureditev uporabe elektronskega prenosnega omrežja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1560/2003, za lažje izvajanje Uredbe (EU) št. 604/2013. |
| --- | --- |

(7)

Tehnične prilagoditve so potrebne, da bi se odzvali na razvoj uporabljenih standardov in praktičnih ureditev uporabe elektronskega prenosnega omrežja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1560/2003, za lažje izvajanje Uredbe (EU) št. 604/2013.

| (8) | Pri obdelavi podatkov, ki se izvaja v skladu s to uredbo, bi bilo treba uporabiti Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(8)

Pri obdelavi podatkov, ki se izvaja v skladu s to uredbo, bi bilo treba uporabiti Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (9) | Uredba (EU) št. 604/2013 se uporablja za prošnje za mednarodno zaščito, vložene od 1. januarja 2014. Ta uredba mora zato začeti veljati čim prej, da bi se lahko v celoti uporabljala Uredba (ES) št. 604/2013. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) št. 604/2013 se uporablja za prošnje za mednarodno zaščito, vložene od 1. januarja 2014. Ta uredba mora zato začeti veljati čim prej, da bi se lahko v celoti uporabljala Uredba (ES) št. 604/2013.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 44(2) Uredbe (ES) št. 604/2013. |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 44(2) Uredbe (ES) št. 604/2013.

| (11) | Uredbo (ES) št. 1560/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (ES) št. 1560/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 1560/2003

Uredba (ES) št. 1560/2003 se spremeni:

| 1. | v členu 1 se vstavi naslednji odstavek:
  „2a.   Kadar je zahtevek izdan na podlagi pozitivnega rezultata (zadetka), poslanega iz vizumskega informacijskega sistema (VIS) v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (8) po preverjanju prstnih odtisov prosilca za mednarodno zaščito s prej odvzetimi prstnimi odtisi, poslanimi v VIS v skladu s členom 9 navedene uredbe in preverjenimi v skladu s členom 21 navedene uredbe, zahtevek vsebuje tudi podatke, poslane iz VIS.

  (8)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).“;" |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se vstavi naslednji odstavek:

„2a.   Kadar je zahtevek izdan na podlagi pozitivnega rezultata (zadetka), poslanega iz vizumskega informacijskega sistema (VIS) v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (8) po preverjanju prstnih odtisov prosilca za mednarodno zaščito s prej odvzetimi prstnimi odtisi, poslanimi v VIS v skladu s členom 9 navedene uredbe in preverjenimi v skladu s členom 21 navedene uredbe, zahtevek vsebuje tudi podatke, poslane iz VIS.

(8)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).“;"

| 2. | člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Priprava zahtevkov za ponoven sprejem
  Zahtevki za ponoven sprejem se izvedejo na standardnih obrazcih v skladu z modelom iz Priloge III, z navedbo narave zahtevka, razlogov zanj in v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9), na kateri temelji.
  Po potrebi vsebuje zahtevek tudi:






  (a) | izvod vseh dokazov in posrednih dokazov, da je določena država članica odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jih po potrebi spremljajo opombe o okoliščinah, v katerih so bili dokazi pridobljeni, in o njihovi dokazni vrednosti po mnenju zaprošene države, z navedbo seznamov dokazov in posrednih okoliščin iz člena 22(3) Uredbe (ES) št. 604/2013, določenih v Prilogi II k tej uredbi; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Priprava zahtevkov za ponoven sprejem

Zahtevki za ponoven sprejem se izvedejo na standardnih obrazcih v skladu z modelom iz Priloge III, z navedbo narave zahtevka, razlogov zanj in v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9), na kateri temelji.

Po potrebi vsebuje zahtevek tudi:

(a)

izvod vseh dokazov in posrednih dokazov, da je določena država članica odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jih po potrebi spremljajo opombe o okoliščinah, v katerih so bili dokazi pridobljeni, in o njihovi dokazni vrednosti po mnenju zaprošene države, z navedbo seznamov dokazov in posrednih okoliščin iz člena 22(3) Uredbe (ES) št. 604/2013, določenih v Prilogi II k tej uredbi;

| (b) | pozitivni rezultat (zadetek), ki ga je v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 2725/2000 poslala centralna enota Eurodaca po preverjanju prstnih odtisov prosilca s prej odvzetimi prstnimi odtisi, poslanimi v centralno enoto v skladu s členom 4(1) in (2) navedene uredbe in preverjenimi v skladu s členom 4(6) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(b)

pozitivni rezultat (zadetek), ki ga je v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 2725/2000 poslala centralna enota Eurodaca po preverjanju prstnih odtisov prosilca s prej odvzetimi prstnimi odtisi, poslanimi v centralno enoto v skladu s členom 4(1) in (2) navedene uredbe in preverjenimi v skladu s členom 4(6) navedene uredbe.

(9)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).“"

| 3. | v členu 8 se doda nov odstavek:
  „3.   Standardni obrazec, določen v Prilogi VI, se uporabi za to, da se v odgovorno državo članico prenesejo podatki, bistveni za zaščito pravic in neposrednih potreb osebe, ki jo je treba predati. Ta standardni obrazec se šteje za obvestilo v smislu odstavka 2.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 8 se doda nov odstavek:

„3.   Standardni obrazec, določen v Prilogi VI, se uporabi za to, da se v odgovorno državo članico prenesejo podatki, bistveni za zaščito pravic in neposrednih potreb osebe, ki jo je treba predati. Ta standardni obrazec se šteje za obvestilo v smislu odstavka 2.“;

| 4. | v členu 9 se vstavi nov odstavek:
  „1a.   Kadar je bila predaja odložena na zahtevo države članice, ki osebo predaja, morata ta država in pristojna država članica še naprej ostati v stiku, da se omogoči organizacija nove predaje v najkrajšem možnem času v skladu s členom 8 in najpozneje dva tedna, odkar so organi izvedeli za prenehanje okoliščin, ki so povzročile zamudo ali odlog. V takem primeru se pred predajo pošlje posodobljeni standardni obrazec za prenos podatkov, kakor je določeno v Prilogi VI.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 9 se vstavi nov odstavek:

„1a.   Kadar je bila predaja odložena na zahtevo države članice, ki osebo predaja, morata ta država in pristojna država članica še naprej ostati v stiku, da se omogoči organizacija nove predaje v najkrajšem možnem času v skladu s členom 8 in najpozneje dva tedna, odkar so organi izvedeli za prenehanje okoliščin, ki so povzročile zamudo ali odlog. V takem primeru se pred predajo pošlje posodobljeni standardni obrazec za prenos podatkov, kakor je določeno v Prilogi VI.“;

| 5. | v členu 9 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Država članica, ki zaradi enega od razlogov iz člena 29(2) Uredbe (EU) št. 604/2013 ne more opraviti predaje v običajnem roku šestih mesecev od datuma sprejema zahtevka za sprejem ali ponovni sprejem zadevne osebe ali dokončne odločbe o pritožbi ali reviziji z odložilnim učinkom, o tem obvesti pristojno državo članico pred iztekom tega roka. V nasprotnem primeru je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito in izpolnitev drugih obveznosti iz Uredbe (ES) št. 604/2013 odgovorna država članica prosilka v skladu s členom 29(2) navedene uredbe.“; |
| --- | --- |

5.

v členu 9 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Država članica, ki zaradi enega od razlogov iz člena 29(2) Uredbe (EU) št. 604/2013 ne more opraviti predaje v običajnem roku šestih mesecev od datuma sprejema zahtevka za sprejem ali ponovni sprejem zadevne osebe ali dokončne odločbe o pritožbi ali reviziji z odložilnim učinkom, o tem obvesti pristojno državo članico pred iztekom tega roka. V nasprotnem primeru je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito in izpolnitev drugih obveznosti iz Uredbe (ES) št. 604/2013 odgovorna država članica prosilka v skladu s členom 29(2) navedene uredbe.“;

| 6. | v členu 11 se doda nov odstavek:
  „6.   Če prosilec biva na ozemlju države članice, ki ni država članica, v kateri biva njegov otrok, brat ali sestra oziroma starš, kot je navedeno v členu 16(1) Uredbe (EU) št. 604/2013, se državi članici med seboj posvetujeta in si izmenjata informacije, da se ugotovi naslednje:






  (a) | obstoj izkazane družinske vezi med prosilcem in njegovim otrokom, bratom ali sestro oziroma staršem; |
| --- | --- | --- |

6.

v členu 11 se doda nov odstavek:

„6.   Če prosilec biva na ozemlju države članice, ki ni država članica, v kateri biva njegov otrok, brat ali sestra oziroma starš, kot je navedeno v členu 16(1) Uredbe (EU) št. 604/2013, se državi članici med seboj posvetujeta in si izmenjata informacije, da se ugotovi naslednje:

(a)

obstoj izkazane družinske vezi med prosilcem in njegovim otrokom, bratom ali sestro oziroma staršem;

| (b) | razmerje odvisnosti med prosilcem in otrokom, bratom ali sestro oziroma staršem; |
| --- | --- |

(b)

razmerje odvisnosti med prosilcem in otrokom, bratom ali sestro oziroma staršem;

| (c) | sposobnost zadevne osebe, da skrbi za vzdrževano osebo; |
| --- | --- |

(c)

sposobnost zadevne osebe, da skrbi za vzdrževano osebo;

| (d) | po potrebi elementi, ki jih je treba upoštevati pri oceni nezmožnosti potovanja v daljšem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi elementi, ki jih je treba upoštevati pri oceni nezmožnosti potovanja v daljšem časovnem obdobju.

Za izvedbo izmenjave informacij iz prvega pododstavka se uporabi standardni obrazec iz Priloge VII k tej uredbi.

Zaprošena država članica si prizadeva odgovoriti v štirih tednih od prejema zahtevka. Kadar prepričljivi dokazi kažejo, da bi nadaljnje preiskave privedle do pomembnejših informacij, zaprošena država članica obvesti državo članico prosilko, da potrebuje dva dodatna tedna.

Zahtevek za informacije iz tega člena se izvede na način, ki zagotavlja popolno skladnost z roki iz členov 21(1), 22(1), 23(2), 24(2) in 25(1) Uredbe (EU) št. 604/2013. Ta obveznost ne vpliva na člen 34(5) Uredbe (EU) št. 604/2013.“;

| 7. | v členu 12 se dodajo naslednji odstavki:
  „3.   Zaradi lajšanja ustreznih ukrepov za opredelitev družinskih članov, bratov in sester ali drugih sorodnikov mladoletnika brez spremstva, jih država članica, v kateri je mladoletnik brez spremstva vložil prošnjo za mednarodno zaščito, na podlagi osebnega razgovora v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 604/2013 ob navzočnosti zastopnika iz člena 6(2) navedene uredbe poišče in/ali upošteva vse informacije, ki jih predloži mladoletnik ali prihajajo iz drugega verodostojnega vira, seznanjenega z osebnim položajem ali opravljeno potjo mladoletnika ali njegovega družinskega člana, brata ali sestre oziroma drugega sorodnika.
  Organi, ki izvajajo postopek določanja države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje mladoletnika brez spremstva, v ta postopek v največji možni meri vključijo zastopnika iz člena 6(2) Uredbe (EU) št. 604/2013.
  4.   Če pri izpolnjevanju obveznosti na podlagi člena 8 Uredbe (EU) št. 604/2013 država članica, ki izvaja postopek določanja države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje mladoletnika brez spremstva, poseduje informacije, ki omogočajo začetek postopka ugotovitve istovetnosti in/ali izsleditve družinskega člana, brata ali sestre oziroma drugega sorodnika mladoletnika, se ta država članica po potrebi posvetuje z drugimi državami članicami in si z njimi izmenja informacije, da:






  (a) | se ugotovi istovetnost družinskih članov, bratov in sester ali drugih sorodnikov mladoletnika brez spremstva, ki bivajo na ozemlju držav članic; |
| --- | --- | --- |

7.

v členu 12 se dodajo naslednji odstavki:

„3.   Zaradi lajšanja ustreznih ukrepov za opredelitev družinskih članov, bratov in sester ali drugih sorodnikov mladoletnika brez spremstva, jih država članica, v kateri je mladoletnik brez spremstva vložil prošnjo za mednarodno zaščito, na podlagi osebnega razgovora v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 604/2013 ob navzočnosti zastopnika iz člena 6(2) navedene uredbe poišče in/ali upošteva vse informacije, ki jih predloži mladoletnik ali prihajajo iz drugega verodostojnega vira, seznanjenega z osebnim položajem ali opravljeno potjo mladoletnika ali njegovega družinskega člana, brata ali sestre oziroma drugega sorodnika.

Organi, ki izvajajo postopek določanja države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje mladoletnika brez spremstva, v ta postopek v največji možni meri vključijo zastopnika iz člena 6(2) Uredbe (EU) št. 604/2013.

4.   Če pri izpolnjevanju obveznosti na podlagi člena 8 Uredbe (EU) št. 604/2013 država članica, ki izvaja postopek določanja države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje mladoletnika brez spremstva, poseduje informacije, ki omogočajo začetek postopka ugotovitve istovetnosti in/ali izsleditve družinskega člana, brata ali sestre oziroma drugega sorodnika mladoletnika, se ta država članica po potrebi posvetuje z drugimi državami članicami in si z njimi izmenja informacije, da:

(a)

se ugotovi istovetnost družinskih članov, bratov in sester ali drugih sorodnikov mladoletnika brez spremstva, ki bivajo na ozemlju držav članic;

| (b) | se ugotovi obstoj izkazanih družinskih vezi; |
| --- | --- |

(b)

se ugotovi obstoj izkazanih družinskih vezi;

| (c) | se oceni sposobnost sorodnika skrbeti za mladoletnika brez spremstva, vključno s primeri, ko družinski člani, bratje in sestre ali drugi sorodniki mladoletnika brez spremstva bivajo v več kot eni državi članici. |
| --- | --- |

(c)

se oceni sposobnost sorodnika skrbeti za mladoletnika brez spremstva, vključno s primeri, ko družinski člani, bratje in sestre ali drugi sorodniki mladoletnika brez spremstva bivajo v več kot eni državi članici.

5.   Kadar iz izmenjanih informacij iz odstavka 4 izhaja, da več družinskih članov, bratov in sester ali drugih sorodnikov mladoletnika brez spremstva biva v drugi državi članici ali drugih državah članicah, država članica, v kateri biva mladoletnik brez spremstva, sodeluje z ustrezno državo članico ali državami članicami, da se določi najprimernejša oseba, ki se ji zaupa skrb za mladoletnika, in zlasti da se ugotovi naslednje:

| (a) | trdnost družinskih vezi med mladoletnikom in različnimi osebami, za katere se je ugotovilo, da so na ozemljih držav članic; |
| --- | --- |

(a)

trdnost družinskih vezi med mladoletnikom in različnimi osebami, za katere se je ugotovilo, da so na ozemljih držav članic;

| (b) | sposobnost in razpoložljivost zadevnih oseb, da skrbijo za mladoletnika; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost in razpoložljivost zadevnih oseb, da skrbijo za mladoletnika;

| (c) | interes mladoletnika v posameznem primeru. |
| --- | --- |

(c)

interes mladoletnika v posameznem primeru.

6.   Za izvedbo izmenjave informacij iz odstavka 4 se uporabi standardni obrazec iz Priloge VIII k tej uredbi.

Zaprošena država članica si prizadeva odgovoriti v štirih tednih od prejema zahtevka. Kadar prepričljivi dokazi kažejo, da bi nadaljnje preiskave privedle do pomembnejših informacij, zaprošena država članica obvesti državo članico prosilko, da potrebuje dva dodatna tedna.

Zahtevek za informacije iz tega člena se izvede na način, ki zagotavlja popolno skladnost z roki iz členov 21(1), 22(1), 23(2), 24(2) in 25(1) Uredbe (EU) št. 604/2013. Ta obveznost ne vpliva na člen 34(5) Uredbe (EU) št. 604/2013.“;

| 8. | v členu 15(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Zahtevki, odgovori in vsa pisna korespondenca med državami članicami glede uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 se pošiljajo preko elektronskega komunikacijskega omrežja ‚DubliNet‘, določenega v Naslovu II te uredbe.“; |
| --- | --- |

8.

v členu 15(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Zahtevki, odgovori in vsa pisna korespondenca med državami članicami glede uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 se pošiljajo preko elektronskega komunikacijskega omrežja ‚DubliNet‘, določenega v Naslovu II te uredbe.“;

| 9. | vstavi se nov člen 15a:
  „Člen 15a
  Enotni pogoji in praktične ureditve za izmenjavo zdravstvenih podatkov pred izvedbo predaje
  Izmenjava zdravstvenih podatkov pred predajo ter zlasti pošiljanje zdravniškega spričevala iz Priloge IX se izvede samo med organi, o katerih je bila Komisija uradno obveščena v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 604/2013 preko omrežja ‚DubliNet‘.
  Država članica, ki izvaja predajo prosilca, in odgovorna država članica si prizadevata, da se pred pošiljanjem zdravniškega spričevala sporazumeta o jeziku, ki se uporabi za izpolnitev tega spričevala, ob upoštevanju okoliščin primera, predvsem potrebe po morebitnem nujnem ukrepanju ob prihodu.“; |
| --- | --- |

9.

vstavi se nov člen 15a:

„Člen 15a

Enotni pogoji in praktične ureditve za izmenjavo zdravstvenih podatkov pred izvedbo predaje

Izmenjava zdravstvenih podatkov pred predajo ter zlasti pošiljanje zdravniškega spričevala iz Priloge IX se izvede samo med organi, o katerih je bila Komisija uradno obveščena v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 604/2013 preko omrežja ‚DubliNet‘.

Država članica, ki izvaja predajo prosilca, in odgovorna država članica si prizadevata, da se pred pošiljanjem zdravniškega spričevala sporazumeta o jeziku, ki se uporabi za izpolnitev tega spričevala, ob upoštevanju okoliščin primera, predvsem potrebe po morebitnem nujnem ukrepanju ob prihodu.“;

| 10. | vstavi se nov člen 16a:
  „Člen 16a
  Informativne brošure, namenjene prosilcem za mednarodno zaščito
  1.   Skupna brošura, ki vse prosilce za mednarodno zaščito obvešča o določbah Uredbe (EU) št. 604/2013 in o uporabi Uredbe (EU) št. 603/2013, je v Prilogi X.
  2.   Posebna brošura za otroke brez spremstva, ki prosijo za mednarodno zaščito, je v Prilogi XI.
  3.   Informacije za državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so bili prijeti v zvezi z nezakonitim prehodom zunanje meje, so v Prilogi XII.
  4.   Informacije za državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so bili odkriti, da nezakonito bivajo v državi članici, so v Prilogi XIII.“; |
| --- | --- |

10.

vstavi se nov člen 16a:

„Člen 16a

Informativne brošure, namenjene prosilcem za mednarodno zaščito

1.   Skupna brošura, ki vse prosilce za mednarodno zaščito obvešča o določbah Uredbe (EU) št. 604/2013 in o uporabi Uredbe (EU) št. 603/2013, je v Prilogi X.

2.   Posebna brošura za otroke brez spremstva, ki prosijo za mednarodno zaščito, je v Prilogi XI.

3.   Informacije za državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so bili prijeti v zvezi z nezakonitim prehodom zunanje meje, so v Prilogi XII.

4.   Informacije za državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so bili odkriti, da nezakonito bivajo v državi članici, so v Prilogi XIII.“;

| 11. | v členu 18 se črta odstavek 2; |
| --- | --- |

11.

v členu 18 se črta odstavek 2;

| 12. | v členu 19 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Obrazce, katerih vzorci so navedeni v prilogah I in III, ter obrazce za zahtevek o informacijah, navedene v prilogah V, VI, VII, VIII in IX, si nacionalne vstopne točke izmenjujejo v obliki, ki jo je predvidela Komisija. Komisija obvesti države članice o zahtevanih tehničnih standardih.“; |
| --- | --- |

12.

v členu 19 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Obrazce, katerih vzorci so navedeni v prilogah I in III, ter obrazce za zahtevek o informacijah, navedene v prilogah V, VI, VII, VIII in IX, si nacionalne vstopne točke izmenjujejo v obliki, ki jo je predvidela Komisija. Komisija obvesti države članice o zahtevanih tehničnih standardih.“;

| 13. | v členu 20 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsako pošiljanje ima svojo sklicno številko, s čimer je mogoče nedvoumno ugotoviti primer, na katerega se nanaša, in državo članico, ki vlaga zahtevek. Na podlagi te številke mora biti tudi mogoče ugotoviti, ali se pošiljanje nanaša na zahtevek za sprejem (tip 1), zahtevek za ponovni sprejem (tip 2), zahtevek za informacije (tip 3), izmenjavo informacij o otroku, bratu ali sestri oziroma staršu prosilca, ki je nepreskrbljen družinski član (tip 4), izmenjavo informacij o družini, bratu ali sestri oziroma drugem sorodniku mladoletnika brez spremstva (tip 5), pošiljanje podatkov pred predajo (tip 6) ali pošiljanje enotnega zdravniškega spričevala (tip 7).“; |
| --- | --- |

13.

v členu 20 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsako pošiljanje ima svojo sklicno številko, s čimer je mogoče nedvoumno ugotoviti primer, na katerega se nanaša, in državo članico, ki vlaga zahtevek. Na podlagi te številke mora biti tudi mogoče ugotoviti, ali se pošiljanje nanaša na zahtevek za sprejem (tip 1), zahtevek za ponovni sprejem (tip 2), zahtevek za informacije (tip 3), izmenjavo informacij o otroku, bratu ali sestri oziroma staršu prosilca, ki je nepreskrbljen družinski član (tip 4), izmenjavo informacij o družini, bratu ali sestri oziroma drugem sorodniku mladoletnika brez spremstva (tip 5), pošiljanje podatkov pred predajo (tip 6) ali pošiljanje enotnega zdravniškega spričevala (tip 7).“;

| 14. | v členu 20(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Če zahtevek temelji na podatkih Eurodaca, je dodana tudi sklicna številka Eurodaca za zaprošeno državo članico.“; |
| --- | --- |

14.

v členu 20(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če zahtevek temelji na podatkih Eurodaca, je dodana tudi sklicna številka Eurodaca za zaprošeno državo članico.“;

| 15. | v členu 21 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Če je neka nacionalna vstopna točka poslala podatke nacionalni vstopni točki, v kateri je prišlo do prekinitve delovanja, se zapisnik o prenosu na ravni osrednje komunikacijske infrastrukture uporabi kot dokazilo o dnevu in uri prenosa. Roki iz Uredbe (ES) št. 604/2013 za pošiljanje zahtevkov ali odgovorov se za čas prekinitve delovanja zadevne nacionalne vstopne točke ne podaljšajo.“; |
| --- | --- |

15.

v členu 21 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Če je neka nacionalna vstopna točka poslala podatke nacionalni vstopni točki, v kateri je prišlo do prekinitve delovanja, se zapisnik o prenosu na ravni osrednje komunikacijske infrastrukture uporabi kot dokazilo o dnevu in uri prenosa. Roki iz Uredbe (ES) št. 604/2013 za pošiljanje zahtevkov ali odgovorov se za čas prekinitve delovanja zadevne nacionalne vstopne točke ne podaljšajo.“;

| 16. | priloge se nadomestijo z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

16.

priloge se nadomestijo z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. januarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 180, 29.6.2013, str. 31.

1

(2)  Uredba komisije (ES) št. 1560/2003 z dne 2. septembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) No 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 222, 5.9.2003, str. 3).

2

(3)  Uredba sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 50, 25.2.2003, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (UL L 316, 15.12.2000, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

6

(7)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

7

---

PRILOGA

PRILOGA I

Image

Image

Image

Image

PRILOGA II

(Sklicevanja se nanašajo na Uredbo (EU) št. 604/2013)

SEZNAM A

DOKAZILA

I.   Postopek določanja države, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito

1.   Prisotnost družinskega člana ali sorodnika (očeta, matere, otroka, brata ali sestre, tete, strica, starega starša, odrasle osebe, odgovorne za otroka, skrbnika) prosilca, ki je mladoletnik brez spremstva (člen 8)

Neposredni dokazi

| — | pisna potrditev informacij s strani druge države članice, |
| --- | --- |

—

pisna potrditev informacij s strani druge države članice,

| — | izvlečki iz registrov, |
| --- | --- |

—

izvlečki iz registrov,

| — | dovoljenja za prebivanje, izdana družinskemu članu, |
| --- | --- |

—

dovoljenja za prebivanje, izdana družinskemu članu,

| — | dokazila, če obstajajo, da so osebe v sorodu, |
| --- | --- |

—

dokazila, če obstajajo, da so osebe v sorodu,

| — | v nasprotnem primeru, kadar je potrebno, test DNK ali krvni test. |
| --- | --- |

—

v nasprotnem primeru, kadar je potrebno, test DNK ali krvni test.

2.   Zakonito bivanje družinskega člana, ki je upravičenec do mednarodne zaščite, v državi članici (člen 9)

Neposredni dokazi

| — | pisna potrditev informacij s strani druge države članice, |
| --- | --- |

—

pisna potrditev informacij s strani druge države članice,

| — | izvlečki iz registrov, |
| --- | --- |

—

izvlečki iz registrov,

| — | dovoljenja za prebivanje, izdana osebi, ki ima status begunca ali status subsidiarne zaščite, |
| --- | --- |

—

dovoljenja za prebivanje, izdana osebi, ki ima status begunca ali status subsidiarne zaščite,

| — | dokazila, če obstajajo, da so osebe v sorodu, |
| --- | --- |

—

dokazila, če obstajajo, da so osebe v sorodu,

| — | privolitev zadevnih oseb. |
| --- | --- |

—

privolitev zadevnih oseb.

3.   Prisotnost družinskega člana, ki prosi za mednarodno zaščito, o čigar prošnji za mednarodno zaščito v državi članici še ni bila sprejeta prva vsebinska odločitev (člen 10)

Neposredni dokazi

| — | pisna potrditev informacij s strani druge države članice, |
| --- | --- |

—

pisna potrditev informacij s strani druge države članice,

| — | izvlečki iz registrov, |
| --- | --- |

—

izvlečki iz registrov,

| — | dovoljenja za začasno prebivanje, izdana osebi za čas obravnavanja prošnje, |
| --- | --- |

—

dovoljenja za začasno prebivanje, izdana osebi za čas obravnavanja prošnje,

| — | dokazila, če obstajajo, da so osebe v sorodu, |
| --- | --- |

—

dokazila, če obstajajo, da so osebe v sorodu,

| — | v nasprotnem primeru, kadar je potrebno, test DNK ali krvni test, |
| --- | --- |

—

v nasprotnem primeru, kadar je potrebno, test DNK ali krvni test,

| — | privolitev zadevnih oseb. |
| --- | --- |

—

privolitev zadevnih oseb.

4.   Veljavni dokumenti za prebivanje (člen 12(1) in (3)) ali dokumenti za prebivanje, katerih veljavnost je potekla pred manj kot dvema letoma [in datum začetka njihove veljavnosti] (člen 12(4))

Neposredni dokazi

| — | dokument za prebivanje, |
| --- | --- |

—

dokument za prebivanje,

| — | izvlečki iz registra tujcev ali podobnih registrov, |
| --- | --- |

—

izvlečki iz registra tujcev ali podobnih registrov,

| — | poročila/potrditve informacij s strani države članice, ki je izdala dokument za prebivanje. |
| --- | --- |

—

poročila/potrditve informacij s strani države članice, ki je izdala dokument za prebivanje.

5.   Veljavni vizumi (člen 12(2) in (3)) in vizumi, katerih veljavnost je potekla pred manj kot šestimi meseci [in datum začetka njihove veljavnosti] (člen 12(4))

Neposredni dokazi

| — | izdani vizum (veljaven ali potekel, kot je primerno), |
| --- | --- |

—

izdani vizum (veljaven ali potekel, kot je primerno),

| — | izvlečki iz registra tujcev ali podobnih registrov, |
| --- | --- |

—

izvlečki iz registra tujcev ali podobnih registrov,

| — | pozitivni rezultat (zadetek), ki se prenese prek VIS v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 767/2008, |
| --- | --- |

—

pozitivni rezultat (zadetek), ki se prenese prek VIS v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 767/2008,

| — | poročila/potrditve informacij s strani države članice, ki je izdala vizum. |
| --- | --- |

—

poročila/potrditve informacij s strani države članice, ki je izdala vizum.

6.   Zakonit vstop na ozemlje preko zunanje meje (člen 14)

Neposredni dokazi

| — | vstopni žig v potnem listu, |
| --- | --- |

—

vstopni žig v potnem listu,

| — | izstopni žig države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje, |
| --- | --- |

—

izstopni žig države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje,

| — | vozovnice, ki dokazujejo vstop preko zunanje meje, |
| --- | --- |

—

vozovnice, ki dokazujejo vstop preko zunanje meje,

| — | vstopni žig ali podobni zaznamek v potnem listu. |
| --- | --- |

—

vstopni žig ali podobni zaznamek v potnem listu.

7.   Nezakonit vstop na ozemlje preko zunanje meje (člen 13(1))

Neposredni dokazi

| — | pozitivni rezultat, ki ga posreduje sistem Eurodac po primerjavi prstnih odtisov prosilca s prstnimi odtisi, odvzetimi v skladu s členom 14 uredbe „Eurodac“, |
| --- | --- |

—

pozitivni rezultat, ki ga posreduje sistem Eurodac po primerjavi prstnih odtisov prosilca s prstnimi odtisi, odvzetimi v skladu s členom 14 uredbe „Eurodac“,

| — | vstopni žig v ponarejenem ali predrugačenem potnem listu, |
| --- | --- |

—

vstopni žig v ponarejenem ali predrugačenem potnem listu,

| — | izstopni žig države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje, |
| --- | --- |

—

izstopni žig države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje,

| — | vozovnice, ki dokazujejo vstop preko zunanje meje, |
| --- | --- |

—

vozovnice, ki dokazujejo vstop preko zunanje meje,

| — | vstopni žig ali podobni zaznamek v potnem listu. |
| --- | --- |

—

vstopni žig ali podobni zaznamek v potnem listu.

8.   Najmanj petmesečno nepretrgano bivanje v državi članici (člen 13(2))

Neposredni dokazi

| — | začasna dovoljenja za prebivanje, izdana za čas obravnavanja vloge za izdajo dovoljenja za prebivanje, |
| --- | --- |

—

začasna dovoljenja za prebivanje, izdana za čas obravnavanja vloge za izdajo dovoljenja za prebivanje,

| — | pozivi k zapustitvi ozemlja ali odredba o izgonu, ki so bili izdani v presledkih najmanj petih mesecev ali niso bili izvršeni, |
| --- | --- |

—

pozivi k zapustitvi ozemlja ali odredba o izgonu, ki so bili izdani v presledkih najmanj petih mesecev ali niso bili izvršeni,

| — | izvlečki iz evidence bolnišnic, zaporov, prostorov za pridržanje. |
| --- | --- |

—

izvlečki iz evidence bolnišnic, zaporov, prostorov za pridržanje.

9.   Zapustitev ozemlja držav članic (člen 19(2))

Neposredni dokazi

| — | izstopni žig, |
| --- | --- |

—

izstopni žig,

| — | izvlečki iz registrov tretjih držav (ki dokazujejo prebivanje), |
| --- | --- |

—

izvlečki iz registrov tretjih držav (ki dokazujejo prebivanje),

| — | vozovnice, ki dokazujejo odhod preko zunanje meje ali vstop na zunanji meji, |
| --- | --- |

—

vozovnice, ki dokazujejo odhod preko zunanje meje ali vstop na zunanji meji,

| — | poročilo/potrditev s strani države članice, iz katere je prosilec zapustil ozemlje držav članic, |
| --- | --- |

—

poročilo/potrditev s strani države članice, iz katere je prosilec zapustil ozemlje držav članic,

| — | žig tretje države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje. |
| --- | --- |

—

žig tretje države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje.

II.   Obveznost države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje, da ponovno prevzame ali sprejme prosilca.

1.   Postopek določanja odgovorne države članice poteka v državi članici, v kateri je bila prošnja vložena (člen 20(5))

Neposredni dokazi

| — | pozitivni rezultat, ki ga posreduje sistem Eurodac po primerjavi prstnih odtisov prosilca s prstnimi odtisi, odvzetimi v skladu s členom 9 uredbe „Eurodac“, |
| --- | --- |

—

pozitivni rezultat, ki ga posreduje sistem Eurodac po primerjavi prstnih odtisov prosilca s prstnimi odtisi, odvzetimi v skladu s členom 9 uredbe „Eurodac“,

| — | obrazec, ki ga je predložil prosilec, |
| --- | --- |

—

obrazec, ki ga je predložil prosilec,

| — | uradno poročilo pristojnih organov, |
| --- | --- |

—

uradno poročilo pristojnih organov,

| — | prstni odtisi, odvzeti v zvezi s prošnjo, |
| --- | --- |

—

prstni odtisi, odvzeti v zvezi s prošnjo,

| — | izvlečki iz ustreznih registrov in datotek, |
| --- | --- |

—

izvlečki iz ustreznih registrov in datotek,

| — | pisno poročilo pristojnih organov, da je bila prošnja vložena. |
| --- | --- |

—

pisno poročilo pristojnih organov, da je bila prošnja vložena.

2.   Prošnja se obravnava ali je bila vložena že prej (člen 18(1)(b), (c) in (d))

Neposredni dokazi

| — | pozitivni rezultat, ki ga posreduje sistem Eurodac po primerjavi prstnih odtisov prosilca s prstnimi odtisi, odvzetimi v skladu s členom 9 uredbe „Eurodac“, |
| --- | --- |

—

pozitivni rezultat, ki ga posreduje sistem Eurodac po primerjavi prstnih odtisov prosilca s prstnimi odtisi, odvzetimi v skladu s členom 9 uredbe „Eurodac“,

| — | obrazec, ki ga je predložil prosilec, |
| --- | --- |

—

obrazec, ki ga je predložil prosilec,

| — | uradno poročilo pristojnih organov, |
| --- | --- |

—

uradno poročilo pristojnih organov,

| — | prstni odtisi, odvzeti v zvezi s prošnjo, |
| --- | --- |

—

prstni odtisi, odvzeti v zvezi s prošnjo,

| — | izvlečki iz ustreznih registrov in datotek, |
| --- | --- |

—

izvlečki iz ustreznih registrov in datotek,

| — | pisno poročilo pristojnih organov, da je bila prošnja vložena. |
| --- | --- |

—

pisno poročilo pristojnih organov, da je bila prošnja vložena.

3.   Zapustitev ozemlja držav članic (člena 20(5)) in 19(2))

Neposredni dokazi

| — | izstopni žig, |
| --- | --- |

—

izstopni žig,

| — | izvlečki iz registrov tretjih držav (ki dokazujejo prebivanje), |
| --- | --- |

—

izvlečki iz registrov tretjih držav (ki dokazujejo prebivanje),

| — | izstopni žig tretje države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje, |
| --- | --- |

—

izstopni žig tretje države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje,

| — | pisno dokazilo pristojnih organov, da je bil tujec dejansko izgnan. |
| --- | --- |

—

pisno dokazilo pristojnih organov, da je bil tujec dejansko izgnan.

4.   Izgon z ozemlja držav članic (člen 19(3))

Neposredni dokazi

| — | pisno dokazilo pristojnih organov, da je bil tujec dejansko izgnan, |
| --- | --- |

—

pisno dokazilo pristojnih organov, da je bil tujec dejansko izgnan,

| — | izstopni žig, |
| --- | --- |

—

izstopni žig,

| — | potrditev informacije o izgonu s strani tretje države. |
| --- | --- |

—

potrditev informacije o izgonu s strani tretje države.

SEZNAM B

POSREDNE OKOLIŠČINE

I.   Postopek določanja države, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito

1.   Prisotnost družinskega člana (oče, mati, skrbnik) prosilca, ki je mladoletnik brez spremstva (člen 8)

Indikativni dokazi
   (1)

| — | preverljive informacije, ki jih posreduje prosilec, |
| --- | --- |

—

preverljive informacije, ki jih posreduje prosilec,

| — | izjave zadevnih družinskih članov, |
| --- | --- |

—

izjave zadevnih družinskih članov,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR). |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR).

2.   Zakonito prebivanje družinskega člana, ki je upravičenec do statusa begunca ali mednarodne zaščite, v državi članici (člen 9)

Indikativni dokazi

| — | preverljive informacije, ki jih posreduje prosilec, |
| --- | --- |

—

preverljive informacije, ki jih posreduje prosilec,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR). |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR).

3.   Prisotnost družinskega člana, ki prosi za mednarodno zaščito, o čigar prošnji za mednarodno zaščito v državi članici še ni bila sprejeta prva vsebinska odločitev (člen 10)

Indikativni dokazi

| — | preverljive informacije, ki jih posreduje prosilec, |
| --- | --- |

—

preverljive informacije, ki jih posreduje prosilec,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR). |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR).

4.   Veljavni dokumenti za prebivanje (člen 12(1) in (3)) ali dokumenti za prebivanje, katerih veljavnost je potekla pred manj kot dvema letoma [in datum začetka njihove veljavnosti] (člen 12(4))

Indikativni dokazi

| — | podrobne in preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

podrobne in preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | poročila/potrditev informacij s strani države članice, ki ni izdala dovoljenja za prebivanje, |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani države članice, ki ni izdala dovoljenja za prebivanje,

| — | poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd. |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.

5.   Veljavni vizumi (člen 12(2) in (3)) in vizumi, katerih veljavnost je potekla pred manj kot šestimi meseci [in datum začetka njihove veljavnosti] (člen 12(4))

Indikativni dokazi

| — | podrobne in preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

podrobne in preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | poročila/potrditev informacij s strani države članice, ki ni izdala dovoljenja za prebivanje, |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani države članice, ki ni izdala dovoljenja za prebivanje,

| — | poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd. |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.

6.   Zakonit vstop na ozemlje preko zunanje meje (člen 14)

Indikativni dokazi

| — | podrobne in preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

podrobne in preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | poročila/potrditev informacij s strani druge države članice ali tretje države, |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani druge države članice ali tretje države,

| — | poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd., |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,

| — | prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
  V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A, |
| --- | --- |

—

prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.

V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,

| — | vozovnice, |
| --- | --- |

—

vozovnice,

| — | hotelski računi, |
| --- | --- |

—

hotelski računi,

| — | izkaznice za vstop v javne ali zasebne institucije v državah članicah, |
| --- | --- |

—

izkaznice za vstop v javne ali zasebne institucije v državah članicah,

| — | kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd., |
| --- | --- |

—

kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd.,

| — | informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve turistične agencije, |
| --- | --- |

—

informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve turistične agencije,

| — | druge podobne posredne okoliščine. |
| --- | --- |

—

druge podobne posredne okoliščine.

7.   Nezakonit vstop na ozemlje preko zunanje meje (člen 13(1))

Indikativni dokazi

| — | podrobne in preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

podrobne in preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | poročila/potrditev informacij s strani druge države članice ali tretje države, |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani druge države članice ali tretje države,

| — | poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd., |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,

| — | prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
  V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A, |
| --- | --- |

—

prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.

V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,

| — | vozovnice, |
| --- | --- |

—

vozovnice,

| — | hotelski računi, |
| --- | --- |

—

hotelski računi,

| — | izkaznice za vstop v javne ali zasebne institucije v državah članicah, |
| --- | --- |

—

izkaznice za vstop v javne ali zasebne institucije v državah članicah,

| — | kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd., |
| --- | --- |

—

kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd.,

| — | informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije, |
| --- | --- |

—

informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,

| — | druge podobne posredne okoliščine. |
| --- | --- |

—

druge podobne posredne okoliščine.

8.   Najmanj petmesečno nepretrgano bivanje v državi članici (člen 13(2))

Indikativni dokazi

| — | podrobne in preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

podrobne in preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | poročila/potrditev informacij s strani nevladne organizacije, kot je organizacija, ki nudi nastanitev pomoči potrebnim, |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani nevladne organizacije, kot je organizacija, ki nudi nastanitev pomoči potrebnim,

| — | poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd., |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,

| — | prstni odtisi, |
| --- | --- |

—

prstni odtisi,

| — | vozovnice, |
| --- | --- |

—

vozovnice,

| — | hotelski računi, |
| --- | --- |

—

hotelski računi,

| — | izkaznice za vstop v javne ali zasebne institucije v državah članicah, |
| --- | --- |

—

izkaznice za vstop v javne ali zasebne institucije v državah članicah,

| — | kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd., |
| --- | --- |

—

kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd.,

| — | informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije, |
| --- | --- |

—

informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,

| — | druge podobne posredne okoliščine. |
| --- | --- |

—

druge podobne posredne okoliščine.

9.   Zapustitev ozemlja držav članic (člen 19(2))

Indikativni dokazi

| — | podrobne in preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

podrobne in preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | poročila/potrditev informacij s strani druge države članice, |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani druge države članice,

| — | glede člena 19(2): izstopni žig, kadar je zadevni prosilec zapustil ozemlje držav članic za več kot tri mesece, |
| --- | --- |

—

glede člena 19(2): izstopni žig, kadar je zadevni prosilec zapustil ozemlje držav članic za več kot tri mesece,

| — | poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd., |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,

| — | prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
  V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A, |
| --- | --- |

—

prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.

V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,

| — | vozovnice, |
| --- | --- |

—

vozovnice,

| — | hotelski računi, |
| --- | --- |

—

hotelski računi,

| — | kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd. v tretji državi, |
| --- | --- |

—

kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd. v tretji državi,

| — | informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije, |
| --- | --- |

—

informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,

| — | druge podobne posredne okoliščine. |
| --- | --- |

—

druge podobne posredne okoliščine.

II.   Obveznost države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, da ponovno prevzame ali sprejme prosilca

1.   Postopek določanja odgovorne države članice poteka v državi članici, v kateri je bila prošnja vložena (člen 20(5)).

Indikativni dokazi

| — | preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd., |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,

| — | poročila/potrditev informacij s strani druge države članice. |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani druge države članice.

2.   Prošnja za mednarodno zaščito se obravnava ali je bila vložena že prej (člen 18(1)(b), (c) in (d)).

Indikativni dokazi

| — | preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | poročila/potrditev informacij s strani druge države članice. |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani druge države članice.

3.   Zapustitev ozemlja držav članic (člena 20(5)) in 19(2))

Indikativni dokazi

| — | podrobne in preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

podrobne in preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | poročila/potrditev informacij s strani druge države članice, |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani druge države članice,

| — | izstopni žig, kadar je zadevni prosilec zapustil ozemlje držav članic za več kot tri mesece, |
| --- | --- |

—

izstopni žig, kadar je zadevni prosilec zapustil ozemlje držav članic za več kot tri mesece,

| — | poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd., |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,

| — | prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
  V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A, |
| --- | --- |

—

prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.

V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,

| — | vozovnice, |
| --- | --- |

—

vozovnice,

| — | hotelski računi, |
| --- | --- |

—

hotelski računi,

| — | kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd. v tretji državi, |
| --- | --- |

—

kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd. v tretji državi,

| — | informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije, |
| --- | --- |

—

informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,

| — | druge podobne posredne okoliščine. |
| --- | --- |

—

druge podobne posredne okoliščine.

4.   Izgon z ozemlja držav članic (člen 19(3)).

Indikativni dokazi

| — | preverljive izjave prosilca, |
| --- | --- |

—

preverljive izjave prosilca,

| — | poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR), |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),

| — | izstopni žig, kadar je zadevni prosilec zapustil ozemlje držav članic za več kot tri mesece, |
| --- | --- |

—

izstopni žig, kadar je zadevni prosilec zapustil ozemlje držav članic za več kot tri mesece,

| — | poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd., |
| --- | --- |

—

poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,

| — | prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
  V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A, |
| --- | --- |

—

prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.

V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,

| — | vozovnice, |
| --- | --- |

—

vozovnice,

| — | hotelski računi, |
| --- | --- |

—

hotelski računi,

| — | kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd., |
| --- | --- |

—

kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd.,

| — | informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije, |
| --- | --- |

—

informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,

| — | druge podobne posredne okoliščine. |
| --- | --- |

—

druge podobne posredne okoliščine.

PRILOGA III

Image

Image

PRILOGA IV

Image

PRILOGA V

Image

PRILOGA VI

Image

Image

PRILOGA VII

Image

Image

PRILOGA VIII

Image

Image

Image

PRILOGA IX

Image

Image

PRILOGA X

DEL A

INFORMACIJE O DUBLINSKI UREDBI ZA PROSILCE ZA MEDNARODNO ZAŠČITO V SKLADU S ČLENOM 4 UREDBE (EU) št. 604/2013 (2)

Zaprosili ste nas za zaščito, ker ste bili po vašem mnenju prisiljeni zapustiti svojo domačo državo zaradi preganjanja, vojne ali tveganja resne škode. V zakonodaji je to poimenovano „prošnja/zahtevek za mednarodno zaščito“, vi pa ste poimenovani – „prosilec“. Ljudje, ki iščejo zaščito, so pogosto poimenovani „prosilci za azil“.

Dejstvo, da ste zaprosili za azil v naši državi, ne zagotavlja, da bomo tukaj obravnavali vašo prošnjo. Država, ki bo obravnavala vašo prošnjo, se določi v postopku na podlagi zakonodajnega akta Evropske unije, ki je znan kot „dublinska“ uredba. V skladu s tem zakonodajnim aktom je za obravnavo vaše prošnje odgovorna samo ena država.

Ta zakonodajni akt se uporablja na območju geografske regije, v kateri je 32 držav (3). Za namen te brošure, smo teh 32 držav poimenovali „dublinske države“.

Če v tej brošuri česa ne razumete, za pojasnilo zaprosite naše organe.

Pred obravnavo vaše prošnje za azil je treba ugotoviti, katera država je odgovorna za njeno obravnavanje – to imenujemo „dublinski postopek“. V dublinskem postopku se ne bo obravnaval razlog vaše prošnje za azil, ampak le vprašanje, katera država je odgovorna za odločanje o vaši prošnji za azil.

| — | Kako dolgo bo trajalo, da se odloči, katera država bo obravnavala mojo prošnjo? |
| --- | --- |

—

| — | Koliko časa bo preteklo, preden bo moja prošnja obravnavana? |
| --- | --- |

—

Če organi naše države odločijo, da so odgovorni za odločanje o vaši prošnji za azil, to pomeni, da lahko ostanete v tej državi in da se vaša prošnja v tej državi tudi obravnava. Postopek obravnavanja vaše prošnje se bo začel takoj zatem.

Če organi naše države odločijo, da je za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država, vas bomo skušali takoj, ko bo to mogoče, poslati v navedeno državo, da se bo lahko vaša prošnja obravnavala tam. Celotni dublinski postopek lahko, do vaše predaje navedeni državi, v normalnih okoliščinah traja do 11 mesecev. Vašo prošnjo za azil bo nato preučila odgovorna država. Ta rok je lahko drugačen, če se skrivate pred organi, ste zaprti ali pridržani oziroma če se pritožite zoper odločbo o predaji. Če ste v eni od teh situacij, boste prejeli posebne informacije, s katerimi boste obveščeni o časovnem okviru, ki velja za vas. Če ste pridržani, boste obveščeni o razlogih za pridržanje in pravnih sredstvih, ki so vam na voljo.

| — | Kako se določi država, ki je odgovorna za obravnavanje moje prošnje? |
| --- | --- |

—

Predpisani so različni razlogi, zakaj je lahko država odgovorna za obravnavanje vaše prošnje. Ti razlogi se preučujejo po predpisanem vrstnem redu; kot prvi razlog se obravnava vprašanje, ali je v tej dublinski državi prisoten vaš družinski član; ali imate ali ste v preteklosti imeli vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala dublinska država; oziroma ali ste potovali v ali skozi drugo dublinsko državo, bodisi zakonito bodisi nezakonito.

Pomembno je, da nas takoj, ko je to mogoče, obvestite, če imate družinske člane v drugi dublinski državi. Če je vaš mož, žena ali otrok prosilec za azil oziroma mu je bila dodeljena mednarodna zaščita v drugi dublinski državi, bi lahko bila navedena država odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil.

Organi ene države lahko odločijo, da bodo obravnavali vašo prošnjo, čeprav ta država za to ni odgovorna v skladu z merili iz dublinske uredbe. Ne bomo vas poslali v državo, za katero se ugotovi, da bi lahko kršila vaše človekove pravice.

| — | Kaj se zgodi, če ne želim iti v drugo državo? |
| --- | --- |

—

Možnost imate, da izrazite svoje nestrinjanje z odločitvijo, na podlagi katere naj bi bili poslani v drugo dublinsko državo; takšno odločitev lahko izpodbijate pred sodiščem ali razsodiščem. Lahko tudi zaprosite, da ostanete v tej državi, dokler ni odločeno o vaši pritožbi ali zahtevi za ponovni pregled.

Če umaknete svojo prošnjo za azil in odidete v drugo dublinsko državo, boste verjetno predani nazaj naši državi ali odgovorni dublinski državi.

Zato je pomembno, da po vložitvi prošnje za azil ostanete v naši državi, dokler ne odločimo: 1) kdo je odgovoren za obravnavanje vaše prošnje za azil in/ali 2) da bomo obravnavali vašo prošnjo za azil v naši državi.

Opozarjamo vas, da vas lahko pristojni organ pridrži (v zaprtem centru), če meni, da boste verjetno pobegnili ali se skrili, ker ne želite, da bi vas poslali v drugo državo. Če do tega pride, boste imeli pravico do pravnega zastopnika in boste obveščeni o drugih svojih pravicah, vključno s pravico do pritožbe zoper odločitev o pridržanju.

| — | Zakaj sem zaprošen, da dovolim odvzem svojih prstnih odtisov? |
| --- | --- |

—

Če boste ob vložitvi prošnje za azil stari najmanj 14 let, vam bodo odvzeli prstne odtise, ki jih bodo posredovali v podatkovno zbirko prstnih odtisov, imenovano „Eurodac“. V tem postopku morate sodelovati – predpisano je namreč, da morate dopustiti odvzem svojih prstnih odtisov.

Če vaši prstni odtisi niso dobre kakovosti, tudi če ste si namerno poškodovali prste, vam bodo prstni odtisi v prihodnosti ponovno odvzeti.

Vaši prstni odtisi bodo preverjeni v sistemu Eurodac, da se ugotovi, ali ste že prej zaprosili za azil oziroma ali so vam bili prstni odtisi že prej odvzeti na meji. To vpliva na odločitev, katera dublinska država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil.

Vaši prstni odtisi se lahko preverijo tudi v vizumskem informacijskem sistemu (VIS), podatkovni zbirki, ki vsebuje informacije v zvezi z vizumi, izdanimi na schengenskem območju. Če imate veljavni vizum ali vizum, ki mu je potekla veljavnost, za drugo dublinsko državo, ste lahko poslani v navedeno državo, da se tam obravnava vaša prošnja za mednarodno zaščito.

Ob vložitvi prošnje za azil se bodo podatki o vaših prstnih odtisih shranili v sistemu Eurodac za 10 let – po 10 letih se bodo iz tega sistema samodejno izbrisali. Če se vaši prošnji za azil ugodi, bodo vaši prstni odtisi shranjeni v podatkovni zbirki, dokler ne bodo samodejno izbrisani. Če postanete državljan dublinske države, bodo vaši odtisi ob tem izbrisani. Vaši prstni odtisi in podatki o vašem spolu bodo shranjeni v sistemu Eurodac – vaše ime, fotografija, datum rojstva in državljanstvo niso poslani v podatkovno zbirko Eurodac, vendar se lahko hranijo v nacionalni podatkovni zbirki.

V prihodnosti nas lahko kadar koli zaprosite za podatke v zvezi z vami, ki smo jih zabeležili v sistemu Eurodac. Če menite, da so podatki netočni ali se ne bi smeli shranjevati, lahko zahtevate, da se popravijo ali izbrišejo. Informacije o organih, ki so pristojni za upravljanje (ali nadzor) vaših podatkov v tej državi, in ustreznih organih, ki so pristojni za nadzor varstva podatkov, so na voljo na spodaj.

Sistem Eurodac upravlja agencija Evropske unije po imenu eu-LISA. Vaši podatki se lahko uporabljajo samo v predpisane namene. Prejel jih bo le centralni sistem Eurodac. Če boste v prihodnosti zaprosili za azil v drugi dublinski državi, ji bodo vaši prstni odtisi poslani v preverjanje. Podatkov, shranjenih v sistemu Eurodac, ne bomo posredovali nobeni drugi državi ali organizaciji zunaj dublinskih držav.

Od 20. julija 2015 bodo lahko vaše prstne odtise preučevali organi, kot so policija in Evropski policijski urad (Europol), ki lahko zahtevajo dostop do podatkovne zbirke Eurodac za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in terorizma.

Kakšne so moje pravice v času, ko se odloča o državi, odgovorni za obravnavanje moje prošnje za azil?

Pravico imate, da ostanete v naši državi, če je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil, ali, kadar je odgovorna druga država, dokler niste predani tej drugi državi. Če je naša država odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil, imate pravico, da ostanete na njenem ozemlju, vsaj dokler ni sprejeta prva odločitev o vaši prošnji za azil. Prav tako ste upravičeni do materialnih pogojev za sprejem (npr. do nastanitve, hrane itd.) ter do osnovne zdravstvene oskrbe in nujne zdravstvene pomoči. Dana vam bo priložnost, da nam predložite informacije o vašem položaju in prisotnosti družinskih članov na ozemlju dublinskih držav. Te informacije boste lahko podali ustno in/ali pisno, pri tem pa boste lahko uporabili svoj materni jezik ali drug jezik, ki ga tekoče govorite (ali pa vam bo po potrebi na voljo tolmač). Prejeli boste tudi pisni izvod odločbe o predaji drugi državi. Pravico imate tudi, da nas zaprosite za več informacij in/ali da stopite v stik z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) v naši državi.

Kontaktne informacije so zlasti:
  (Vnesite informacije, ki se nanašajo na državo članico)

Kontaktne informacije so zlasti:

(Vnesite informacije, ki se nanašajo na državo članico)

| — | naslov in kontaktni podatki organa, pristojnega za odločanje o azilu, |
| --- | --- |

—

naslov in kontaktni podatki organa, pristojnega za odločanje o azilu,

| — | podrobnosti o državnem nadzornem organu, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o državnem nadzornem organu,

| — | identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika, |
| --- | --- |

—

identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika,

| — | kontaktni podatki urada upravljavca, |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki urada upravljavca,

| — | kontaktni podatki lokalnega urada UNHCR (če obstaja), |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki lokalnega urada UNHCR (če obstaja),

| — | kontaktni podatki ponudnikov pravne pomoči / organizacij v podporo beguncem, |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki ponudnikov pravne pomoči / organizacij v podporo beguncem,

| — | kontaktni podatki Mednarodne organizacije za migracije. |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki Mednarodne organizacije za migracije.

DEL B

DEL B

DUBLINSKI POSTOPEK – INFORMACIJE ZA PROSILCE ZA MEDNARODNO ZAŠČITO, KI SE ZAGOTOVIJO V DUBLINSKEM POSTOPKU V SKLADU S ČLENOM 4 UREDBE (EU) ŠT. 604/2013 (5)

5

To brošuro ste dobili, ker ste zaprosili za mednarodno zaščito (azil) v naši državi ali v drugi dublinski državi, organi v naši državi pa utemeljeno domnevajo, da bi lahko bila za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država.

To brošuro ste dobili, ker ste zaprosili za mednarodno zaščito (azil) v naši državi ali v drugi dublinski državi, organi v naši državi pa utemeljeno domnevajo, da bi lahko bila za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država.

O tem, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje, se odloči v postopku na podlagi zakonodajnega akta Evropske unije, ki je znan kot „dublinska“ uredba. Ta proces se imenuje „dublinski postopek“. S to brošuro želimo odgovoriti na najpogostejša vprašanja, ki bi jih lahko imeli o tem postopku.

O tem, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje, se odloči v postopku na podlagi zakonodajnega akta Evropske unije, ki je znan kot „dublinska“ uredba. Ta proces se imenuje „dublinski postopek“. S to brošuro želimo odgovoriti na najpogostejša vprašanja, ki bi jih lahko imeli o tem postopku.

Če je v tej brošuri zapisano kaj, česar ne razumete, zaprosite organe za pojasnilo.

Če je v tej brošuri zapisano kaj, česar ne razumete, zaprosite organe za pojasnilo.

Zakaj sem v dublinskem postopku?

Zakaj sem v dublinskem postopku?

Dublinska uredba se uporablja na območju geografske regije, v kateri je 32 držav. „Dublinske države“ so: Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo ter štiri države, ki so „pridružene“ dublinskemu sistemu (Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn).

„Dublinske države“ so:

V dublinskem postopku se določi, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil. To pomeni, da vas lahko naša država preda drugi državi, ki je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje.

Dublinski postopek ima dva namena:

| — | zagotoviti, da bo vaša prošnja za azil prišla do organa države, ki je odgovorna za njeno obravnavanje, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da bo vaša prošnja za azil prišla do organa države, ki je odgovorna za njeno obravnavanje,

| — | zagotoviti, da ne boste vložili več prošenj za azil v več državah z namenom podaljšanja časa svojega bivanja na ozemlju dublinskih držav. |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da ne boste vložili več prošenj za azil v več državah z namenom podaljšanja časa svojega bivanja na ozemlju dublinskih držav.

Dokler se ne odloči, katera država je odgovorna za odločanje o vaši prošnji, organi v naši državi ne bodo obravnavali vsebine vaše vloge.

NE POZABITE: Ne smete oditi v drugo dublinsko državo. Če odidete v drugo dublinsko državo, boste predani nazaj naši državi ali državi, v kateri ste pred tem zaprosili za azil. Zaradi umika vaše prošnje v naši državi se odgovorna država ne bo spremenila. Če se boste skrili ali pobegnili, tudi tvegate, da boste pridržani.

NE POZABITE

Če ste v preteklosti že bili v eni od dublinskih držav in ste od takrat zapustili območje dublinskih držav, preden ste prišli v našo državo, nam morate to povedati. To je pomembno, saj lahko vpliva na to, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje. Lahko ste pozvani, da predložite dokaze za čas, ki ste ga preživeli zunaj območja dublinskih držav, na primer žig v vašem potnem listu, odločitev o vrnitvi ali odstranitvi oziroma uradne dokumente, ki dokazujejo, da ste živeli ali delali zunaj območja dublinskih držav.

Za katere informacije moram zagotoviti, da so organi z njimi seznanjeni? Kako lahko te informacije razložim organom?

Za katere informacije moram zagotoviti, da so organi z njimi seznanjeni? Kako lahko te informacije razložim organom?

Verjetno bo z vami opravljen razgovor, da bi lahko ugotovili, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil. Na tem razgovoru vam bomo pojasnili „dublinski postopek“. Predložiti bi nam morali vse informacije, ki jih imate o prisotnosti katerega od družinskih članov ali drugih sorodnikov v kateri koli od dublinskih držav, ter vse druge informacije, za katere menite, da bi lahko bile pomembne za določitev odgovorne države (glej v nadaljevanju podrobno navedbo, katere informacije so pomembne). Predložiti bi nam morali tudi vse dokumente ali listine, ki jih imate in ki vsebujejo ustrezne informacije.

Prosimo, da nam sporočite vse ustrezne informacije, ob pomoči katerih bomo lahko določili, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje.

Prosimo, da nam sporočite vse ustrezne informacije, ob pomoči katerih bomo lahko določili, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje.

Razgovor bo potekal v jeziku, ki ga razumete ali za katerega se razumno domneva, da ga razumete, in v katerem ste se sposobni sporazumevati.

Zaprosite lahko za tolmača, da vam pomaga pri sporazumevanju, če ne morete razumeti jezika, ki se uporablja. Tolmač mora tolmačiti samo to, kar govorite vi in oseba, ki vodi razgovor z vami. Tolmač ne sme dodajati svojih osebnih mnenj. Če imate težave pri razumevanju tolmača, nam morate to povedati in/ali o tem govoriti s svojim odvetnikom.

Razgovor bo zaupen. To pomeni, da nobena informacija, ki jo predložite, vključno z dejstvom, da ste zaprosili za azil, ne bo poslana osebam ali organom v vaši matični državi, ki bi lahko na kakršen koli način škodili vam ali vašim družinskim članom, ki so še vedno v vaši matični državi.

Pravica do razgovora se vam lahko odreče le, če ste te informacije že predložili z drugimi sredstvi, potem ko ste bili obveščeni o dublinskem postopku in njegovih posledicah na vaš položaj. Če z vami ni opravljen razgovor, lahko zaprosite za dodatne pisne informacije, pomembne za določitev odgovorne države.

Kako bodo organi določili državo, ki je odgovorna za obravnavanje moje prošnje?

Kako bodo organi določili državo, ki je odgovorna za obravnavanje moje prošnje?

Država je lahko odgovorna za obravnavanje vaše prošnje iz različnih razlogov. Ti razlogi se upoštevajo po predpisanem vrstnem redu. Če eden od njih ni relevanten, se upošteva naslednji po vrsti in tako naprej.

Razlogi so povezani z naslednjimi dejavniki, navedenimi po pomenu:

| — | vašemu družinskemu članu (možu ali ženi, otroku, mlajšemu od 18 let) je bila podeljena mednarodna zaščita ali pa je prosilec za azil v drugi dublinski državi, |
| --- | --- |

—

vašemu družinskemu članu (možu ali ženi, otroku, mlajšemu od 18 let) je bila podeljena mednarodna zaščita ali pa je prosilec za azil v drugi dublinski državi,

Zato je pomembno, da nas pred sprejetjem prve odločitve o vaši prošnji za azil obvestite, če imate družinske člane v drugi dublinski državi. Če želite biti združeni z družinskim članom v isti državi, bosta morala željo po združitvi oba izraziti v pisni obliki.

Zato je pomembno, da nas pred sprejetjem prve odločitve o vaši prošnji za azil obvestite, če imate družinske člane v drugi dublinski državi.

| — | v preteklosti vam je bil izdan vizum ali dovoljenje za prebivanje v drugi dublinski državi, |
| --- | --- |

—

v preteklosti vam je bil izdan vizum ali dovoljenje za prebivanje v drugi dublinski državi,

| — | vaši prstni odtisi so bili odvzeti v drugi dublinski državi (in shranjeni v evropski podatkovni zbirki po imenu Eurodac (6)), |
| --- | --- |

—

vaši prstni odtisi so bili odvzeti v drugi dublinski državi (in shranjeni v evropski podatkovni zbirki po imenu Eurodac (6)),

6

| — | obstajajo dokazi, da ste bili v drugi dublinski državi ali da ste potovali skoznjo, četudi vam tam niso bili odvzeti prstni odtisi. |
| --- | --- |

—

obstajajo dokazi, da ste bili v drugi dublinski državi ali da ste potovali skoznjo, četudi vam tam niso bili odvzeti prstni odtisi.

Kaj naj storim, če sem odvisen od skrbi nekoga drugega ali če je nekdo drug odvisen od mene?

Kaj naj storim, če sem odvisen od skrbi nekoga drugega ali če je nekdo drug odvisen od mene?

Lahko ste ponovno združeni v isti državi kot vaša mati, oče, otrok, brat ali sestra, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

mati, oče, otrok, brat ali sestra

| — | zadevni družinski član zakonito prebiva v eni od dublinskih držav, |
| --- | --- |

—

zadevni družinski član zakonito prebiva v eni od dublinskih držav,

| — | eden od vaju je nosečnica, ima novorojenčka, je težko bolan, težek invalid ali je star, |
| --- | --- |

—

eden od vaju je nosečnica, ima novorojenčka, je težko bolan, težek invalid ali je star,

| — | eden od vaju je odvisen od pomoči drugega, ki lahko skrbi zanj. |
| --- | --- |

—

eden od vaju je odvisen od pomoči drugega, ki lahko skrbi zanj.

Država, v kateri prebiva vaš otrok, brat ali sestra oziroma starš, bi morala ponavadi sprejeti odgovornost za obravnavanje vaše prošnje, če so vaše družinske vezi obstajale v vaši matični državi. Oba bosta tudi pozvana, da pisno izrazita željo po ponovni združitvi.

Za to možnost lahko zaprosite, če ste že prisotni v državi, v kateri je prisoten vaš otrok, brat ali sestra oziroma starš, ali če ste v drugi državi, kot v tisti, v kateri prebivajo vaši sorodniki. V tem drugem primeru bo to pomenilo, da boste morali odpotovati v navedeno državo, razen če zaradi zdravstvenega stanja dalj časa ne smete potovati.

Poleg te možnosti lahko med azilnim postopkom kadar koli zaprosite, da se pridružite družinskemu članu iz humanitarnih, družinskih ali kulturnih razlogov. Če se vam ugodi, boste morda morali oditi v državo, v kateri je prisoten vaš družinski član. V takem primeru boste tudi pozvani, da daste pisno soglasje. Pomembno je, da nas obvestite o morebitnih humanitarnih razlogih, zaradi katerih naj se vaša prošnja obravnava v naši ali drugi državi.

Če se zastavi vprašanje v zvezi z razmerji, odvisnostjo ali humanitarnimi razlogi, se vas lahko pozove, da zagotovite razlago ali dokaz kot utemeljitev vaših zahtevkov.

Če se zastavi vprašanje v zvezi z razmerji, odvisnostjo ali humanitarnimi razlogi, se vas lahko pozove, da zagotovite razlago ali dokaz kot utemeljitev vaših zahtevkov.

Kaj se zgodi, če sem bolan ali imam kakršne koli posebne potrebe?

Kaj se zgodi, če sem bolan ali imam kakršne koli posebne potrebe?

Da bi vam omogočili ustrezno zdravstveno oskrbo ali zdravljenje, morajo organi v naši državi vedeti za vaše morebitne posebne potrebe (tudi na zdravstvenem področju), še zlasti, če ste:

| — | invalid, |
| --- | --- |

—

invalid,

| — | noseči, |
| --- | --- |

—

noseči,

| — | resno bolni, |
| --- | --- |

—

resno bolni,

| — | bili izpostavljeni mučenju, posilstvu ali drugim hudim oblikam psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja. |
| --- | --- |

—

bili izpostavljeni mučenju, posilstvu ali drugim hudim oblikam psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja.

Če nam predložite zdravstvene podatke in se odloči, da boste poslani v drugo državo, vas bomo prosili za dovoljenje, da informacije o vašem zdravstvenem stanju posredujemo državi, v katero ste poslani. Če s tem ne boste soglašali, bo to preprečilo posredovanje informacij o vašem zdravstvenem stanju, ne bo pa preprečilo vaše predaje odgovorni državi. Če boste odrekli soglasje za posredovanje informacij o vašem zdravstvenem stanju drugi državi, vas opozarjamo, da ta ne bo mogla poskrbeti za vaše posebne potrebe.

Prosimo, upoštevajte, da bodo strokovnjaki informacije o vašem zdravstvenem stanju vedno obravnavali strogo zaupno, saj so obvezani varovati poklicno skrivnost.

Kako dolgo bo trajalo, da se odloči, katera država bo obravnavala mojo prošnjo? Kako dolgo bo trajalo, da bo moja prošnja obravnavana?

Kako dolgo bo trajalo, da se odloči, katera država bo obravnavala mojo prošnjo? Kako dolgo bo trajalo, da bo moja prošnja obravnavana?

Če organi naše države odločijo, da so odgovorni za obravnavanje vaše prošnje za azil, to pomeni, da lahko ostanete v naši državi in da se vaša prošnja tu obravnava.

Kaj se zgodi, če se kot odgovorna država za obravnavanje moje prošnje določi druga država, kot tista, v kateri sem prisoten?

Kaj se zgodi, če se kot odgovorna država za obravnavanje moje prošnje določi druga država, kot tista, v kateri sem prisoten?

Če menimo, da je za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država, jo bomo pozvali, naj sprejme odgovornost v treh mesecih, odkar ste vložili svojo prošnjo v naši državi.

treh mesecih

Če pa se odgovornost druge države določi na podlagi podatkov o vaših prstnih odtisih, se zahteva drugi državi pošlje v dveh mesecih, odkar so bili rezultati pridobljeni iz sistema Eurodac.

dveh mesecih

| — | Če ste tokrat prvič zaprosili za azil v dublinski državi, vendar se utemeljeno domneva, da bi morala vašo prošnjo za azil obravnavati druga dublinska država, bomo od te druge države zahtevali, naj sprejme vašo zadevo. |
| --- | --- |

—

Če ste tokrat prvič zaprosili za azil v dublinski državi, vendar se utemeljeno domneva, da bi morala vašo prošnjo za azil obravnavati druga dublinska država, bomo od te druge države zahtevali, naj sprejme vašo zadevo.

Če ste tokrat prvič zaprosili za azil v dublinski državi, vendar se utemeljeno domneva, da bi morala vašo prošnjo za azil obravnavati druga dublinska država, bomo od te druge države zahtevali, naj sprejme

Država, ki ji pošljemo zahtevo, mora odgovoriti v dveh mesecih od prejema zahteve. Če navedena država ne odgovori v tem roku, to pomeni, da je sprejela odgovornost za vašo prošnjo.

dveh mesecih

| — | Če ste že zaprosili za azil v drugi dublinski državi, ki ni država, v kateri ste trenutno prisotni, bomo od navedene druge dublinske države zahtevali, naj vas ponovno sprejme. |
| --- | --- |

—

Če ste že zaprosili za azil v drugi dublinski državi, ki ni država, v kateri ste trenutno prisotni, bomo od navedene druge dublinske države zahtevali, naj vas ponovno sprejme.

Če ste že zaprosili za azil v drugi dublinski državi, ki ni država, v kateri ste trenutno prisotni, bomo od navedene druge dublinske države zahtevali, naj vas ponovno sprejme.

Država, ki ji pošljemo zahtevo, mora odgovoriti v enem mesecu od prejema zahteve ali v dveh tednih, če je zahteva temeljila na podatkih iz sistema Eurodac. Če navedena država v tem roku ne odgovori, to pomeni, da je sprejela odgovornost za vašo prošnjo in da soglaša z vašim ponovnim sprejemom.

enem mesecu

dveh tednih

Če pa niste zaprosili za azil v naši državi in je bila vaša predhodna prošnja za azil v drugi državi zavrnjena z dokončno odločitvijo, lahko bodisi pošljemo zahtevo odgovorni državi, naj vas ponovno sprejme, bodisi nadaljujemo postopek vaše vrnitve v vašo matično državo, državo vašega stalnega prebivališča ali varno tretjo državo (7).

7

Če druga država sprejme odgovornost za obravnavanje vaše prošnje, vas bomo obvestili o svoji odločitvi:

| — | da se vaša prošnja za azil ne bo obravnavala v naši državi ter |
| --- | --- |

—

da se vaša prošnja za azil ne bo obravnavala v naši državi ter

| — | da vas bomo predali odgovorni državi. |
| --- | --- |

—

da vas bomo predali odgovorni državi.

Predaja se bo izvedla v šestih mesecih, odkar je druga država sprejela odgovornost, ali, če se odločite izpodbijati odločbo o predaji, v šestih mesecih, odkar sodišče ali razsodišče odloči, da vas lahko pošljemo v navedeno državo. Ta rok se lahko podaljša, če pobegnete pred organi naše države ali če ste zaprti.

Če ste pridržani / v zaprtem centru v naši državi v okviru dublinskega postopka, veljajo krajši roki (dodatna pojasnila so na voljo v posebnem razdelku o pridržanju).

Odgovorna država vas bo obravnavala kot prosilca za azil in upravičeni boste do vseh s tem povezanih pravic. Če v navedeni državi pred tem še nikoli niste zaprosili za azil, se vam bo to omogočilo po vašem prihodu.

Kaj če se ne strinjam z odločitvijo, da bom poslan v drugo državo?

Kaj če se ne strinjam z odločitvijo, da bom poslan v drugo državo?

Možnost imate, da izrazite svoje nestrinjanje z odločitvijo, na podlagi katere naj bi bili poslani v drugo dublinsko državo. To se imenuje „pritožba“ ali „zahteva za ponovni pregled“.

Zaprosite lahko tudi za odložitev predaje za čas trajanja postopka na podlagi pritožbe ali zahteve za ponovni pregled.

Na koncu te brošure so na voljo informacije o tem, na katere organe se lahko obrnete, da bi izpodbijali odločitev v naši državi.

Če ste od pristojnih organov prejeli uradno odločitev o predaji, lahko v [x dneh
   (8)] vložite pritožbo pri [ime pritožbenega organa
   (9)]. Zelo pomembno je, da odločitev izpodbijate v določenem roku (s pritožbo ali zahtevo za ponovni pregled).

x dneh

8

ime pritožbenega organa

9

V času postopka na podlagi vaše pritožbe ali zahteve za ponovni pregled lahko ostanete v naši državi. Ali
   (10)

Ali

10

Vaša predaja se odloži za [y dni
   (11)], dokler sodišče ali razsodišče ne odloči, ali je za vas varno, da ste v odgovorni državi v času obravnavanja vaše pritožbe. Ali

y dni

11

Ali

Na voljo imate [y dni
   (12)], da zahtevate odložitev vaše predaje v času obravnavanja vaše pritožbe. Sodišče ali razsodišče bo v kratkem odločilo o tej zahtevi. Če zavrne vašo zahtevo za odložitev predaje, bo odločitev o tem obrazložena.

y dni

12

Med tem postopkom imate pravico do pravne pomoči, po potrebi pa tudi do jezikovne pomoči. Pravna pomoč pomeni, da imate pravico do odvetnika, ki bo pripravil vaše dokumente in vas zastopal pred sodiščem.

Zahtevate lahko, da se vam ta pomoč dodeli brezplačno, če ne morete plačati stroškov zanjo. Informacije o organizacijah, ki nudijo pravno pomoč, so na voljo na koncu te brošure.

Ali sem lahko pridržan?

Ali sem lahko pridržan?

Za vaše pridržanje lahko sicer obstajajo različni razlogi, za namene dublinskega postopka pa ste lahko pridržani le, če naši organi sklepajo na obstoj precejšnjega tveganja, da boste pobegnili, ker ne želite biti poslani v drugo dublinsko državo.

Za vaše pridržanje lahko sicer obstajajo različni razlogi, za namene dublinskega postopka pa ste lahko pridržani le, če naši organi sklepajo na obstoj precejšnjega tveganja, da boste pobegnili, ker ne želite biti poslani v drugo dublinsko državo.

Kaj to pomeni?

Kaj to pomeni?

Če naši organi sklepajo na obstoj precejšnjega tveganja, da boste pobegnili pred njimi (na primer zato, ker ste to že storili ali ker ste kršili obveznost zglasitve itd.), vas lahko pridržijo kadar koli med dublinskim postopkom. Razlogi, na podlagi katerih ste lahko pridržani, so predpisani z zakonodajo. Za namen vašega pridržanja se ni mogoče sklicevati na nobene druge razloge kot na tiste, ki so predpisani z zakonodajo.

Pravico imate, da ste pisno obveščeni o razlogih za pridržanje in o možnostih za izpodbijanje odredbe o pridržanju. Če želite izpodbijati odredbo o pridržanju, imate tudi pravico do pravne pomoči.

Če ste pridržani v okviru dublinskega postopka, bo časovni okvir postopka za vas naslednji:

| — | od druge države bomo zahtevali, da sprejme odgovornost v enem mesecu, odkar ste vložili prošnjo za azil; |
| --- | --- |

—

od druge države bomo zahtevali, da sprejme odgovornost v enem mesecu, odkar ste vložili prošnjo za azil;

enem mesecu

| — | država, ki ji pošljemo zahtevo, mora odgovoriti v dveh tednih od prejema naše zahteve; |
| --- | --- |

—

država, ki ji pošljemo zahtevo, mora odgovoriti v dveh tednih od prejema naše zahteve;

dveh tednih

| — | predajo bi bilo treba izvesti v šestih tednih, odkar odgovorna država sprejme zahtevo. Če izpodbijate odločbo o predaji, se bo rok šestih tednov štel od trenutka, ko pristojni organ, sodišče ali arbitražno sodišče odloči, da vas je varno poslati v odgovorno državo v času postopka na podlagi vaše pritožbe. |
| --- | --- |

—

predajo bi bilo treba izvesti v šestih tednih, odkar odgovorna država sprejme zahtevo. Če izpodbijate odločbo o predaji, se bo rok šestih tednov štel od trenutka, ko pristojni organ, sodišče ali arbitražno sodišče odloči, da vas je varno poslati v odgovorno državo v času postopka na podlagi vaše pritožbe.

šestih tednih

Če zamudimo roke, v katerih bi morali poslati zahtevo ali izvesti predajo, vaše pridržanje za namen predaje na podlagi dublinske uredbe preneha. V tem primeru bodo veljali običajni roki, predstavljeni zgoraj.

Kaj se bo zgodilo z osebnimi podatki, ki sem jih predložil? Kakšno zagotovilo imam, da ne bodo zlorabljeni?

Kaj se bo zgodilo z osebnimi podatki, ki sem jih predložil? Kakšno zagotovilo imam, da ne bodo zlorabljeni?

Organi dublinskih držav si lahko izmenjujejo podatke, ki ste jim jih predložili v dublinskem postopku, izključno za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi dublinske uredbe in uredbe Eurodac. Ves čas dublinskega postopka imate pravico, da se varujejo vsi vaši osebni podatki in informacije, ki ste jih predložili o sebi, svojih družinskih razmerah itd. Vaši podatki se lahko uporabljajo samo v predpisane namene.

Imeli boste pravico dostopa:

| — | do podatkov v zvezi z vami. Pravico imate zahtevati, da se takšni podatki, vključno s podatki iz sistema Eurodac, popravijo, če so netočni, ali da se izbrišejo, če so bili nezakonito obdelani, |
| --- | --- |

—

do podatkov v zvezi z vami. Pravico imate zahtevati, da se takšni podatki, vključno s podatki iz sistema Eurodac, popravijo, če so netočni, ali da se izbrišejo, če so bili nezakonito obdelani,

| — | do informacij, ki pojasnjujejo, kako zaprosite za popravek ali izbris svojih podatkov, vključno s podatki iz sistema Eurodac. To vključuje kontaktne podatke pristojnih organov, odgovornih za vaš dublinski postopek, in nacionalnih organov za varstvo podatkov, ki so pristojni za obravnavanje zahtev glede varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

—

do informacij, ki pojasnjujejo, kako zaprosite za popravek ali izbris svojih podatkov, vključno s podatki iz sistema Eurodac. To vključuje kontaktne podatke pristojnih organov, odgovornih za vaš dublinski postopek, in nacionalnih organov za varstvo podatkov, ki so pristojni za obravnavanje zahtev glede varstva osebnih podatkov.

PRILOGA XI

INFORMACIJE ZA OTROKE BREZ SPREMSTVA, KI PROSIJO ZA MEDNARODNO ZAŠČITO, V SKLADU S ČLENOM 4 UREDBE (EU) št. 604/2013
   (13)

To brošuro smo vam izročili, ker ste izrazili potrebo po zaščiti in nam povedali, da ste mlajši od 18 let. Če ste mlajši od 18 let, ste obravnavani kot otrok. Poleg tega boste slišali, da organi za vas uporabljajo izraz „mladoletnik“, ki pomeni isto kot otrok. „Organi“ so uradne osebe, odgovorne za odločanje o vaši prošnji za zaščito.

Če iščete zaščito v naši državi, ker ste v svoji matični državi živeli v strahu, to imenujemo „iskanje azila“. Azil je kraj, ki nudi zaščito in varnost.

Kadar pri organih vložite formalno vlogo, s katero zaprosite za azil, je to v zakonodaji poimenovano kot „prošnja ali zahtevek za mednarodno zaščito“. Oseba, ki prosi za zaščito, je „prosilec“. Včasih boste slišali tudi, da ljudje za vas uporabljajo izraz „prosilec za azil“.

Vaši starši bi morali biti z vami, če pa niso ali če ste bili od njih ločeni na poti, ste „mladoletnik brez spremstva“.

V tem primeru VAM BOMO ZAGOTOVILI „ZASTOPNIKA“, KI JE ODRASLA OSEBA IN VAM BO POMAGAL V ČASU POSTOPKA. POMAGAL VAM BO PRI VAŠI PROŠNJI IN VAS LAHKO SPREMLJA, KADAR MORATE GOVORITI Z ORGANI. S SVOJIM ZASTOPNIKOM LAHKO GOVORITE O SVOJIH TEŽAVAH IN STRAHOVIH. ZAGOTOVIL NAJ BI, DA SO VAŠE NAJVEČJE KORISTI GLAVNO VODILO, KAR POMENI, DA SE UPOŠTEVAJO VAŠE POTREBE, VARNOST, BLAGINJA, SOCIALNI RAZVOJ IN MNENJE. VAŠ ZASTOPNIK BO UPOŠTEVAL TUDI MOŽNOSTI PONOVNE ZDRUŽITVE DRUŽINE.

ČE JE V TEJ BROŠURI ZAPISANO KAJ, ČESAR NE RAZUMETE, ZAPROSITE ZA POMOČ SVOJEGA ZASTOPNIKA ALI NAŠE ORGANE!

ČEPRAV STE ZAPROSILI ZA AZIL V NAŠI DRŽAVI, JE MOŽNO, DA BO MORALA VAŠO PROŠNJO ZA ZAŠČITO OBRAVNAVATI DRUGA DRŽAVA.

Samo ena država je lahko odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za zaščito. To je določeno v zakonodajnem aktu, ki se imenuje „dublinska uredba“. Ta zakonodajni akt od nas zahteva, da ugotovimo, ali smo za obravnavanje vaše vloge odgovorni mi ali je za to odgovorna druga država – to imenujemo „dublinski postopek“.

Ta zakonodajni akt se uporablja na območju geografske regije, v kateri je 32 držav (14). Za namen te brošure smo teh 32 držav poimenovali „dublinske države“.

NE BEŽITE PRED ORGANI ALI NA OZEMLJE DRUGE DUBLINSKE DRŽAVE, ČEPRAV VAM MORDA KDO REČE, DA JE TO ZA VAS NAJBOLJE. ČE VAS KDO SPODBUJA, DA BI POBEGNILI ALI DA BI ODŠLI Z NJIM, O TEM TAKOJ OBVESTITE SVOJEGA ZASTOPNIKA ALI DRŽAVNE ORGANE.

PROSIMO, DA DRŽAVNE ORGANE TAKOJ, KO JE TO MOGOČE, OBVESTITE, ČE:

| — | ste sami in mislite, da bi lahko bili vaša mati, oče, brat ali sestra, teta
   (15), stric
   (16), babica ali dedek prisotni v eni od drugih 32 dublinskih držav;






  — | če so tam prisotni, državnim organom sporočite, ali bi radi živeli z njimi; |
| --- | --- | --- |

—

ste sami in mislite, da bi lahko bili vaša mati, oče, brat ali sestra, teta
   (15), stric
   (16), babica ali dedek prisotni v eni od drugih 32 dublinskih držav;

—

če so tam prisotni, državnim organom sporočite, ali bi radi živeli z njimi;

| — | ste pripotovali v našo državo z drugo osebo in, če je tako, s kom; |
| --- | --- |

—

ste pripotovali v našo državo z drugo osebo in, če je tako, s kom;

| — | ste že bili v kateri drugi izmed 32 naštetih „dublinskih držav“; |
| --- | --- |

—

ste že bili v kateri drugi izmed 32 naštetih „dublinskih držav“;

| — | so bili vaši prstni odtisi odvzeti v drugi dublinski državi: prstni odtisi so slike vaših prstov, ki nam pomagajo, da lahko ugotovimo, kdo ste; |
| --- | --- |

—

so bili vaši prstni odtisi odvzeti v drugi dublinski državi: prstni odtisi so slike vaših prstov, ki nam pomagajo, da lahko ugotovimo, kdo ste;

| — | ste že zaprosili za azil v drugi dublinski državi. |
| --- | --- |

—

ste že zaprosili za azil v drugi dublinski državi.

ZELO POMEMBNO JE, DA SODELUJETE Z DRŽAVNIMI ORGANI IN DA JIM VEDNO POVESTE RESNICO.

Dublinski sistem vam lahko pomaga, če ob vas ni starša, ko zaprosite za zaščito.

Če bomo imeli dovolj informacij o vaših starših ali drugih sorodnikih v dublinskih državah, jih bomo poiskali. Če nam jih uspe najti, vas bomo poskušali čim prej združiti v državi, v kateri so vaši starši ali drugi sorodniki. Ta država bo potem odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za zaščito.

Če ste sami in nimate nobenega družinskega člana ali drugega sorodnika v drugi dublinski državi, je zelo verjetno, da bo vaša prijava obravnavana v naši državi.

Prav tako se lahko odločimo, da bomo vašo prošnjo obravnavali v naši državi, tudi če je morda predpisano, da je zanjo odgovorna druga država. To lahko storimo iz humanitarnih, družinskih ali kulturnih razlogov.

V tem postopku bomo vedno ukrepali v vašo največjo korist in vas ne bomo poslali v državo, za katero se ugotovi, da bi lahko kršila vaše človekove pravice.

Kaj pomeni, da bomo vedno ukrepali v vašo največjo korist? To pomeni, da bomo morali:

| — | preveriti, ali vas je mogoče združiti z vašo družino v isti državi; |
| --- | --- |

—

preveriti, ali vas je mogoče združiti z vašo družino v isti državi;

| — | zagotoviti, da boste varni in zaščiteni, zlasti pred ljudmi, ki bi lahko želeli slabo ravnati z vami ali vam škodovati; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da boste varni in zaščiteni, zlasti pred ljudmi, ki bi lahko želeli slabo ravnati z vami ali vam škodovati;

| — | zagotoviti, da boste lahko odraščali varno in zdravo, da boste imeli hrano in bivališče ter da bodo zadovoljene vaše potrebe na področju socialnega razvoja; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da boste lahko odraščali varno in zdravo, da boste imeli hrano in bivališče ter da bodo zadovoljene vaše potrebe na področju socialnega razvoja;

| — | upoštevati vaše mnenje – na primer, ali bi raje ostali s sorodnikom ali ne. |
| --- | --- |

—

upoštevati vaše mnenje – na primer, ali bi raje ostali s sorodnikom ali ne.

VAŠA STAROST

Osebe, starejše od 18 let, so „odrasli“. Obravnavane so drugače kot otroci in mladostniki („mladoletniki“).

Prosimo, da poveste resnico o svoji starosti.

Če imate kakršen koli dokument, v katerem je navedena vaša starost, ga pokažite organom. Če imajo organi pomisleke o vaši starosti, vas bo mogoče želel pregledati zdravnik, da bi ugotovil, ali ste mlajši ali starejši od 18 let. Preden se lahko opravi kakršen koli zdravniški pregled, morate vi in/ali vaš zastopnik s tem soglašati.

V NADALJEVANJU BOMO POSKUŠALI ODGOVORITI NA NAJPOGOSTEJŠA VPRAŠANJA, KI JIH LAHKO IMATE O DUBLINSKEM POSTOPKU TER O TEM, KAKO VAM LAHKO POMAGA IN KAJ LAHKO PRIČAKUJETE, DA SE BO ZGODILO:

PRSTNI ODTISI – Kaj so prstni odtisi? Zakaj se odvzamejo?

Če boste ob vložitvi prošnje za azil stari vsaj 14 let, vam bodo odvzeli odtis ali sled vaših prstov (po imenu „prstni odtis“) in ga posredovali v podatkovno zbirko prstnih odtisov, imenovano „Eurodac“. V tem postopku morate sodelovati – vsi ljudje, ki zaprosijo za azil, so po zakonu dolžni, da dovolijo odvzem svojih prstnih odtisov.

Vaši prstni odtisi se lahko kadar koli preverijo, da se ugotovi, ali ste že prej zaprosili za azil oziroma ali so vam bili prstni odtisi že prej odvzeti na meji. Če se izkaže, da ste že zaprosili za azil v drugi dublinski državi, ste lahko poslani v navedeno državo, če je to v vašo največjo korist. Ta druga država bo potem odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za mednarodno zaščito.

Vaši prstni odtisi se bodo hranili 10 let. Po 10 letih se bodo avtomatsko izbrisali iz podatkovne zbirke. Če se vaši prošnji za zaščito ugodi, bodo vaši prstni odtisi ostali v podatkovni zbirki, dokler ne bodo samodejno izbrisani. Če boste pozneje postali državljan dublinske države, bodo vaši prstni odtisi izbrisani. V sistemu Eurodac bodo shranjeni le vaši prstni odtisi in podatki o vašem spolu – vaše ime, fotografija, datum rojstva in državljanstvo niso poslani v to podatkovno zbirko in se v njej ne hranijo. Vendar pa so ti podatki lahko shranjeni v naši nacionalni podatkovni zbirki. Podatkov, shranjenih v sistemu Eurodac, ne bomo posredovali nobeni drugi državi ali organizaciji zunaj dublinskih držav.

Od 20. julija 2015 bodo lahko vaše prstne odtise preučevali organi, kot je policija, Evropski policijski urad (Europol) pa lahko preučuje vaše prstne odtise in zahteva dostop do podatkovne zbirke Eurodac za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in terorizma.

Za katere informacije bi morali v zvezi s svojim položajem zagotoviti, da so z njimi seznanjene državne oblasti?

Verjetno bodo z vami opravili razgovor, da bi ugotovili, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil. Na tem razgovoru vam bodo naši državni organi pojasnili „dublinski postopek“ in skušali ugotoviti, ali vas je mogoče ponovno združiti z vašo družino v drugi dublinski državi.

Če veste, da so vaši starši, bratje ali sestre oziroma drug sorodnik v drugi dublinski državi, ne pozabite tega omeniti osebi, ki z vami vodi razgovor. Navedite čim več podatkov, ki nam bodo pomagali najti vašo družino – imena, naslove, telefonske številke itd.

Med razgovorom vas lahko vprašajo tudi, ali ste že bili v drugih dublinskih državah. Prosimo, povejte resnico.

Vaš zastopnik vas lahko spremlja na razgovor, da vam pomaga in vas podpira ter da stori, kar je najboljše za vas. Če iz katerega koli razloga ne želite, da je zastopnik z vami na razgovoru, bi morali to povedati državnim organom.

NA ZAČETKU RAZGOVORA VAM BOSTA OSEBA, KI Z VAMI VODI RAZGOVOR, IN VAŠ ZASTOPNIK POJASNILA POSTOPKE IN VAŠE PRAVICE. ČE ČESA NE RAZUMETE ALI IMATE DRUGA VPRAŠANJA, VPRAŠAJTE!

Razgovor je vaša pravica in je pomemben del postopka na podlagi vaše prošnje.

Potekal bo v jeziku, ki ga razumete. Če ne morete razumeti uporabljenega jezika, lahko zaprosite za tolmača, da vam pomaga pri sporazumevanju. Tolmač sme le tolmačiti to, kar govorite vi in oseba, ki vodi razgovor z vami. Tolmač ne sme dodajati svojih osebnih mnenj. Če imate težave pri razumevanju tolmača, nam morate to povedati in/ali o tem govoriti s svojim zastopnikom.

Razgovor bo zaupen. To pomeni, da ne bo noben podatek, ki ga boste zagotovili (vključno z dejstvom, da ste zaprosili za zaščito v naši državi), poslan osebam ali organom, ki lahko kakor koli škodujejo vam ali kateremu koli članu vaše družine, ki je še vedno v vaši matični državi.

POMEMBNO JE, DA SE VI IN VAŠ ZASTOPNIK ZAVEDATA ROKOV DUBLINSKEGA POSTOPKA!

Prosimo, preberite v nadaljevanju navedene odgovore.

Kako dolgo bo trajalo, preden boste vedeli, ali morate oditi v drugo državo ali lahko ostanete v naši državi?

Kaj se zgodi, če se ugotovi, da je za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država?

| → | Če je to vaša prva prošnja za azil v dublinski državi, boste poslani v drugo državo, če bodo v njej prisotni vaša mati, oče, brat, sestra, teta, stric, dedek ali babica in se jim boste tam pridružili ter ostali skupaj z njimi v času obravnavanja vaše prošnje za azil.
   (17) |
| --- | --- |

→

| → | Če niste zaprosili za azil v naši državi, ampak ste zanj pred tem že zaprosili v drugi dublinski državi, ste lahko poslani nazaj v navedeno državo, da lahko njeni organi obravnavajo vašo prošnjo.
   (18) |
| --- | --- |

→

| → | Če pa niste zaprosili za azil v naši državi in je bila vaša predhodna prošnja za azil v drugi državi v postopku obravnavanja zavrnjena, lahko bodisi pošljemo zahtevo drugi državi, naj vas ponovno sprejme, bodisi nadaljujemo postopek vaše vrnitve v vašo matično državo, državo vašega stalnega prebivališča ali varno tretjo državo. |
| --- | --- |

→

Če pa niste zaprosili za azil v naši državi in je bila vaša predhodna prošnja za azil v drugi državi v postopku obravnavanja zavrnjena, lahko bodisi pošljemo zahtevo drugi državi, naj vas ponovno sprejme, bodisi nadaljujemo postopek vaše vrnitve v vašo matično državo, državo vašega stalnega prebivališča ali varno tretjo državo.

Če odločimo, da je za obravnavanje vaše prošnje za azil odgovorna druga država, jo bomo pozvali k prevzemu odgovornosti za vas. Ko bo to storila, boste uradno obveščeni, da ne bomo obravnavali vaše prošnje za mednarodno zaščito; namesto tega vas bomo predali odgovorni državi.

Vaša predaja se bo izvedla v šestih mesecih, odkar bo druga država sprejela odgovornost za vas oziroma (če se s predajo ne boste strinjali in se boste odločili izpodbijati odločitev o njej), odkar bo izdana dokončna odločitev o pritožbi ali ponovnem pregledu (pojasnila o tem so na voljo v enem od razdelkov v nadaljevanju). Ta rok se lahko podaljša do enega leta, če ste v zaporu, ali do 18 mesecev, če pobegnete ali zbežite.

Kaj se zgodi, če ne želite oditi v drugo državo?

Kaj se zgodi, če ne želite oditi v drugo državo?

O TEM GOVORITE S SVOJIM ZASTOPNIKOM!

Če odločimo, da bi morali oditi v drugo državo, ker naj bi bila vaša prošnja obravnavana tam, vi pa se s tem ne strinjate, lahko izpodbijate odločbo o predaji. To imenujemo „pritožba“ ali „zahteva za ponovni pregled“.

Ko od organov prejmete odločitev, lahko v [x dneh
   (19)] vložite pritožbo pri [ime pritožbenega organa
   (20)]. Zelo pomembno je, da vložite pritožbo v navedenem roku. Vaš zastopnik bi vam moral pri tem pomagati.

x dneh

19

ime pritožbenega organa

20

| — | V času postopka na podlagi vaše pritožbe ali zahteve za ponovni pregled lahko ostanete v naši državi. Ali
   (21) |
| --- | --- |

—

V času postopka na podlagi vaše pritožbe ali zahteve za ponovni pregled lahko ostanete v naši državi. Ali
   (21)

Ali

21

| — | Vaša predaja se odloži za [y dni
   (22)], dokler sodišče ali razsodišče ne odloči, ali je za vas varno, da ste v odgovorni državi v času obravnavanja vaše pritožbe. Ali |
| --- | --- |

—

Vaša predaja se odloži za [y dni
   (22)], dokler sodišče ali razsodišče ne odloči, ali je za vas varno, da ste v odgovorni državi v času obravnavanja vaše pritožbe. Ali

y dni

22

Ali

| — | Na voljo imate [y dni
   (23)], da zahtevate odložitev vaše predaje v času obravnavanja vaše pritožbe. Sodišče ali razsodišče bo o tej zahtevi odločilo, kakor hitro bo to mogoče. Če zavrne vašo zahtevo za odložitev predaje, bo odločitev o tem obrazložena. |
| --- | --- |

—

Na voljo imate [y dni
   (23)], da zahtevate odložitev vaše predaje v času obravnavanja vaše pritožbe. Sodišče ali razsodišče bo o tej zahtevi odločilo, kakor hitro bo to mogoče. Če zavrne vašo zahtevo za odložitev predaje, bo odločitev o tem obrazložena.

y dni

23

| — | Na koncu te brošure so na voljo informacije o tem, na kateri organ se lahko obrnete, če želite vložiti pritožbo v naši državi. |
| --- | --- |

—

Na koncu te brošure so na voljo informacije o tem, na kateri organ se lahko obrnete, če želite vložiti pritožbo v naši državi.

V času „pritožbenega“ postopka vam bo omogočen dostop do pravne pomoči, po potrebi pa tudi do prevajalske pomoči tolmača ali prevajalca. Lahko zaprosite za brezplačno pravno pomoč, če nimate denarja zanjo. Na koncu te brošure so na voljo kontaktni podatki organizacij, ki nudijo pravno pomoč in vam lahko pomagajo pri vaši pritožbi.

PRIDRŽANJE

PRIDRŽANJE

Za ljudi, ki ne morejo svobodno potovati, kamor želijo, in so nameščeni v zaprti zgradbi, ki je ne morejo zapustiti, rečemo, da so „pridržani“.

Če ste mladoletnik brez spremstva, morda živite v nastanitvenem objektu, kjer pravila določajo, da morate v njem ostati ponoči ali ko se zunaj znoči, oziroma kjer pravila določajo, da morate ljudi, ki skrbijo za vas, obvestiti, če boste objekt zapustili in kdaj se boste vanj vrnili. Ta pravila so namenjena zaščiti vaše varnosti. To ne pomeni, da ste v objektu za pridržanje.

| OTROK SKORAJ NIKOLI NE PRIDRŽIJO!
  Ali ste pridržani? Če niste prepričani, ali ste pridržani, se o tem čim prej pozanimajte pri pristojnih organih, vašem zastopniku ali pravnem svetovalcu (24). Nato lahko z njimi spregovorite o svojem položaju, in če ste pridržani, o možnosti izpodbijanja odredbe o pridržanju! |
| --- |

OTROK SKORAJ NIKOLI NE PRIDRŽIJO!

Ali ste pridržani? Če niste prepričani, ali ste pridržani, se o tem čim prej pozanimajte pri pristojnih organih, vašem zastopniku ali pravnem svetovalcu (24). Nato lahko z njimi spregovorite o svojem položaju, in če ste pridržani, o možnosti izpodbijanja odredbe o pridržanju!

24

Obstaja tveganje, da vas med dublinskim postopkom pridržijo. To se večinoma zgodi, če državni organi ne verjamejo, da ste mlajši od 18 let in se bojijo, da bi pobegnili ali se skrili pred njimi, ker se bojite, da bi vas lahko poslali v drugo državo.

Pravico imate, da ste pisno obveščeni o razlogih za pridržanje in o možnostih za izpodbijanje odredbe o pridržanju. Prav tako imate pravico do pravne pomoči, če želite izpodbijati odredbo o pridržanju, zato govorite s svojim zastopnikom ali pravnim svetovalcem, če niste zadovoljni.

Če ste pridržani v okviru dublinskega postopka, je časovni okvir postopka za vas naslednji: od druge države bomo zahtevali, da sprejme odgovornost za vas v enem mesecu, odkar ste vložili prošnjo za azil. Zaprošena država bi morala odgovoriti v dveh tednih od takrat. Poleg tega bi bilo treba, če ostanete pridržani, vašo predajo izvesti v šestih tednih, odkar je odgovorna država sprejela zahtevo.

enem mesecu

dveh tednih

šestih tednih

Če se boste odločili za izpodbijanje odločbe o predaji, medtem ko ste pridržani, vas državni organi niso dolžni predati v šestih tednih. V tem primeru vas bodo državni organi obvestili o vaših možnostih.

Če državni organi ne upoštevajo rokov, v katerih bi morali drugo državo pozvati, naj prevzame odgovornost za vas, ali ne izvedejo pravočasno vaše predaje, vaše pridržanje za namen predaje na podlagi dublinske uredbe preneha. V tem primeru bodo veljali običajni roki iz razdelka „Kaj se zgodi, če se ugotovi, da je za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država?“.

Kakšne pravice imate v obdobju, v katerem se odloča, kdo je odgovoren za vas?

Kakšne pravice imate v obdobju, v katerem se odloča, kdo je odgovoren za vas?

Pravico imate, da ostanete v naši državi, če je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil, ali, kadar je odgovorna druga država, dokler niste predani tej državi. Če je država, v kateri ste trenutno prisotni, odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil, imate pravico, da ostanete na njenem ozemlju, vsaj dokler ni sprejeta prva odločitev o vaši prošnji za azil. Prav tako ste upravičeni do materialnih pogojev za sprejem (npr. do nastanitve, hrane itd.) ter do osnovne zdravstvene oskrbe in nujne zdravstvene pomoči. Imate tudi pravico do šolanja.

Dana vam bo priložnost, da nam predložite informacije o vašem položaju in prisotnosti družinskih članov na ozemlju dublinskih držav. Te informacije boste lahko podali ustno in/ali pisno, pri tem pa boste lahko uporabili svoj materni jezik ali drug jezik, ki ga tekoče govorite (ali pa vam bo po potrebi na voljo tolmač). Prejeli boste tudi pisni izvod odločbe o predaji drugi državi. Poleg tega imate pravico, da nas zaprosite za več informacij in/ali da stopite v stik z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) v naši državi.

Vaš zastopnik in državni organi vam bodo natančneje razložili vaše pravice!

Vaš zastopnik in državni organi vam bodo natančneje razložili vaše pravice!

Kaj se bo zgodilo z osebnimi podatki, ki ste jih predložili? Kako veste, da ne bodo uporabljeni v napačne namene?

Kaj se bo zgodilo z osebnimi podatki, ki ste jih predložili? Kako veste, da ne bodo uporabljeni v napačne namene?

Organi dublinskih držav si lahko izmenjujejo informacije, ki ste jim jih predložili v dublinskem postopku, izključno za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi dublinske uredbe.

Imeli boste pravico dostopa:

| — | do podatkov v zvezi z vami. Pravico imate zahtevati, da se takšni podatki spremenijo, če niso pravilni ali resnični, oziroma da se izbrišejo, če so bili nezakonito obdelani; |
| --- | --- |

—

do podatkov v zvezi z vami. Pravico imate zahtevati, da se takšni podatki spremenijo, če niso pravilni ali resnični, oziroma da se izbrišejo, če so bili nezakonito obdelani;

| — | do informacij, ki pojasnjujejo, kako zaprosite za popravek ali izbris svojih podatkov, vključno s kontaktnimi podatki posebnih pristojnih organov, ki so določeni kot odgovorni za vaš dublinski postopek, in nacionalnih organov za varstvo podatkov, ki so pristojni za obravnavanje vlog v zvezi z varstvom osebnih podatkov. |
| --- | --- |

—

do informacij, ki pojasnjujejo, kako zaprosite za popravek ali izbris svojih podatkov, vključno s kontaktnimi podatki posebnih pristojnih organov, ki so določeni kot odgovorni za vaš dublinski postopek, in nacionalnih organov za varstvo podatkov, ki so pristojni za obravnavanje vlog v zvezi z varstvom osebnih podatkov.

KAM SE LAHKO OBRNETE PO POMOČ? (Vnesejo se informacije, ki se nanašajo na posamezno državo članico, zlasti:)

KAM SE LAHKO OBRNETE PO POMOČ?

Vnesejo se informacije, ki se nanašajo na posamezno državo članico, zlasti:

| — | naslov in kontaktni podatki organa, pristojnega za odločanje o azilu, |
| --- | --- |

—

naslov in kontaktni podatki organa, pristojnega za odločanje o azilu,

| — | ime, naslov in kontaktni podatki organizacij, ki nudijo zastopanje za mladoletnike brez spremstva, |
| --- | --- |

—

ime, naslov in kontaktni podatki organizacij, ki nudijo zastopanje za mladoletnike brez spremstva,

| — | naslov in kontaktni podatki nacionalnega organa, pristojnega za varstvo otrok, |
| --- | --- |

—

naslov in kontaktni podatki nacionalnega organa, pristojnega za varstvo otrok,

| — | naslov in kontaktni podatki organa, pristojnega za izvajanje dublinskega postopka, |
| --- | --- |

—

naslov in kontaktni podatki organa, pristojnega za izvajanje dublinskega postopka,

| — | podrobnosti o državnem nadzornem organu, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o državnem nadzornem organu,

| — | identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika, |
| --- | --- |

—

identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika,

| — | kontaktni podatki urada upravljavca, |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki urada upravljavca,

| — | kontaktni podatki o Rdečem križu in informacije o njegovi vlogi, |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki o Rdečem križu in informacije o njegovi vlogi,

| — | kontaktni podatki lokalnega urada UNHCR (če obstaja) in informacije o njegovi vlogi, |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki lokalnega urada UNHCR (če obstaja) in informacije o njegovi vlogi,

| — | kontaktni podatki ponudnikov pravne pomoči / organizacij za podporo beguncem/otrokom, |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki ponudnikov pravne pomoči / organizacij za podporo beguncem/otrokom,

| — | kontaktni podatki Mednarodne organizacije za migracije (IOM) in informacije o njeni vlogi. |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki Mednarodne organizacije za migracije (IOM) in informacije o njeni vlogi.

PRILOGA XII

INFORMACIJE V SKLADU S ČLENOM 29(3) UREDBE (EU) ŠT. 603/2013 ZA DRŽAVLJANE TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA, KI SO BILI PRIJETI V ZVEZI Z NEZAKONITIM PREHODOM ZUNANJE MEJE

Če ste stari 14 let ali več in ste prijeti pri nezakonitem prehodu meje, vam bodo odvzeli prstne odtise in jih posredovali v podatkovno zbirko prstnih odtisov, imenovano „Eurodac“. V tem postopku morate sodelovati – zakonodaja namreč določa obvezen odvzem prstnih odtisov.

Če vaši prstni odtisi niso dobre kakovosti (tudi če ste si namerno poškodovali prste), vam bodo prstne odtise v prihodnosti ponovno odvzeli.

Če boste v prihodnosti ponovno zaprosili za azil, vam bodo ponovno odvzeli prstne odtise. Če zaprosite za azil v drugi državi, kot v tisti, v kateri so vam najprej odvzeli prstne odtise, boste lahko poslani nazaj v prvo državo, v kateri so vam odvzeli prstne odtise.

Podatki o vaših prstnih odtisih se bodo hranili 18 mesecev – po 18 mesecih se bodo samodejno izbrisali iz podatkovne zbirke. V sistemu Eurodac bodo shranjeni le vaši prstni odtisi in podatki o vašem spolu – vaše ime, fotografija, datum rojstva in državljanstvo niso poslani v to podatkovno zbirko in se v njej ne hranijo.

V prihodnosti lahko državo, ki vam odvzame prstne odtise, kadar koli zaprosite za informacije o podatkih v zvezi z vami, ki so zabeleženi v sistemu Eurodac. Zahtevate lahko, da se podatki popravijo ali izbrišejo – morali bi se izbrisati, na primer, če postanete državljan EU ali pridružene države oziroma če pridobite dovoljenje za prebivanje v eni od navedenih držav in niste zaprosili za azil.

Sistem Eurodac upravlja agencija Evropske unije po imenu eu-LISA. Vaši podatki se lahko uporabljajo samo v predpisane namene. Prejel jih bo le centralni sistem Eurodac. Če boste v prihodnosti zaprosili za azil v drugi državi EU ali pridruženi državi (25), ji bodo vaši prstni odtisi poslani v preverjanje. Podatkov, shranjenih v sistemu Eurodac, ne bomo posredovali nobeni drugi državi ali organizaciji zunaj EU in pridruženih držav.

Od 20. julija 2015 bodo lahko vaše prstne odtise preučevali organi, kot sta policija in Evropski policijski urad (Europol), ki lahko zahtevajo dostop do podatkovne zbirke Eurodac za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in terorizma.

Kontaktni podatki (Vnesite informacije, ki se nanašajo na državo članico)

| — | identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika, |
| --- | --- |

—

identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika,

| — | kontaktni podatki urada upravljavca, |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki urada upravljavca,

| — | kontaktni podatki državnega nadzornega organa (varstvo podatkov). |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki državnega nadzornega organa (varstvo podatkov).

PRILOGA XIII

INFORMACIJE V SKLADU S ČLENOM 29(3) UREDBE (EU) št. 603/2013 ZA DRŽAVLJANE TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA, ZA KATERE SE ODKRIJE, DA NEZAKONITO BIVAJO V DRŽAVI ČLANICI

Če se odkrije, da nezakonito bivate v eni od „dublinskih“ držav (26), vam lahko organi odvzamejo prstne odtise in jih pošljejo v podatkovno zbirko prstnih odtisov, imenovano „Eurodac“. To storijo izključno zato, da bi ugotovili, ali ste v preteklosti že zaprosili za azil. Podatki o vaših prstnih odtisih se ne bodo shranili v podatkovni zbirki Eurodac, pristojni organi pa vas lahko, če ste v preteklosti zaprosili za azil v drugi državi, pošljejo nazaj v navedeno državo.

Če vaši prstni odtisi niso dobre kakovosti (tudi če ste si namerno poškodovali prste), vam bodo prstne odtise v prihodnosti ponovno odvzeli.

Sistem Eurodac upravlja agencija Evropske unije po imenu eu-LISA. Vaši podatki se lahko uporabljajo samo v predpisane namene. Prejel jih bo le centralni sistem Eurodac. Če boste v prihodnosti zaprosili za azil v drugi dublinski državi, bodo vaši prstni odtisi poslani tudi v podatkovno zbirko Eurodac. Podatkov, shranjenih v sistemu Eurodac, ne bomo posredovali nobeni drugi državi ali organizaciji zunaj EU in pridruženih držav.

Kontaktni podatki (Vnesite informacije, ki se nanašajo na državo članico)

| — | identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika, |
| --- | --- |

—

identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika,

| — | kontaktni podatki urada upravljavca, |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki urada upravljavca,

| — | kontaktni podatki državnega nadzornega organa (varstvo podatkov). |
| --- | --- |

—

kontaktni podatki državnega nadzornega organa (varstvo podatkov).

---

(1)  Tem indikativnim dokazom mora vedno slediti neposredni dokaz, opredeljen na seznamu A.

1

(2)  Namen te brošure je izključno informativen. Njen namen je prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti ustrezne informacije glede dublinskega postopka. Sama po sebi ne ustvarja/prinaša pravic ali pravnih obveznosti. Pravice in obveznosti držav in oseb v okviru dublinskega postopka so takšne, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 604/2013.

2

(3)  Dublinske države so: 28 držav Evropske unije (Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo) ter štiri države, ki so „pridružene“ dublinski uredbi (Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn).

3

(4)  Informacije, ki se zagotovijo, so predvidene v delu B te priloge.

4

(5)  Namen te brošure je izključno informativen. Njen namen je prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti ustrezne informacije glede dublinskega postopka. Sama po sebi ne ustvarja/prinaša pravic ali pravnih obveznosti. Pravice in obveznosti držav in oseb v okviru dublinskega postopka so takšne, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 604/2013.

5

(6)  Več informacij o sistemu Eurodac je navedenih v Delu A, v razdelku Zakaj sem zaprošen, da dovolim odvzem svojih prstnih odtisov?

6

Zakaj sem zaprošen, da dovolim odvzem svojih prstnih odtisov?

(7)  Ta odstavek ni del posebnih navodil za države članice, ki ne sodelujejo na področju direktive o vračanju.

7

(8)  Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.

8

(9)  Izpolni vsaka država članica.

9

(10)  Vsaka država članica izbere eno od treh možnosti, odvisno od njene izbire sistema učinkovitih pravnih sredstev.

10

(11)  Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.

11

(12)  Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.

12

(13)  Namen te brošure je izključno informativen. Njen cilj je prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti ustrezne informacije glede dublinskega postopka. Sama po sebi ne ustvarja/prinaša pravic ali pravnih obveznosti. Pravice in obveznosti držav in oseb v okviru dublinskega postopka so takšne, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 604/2013.

13

(14)  Dublinske države so: 28 držav Evropske unije (Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo) ter štiri države, ki so „pridružene“ dublinski uredbi (Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn).

14

(15)  Sestra vaše matere ali očeta.

15

(16)  Brat vaše matere ali očeta.

16

(17)  Morda boste slišali, da bo kdo to poimenoval „sprejem“.

17

(18)  Morda boste slišali, da bo kdo to poimenoval „ponovni sprejem“.

18

(19)  Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.

19

(20)  Izpolni vsaka država članica.

20

(21)  Vsaka država članica izbere eno od treh možnosti, odvisno od njene izbire sistema učinkovitih pravnih sredstev.

21

(22)  Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.

22

(23)  Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.

23

(24)  Oseba, ki jo organi priznavajo kot osebo, ki zastopa vaše interese pred zakonom. Vaš zastopnik in/ali pristojni organi bi vas morali obvestiti, če potrebujete pravnega svetovalca, lahko pa jih tudi prosite, naj ga postavijo v vašem imenu. Na koncu te brošure so na voljo kontaktni podatki organizacij, ki vam lahko nudijo pravno zastopanje.

24

(25)  Podatke o vaših prstnih odtisih si lahko, kadar je tako predpisano, izmenjuje 28 držav članic EU in štiri pridružene države – Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn.

25

(26)  Dublinske države so vse države Evropske unije (Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo) ter štiri države, ki so „pridružene“ dublinski uredbi (Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn).

26

(27)  Informacije, ki se zagotovijo, so predvidene v Delu B Priloge X.

27

---

| 8.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/44

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 119/2014

z dne 7. februarja 2014

o spremembi Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede kvasovk, obogatenih s kromom, ki se uporabljajo v proizvodnji prehranskih dopolnil, in kromovega (III) laktat trihidrata, ki se dodaja živilom

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (1) in zlasti člena 4(5) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1925/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (2) ter zlasti člena 3(3) Uredbe,

po posvetovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Direktivi 2002/46/ES določa seznam vitaminov in mineralnih snovi, ki se lahko uporabljajo v proizvodnji prehranskih dopolnil. Uredba Komisije (ES) št. 1170/2009 (3) je nadomestila prilogi I in II k Direktivi 2002/46/ES. Priloga II k Direktivi 2002/46/ES je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1161/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Direktivi 2002/46/ES določa seznam vitaminov in mineralnih snovi, ki se lahko uporabljajo v proizvodnji prehranskih dopolnil. Uredba Komisije (ES) št. 1170/2009 (3) je nadomestila prilogi I in II k Direktivi 2002/46/ES. Priloga II k Direktivi 2002/46/ES je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1161/2011 (4).

| (2) | V skladu s členom 14 Direktive 2002/46/ES se določbe glede vitaminov in mineralnih snovi v prehranskih dopolnilih, ki lahko vplivajo na javno zdravje, sprejmejo po posvetovanju z Agencijo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14 Direktive 2002/46/ES se določbe glede vitaminov in mineralnih snovi v prehranskih dopolnilih, ki lahko vplivajo na javno zdravje, sprejmejo po posvetovanju z Agencijo.

| (3) | Agencija je 31. oktobra 2012 sprejela znanstveno mnenje o kvasovkah ChromoPrecise®, obogatenih s celično vezanim kromom, ki se dodajajo za prehranske namene kot vir kroma v prehranskih dopolnilih, in o biološki razpoložljivosti kroma iz tega vira (5). |
| --- | --- |

(3)

Agencija je 31. oktobra 2012 sprejela znanstveno mnenje o kvasovkah ChromoPrecise®, obogatenih s celično vezanim kromom, ki se dodajajo za prehranske namene kot vir kroma v prehranskih dopolnilih, in o biološki razpoložljivosti kroma iz tega vira (5).

| (4) | Agencija je poudarila, da se sklepne ugotovitve, navedene v njenem mnenju, uporabljajo samo za kvasovke ChromoPrecise®, obogatene s kromom, ne pa tudi za druge kvasovke, obogatene s kromom. Poleg tega je opozorila, da bi morale specifikacije za kvasovke ChromoPrecise®, obogatene s kromom, vključevati specifikacije za izgubo pri sušenju in za najvišjo vsebnost kroma (VI). |
| --- | --- |

(4)

Agencija je poudarila, da se sklepne ugotovitve, navedene v njenem mnenju, uporabljajo samo za kvasovke ChromoPrecise®, obogatene s kromom, ne pa tudi za druge kvasovke, obogatene s kromom. Poleg tega je opozorila, da bi morale specifikacije za kvasovke ChromoPrecise®, obogatene s kromom, vključevati specifikacije za izgubo pri sušenju in za najvišjo vsebnost kroma (VI).

| (5) | Na podlagi mnenja, ki ga je Agencija sprejela 31. oktobra 2012, uporaba kvasovk ChromoPrecise®, obogatenih s kromom, v prehranskih dopolnilih ni nevarna, če so izpolnjeni nekateri pogoji, navedeni v mnenju. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi mnenja, ki ga je Agencija sprejela 31. oktobra 2012, uporaba kvasovk ChromoPrecise®, obogatenih s kromom, v prehranskih dopolnilih ni nevarna, če so izpolnjeni nekateri pogoji, navedeni v mnenju.

| (6) | Priloga II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 določa seznam vitaminov in mineralnih snovi, ki se lahko dodajo živilom. |
| --- | --- |

(6)

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 določa seznam vitaminov in mineralnih snovi, ki se lahko dodajo živilom.

| (7) | V skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 1925/2006 je treba spremembe seznama iz Priloge II k navedeni uredbi sprejeti ob upoštevanju mnenja Agencije. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 1925/2006 je treba spremembe seznama iz Priloge II k navedeni uredbi sprejeti ob upoštevanju mnenja Agencije.

| (8) | Agencija je 13. septembra 2012 sprejela znanstveno mnenje o kromovem (III) laktat trihidratu kot viru kroma (III), dodanega živilom za prehranske namene (6). |
| --- | --- |

(8)

Agencija je 13. septembra 2012 sprejela znanstveno mnenje o kromovem (III) laktat trihidratu kot viru kroma (III), dodanega živilom za prehranske namene (6).

| (9) | Na podlagi mnenja, ki ga je Agencija sprejela 13. septembra 2012, dodajanje kromovega (III) laktat trihidrata živilom ni nevarno, če so izpolnjeni nekateri pogoji, navedeni v mnenju. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi mnenja, ki ga je Agencija sprejela 13. septembra 2012, dodajanje kromovega (III) laktat trihidrata živilom ni nevarno, če so izpolnjeni nekateri pogoji, navedeni v mnenju.

| (10) | Snovi, za katere je Agencija dala pozitivno mnenje, bi bilo treba dodati na sezname iz Priloge II k Direktivi 2002/46/ES in Priloge II k Uredbi (ES) št. 1925/2006. |
| --- | --- |

(10)

Snovi, za katere je Agencija dala pozitivno mnenje, bi bilo treba dodati na sezname iz Priloge II k Direktivi 2002/46/ES in Priloge II k Uredbi (ES) št. 1925/2006.

| (11) | Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je bilo izvedeno prek svetovalne skupine za prehransko verigo ter zdravje živali in rastlin, upoštevale pa so se tudi posredovane pripombe. |
| --- | --- |

(11)

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je bilo izvedeno prek svetovalne skupine za prehransko verigo ter zdravje živali in rastlin, upoštevale pa so se tudi posredovane pripombe.

| (12) | Direktivo 2002/46/ES in Uredbo (ES) št. 1925/2006 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Direktivo 2002/46/ES in Uredbo (ES) št. 1925/2006 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V točki B Priloge II k Direktivi 2002/46/ES se za vnosom „kromov (III) klorid“ vstavi naslednji vnos:

„kvasovka, obogatena s kromom (7).

Člen 2

V delu 2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 se za vnosom za „kromov pikolinat“ vstavi naslednji vnos:

„kromov (III) laktat trihidrat“

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

1

(2)  UL L 404, 30.12.2006, str. 26.

2

(3)  UL L 314, 1.12.2009, str. 36.

3

(4)  UL L 296, 15.11.2011, str. 29.

4

(5)  Svet Agencije za aditive za živila in hranilne vire, dodane živilom (ANS); Znanstveno mnenje o kvasovkah ChromoPrecise®, obogatenih s celično vezanim kromom, ki se dodajajo za prehranske namene kot vir kroma v prehranskih dopolnilih, in o biološki razpoložljivosti kroma iz tega vira. EFSA Journal 2012; 10(11):2951.

5

(6)  Svet Agencije za aditive za živila in hranilne vire, dodane živilom (ANS); Znanstveno mnenje o kromovem (III) laktat trihidratu kot viru kroma (III), dodanega živilom za prehranske namene. EFSA Journal 2012; 10(10):2881.

6

---

| 8.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/46

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 120/2014

z dne 7. februarja 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 1981/2006 o podrobnih pravilih za izvajanje člena 32 Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta glede referenčnega laboratorija Skupnosti za gensko spremenjene organizme

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti drugega in petega pododstavka člena 32 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podrobna pravila za izvajanje člena 32 Uredbe (ES) št. 1829/2003 so določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1981/2006 (2), kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 503/2013 (3). Ta pravila je treba posodobiti, zlasti glede finančnih prispevkov vložnikov, da bi se upoštevale spremembe stroškov, nastalih pri preskušanju in validaciji metod odkrivanja, ter spremembe pri dodelitvi nalog v državah članicah. |
| --- | --- |

(1)

Podrobna pravila za izvajanje člena 32 Uredbe (ES) št. 1829/2003 so določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1981/2006 (2), kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 503/2013 (3). Ta pravila je treba posodobiti, zlasti glede finančnih prispevkov vložnikov, da bi se upoštevale spremembe stroškov, nastalih pri preskušanju in validaciji metod odkrivanja, ter spremembe pri dodelitvi nalog v državah članicah.

| (2) | Poleg tega bi morala uredba upoštevati vse večje število GSO, ki vsebujejo zložbe transformacijskih dogodkov z naraščajočo kombinacijo posameznih transformacijskih dogodkov. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega bi morala uredba upoštevati vse večje število GSO, ki vsebujejo zložbe transformacijskih dogodkov z naraščajočo kombinacijo posameznih transformacijskih dogodkov.

| (3) | Posodobiti je treba seznam imenovanih nacionalnih referenčnih laboratorijev za pomoč referenčnemu laboratoriju Skupnosti, navedenemu v prvem odstavku člena 32 Uredbe (ES) št. 1829/2003 (RLS), pri preskušanju in validaciji metod odkrivanja, da se upoštevajo spremembe v imenovanju nacionalnih referenčnih laboratorijev v državah članicah in vključijo laboratoriji v državah članicah, ki so se nedavno pridružile Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Posodobiti je treba seznam imenovanih nacionalnih referenčnih laboratorijev za pomoč referenčnemu laboratoriju Skupnosti, navedenemu v prvem odstavku člena 32 Uredbe (ES) št. 1829/2003 (RLS), pri preskušanju in validaciji metod odkrivanja, da se upoštevajo spremembe v imenovanju nacionalnih referenčnih laboratorijev v državah članicah in vključijo laboratoriji v državah članicah, ki so se nedavno pridružile Uniji.

| (4) | Določiti bi bilo treba prehodne ukrepe, da se vložnikom, ki so prejeli potrditev o prejemu vloge za odobritev s strani pristojnega nacionalnega organa v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 še pred začetkom veljavnosti te uredbe, omogoči plačilo finančnih prispevkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1981/2006. |
| --- | --- |

(4)

Določiti bi bilo treba prehodne ukrepe, da se vložnikom, ki so prejeli potrditev o prejemu vloge za odobritev s strani pristojnega nacionalnega organa v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 še pred začetkom veljavnosti te uredbe, omogoči plačilo finančnih prispevkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1981/2006.

| (5) | Upoštevati bi bilo treba javne raziskovalne ustanove v EU, ki zaprosijo za odobritev GSO v zvezi s projekti, ki se financirajo predvsem iz javnega sektorja, zato bi bilo treba v takih primerih predvideti zmanjšanje višine finančnega prispevka. |
| --- | --- |

(5)

Upoštevati bi bilo treba javne raziskovalne ustanove v EU, ki zaprosijo za odobritev GSO v zvezi s projekti, ki se financirajo predvsem iz javnega sektorja, zato bi bilo treba v takih primerih predvideti zmanjšanje višine finančnega prispevka.

| (6) | Uredbo (ES) št. 1981/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 1981/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1981/2006 se spremeni:

| 1. | v členu 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | ‚popolni postopek validacije‘ je:






  (i) | ocenjevanje s pomočjo primerjalnega preskušanja meril za izvajanje metode v skladu z mednarodnimi standardi, v katerega so vključeni nacionalni referenčni laboratoriji, pri čemer metodo določi vlagatelj kot pritožnik v skladu z dokumentom z naslovom ‚,Opredelitev minimalnih zahtev za izvajanje analiznih metod preskušanja GSO‘ (4):






  — | pri gensko spremenjenih rastlinah, namenjenih živalski krmi ali človeški hrani, živilih ali krmi, ki vsebujejo ali so sestavljeni iz gensko spremenjenih rastlin, in živilih, ki vsebujejo ali so sestavljeni iz sestavin, proizvedenih iz gensko spremenjenih rastlin, ali krmi, proizvedeni iz gensko spremenjenih rastlin, iz točke 3.1.C.4 Priloge III k Izvedbeni uredbi Komisije (ES) št. 503/2013 (5), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

‚popolni postopek validacije‘ je:

(i)

ocenjevanje s pomočjo primerjalnega preskušanja meril za izvajanje metode v skladu z mednarodnimi standardi, v katerega so vključeni nacionalni referenčni laboratoriji, pri čemer metodo določi vlagatelj kot pritožnik v skladu z dokumentom z naslovom ‚,Opredelitev minimalnih zahtev za izvajanje analiznih metod preskušanja GSO‘ (4):

—

pri gensko spremenjenih rastlinah, namenjenih živalski krmi ali človeški hrani, živilih ali krmi, ki vsebujejo ali so sestavljeni iz gensko spremenjenih rastlin, in živilih, ki vsebujejo ali so sestavljeni iz sestavin, proizvedenih iz gensko spremenjenih rastlin, ali krmi, proizvedeni iz gensko spremenjenih rastlin, iz točke 3.1.C.4 Priloge III k Izvedbeni uredbi Komisije (ES) št. 503/2013 (5),

| — | v vseh drugih primerih iz točke 1(B) Priloge I k Uredbi (ES) št. 641/2004; |
| --- | --- |

—

v vseh drugih primerih iz točke 1(B) Priloge I k Uredbi (ES) št. 641/2004;

ter

| (ii) | ocenjevanje natančnosti in pravilnosti metode, ki jo določi vlagatelj. |
| --- | --- |

(ii)

ocenjevanje natančnosti in pravilnosti metode, ki jo določi vlagatelj.

(4)  http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/doc/Min_Perf_Requirements_Analytical_methods.pdf, Referenčni laboratorij Skupnosti in Evropsko omrežje laboratorijev GSO, 13. oktober 2008."

(5)  UL L 157, 8.6.2013, str. 1.“;"

| 2. | v členu 2 se dodajo naslednje opredelitve:






  „(e) | ‚GSO‘ ki vsebuje posamezen transformacijski dogodek‘, pomeni GSO, ki je bil pridobljen s posameznim transformacijskim dogodkom; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 2 se dodajo naslednje opredelitve:

„(e)

‚GSO‘ ki vsebuje posamezen transformacijski dogodek‘, pomeni GSO, ki je bil pridobljen s posameznim transformacijskim dogodkom;

| (f) | ‚GSO‘ ki vsebuje zložbe transformacijskih dogodkov‘, pomeni GSO, ki vsebuje več kot en posamezen transformacijski dogodek, pridobljen z običajnim križanjem, hkratno transformacijo ali ponovno transformacijo.“; |
| --- | --- |

(f)

‚GSO‘ ki vsebuje zložbe transformacijskih dogodkov‘, pomeni GSO, ki vsebuje več kot en posamezen transformacijski dogodek, pridobljen z običajnim križanjem, hkratno transformacijo ali ponovno transformacijo.“;

| 3. | člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Prispevki
  1.   Vlagatelj mora za vsako vlogo za GSO, ki vsebuje posamezen transformacijski dogodek, referenčnemu laboratoriju Skupnosti plačati pavšalni prispevek v višini 40 000 EUR.
  2.   Referenčni laboratorij Skupnosti od vlagatelja zahteva, da plača dodatni prispevek v višini 65 000 EUR, kadar je potreben popolni postopek validacije metode odkrivanja in identifikacije za GSO, ki vsebuje posamezen transformacijski dogodek, v skladu z naslednjimi določbami:






  (a) | Priloga III k Izvedbeni uredbi (EU) št. 503/2013, kadar se vloga nanaša na:






  (i) | gensko spremenjene rastline za živila in krmo; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Prispevki

1.   Vlagatelj mora za vsako vlogo za GSO, ki vsebuje posamezen transformacijski dogodek, referenčnemu laboratoriju Skupnosti plačati pavšalni prispevek v višini 40 000 EUR.

2.   Referenčni laboratorij Skupnosti od vlagatelja zahteva, da plača dodatni prispevek v višini 65 000 EUR, kadar je potreben popolni postopek validacije metode odkrivanja in identifikacije za GSO, ki vsebuje posamezen transformacijski dogodek, v skladu z naslednjimi določbami:

(a)

Priloga III k Izvedbeni uredbi (EU) št. 503/2013, kadar se vloga nanaša na:

(i)

gensko spremenjene rastline za živila in krmo;

| (ii) | živila ali krmo, ki vsebujejo gensko spremenjene rastline ali so iz njih sestavljeni; |
| --- | --- |

(ii)

živila ali krmo, ki vsebujejo gensko spremenjene rastline ali so iz njih sestavljeni;

| (iii) | živila, proizvedena iz sestavin, ki so proizvedene iz gensko spremenjenih rastlin, ali jih vsebujejo, ali krme, proizvedene iz takih rastlin, ali |
| --- | --- |

(iii)

živila, proizvedena iz sestavin, ki so proizvedene iz gensko spremenjenih rastlin, ali jih vsebujejo, ali krme, proizvedene iz takih rastlin, ali

| (b) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 641/2004 v vseh drugih primerih. |
| --- | --- |

(b)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 641/2004 v vseh drugih primerih.

3.   Za vsako vlogo za GSO, ki vsebuje zložbe transformacijskih dogodkov, kjer je metodo odkrivanja in identifikacije vsakega posameznega transformacijskega dogodka, ki sestavlja GSO, validiral referenčni laboratorij Skupnosti, ali če ta postopek še teče, je pavšalni prispevek odvisen od števila (N) posameznih transformacijskih dogodkov, ki sestavljajo GSO, in se izračuna po formuli 20 000 EUR + (N × 5 000 EUR). Ta izračun se upošteva samo pri GSO, ki vsebujejo zložbe transformacijskih dogodkov, z najvišjim številom posameznih transformacijskih dogodkov.

4.   Za vsako vlogo za GSO, ki vsebuje zložbe transformacijskih dogodkov, ter je sestavljen iz enega ali več posameznih transformacijskih dogodkov, kjer metode odkrivanja in identifikacije ni validiral referenčni laboratorij Skupnosti, ali če postopek ne teče, se pavšalni prispevek izračuna po členu 3(1) in (2) za posamezne transformacijske dogodke, za katere validirana metoda ne obstaja, oz. členu 3(3) za GSO, ki vsebujejo zložbe transformacijskih dogodkov, pri čemer N ustreza številu posameznih transformacijskih dogodkov, ki sestavljajo GSO, za katere validirana metoda obstaja.

5.   Referenčni laboratorij Skupnosti zmanjša višino dodatnega prispevka iz odstavka 2 sorazmerno s prihranjenimi stroški:

| (a) | kadar vlagatelj zagotovi vse potrebne snovi za izvajanje popolnega postopka validacije in/ali |
| --- | --- |

(a)

kadar vlagatelj zagotovi vse potrebne snovi za izvajanje popolnega postopka validacije in/ali

| (b) | kadar vlagatelj zagotovi podatke o modulih, kot so postopki ekstrakcije DNK in vrstno specifičnih referenčnih sistemov, ki jih je referenčni laboratorij Skupnosti že validiral in objavil. |
| --- | --- |

(b)

kadar vlagatelj zagotovi podatke o modulih, kot so postopki ekstrakcije DNK in vrstno specifičnih referenčnih sistemov, ki jih je referenčni laboratorij Skupnosti že validiral in objavil.

6.   Kadar stroški validacije metode odkrivanja in identifikacije, ki jo predlaga vlagatelj, za vsaj 50 % presežejo višino finančnih prispevkov iz odstavkov 1, 2 in 3, se zahteva dodatni prispevek. Dodatni prispevek pokrije 50-odstotni delež stroškov, ki presegajo višino prispevkov iz odstavkov 1, 2 in 3.

7.   Tudi v primeru umika vloge se morajo prispevki iz odstavkov 1 do 6 plačati, ne glede na člen 5(3).“;

| 4. | člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Kadar je vlagatelj MSP ali ima glavni sedež v državi v razvoju ali je javna raziskovalna ustanova s sedežem v EU, katere vloga se nanaša na projekt, ki se financira predvsem iz javnega sektorja, se finančni prispevki iz člena 3(1) do (4) zmanjšajo za 50 %.“; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Kadar je vlagatelj MSP ali ima glavni sedež v državi v razvoju ali je javna raziskovalna ustanova s sedežem v EU, katere vloga se nanaša na projekt, ki se financira predvsem iz javnega sektorja, se finančni prispevki iz člena 3(1) do (4) zmanjšajo za 50 %.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Člen 3(6) se ne uporablja za vlagatelje iz člena 4(1).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Člen 3(6) se ne uporablja za vlagatelje iz člena 4(1).“;

| 5. | člen 5 se spremeni:






  (a) | odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:
  „1.   Vlagatelj predloži dokazilo, da je referenčnemu laboratoriju Skupnosti plačal prispevek iz člena 3(1), 3(3) in/ali 3(4), ko referenčnemu laboratoriju Skupnosti predloži vzorce živil in krme in njihove kontrolne vzorce v skladu s členom 5(3)(j) ali členom 17(3)(j) Uredbe (ES) št. 1829/2003.
  2.   Kadar je potreben popolni postopek validacije metode, kot je določeno v členu 3(2), referenčni laboratorij Skupnosti o tem pisno obvesti vlagatelja in v skladu z navedeno določbo od njega zahteva plačilo zneska pred začetkom četrtega koraka (medlaboratorijski preskus) postopka validacije.
  3.   Kadar referenčni laboratorij Skupnosti pričakuje, kot je določeno v členu 3(6), da bodo stroški validacije metode odkrivanja, ki jo predlaga vlagatelj, presegli višino finančnih prispevkov iz člena 3(1) do (4) za najmanj 50 %, referenčni laboratorij Skupnosti pisno obvesti vlagatelja o predvidenem znesku dodatnih stroškov.
  Če v enem mesecu od datuma prejema obvestila vlagatelj umakne vlogo, dodatnega prispevka iz člena 3(6) ni treba plačati.
  Po zaključku validacije metode odkrivanja referenčni laboratorij Skupnosti pisno sporoči vlagatelju dejanske in ustrezno utemeljene stroške, ki so nastali pri izvajanju validacije metode odkrivanja, in od njega zahteva plačilo dolgovanega prispevka v skladu s členom 3(6).“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 5 se spremeni:

(a)

odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   Vlagatelj predloži dokazilo, da je referenčnemu laboratoriju Skupnosti plačal prispevek iz člena 3(1), 3(3) in/ali 3(4), ko referenčnemu laboratoriju Skupnosti predloži vzorce živil in krme in njihove kontrolne vzorce v skladu s členom 5(3)(j) ali členom 17(3)(j) Uredbe (ES) št. 1829/2003.

2.   Kadar je potreben popolni postopek validacije metode, kot je določeno v členu 3(2), referenčni laboratorij Skupnosti o tem pisno obvesti vlagatelja in v skladu z navedeno določbo od njega zahteva plačilo zneska pred začetkom četrtega koraka (medlaboratorijski preskus) postopka validacije.

3.   Kadar referenčni laboratorij Skupnosti pričakuje, kot je določeno v členu 3(6), da bodo stroški validacije metode odkrivanja, ki jo predlaga vlagatelj, presegli višino finančnih prispevkov iz člena 3(1) do (4) za najmanj 50 %, referenčni laboratorij Skupnosti pisno obvesti vlagatelja o predvidenem znesku dodatnih stroškov.

Če v enem mesecu od datuma prejema obvestila vlagatelj umakne vlogo, dodatnega prispevka iz člena 3(6) ni treba plačati.

Po zaključku validacije metode odkrivanja referenčni laboratorij Skupnosti pisno sporoči vlagatelju dejanske in ustrezno utemeljene stroške, ki so nastali pri izvajanju validacije metode odkrivanja, in od njega zahteva plačilo dolgovanega prispevka v skladu s členom 3(6).“;

| (b) | odstavek 5 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se črta;

| (c) | prvi pododstavek odstavka 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Vlagatelj plača prispevke iz odstavkov 2 in 3 v 45 dneh od datuma prejema obvestila. Četrti korak (medlaboratorijski preskus) postopka validacije se začne šele po prejetju navedenih prispevkov.“; |
| --- | --- |

(c)

prvi pododstavek odstavka 7 se nadomesti z naslednjim:

„Vlagatelj plača prispevke iz odstavkov 2 in 3 v 45 dneh od datuma prejema obvestila. Četrti korak (medlaboratorijski preskus) postopka validacije se začne šele po prejetju navedenih prispevkov.“;

| 6. | v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjima odstavkoma 2 in 3:
  „2.   S seznama nacionalnih referenčnih laboratorijev iz Priloge II se naključno izberejo laboratoriji za sodelovanje v mednarodnem medlaboratorijskem validacijskem preskusu in od referenčnega laboratorija Skupnosti prejmejo 2 400 EUR za kritje stroškov njihovega sodelovanja. V primeru iz člena 4(1) se ta znesek sorazmerno zniža.
  3.   Referenčni laboratorij Skupnosti in tisti nacionalni referenčni laboratoriji, našteti v Prilogi II, ki sodelujejo v validacijski študiji, sklenejo pisni sporazum z namenom opredelitve odnosov med njimi, zlasti na področju finančnih zadev.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjima odstavkoma 2 in 3:

„2.   S seznama nacionalnih referenčnih laboratorijev iz Priloge II se naključno izberejo laboratoriji za sodelovanje v mednarodnem medlaboratorijskem validacijskem preskusu in od referenčnega laboratorija Skupnosti prejmejo 2 400 EUR za kritje stroškov njihovega sodelovanja. V primeru iz člena 4(1) se ta znesek sorazmerno zniža.

3.   Referenčni laboratorij Skupnosti in tisti nacionalni referenčni laboratoriji, našteti v Prilogi II, ki sodelujejo v validacijski študiji, sklenejo pisni sporazum z namenom opredelitve odnosov med njimi, zlasti na področju finančnih zadev.“;

| 7. | v Prilogi I se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | biti akreditirani v skladu z EN ISO/IEC 17025 o „,Splošnih zahtevah za usposobljenost preskuševalnih in kalibracijskih laboratorijev“ ali enakovrednim mednarodnim standardom, ki zagotavlja, da imajo laboratoriji:






  — | primerno kvalificirano osebje z ustrezno usposobljenostjo na področju analiznih metod, ki se uporabljajo za odkrivanje in identifikacijo GSO ter GS živil in krme, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

v Prilogi I se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

biti akreditirani v skladu z EN ISO/IEC 17025 o „,Splošnih zahtevah za usposobljenost preskuševalnih in kalibracijskih laboratorijev“ ali enakovrednim mednarodnim standardom, ki zagotavlja, da imajo laboratoriji:

—

primerno kvalificirano osebje z ustrezno usposobljenostjo na področju analiznih metod, ki se uporabljajo za odkrivanje in identifikacijo GSO ter GS živil in krme,

| — | potrebno opremo za izvajanje zahtevanih analiz, |
| --- | --- |

—

potrebno opremo za izvajanje zahtevanih analiz,

| — | na voljo ustrezno upravno infrastrukturo, |
| --- | --- |

—

na voljo ustrezno upravno infrastrukturo,

| — | zadostno zmogljivost obdelave podatkov za pripravo tehničnih poročil in zagotovitev hitre izmenjave informacij z drugimi laboratoriji, ki sodelujejo pri preskušanju in validaciji metod odkrivanja. |
| --- | --- |

—

zadostno zmogljivost obdelave podatkov za pripravo tehničnih poročil in zagotovitev hitre izmenjave informacij z drugimi laboratoriji, ki sodelujejo pri preskušanju in validaciji metod odkrivanja.

Laboratoriji, našteti v Prilogi II k tej uredbi, ki še niso akreditirani, so odobreni do 31. decembra 2014, če laboratorij izjavi, da je v postopku pridobivanja akreditacije in referenčnemu laboratoriju Skupnosti predloži dokazila o tehnični usposobljenosti.“;

| 8. | Priloga II se nadomesti s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

8.

Priloga II se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Prehodni ukrepi

Členi 3 do 5 Uredbe (ES) št. 1981/2006 o finančnih prispevkih se še naprej uporabljajo za vložnike, ki so prejeli potrditev o prejemu vloge za odobritev s strani pristojnega nacionalnega organa v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 7. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 368, 23.12.2006, str. 99.

2

(3)  UL L 157, 8.6.2013, str. 1.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA II

Nacionalni referenčni laboratoriji, ki referenčnemu laboratoriju Skupnosti pomagajo pri preskušanju in validaciji metod odkrivanja in identifikacije, kot je navedeno v členu 6(1)

Belgija

| — | Centre wallon de Recherches agronomiques (CRA-W), |
| --- | --- |

—

Centre wallon de Recherches agronomiques (CRA-W),

| — | Institut Scientifique de Santé Publique (ISP) – Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid (WIV), |
| --- | --- |

—

Institut Scientifique de Santé Publique (ISP) – Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid (WIV),

| — | Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO); |
| --- | --- |

—

Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO);

Bolgarija

| — | Национален цeнтър по обществено здраве и анaлизи (НЦОЗА), София, Сектор ГМО; |
| --- | --- |

—

Национален цeнтър по обществено здраве и анaлизи (НЦОЗА), София, Сектор ГМО;

Češka

| — | Výzkumný ústav rostlinné výroby, v.v.i. (VÚRV), Praha; |
| --- | --- |

—

Výzkumný ústav rostlinné výroby, v.v.i. (VÚRV), Praha;

Danska

| — | Danmarks Tekniske Universitet, DTU Fødevareinstituttet, Afdeling for Toksikologi og Risikovurdering (1), |
| --- | --- |

—

Danmarks Tekniske Universitet, DTU Fødevareinstituttet, Afdeling for Toksikologi og Risikovurdering (1),

| — | Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, Fødevarestyrelsen, Sektion for Plantediagnostik, Ringsted; |
| --- | --- |

—

Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, Fødevarestyrelsen, Sektion for Plantediagnostik, Ringsted;

Nemčija

| — | Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Freiburg, |
| --- | --- |

—

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Freiburg,

| — | Landwirtschaftliches Technologiezentrum Augustenberg (LTZ), |
| --- | --- |

—

Landwirtschaftliches Technologiezentrum Augustenberg (LTZ),

| — | Bayerisches Landesamt für Gesundheit und Lebensmittelsicherheit (LGL), |
| --- | --- |

—

Bayerisches Landesamt für Gesundheit und Lebensmittelsicherheit (LGL),

| — | Landeslabor Berlin-Brandenburg, Berlin, |
| --- | --- |

—

Landeslabor Berlin-Brandenburg, Berlin,

| — | Landeslabor Berlin-Brandenburg, Frankfurt/Oder, |
| --- | --- |

—

Landeslabor Berlin-Brandenburg, Frankfurt/Oder,

| — | Institut für Hygiene und Umwelt der Hansestadt Hamburg, |
| --- | --- |

—

Institut für Hygiene und Umwelt der Hansestadt Hamburg,

| — | Landesbetrieb Hessisches Landeslabor – Standort Kassel, |
| --- | --- |

—

Landesbetrieb Hessisches Landeslabor – Standort Kassel,

| — | Landesamt für Landwirtschaft, Lebensmittelsicherheit und Fischerei (LALLF) Mecklenburg-Vorpommern, |
| --- | --- |

—

Landesamt für Landwirtschaft, Lebensmittelsicherheit und Fischerei (LALLF) Mecklenburg-Vorpommern,

| — | Niedersächsisches Landesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (LAVES) — Lebensmittel- und Veterinärinstitut Braunschweig/Hannover, |
| --- | --- |

—

Niedersächsisches Landesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (LAVES) — Lebensmittel- und Veterinärinstitut Braunschweig/Hannover,

| — | Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz – Institut für Lebensmittelchemie Trier, |
| --- | --- |

—

Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz – Institut für Lebensmittelchemie Trier,

| — | Landwirtschaftliche Untersuchungs- und Forschungsanstalt (LUFA) Speyer, |
| --- | --- |

—

Landwirtschaftliche Untersuchungs- und Forschungsanstalt (LUFA) Speyer,

| — | Landesamt für Verbraucherschutz – Abteilung D Veterinärmedizinische, mikro- und molekularbiologische Untersuchungen, Saarland, |
| --- | --- |

—

Landesamt für Verbraucherschutz – Abteilung D Veterinärmedizinische, mikro- und molekularbiologische Untersuchungen, Saarland,

| — | Staatliche Betriebsgesellschaft für Umwelt und Landwirtschaft, Geschäftsbereich Labore Landwirtschaft, Sachsen, |
| --- | --- |

—

Staatliche Betriebsgesellschaft für Umwelt und Landwirtschaft, Geschäftsbereich Labore Landwirtschaft, Sachsen,

| — | Landesuntersuchungsanstalt für das Gesundheits- und Veterinärwesen Sachsen (LUA), |
| --- | --- |

—

Landesuntersuchungsanstalt für das Gesundheits- und Veterinärwesen Sachsen (LUA),

| — | Landesamt für Verbraucherschutz Sachsen-Anhalt – Fachbereich Lebensmittelsicherheit, |
| --- | --- |

—

Landesamt für Verbraucherschutz Sachsen-Anhalt – Fachbereich Lebensmittelsicherheit,

| — | Landeslabor Schleswig-Holstein, |
| --- | --- |

—

Landeslabor Schleswig-Holstein,

| — | Thüringer Landesamt für Verbraucherschutz (TLV), |
| --- | --- |

—

Thüringer Landesamt für Verbraucherschutz (TLV),

| — | Bundesinstitut für Risikobewertung (BfR), |
| --- | --- |

—

Bundesinstitut für Risikobewertung (BfR),

| — | Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL); |
| --- | --- |

—

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL);

Estonija

| — | Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) geenitehnoloogia instituut, DNA analüüsi labor; |
| --- | --- |

—

Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) geenitehnoloogia instituut, DNA analüüsi labor;

Irska

| — | Food and Environment Research Agency (FERA) Sand Hutton, York; |
| --- | --- |

—

Food and Environment Research Agency (FERA) Sand Hutton, York;

Grčija

| — | Ελληνικός Γεωργικός Οργανισμός ‚ΔΗΜΗΤΡΑ‘, Γενική Διεύθυνση Αγροτικής Έρευνας, Ινστιτούτο Τεχνολογίας Γεωργικών Προϊόντων, Εργαστήριο Γενετικής Ταυτοποίησης, Αθήνα, |
| --- | --- |

—

Ελληνικός Γεωργικός Οργανισμός ‚ΔΗΜΗΤΡΑ‘, Γενική Διεύθυνση Αγροτικής Έρευνας, Ινστιτούτο Τεχνολογίας Γεωργικών Προϊόντων, Εργαστήριο Γενετικής Ταυτοποίησης, Αθήνα,

| — | Υπουργείο Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων, Γενική Διεύθυνση Γενικού Χημείου του Κράτους (ΓΧΚ), Διεύθυνση Τροφίμων; Αθήνα; |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων, Γενική Διεύθυνση Γενικού Χημείου του Κράτους (ΓΧΚ), Διεύθυνση Τροφίμων; Αθήνα;

Španija

| — | Centro Nacional de Alimentación, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (CNA-AESAN), |
| --- | --- |

—

Centro Nacional de Alimentación, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (CNA-AESAN),

| — | Laboratorio Arbitral Agroalimentario del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente (LAA-MAGRAMA); |
| --- | --- |

—

Laboratorio Arbitral Agroalimentario del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente (LAA-MAGRAMA);

Francija

| — | Groupement d’Intérêt Public – Groupe d’Etude et de contrôle des Variétés et des Semences (GIP-GEVES), |
| --- | --- |

—

Groupement d’Intérêt Public – Groupe d’Etude et de contrôle des Variétés et des Semences (GIP-GEVES),

| — | Laboratoire du Service Commun des Laboratoires (SCL) d’Illkirch-Graffenstaden, |
| --- | --- |

—

Laboratoire du Service Commun des Laboratoires (SCL) d’Illkirch-Graffenstaden,

| — | Laboratoire de la Santé des Végétaux (ANSES), Angers; |
| --- | --- |

—

Laboratoire de la Santé des Végétaux (ANSES), Angers;

Hrvaška

| — | Odsjek za kvantifikaciju GMO i procjenu rizika, Hrvatski zavod za javno zdravstvo; |
| --- | --- |

—

Odsjek za kvantifikaciju GMO i procjenu rizika, Hrvatski zavod za javno zdravstvo;

Italija

| — | Centro di Ricerca per la Sperimentazione in Agricoltura, Centro di Sperimentazione e Certificazione delle Sementi (CRA-SCS), Sede di Tavazzano – Laboratorio, |
| --- | --- |

—

Centro di Ricerca per la Sperimentazione in Agricoltura, Centro di Sperimentazione e Certificazione delle Sementi (CRA-SCS), Sede di Tavazzano – Laboratorio,

| — | Istituto Superiore di Sanità, Dipartimento di Sanità Pubblica Veterinaria e Scurezza Alimentare — Reparto OGM e xenobiotici di origine fungina (ISS-DSPVSA), |
| --- | --- |

—

Istituto Superiore di Sanità, Dipartimento di Sanità Pubblica Veterinaria e Scurezza Alimentare — Reparto OGM e xenobiotici di origine fungina (ISS-DSPVSA),

| — | Istituto Zooprofilattico Sperimentale delle Regioni Lazio e Toscana, Centro di Referenza Nazionale per la Ricerca di OGM (CROGM); |
| --- | --- |

—

Istituto Zooprofilattico Sperimentale delle Regioni Lazio e Toscana, Centro di Referenza Nazionale per la Ricerca di OGM (CROGM);

Ciper

| — | Γενικό Χημείο του Κράτους (ΓΧΚ); |
| --- | --- |

—

Γενικό Χημείο του Κράτους (ΓΧΚ);

Latvija

| — | Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ‚BIOR‘; |
| --- | --- |

—

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ‚BIOR‘;

Litva

| — | Nacionalinio maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo instituto Molekulinės biologijos ir Genetiškai modifikuotų organizmų tyrimų skyrius; |
| --- | --- |

—

Nacionalinio maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo instituto Molekulinės biologijos ir Genetiškai modifikuotų organizmų tyrimų skyrius;

Luksemburg

| — | Laboratoire National de Santé (LNS), Division du contrôle des denrées alimentaires; |
| --- | --- |

—

Laboratoire National de Santé (LNS), Division du contrôle des denrées alimentaires;

Madžarska

| — | Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (NÉBIH); |
| --- | --- |

—

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (NÉBIH);

Malta

| — | LGC Limited UK; |
| --- | --- |

—

LGC Limited UK;

Nizozemska

| — | RIKILT – Wageningen UR, |
| --- | --- |

—

RIKILT – Wageningen UR,

| — | Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit (NVWA); |
| --- | --- |

—

Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit (NVWA);

Avstrija

| — | Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für Lebensmittelsicherheit Wien, Abteilung für Molekular- und Mikrobiologie (AGES – MOMI), |
| --- | --- |

—

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für Lebensmittelsicherheit Wien, Abteilung für Molekular- und Mikrobiologie (AGES – MOMI),

| — | Umweltbundesamt GmbH; |
| --- | --- |

—

Umweltbundesamt GmbH;

Poljska

| — | Instytut Hodowli i Aklimatyzacji Roślin (IHAR); Laboratorium Kontroli Genetycznie Modyfikowanych Organizmów, Błonie, |
| --- | --- |

—

Instytut Hodowli i Aklimatyzacji Roślin (IHAR); Laboratorium Kontroli Genetycznie Modyfikowanych Organizmów, Błonie,

| — | Instytut Zootechniki – Państwowy Instytut Badawczy, Krajowe Laboratorium Pasz, Lublin, |
| --- | --- |

—

Instytut Zootechniki – Państwowy Instytut Badawczy, Krajowe Laboratorium Pasz, Lublin,

| — | Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut Badawczy, Puławy, |
| --- | --- |

—

Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut Badawczy, Puławy,

| — | Regionalne Laboratorium Badań Żywności Genetycznie Modyfikowanej w Tarnobrzegu; |
| --- | --- |

—

Regionalne Laboratorium Badań Żywności Genetycznie Modyfikowanej w Tarnobrzegu;

Portugalska

| — | Laboratório de OGM, Instituto Nacional de Investigação Agrária e Veterinária (INIAV), Unidade Estratégica de Investigação e Serviços de Sistemas Agrários e Florestais e Sanidade Vegetal (UEIS-SAFSV); |
| --- | --- |

—

Laboratório de OGM, Instituto Nacional de Investigação Agrária e Veterinária (INIAV), Unidade Estratégica de Investigação e Serviços de Sistemas Agrários e Florestais e Sanidade Vegetal (UEIS-SAFSV);

Romunija

| — | Laboratorul Național de Referință pentru OMG din alimente și furaje, Institutul de Diagnostic și Sănătate Animală, București; |
| --- | --- |

—

Laboratorul Național de Referință pentru OMG din alimente și furaje, Institutul de Diagnostic și Sănătate Animală, București;

Slovenija

| — | Kmetijski inštitut Slovenije (KIS), Ljubljana, |
| --- | --- |

—

Kmetijski inštitut Slovenije (KIS), Ljubljana,

| — | Nacionalni inštitut za biologijo (NIB), Ljubljana; |
| --- | --- |

—

Nacionalni inštitut za biologijo (NIB), Ljubljana;

Slovaška

| — | Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky, Oddelenie molekulárnej biológie NRL Bratislava, |
| --- | --- |

—

Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky, Oddelenie molekulárnej biológie NRL Bratislava,

| — | Štátny veterinárny a potravinový ústav, Dolný Kubín (State Veterinary and Food Institute Dolný Kubín); |
| --- | --- |

—

Štátny veterinárny a potravinový ústav, Dolný Kubín (State Veterinary and Food Institute Dolný Kubín);

Finska

| — | Tullilaboratorio, |
| --- | --- |

—

Tullilaboratorio,

| — | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira; |
| --- | --- |

—

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira;

Švedska

| — | Livsmedelsverket (SLV); |
| --- | --- |

—

Livsmedelsverket (SLV);

Združeno kraljestvo

| — | Food and Environment Research Agency (FERA), |
| --- | --- |

—

Food and Environment Research Agency (FERA),

| — | LGC Limited (LGC), |
| --- | --- |

—

LGC Limited (LGC),

| — | Science and Advice for Scottish Agriculture (SASA).“ |
| --- | --- |

—

Science and Advice for Scottish Agriculture (SASA).“

---

(1)  Do 1. januarja 2014.

1

---

| 8.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/53

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 121/2014

z dne 7. februarja 2014

o izdaji dovoljenja za L-selenometionin kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za L-selenometionin. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za L-selenometionin. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (3) | Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za L-selenometionin, organsko spojino selena, kot krmni dodatek za vse živalske vrste in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za L-selenometionin, organsko spojino selena, kot krmni dodatek za vse živalske vrste in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 2. maja 2013 (2) navedla, da uporaba L-selenometionina pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje ter da je lahko pomemben vir selena za vse živalske vrste. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 2. maja 2013 (2) navedla, da uporaba L-selenometionina pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje ter da je lahko pomemben vir selena za vse živalske vrste. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena L-selenometionina je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena L-selenometionina je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Agencija je sklenila, da bi se morala omejitev dodajanja organskega selena, ki je določena za druge organske spojine selena, uporabljati tudi za L-selenometionin. Poleg tega dodajanje organskega selena, kadar se krmi dodajajo različne spojine selena, ne bi smelo presegati 0,2 mg/kg popolne krmne mešanice. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je sklenila, da bi se morala omejitev dodajanja organskega selena, ki je določena za druge organske spojine selena, uporabljati tudi za L-selenometionin. Poleg tega dodajanje organskega selena, kadar se krmi dodajajo različne spojine selena, ne bi smelo presegati 0,2 mg/kg popolne krmne mešanice.

| (7) | Vložnik je predložil dodatne podatke v odgovor na navedeno mnenje Agencije za dokaz stabilnosti dodatka, ko je vključen v premikse, ki vsebujejo spojine elementov v sledovih. |
| --- | --- |

(7)

Vložnik je predložil dodatne podatke v odgovor na navedeno mnenje Agencije za dokaz stabilnosti dodatka, ko je vključen v premikse, ki vsebujejo spojine elementov v sledovih.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  EFSA Journal (2013); 11(5):3219.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Selen v mg/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: spojine elementov v sledovih |
| 3b815 | — | L-selenometionin | | Lastnosti dodatka

  trdni pripravek L-selenometionina z vsebnostjo selena < 40 g/kg |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Selen v mg/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: spojine elementov v sledovih

3b815

—

L-selenometionin

Lastnosti dodatka

trdni pripravek L-selenometionina z vsebnostjo selena < 40 g/kg

| | Lastnosti aktivne snovi

  organski selen v obliki L-selenometionina (2-amino- 4-metilselanil-butanojska kislina) iz kemične sinteze
  kemijska formula: C5H11NO2Se
  št. CAS: 3211-76-5
  kristalinični prah z L-selenometioninom > 97 % in
  selenom > 39 % |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

organski selen v obliki L-selenometionina (2-amino- 4-metilselanil-butanojska kislina) iz kemične sinteze

kemijska formula: C5H11NO2Se

št. CAS: 3211-76-5

kristalinični prah z L-selenometioninom > 97 % in

selenom > 39 %

| | Analitska metoda
   (1)

  Za določanje L-selenometionina v krmnem dodatku: tekočinska kromatografija visoke ločljivosti in masna spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (HPLC-ICPMS) po trojni proteolitski razgradnji.
  Za določanje skupnega selena v krmnem dodatku: masna spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICPMS) ali atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES).
  Za določanje skupnega selena v premiksih, krmnih mešanicah in posamičnih krmilih: atomska absorpcijska spektrometrija s hidridno tehniko (HGAAS) po mikrovalovni razgradnji (EN 16159:2012). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Za določanje L-selenometionina v krmnem dodatku: tekočinska kromatografija visoke ločljivosti in masna spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (HPLC-ICPMS) po trojni proteolitski razgradnji.

Za določanje skupnega selena v krmnem dodatku: masna spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICPMS) ali atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES).

Za določanje skupnega selena v premiksih, krmnih mešanicah in posamičnih krmilih: atomska absorpcijska spektrometrija s hidridno tehniko (HGAAS) po mikrovalovni razgradnji (EN 16159:2012).

vse vrste

—

0,50 (skupaj)

| 1. | Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa.

| 2. | Za varnost uporabnika je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala, zaščitna očala in rokavice. |
| --- | --- |

2.

Za varnost uporabnika je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala, zaščitna očala in rokavice.

| 3. | Tehnološki dodatki ali posamična krmila, vključena v pripravek dodatka, zagotovijo potencial prašnosti v višini < 0,2 mg selena/m3 zraka. |
| --- | --- |

3.

Tehnološki dodatki ali posamična krmila, vključena v pripravek dodatka, zagotovijo potencial prašnosti v višini < 0,2 mg selena/m3 zraka.

| 4. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti. |
| --- | --- |

4.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti.

| 5. | Največji dodatek organskega selena:
  0,20 mg Se/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %. |
| --- | --- |

5.

Največji dodatek organskega selena:

0,20 mg Se/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %.

| 6. | Če pripravek vsebuje tehnološki dodatek ali posamična krmilo, za katerega je določena največja vsebnost ali za katerega veljajo omejitve, proizvajalec krmnega dodatka te informacije posreduje kupcem. |
| --- | --- |

6.

Če pripravek vsebuje tehnološki dodatek ali posamična krmilo, za katerega je določena največja vsebnost ali za katerega veljajo omejitve, proizvajalec krmnega dodatka te informacije posreduje kupcem.

28. februar 2024

---

(1)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija:

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/authorisation/evaluation_reports/Pages/index.aspx

---

| 8.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/56

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 122/2014

z dne 7. februarja 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 85,7 |
| MA | 52,0 |
| TN | 74,1 |
| TR | 93,5 |
| ZZ | 76,3 |
| 0707 00 05 | TR | 123,0 |
| ZZ | 123,0 |
| 0709 91 00 | EG | 91,5 |
| ZZ | 91,5 |
| 0709 93 10 | MA | 39,1 |
| TR | 120,6 |
| ZZ | 79,9 |
| 0805 10 20 | EG | 50,1 |
| MA | 53,1 |
| TN | 54,3 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 20 10 | IL | 121,4 |
| MA | 74,6 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,3 |
| IL | 128,7 |
| JM | 113,2 |
| KR | 144,2 |
| MA | 142,6 |
| PK | 55,3 |
| TR | 98,5 |
| ZZ | 106,1 |
| 0805 50 10 | TR | 78,1 |
| ZZ | 78,1 |
| 0808 10 80 | CN | 95,7 |
| MK | 35,4 |
| US | 163,7 |
| ZZ | 98,3 |
| 0808 30 90 | CL | 123,5 |
| CN | 46,0 |
| TR | 122,0 |
| US | 134,7 |
| ZA | 119,7 |
| ZZ | 109,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

85,7

MA

52,0

TN

74,1

TR

93,5

ZZ

76,3

0707 00 05

TR

123,0

ZZ

123,0

0709 91 00

EG

91,5

ZZ

91,5

0709 93 10

MA

39,1

TR

120,6

ZZ

79,9

0805 10 20

EG

50,1

MA

53,1

TN

54,3

TR

73,6

ZZ

57,8

0805 20 10

IL

121,4

MA

74,6

ZZ

98,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,3

IL

128,7

JM

113,2

KR

144,2

MA

142,6

PK

55,3

TR

98,5

ZZ

106,1

0805 50 10

TR

78,1

ZZ

78,1

0808 10 80

CN

95,7

MK

35,4

US

163,7

ZZ

98,3

0808 30 90

CL

123,5

CN

46,0

TR

122,0

US

134,7

ZA

119,7

ZZ

109,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 8.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/58

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 123/2014

z dne 7. februarja 2014

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje, vložene od 3. do 4. februarja 2014 v okviru tunizijske tarifne kvote, in o začasni ukinitvi izdaje uvoznih dovoljenj za mesec februar 2014

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(1) in (2) Protokola 1 (3) k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (4) je odprl tarifno kvoto z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90 ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Evropsko unijo v količinski meji, ki je določena za vsako leto. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(1) in (2) Protokola 1 (3) k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (4) je odprl tarifno kvoto z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90 ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Evropsko unijo v količinski meji, ki je določena za vsako leto.

| (2) | Člen 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije (5), določa mesečne količinske omejitve za izdajo uvoznih dovoljenj. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije (5), določa mesečne količinske omejitve za izdajo uvoznih dovoljenj.

| (3) | V skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006 so bili pri pristojnih organih vloženi zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj za skupno količino, ki presega mesečno vrednost, ki je v členu 2(2) navedene uredbe določena za mesec februar. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006 so bili pri pristojnih organih vloženi zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj za skupno količino, ki presega mesečno vrednost, ki je v členu 2(2) navedene uredbe določena za mesec februar.

| (4) | Zato mora Komisija določiti koeficient dodelitve, na podlagi katerega se bodo uvozna dovoljenja izdajala sorazmerno z razpoložljivo količino. |
| --- | --- |

(4)

Zato mora Komisija določiti koeficient dodelitve, na podlagi katerega se bodo uvozna dovoljenja izdajala sorazmerno z razpoložljivo količino.

| (5) | Ker je vrednost za mesec februar dosežena, se za zadevni mesec uvozna dovoljenja ne morejo več izdati – |
| --- | --- |

(5)

Ker je vrednost za mesec februar dosežena, se za zadevni mesec uvozna dovoljenja ne morejo več izdati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, vložene od 3. do 4. februarja 2014 v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006, se določi koeficient dodelitve 20,275606 %.

Izdaja uvoznih dovoljenj za količine, zahtevane od 5. februarja 2014, se za februar 2014 začasno ukine.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. februarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 97, 30.3.1998, str. 57.

3

(4)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

4

(5)  UL L 365, 21.12.2006, str. 84.

5

---

SKLEPI

| 8.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/59

---

SKLEP SVETA

z dne 28. januarja 2014

o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Latvijas Banka

(2014/68/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola (št. 4) o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,

ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke ECB/2013/42 z dne 15. novembra 2013 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Latvijas Banka (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije.

| (2) | V skladu s členom 1 Sklepa Sveta 2013/387/EU (2) Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in odstopanje v korist Latvije iz člena 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (3) se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 1 Sklepa Sveta 2013/387/EU (2) Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in odstopanje v korist Latvije iz člena 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (3) se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.

| (3) | Svet ECB je priporočil, da se SIA Ernst & Young Baltic imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Latvijas Banka za poslovno leto 2014. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je priporočil, da se SIA Ernst & Young Baltic imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Latvijas Banka za poslovno leto 2014.

| (4) | Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in ustrezno spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (4) – |
| --- | --- |

(4)

Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in ustrezno spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (4) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Členu 1 Sklepa 1999/70/ES se doda naslednji odstavek:

„18.   SIA Ernst & Young Baltic je potrjena kot zunanji revizor centralne banke Latvijas Banka za poslovno leto 2014.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.

V Bruslju, 28. januarja 2014

Za Svet

Predsednik

G. STOURNARAS

---

(1)  UL C 342, 22.11.2013, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 2013/387/EU z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (UL L 195, 18.7.2013, str. 24).

2

(3)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

3

(4)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).

4

---

| 8.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/60

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 6. februarja 2014

o pooblastitvi Švedske in Združenega kraljestva, da odstopata od nekaterih skupnih predpisov za letalsko varnost v skladu s členom 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 559)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/69/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1) ter zlasti člena 14(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Številne države članice so zaprosile za uporabo odstopanj od skupnih predpisov za letalsko varnost iz izvedbenih predpisov Uredbe (ES) št. 216/2008. V skladu s členom 14(6) navedene uredbe so službe Komisije na podlagi priporočil Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) ocenile potrebo po zahtevanih odstopanjih in stopnjo zaščite, ki iz le-teh izhaja. Komisija je sklenila, da sprememba lahko zagotovi stopnjo zaščite, enakovredno stopnji, doseženi z uporabo skupnih predpisov za letalsko varnost, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Ocena vsakega odstopanja in pogoji za njihovo uporabo so opisani v ločenih prilogah k temu sklepu, ki dovoljujejo ta odstopanja. |
| --- | --- |

(1)

Številne države članice so zaprosile za uporabo odstopanj od skupnih predpisov za letalsko varnost iz izvedbenih predpisov Uredbe (ES) št. 216/2008. V skladu s členom 14(6) navedene uredbe so službe Komisije na podlagi priporočil Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) ocenile potrebo po zahtevanih odstopanjih in stopnjo zaščite, ki iz le-teh izhaja. Komisija je sklenila, da sprememba lahko zagotovi stopnjo zaščite, enakovredno stopnji, doseženi z uporabo skupnih predpisov za letalsko varnost, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Ocena vsakega odstopanja in pogoji za njihovo uporabo so opisani v ločenih prilogah k temu sklepu, ki dovoljujejo ta odstopanja.

| (2) | V skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 216/2008 se o odstopanju, odobrenem eni državi članici, uradno obvesti vse države članice, ki so prav tako upravičene do uporabe tega odstopanja. Ta sklep bi zato moral biti naslovljen na vse države članice. Opis vsakega odstopanja in pogoji za njegovo uporabo bi morali biti takšni, da bi lahko druge države članice v enakem položaju ta ukrep uporabile, ne da bi pri tem potrebovale dodatno odobritev Komisije. Kljub temu morajo države članice uradno sporočiti uporabo odstopanj, saj lahko imajo le-ta učinke zunaj zadevne države članice. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 216/2008 se o odstopanju, odobrenem eni državi članici, uradno obvesti vse države članice, ki so prav tako upravičene do uporabe tega odstopanja. Ta sklep bi zato moral biti naslovljen na vse države članice. Opis vsakega odstopanja in pogoji za njegovo uporabo bi morali biti takšni, da bi lahko druge države članice v enakem položaju ta ukrep uporabile, ne da bi pri tem potrebovale dodatno odobritev Komisije. Kljub temu morajo države članice uradno sporočiti uporabo odstopanj, saj lahko imajo le-ta učinke zunaj zadevne države članice.

| (3) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora Evropske agencije za varnost v letalstvu – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora Evropske agencije za varnost v letalstvu –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vladi Švedske in Združenega kraljestva lahko odobrita odstopanja od nekaterih izvedbenih predpisov Uredbe (ES) št. 216/2008, kot je navedeno v prilogah k temu sklepu.

Člen 2

Vse države članice so upravičene do uporabe ukrepov iz člena 1, kakor je navedeno v prilogah k temu sklepu. Države članice o tem uradno obvestijo Komisijo, Agencijo in nacionalne letalske organe.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 6. februarja 2014

Za Komisijo

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

1

---

PRILOGA I

Odstopanje Združenega kraljestva od Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011
   (1)
  v zvezi s privilegiji inštruktorja za letenje na simulatorju (SFI)

1.   OPIS ZAHTEVKA

Določba FCL905.SFI(a) v delu FCL navaja, da med privilegije inštruktorja SFI spada izvajanje usposabljanja za letenje na simulatorju za ustrezno kategorijo zrakoplova za: „(a) izdajo, podaljšanje veljavnosti in obnovo ratinga IR, če ima ali je imel rating IR za ustrezno kategorijo zrakoplovov in je opravil tečaj usposabljanja“ za inštruktorja IRI.

Z dopisom, ki ga je Komisija prejela 27. novembra 2012, je vlada Združenega kraljestva Komisijo in agencijo EASA uradno obvestila o svoji nameri, da na podlagi člena 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008 (osnovna uredba) odstopi od določbe FCL905.SFI(a) Uredbe (EU) št. 1178/2011 (uredba o letalskem osebju).

Združeno kraljestvo je predlagalo, da bi ločili zahtevo glede tečaja za inštruktorja IRI in privilegij za poučevanje za prvi rating IR od drugih zahtev za inštruktorje SFI ter inštruktorjem SFI, ki niso zaključili usposabljanja za inštruktorja IRI, omogočili izvajanje usposabljanja za podaljšanje veljavnosti in obnovo ratingov IR, značilnih za tip.

2.   OCENA ZAHTEVKA

2.1   Potreba

Trenutno ni dovolj inštruktorjev za letenje, usposobljenih za izvajanje tečajev usposabljanja, hkrati pa ni odobrenih dovolj tečajev za inštruktorja IRI, ki bi bodočim inštruktorjem SFI omogočili, da se usposobijo. Pristojni organ Združenega kraljestva je poudaril, da zahteva glede udeležbe na tečaju za inštruktorja IRI predstavlja nenamerno obremenitev, saj je inštruktorjev za letenje premalo. To je mogoče popraviti tako, da se inštruktorjem SFI, ki niso zaključili tečaja usposabljanja za inštruktorja IRI, omogoči izvajanje usposabljanja za podaljšanje veljavnosti in obnovo ratingov IR, značilnih za tip. Po mnenju Agencije je Združeno kraljestvo ustrezno dokazalo potrebo po odstopanju od zahtev iz določbe FCL.905.SFI.

2.2   Enakovrednost stopnje zaščite

Kot je navedeno v delu FCL, je opravljen tečaj za inštruktorja IRI splošna zahteva in velja za vse privilegije inštruktorjev SFI za poučevanje za rating IR. Zato ta zahteva velja tudi za privilegije za izvajanje usposabljanja za podaljšanje veljavnosti in obnovo ratingov IR, značilnih za tip, kot tudi za dodatne privilegije za izvajanje usposabljanja, namenjenega pridobitvi prvega ratinga IR.

Združeno kraljestvo je poudarilo, da načrtovano odstopanje ohranja enakovredno stopnjo zaščite, saj bo to odstopanje ponovno vzpostavilo standard JAR-FCL.

Poleg tega je Združeno kraljestvo predlagalo, da bi se tečaj za inštruktorja IRI zahteval samo za privilegij za izvajanje usposabljanja za prvi rating IR, privilegije inštruktorjev SFI, ki tega tečaja niso opravljali, pa omejilo na usposabljanje za podaljšanje veljavnosti ali obnovo ratinga za tip, vključno z ratingi IR, značilnimi za tip. Da bi to usposabljanje lahko zagotavljali brez opravljenega celotnega tečaja za inštruktorja IRI, je Združeno kraljestvo predlagalo pogoj, da ima inštruktor SFI v zadnjih 12 mesecih opravljeno preverjanje strokovnosti za tip zrakoplova, vključno z ratingom za instrumentalno letenje. Tako usposobljen inštruktor SFI, ki tečaja za inštruktorja IRI ni opravil v celoti, ne more poučevati za prvo izdajo katerega koli ratinga za instrumentalno letenje ali za podaljšanje veljavnosti ali obnovo ratinga za instrumentalno letenje, ki ni povezano s podaljšanjem veljavnosti ali obnovo ratinga za tip.

Agencija je po pregledu zahteve po spremenjenem odstopanju ugotovila, da je Združeno kraljestvo pravilno opozorilo, da so bili privilegiji inštruktorja SFI v delu FCL v primerjavi s predpisi JAR-FCL spremenjeni. Nova zahteva, naj se inštruktor SFI udeleži tečaja za inštruktorja IRI, če bo izvedeno usposabljanje za letenje za rating IR, je bila dodana kot dodatni pogoj, ker se je štela kot potrebna za razširitev privilegijev.

Agencija se je strinjala z oceno Združenega kraljestva, da predlagano odstopanje zagotavlja stopnjo zaščite, enakovredno stopnji, doseženi z uporabo dela FCL, saj tej določeni skupini inštruktorjev SFI ne omogoča, da izvajajo usposabljanje za obnovo in podaljšanje veljavnosti splošnega ratinga IR, ne da bi se udeležili tečaja za inštruktorja IRI, ampak jim omogoča samo zagotavljanje usposabljanja za podaljšanje veljavnosti in obnovo ratingov IR, značilnih za tip.

3.   OPIS ODSTOPANJA

Združeno kraljestvo lahko z odstopanjem od določbe FCL.905.SFI(a) Uredbe (EU) št. 1178/2011 inštruktorjem SFI omogoči zagotavljanje usposabljanja za podaljšanje veljavnosti in obnovo ratingov IR, značilnih za tip, brez zaključenega usposabljanja za inštruktorja IRI.

4.   POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA

Tako usposobljeni inštruktor SFI ne izvaja usposabljanja za obnovo in podaljšanje veljavnosti splošnega ratinga IR, ne da bi se udeležil tečaja za inštruktorja IRI.

5.   SPLOŠNA UPORABA ODSTOPANJA

To odstopanje lahko uporabijo vse države članice, če so izpolnjeni pogoji iz točke 4.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 25.11.2011, str. 1).

---

PRILOGA II

Odstopanje Združenega kraljestva od Uredbe (EU) št. 1178/2011 v zvezi s privilegiji izpraševalca praktične usposobljenosti na simulatorju (SFE)

1.   OPIS ZAHTEVKA

Določba FCL.1005.SFE (a)(2) navaja, da so privilegiji izpraševalca SFE za letala ali zrakoplove z navpičnim vzletanjem/pristajanjem, da v simulatorju letenja izvaja: „(...) preverjanja strokovnosti za podaljšanje veljavnosti ali obnovo ratingov IR, če izpraševalec SFE izpolnjuje zahteve iz določbe FCL.1010.IRE za ustrezno kategorijo zrakoplovov“.

Z dopisom, ki ga je Komisija prejela 27. novembra 2012, je vlada Združenega kraljestva Komisijo in agencijo EASA uradno obvestila o svoji nameri, da na podlagi člena 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008 (osnovna uredba) odstopi od določbe FCL.1005.SFE (a)(2) Uredbe (EU) št. 1178/2011 (uredba o letalskem osebju).

Združeno kraljestvo je predlagalo, da se ustvari nova kategorija izpraševalcev SFE s privilegiji za preverjanje podaljšanja veljavnosti ali obnove ratingov IR, ko je ta povezan z ratingom za tip, in sicer z ločitvijo zahteve za izpraševalca IRI/IRE od drugih zahtev za izpraševalce SFE in omejitvijo privilegijev na podaljšanje veljavnosti ali obnovo ratingov za tip, vključno z ratingi IR, značilnimi za tip.

2.   OCENA ZAHTEVKA

2.1   Potreba

Trenutno ni dovolj odobrenih tečajev, ki bi bodočim izpraševalcem SFE omogočili, da se usposobijo. Združeno kraljestvo je poudarilo, da bo ta zahteva ustvarila nenamerno obremenitev, saj trenutno ni ustrezno usposobljenih virov. To je mogoče popraviti z dovoljenjem izpraševalcem SFE, ki niso izpolnili zahtev za izpraševalca IRE, da izvajajo preverjanja strokovnosti za podaljšanje veljavnosti in obnovo ratingov IR, značilnih za tip. Po mnenju Agencije je Združeno kraljestvo ustrezno dokazalo potrebo po odstopanju od zahtev iz določbe FCL.1005.SFE.

2.2   Enakovrednost stopnje zaščite

Združeno kraljestvo je načrtovano odstopanje utemeljilo s sklicevanjem na enakovredno zahtevo predpisov JAR-FCL in z ugotovitvijo spremembe v zvezi s privilegiji te kategorije izpraševalcev ter pogoji, ki jih mora kandidat izpolnjevati. Združeno kraljestvo je poudarilo, da so v okviru sistema JAR številni nacionalni organi izpraševalcu praktične usposobljenosti na simulatorju (SFE) omogočili, da preverja znanje za podaljšanje veljavnosti ali obnovo privilegijev za instrumentalno letenje, ki so povezani z ratingi za tip; tj. podaljšanje veljavnosti ali obnova ratinga za tip, združena z ratingom za instrumentalno letenje (IR), značilnim za tip. Izpraševalci SFE niso smeli izvajati preverjanj za splošni rating IR, ki ni značilen za tip, ali za prvo podelitev privilegijev ratinga IR, značilnega za tip.

Združeno kraljestvo je nadalje poudarilo, da se v delu FCL zaradi povečanih privilegijev izpraševalcev SFE zahteva, da mora izpraševalec SFE izpolnjevati zahteve, ki veljajo za izpraševalca praktične usposobljenosti za rating za instrumentalno letenje (IRE), kar vključuje zahtevo o pridobitvi potrdila za inštruktorja za rating za instrumentalno letenje (IRI). Kot je navedeno v delu FCL, je ta zahteva splošni predpogoj, zato velja za vse privilegije izpraševalca SFE za preverjanje ratingov IR. Velja za privilegije za podaljšanje veljavnosti in obnovo ratingov IR, značilnih za tip, pa tudi za nove privilegije za preverjanje znanja za prvo podelitev ratinga katerega koli IR.

Združeno kraljestvo je poudarilo, da načrtovano odstopanje ohranja enakovredno stopnjo zaščite, saj bi to odstopanje ponovno vzpostavilo standard JAR-FCL.

Agencija je po pregledu zahteve po odstopanju ugotovila, da je Združeno kraljestvo pravilno opozorilo, da zahteva FCL.1005.SFE ne vsebuje nobenega privilegija za izpraševalca SFE glede izvajanja preizkusa praktične usposobljenosti za prvo izdajo ratinga IR v simulatorju, ampak je omejena na podaljšanje veljavnosti in obnovo ratinga IR (glej odstavek (a)(2)). Poleg tega je Združeno kraljestvo pravilno opozorilo, da je na podlagi predpisov JAR-FCL privilegij izpraševalca SFE omogočal izvajanje preverjanj strokovnosti za podaljšanje veljavnosti ali obnovo ratingov IR. Združeno kraljestvo je imelo prav tudi glede trditve, da izpraševalcu SFE na podlagi predpisov JAR-FCL ni bilo treba izpolnjevati tudi zahteve za izpraševalca IRE/IRI. Drži, da so se privilegiji izpraševalca SFE spremenili v primerjavi s predpisi JAR-FCL.

Da bi vključili privilegij za preverjanje znanja za podaljšanje veljavnosti ali obnovo ratinga kombiniranega tipa in ratinga IR, ne da bi bilo treba izpolniti zahteve za izpraševalca IRE, je Združeno kraljestvo predlagalo pogoj, da ima izpraševalec SFE v zadnjih 12 mesecih opravljeno preverjanje strokovnosti za tip zrakoplova, vključno z ratingom za instrumentalno letenje. Tako usposobljen izpraševalec SFE ne more izvajati preverjanja za prvo izdajo katerega koli ratinga za instrumentalno letenje ali za podaljšanje veljavnosti ali obnovo ratinga za instrumentalno letenje, ki ni povezano s podaljšanjem veljavnosti ali obnovo ratinga za tip.

Na podlagi opravljenega pregleda se je Agencija strinjala z oceno Združenega kraljestva, da predlagano odstopanje zagotavlja stopnjo zaščite, enakovredno stopnji, doseženi z uporabo dela FCL, saj tej določeni skupini izpraševalcev SFE ne omogoča, da izvajajo preverjanje za obnovo in podaljšanje veljavnosti splošnega ratinga IR, ne da bi se udeležili tečaja za inštruktorja IRI, podeljuje pa jim privilegij za preverjanje znanja za podaljšanje veljavnosti in obnovo ratingov IR, značilnih za tip.

3.   OPIS ODSTOPANJA

Združeno kraljestvo lahko z odstopanjem od določbe FCL.1005.SFE (a)(2) Uredbe (EU) št. 1178/2011 izpraševalcem SFE omogoči izvajanje preverjanj strokovnosti za podaljšanje veljavnosti in obnovo ratingov IR, značilnih za tip, brez izpolnjenih zahtev, ki veljajo za izpraševalca praktične usposobljenosti za rating za instrumentalno letenje (IRE), kar vključuje zahtevo o pridobitvi potrdila za inštruktorja za rating za instrumentalno letenje (IRI).

4.   POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA

Tako usposobljen izpraševalec SFE ne more izvajati preverjanj znanja za prvo izdajo katerega koli ratinga za instrumentalno letenje ali za podaljšanje veljavnosti ali obnovo ratinga za instrumentalno letenje, ki ni povezano s podaljšanjem veljavnosti ali obnovo ratinga za tip.

5.   SPLOŠNA UPORABA ODSTOPANJA

To odstopanje lahko uporabijo vse države članice, če so izpolnjeni pogoji iz točke 4.

---

PRILOGA III

Odstopanje Združenega kraljestva od Uredbe (EU) št. 1178/2011 v zvezi z omejenimi privilegiji inštruktorja za letenje na simulatorju (SFI) in sredstva, s katerimi se te omejitve lahko odpravi

1.   OPIS ZAHTEVKA

Določba FCL.910.SFI(b) navaja, da mora inštruktorja SFI za razširitev privilegijev inštruktorjev SFI na simulatorje, ki predstavljajo dodatne tipe zrakoplovov, preveriti izpraševalec praktične usposobljenosti za rating za tip (TRE). Del FCL izpraševalcu SFE, ki je usposobljen za tip, ne omogoča, da izvede preizkus in doda dodatni tip k privilegijem inštruktorja SFI.

Z dopisom, ki ga je Komisija prejela 27. novembra 2012, je vlada Združenega kraljestva Komisijo in agencijo EASA uradno obvestila o svoji nameri, da na podlagi člena 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008 (osnovna uredba) odstopi od določbe FCL.910.SFI(b) Uredbe (EU) št. 1178/2011 (uredba o letalskem osebju).

Združeno kraljestvo je za to odstopanje zaprosilo, da bi lahko izpraševalcem SFE ne le omogočilo izvajanje preizkusov pri prvi izdaji potrdila SFI, temveč tudi razširilo privilegije, kar bi izpraševalcem SFE omogočilo preizkušanje inštruktorjev SFI za dodatni tip.

2.   OCENA ZAHTEVKA

2.1   Potreba

Izpraševalcem SFE je treba omogočiti ne le izvajanje preizkusov pri prvi izdaji potrdila SFI, temveč je treba tudi razširiti privilegije ter tako izpraševalcem SFE omogočiti preizkušanje inštruktorjev SFI za kateri koli dodatni tip, saj bo drugače pomanjkanje usposobljenega osebja pomenilo nepotrebno obremenitev za sektor. Agencija se je strinjala z utemeljitvijo, ki jo je Združeno kraljestvo predložilo glede potrebe po odobritvi tega odstopanja.

2.2   Enakovrednost stopnje zaščite

Združeno kraljestvo je načrtovano odstopanje utemeljilo s trditvijo, da s to razširitvijo privilegijev ne bo nobenih škodljivih posledic za stopnjo zaščite.

Na podlagi opravljenega pregleda se je Agencija strinjala z oceno Združenega kraljestva, da nameravano odstopanje ohranja enakovredno stopnjo zaščite, saj del FCL izpraševalcem SFE že omogoča, da inštruktorje SFI preverjajo za tip zrakoplova iz prve izdaje potrdila SFI.

3.   OPIS ODSTOPANJA

Združeno kraljestvo lahko odstopa od določbe FCL.910.SFI(b) Uredbe (EU) št. 1178/2011, izpraševalcem SFE omogoči opravljanje preizkusov pri prvi izdaji potrdila SFI in razširi privilegije, kar bi izpraševalcem SFE omogočilo preizkušanje inštruktorjev SFI za dodatne tipe.

4.   POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA

Privilegiji inštruktorjev SFI se lahko razširijo na druge naprave FSTD, ki predstavljajo druge tipe iste kategorije zrakoplovov, če je imetnik:

| — | zadovoljivo opravil tisti del ustreznega tečaja usposabljanja za ustrezen rating za tip, ki zadeva simulator letenja, in |
| --- | --- |

—

zadovoljivo opravil tisti del ustreznega tečaja usposabljanja za ustrezen rating za tip, ki zadeva simulator letenja, in

| — | na celotnem tečaju za rating za tip vodil najmanj tri ure usposabljanja za letenje v zvezi z nalogami inštruktorja SFI na ustreznem tipu pod nadzorom za to usposobljenega izpraševalca TRE ali SFE, ki je bil zadovoljen z njegovim izvajanjem. |
| --- | --- |

—

na celotnem tečaju za rating za tip vodil najmanj tri ure usposabljanja za letenje v zvezi z nalogami inštruktorja SFI na ustreznem tipu pod nadzorom za to usposobljenega izpraševalca TRE ali SFE, ki je bil zadovoljen z njegovim izvajanjem.

5.   SPLOŠNA UPORABA ODSTOPANJA

To odstopanje lahko uporabijo vse države članice, če so izpolnjeni pogoji iz točke 4.

---

PRILOGA IV

Odstopanje Združenega kraljestva od Uredbe (EU) št. 1178/2011 v zvezi s privilegiji in pogoji za inštruktorja za letenje na simulatorju (SFI)

1.   OPIS ZAHTEVKA

Določba FCL.905.SFI iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1178/2011 določa privilegije inštruktorja za letenje na simulatorju (SFI) in inštruktorju SFI ne omogoča, da usposablja kandidate za potrdilo SFI. Del FCL podeljuje privilegij tega usposabljanja samo imetnikom potrdila inštruktorja za rating za tip (TRI), če imajo vsaj tri leta izkušenj kot inštruktorji TRI (FCL905.TRI(b)).

Z dopisom z dne 27. novembra 2012 je vlada Združenega kraljestva Komisijo in agencijo EASA uradno obvestila o svoji nameri, da na podlagi člena 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008 (osnovna uredba) odstopi od te določbe Uredbe (EU) št. 1178/2011 (uredba o letalskem osebju).

Združeno kraljestvo je predlagalo, da bi se imetnikom potrdila SFI podelil privilegij za usposabljanje kandidatov za potrdilo SFI brez izpolnjene zahteve po vsaj treh letih izkušenj kot inštruktor TRI.

2.   OCENA ZAHTEVKA

2.1   Potreba

Združeno kraljestvo je poročalo, da so predpise JAR-FCL v preteklosti razlagali tako, da so inštruktorjem SFI omogočili poučevanje na tečajih za SFI po opravljenem posebnem tečaju za poučevanje, ki mu je sledila ocena usposobljenosti. Združeno kraljestvo je nadalje opisalo, da je z izvajanjem dela FCL in uvedbo natančnejšega besedišča privilegij za poučevanje kandidatov za potrdilo SFI odobren samo inštruktorjem za rating za tip (TRI) s tremi leti izkušenj kot inštruktorji TRI. V Združenem kraljestvu številni imetniki potrdila SFI, ki ga je podelilo Združeno kraljestvo, ki poučujejo kandidate za potrdilo SFI, ne morejo izpolniti zahteve, da postanejo inštruktorji TRI s tremi leti izkušenj. Zato ne bodo mogli več poučevati na tečajih SFI. Združeno kraljestvo je nadalje navedlo, da številni od sedanjih inštruktorjev SFI ne bi mogli izpolniti zahtev za inštruktorja TRI iz zdravstvenih razlogov.

Združeno kraljestvo je na podlagi ocene dejanskega položaja sklenilo, da ni dovolj inštruktorjev TRI, ki bi lahko usposobili ustrezno število kandidatov za potrdilo SFI in bi zadostili potrebam sektorja po usposabljanju. Zato bo premalo usposobljenih inštruktorjev, ki bi lahko nudili to usposabljanje, zaradi tega pa bi lahko prišlo do resnih motenj pri usposabljanju pilotov, zlasti na področju poslovnih letal. Zato je treba odobriti privilegij inštruktorjem SFI, ki ne izpolnjujejo zahteve glede vsaj treh let izkušenj kot inštruktorji TRI, da usposabljajo kandidate za SFI. Agencija se je strinjala z utemeljitvijo, ki jo je Združeno kraljestvo predložilo glede potrebe po tem odstopanju.

2.2   Enakovrednost stopnje zaščite

Poleg tega je Združeno kraljestvo ugotovilo nedoslednost v delu FCL, saj bo imel izpraševalec praktične usposobljenosti na simulatorju (SFE), ki mora imeti potrdilo SFI, privilegij za izvajanje ocenjevanja usposobljenosti za izdajo, podaljšanje veljavnosti ali obnovo potrdila SFI, hkrati pa teh inštruktorjev SFI ne bo smel poučevati. Dejstvo, da izpraševalec SFE, ki je tudi inštruktor SFI, ne more poučevati pilota, da bi le-ta postal inštruktor SFI, inštruktorje SFI pa lahko preverja, je opredeljeno kot nedoslednost v delu FCL, ker imajo vsi izpraševalci na podlagi sistema dela FCL privilegij, da poučujejo za potrdila, ratinge in licence, za katera so pooblaščeni za opravljanje preverjanj.

Del FCL odraža sistem JAR-FCL, pri katerem naj bi usposabljanje kandidatov za potrdilo SFI izvajali samo inštruktorji TRI. Po pregledu predlogov o tem, kako namerava Združeno kraljestvo nadalje usposobiti inštruktorje SFI za takšno nalogo, se je Agencija strinjala z oceno Združenega kraljestva, da nameravano odstopanje ohranja stopnjo zaščite, enakovredno stopnji, doseženi z uporabo dela FCL, zlasti z dodatnimi zahtevami glede usposabljanja in preverjanja, ki jih je predlagalo Združeno kraljestvo.

Treba pa je poudariti, da Združeno kraljestvo predvideva izvajanje tega posebnega tečaja za inštruktorje tudi za inštruktorje TRI, ki bi želeli izvajati takšno usposabljanje. Ker del FCL inštruktorjem TRI, ki izpolnjujejo zahtevo glede triletnih izkušenj in bi želeli poučevati za potrdilo SFI, ta privilegij že podeljuje, se za inštruktorje TRI takšen poseben tečaj za inštruktorje ne zahteva. Te tečaje je torej treba zagotoviti samo inštruktorjem SFI.

3.   OPIS ODSTOPANJA

Združeno kraljestvo lahko z odstopanjem od določbe FCL.905.SFI odobri privilegij inštruktorjem SFI, ki ne izpolnjujejo zahteve glede vsaj treh let izkušenj kot inštruktorji TRI, da usposabljajo kandidate za SFI.

4.   POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA

Takšni inštruktorji SFI imajo vsaj tri leta izkušenj s poučevanjem kot inštruktorji SFI, imajo opravljen poseben dvodnevni tečaj za inštruktorje SFI, ki ga izvaja inštruktor SFI, in imajo opravljeno oceno usposobljenosti.

5.   SPLOŠNA UPORABA ODSTOPANJA

To odstopanje lahko uporabijo vse države članice, če so izpolnjeni navedeni pogoji.

---

PRILOGA V

Odstopanje Združenega kraljestva od Uredbe (EU) št. 1178/2011 v zvezi s podaljšanjem veljavnosti in obnovo ratingov za instrumentalno letenje (IR)

1.   OPIS ZAHTEVKA

Določba FCL.625(c) in (d) Priloge I (dela FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 navaja:

(c)   Obnova. Če je ratingu IR potekla veljavnost, kandidati za obnovo privilegijev:

| 1. | opravijo osvežitveno usposabljanje pri organizaciji ATO, da dosežejo raven strokovnosti, ki se zahteva za uspešno opravljen instrumentalni del preizkusa praktične usposobljenosti v skladu z dodatkom 9 k temu delu, in |
| --- | --- |

1.

opravijo osvežitveno usposabljanje pri organizaciji ATO, da dosežejo raven strokovnosti, ki se zahteva za uspešno opravljen instrumentalni del preizkusa praktične usposobljenosti v skladu z dodatkom 9 k temu delu, in

| 2. | opravijo preverjanje strokovnosti v skladu z dodatkom 9 k temu delu v ustrezni kategoriji zrakoplovov. |
| --- | --- |

2.

opravijo preverjanje strokovnosti v skladu z dodatkom 9 k temu delu v ustrezni kategoriji zrakoplovov.

(d)   Če rating IR ni bil podaljšan ali obnovljen v zadnjih sedmih letih, imetnik znova opravi preizkus teoretičnega znanja in preizkus praktične usposobljenosti za rating IR.“

Z dopisom z dne 18. marca 2013 je vlada Združenega kraljestva Komisijo in agencijo EASA uradno obvestila o svoji nameri, da na podlagi člena 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008 odstopi od te določbe Uredbe (EU) št. 1178/2011.

2.   OCENA ZAHTEVKA

2.1   Potreba

Potreba

Imetnikom licenc, izdanih v skladu z delom FCL, ki imajo rating IR, skladen s standardi ICAO, iz licence, ki jo je izdala tretja država, je treba omogočiti, da ohranijo svoje privilegije, ne da bi morali ponovno opravljati preizkuse teoretičnega znanja. Uredba o letalskem osebju ne obravnava te situacije, ki predstavlja nepotrebno obremenitev za imetnike licence.

2.2   Enakovrednost stopnje zaščite

Enakovrednost stopnje zaščite

Združeno kraljestvo meni, da so bile zahteve določbe FCL.625(d) oblikovane za primer, ko imetnik licence za sedem let preneha z letenjem v skladu s pravili instrumentalnega letenja (IFR). To pravilo ne upošteva možnosti, da je imetnik licence v tem sedemletnem obdobju morda letel v skladu s pravili IFR z ratingom IR iz licence, ki jo je izdala tretja država, ki je bila v tem obdobju obnovljena in je torej veljavna.

Agencija se je po pregledu zahteve po odstopanju strinjala z Združenim kraljestvom, da je nesorazmerno, da se od pilota, ki ima obstoječ rating IR, skladen s Prilogo I k standardom ICAO, ki ga je izdala tretja država, ali pa mu je le-ta pred kratkim potekel, zahteva ponovno opravljanje preizkusov teoretičnega znanja, potrebnih za obnovo evropskega ratinga IR, ki je potekel pred več kot sedmimi leti; tj. uporaba istih zahtev za pilota, ki ima nedavne izkušnje s pravili IFR in pilota, ki po pravilih IFR ni letel že več kot sedem let, ni primerna.

Agencija se strinja z razlago, ki jo je podalo Združeno kraljestvo. To pravilo ne upošteva možnosti, da je imetnik licence v tem sedemletnem obdobju morda letel v skladu s pravili IFR z ratingom IR iz licence, ki jo je izdala tretja država, ki je bila v tem obdobju obnovljena in je torej veljavna. Nameravano odstopanje bi se nanašalo na imetnike licenc v skladu z delom FCL, ki vključujejo rating IR, skladen s standardi ICAO. Če takšni piloti po določenem času prenehajo leteti s to licenco, še vedno pa letijo z licenco, ki temelji na standardih ICAO, ki jo je izdala tretja država in vključuje rating IR, nato pa bi zaprosili za obnovo svojega ratinga IR na evropski licenci, bi morali izpolniti samo merila za podaljšanje veljavnosti iz določbe FCL.625(b) na podlagi obstoječega in veljavnega ratinga IR tretje države. To pomeni, da mora imetnik ratinga opraviti preverjanje strokovnosti, ne bo pa mu treba opraviti usposabljanja ali ponovno opravljati preizkusov teoretičnega znanja. V primeru pilota, ki je imel rating IR tretje države, ki ni več veljaven, je pa bila podaljšana njegova veljavnost ali pa je bil obnovljen v predhodnih sedmih letih, mora imetnik ratinga izpolnjevati zahteve glede obnove iz določbe FCL.625(c), prav tako pa mu ne bo treba ponovno opravljati preizkusov teoretičnega znanja. Agencija meni, da to zagotavlja stopnjo zaščite, enakovredno tisti iz dela FCL.

3.   OPIS ODSTOPANJA

Združeno kraljestvo lahko z odstopanjem od določbe FCL.625(c) in (d) Priloge I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 imetnikom licenc, izdanih v skladu z delom FCL omogoči, da ohranijo svoje privilegije v zvezi z ratingom IR iz licence, ki jo je izdala tretja država, ne da bi jim bilo treba ponovno opravljati preizkuse teoretičnega znanja.

4.   POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA

To odstopanje se uporablja za imetnike licenc, izdanih v skladu z delom FCL, če je rating IR iz licence, ki jo je izdala tretja država, skladen s standardi ICAO.

5.   SPLOŠNA UPORABA ODSTOPANJA

To odstopanje lahko uporabijo vse države članice, če so izpolnjeni pogoji iz točke 4.

---

PRILOGA VI

Odstopanje Švedske od Uredbe Komisije (EU) št. 748/2012
   (1)
  v zvezi z veljavnimi določbami o izdaji spričeval o plovnosti za uvožen zrakoplov

1.   OPIS ZAHTEVKA

V skladu s točko 21A.174(b)3(ii) Priloge I (del 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012 morajo vloge za spričevalo o plovnosti pri zrakoplovih, uvoženih iz tretje države, vključevati izjavo pristojnega organa države, v kateri je zrakoplov registriran ali je bil registriran, o statusu plovnosti zrakoplova v njegovem registru ob predaji.

Z dopisom z dne 24. januarja 2011 je švedska agencija za promet Komisijo in agencijo EASA uradno obvestila o svoji nameri, da odstopi od določb Uredbe Komisije (ES) št. 1702/2003 (2) (razveljavljene z Uredbo (EU) št. 748/2012) in opusti zahtevo po vključitvi takšne izjave.

2.   OCENA ZAHTEVKA

2.1   Potreba

Švedska je ugotovila, da mora odstopiti od tega predpisa, ker v nekaterih primerih takšna izjava ni na voljo in je ni mogoče pridobiti.

2.2   Enakovrednost stopnje zaščite

Namen zahteve po izjavi pristojnega organa države, v kateri je zrakoplov registriran ali je bil registriran, o statusu plovnosti zrakoplova v njegovem registru ob predaji, ko je zrakoplov uvožen v državo EASA, je omogočiti državi uvoznici, da preveri, ali je zrakoplov v skladu s projektom tipa, odobrenim po certifikatu tipa EASA, ali so bili dodatni certifikat tipa, sprememba ali popravilo odobreni v skladu s Prilogo I (delom 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012 in ali so bile izvedene ustrezne plovnostne zahteve.

Ukrep, ki ga švedska vlada predlaga za opustitev zahteve po vključitvi takšne izjave, lahko zagotovi stopnjo zaščite, enakovredno tisti, ki jo določajo veljavni izvedbeni predpisi v Prilogi I (delu 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012, ki zadevajo dokumente, potrebne za izdajo spričevala o plovnosti za rabljen zrakoplov, uvožen iz države, ki ni članica EU, če se za dosego zahtevanega zagotovila uporabi druga sredstva. Ta sredstva so opisana v točki 4.

3.   OPIS ODSTOPANJA

Švedska lahko sprejema vloge za spričevalo o plovnosti pri zrakoplovih, uvoženih iz tretje države, brez izjave pristojnega organa države, v kateri je zrakoplov registriran ali je bil registriran, o statusu plovnosti zrakoplova v njegovem registru ob predaji.

To odstopanje se uporablja, dokler ni sprejeta in ne začne veljati sprememba poddela H (Spričevalo o plovnosti in spričevala o plovnosti z omejitvami) Priloge I (dela 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012, in sicer za rešitev tega vprašanja v okviru naloge oblikovanja predpisov RMT.0020.

4.   POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA

Pristojno organ prouči dokumentacijo o zrakoplovu in pregleda zrakoplov, da preveri, ali:

| — | je pretekla evidenca zrakoplova popolna in zadošča za ugotavljanje standarda proizvodnje in sprememb, |
| --- | --- |

—

je pretekla evidenca zrakoplova popolna in zadošča za ugotavljanje standarda proizvodnje in sprememb,

| — | je bil zrakoplov proizveden v skladu s projektom tipa, ki je bil osnova za certifikat tipa EASA. V ta namen je pretekli evidenci priložen izvod prvega spričevala o plovnosti ali izvoznega potrdila, izdanega za nov zrakoplov. Namesto tega lahko prosilec za spričevalo o plovnosti pridobi izjavo nosilca certifikata tipa, ki ga je v zvezi s statusom proizvodnje potrdila država projektiranja, |
| --- | --- |

—

je bil zrakoplov proizveden v skladu s projektom tipa, ki je bil osnova za certifikat tipa EASA. V ta namen je pretekli evidenci priložen izvod prvega spričevala o plovnosti ali izvoznega potrdila, izdanega za nov zrakoplov. Namesto tega lahko prosilec za spričevalo o plovnosti pridobi izjavo nosilca certifikata tipa, ki ga je v zvezi s statusom proizvodnje potrdila država projektiranja,

| — | zrakoplov je v skladu s projektom tipa, odobrenim po certifikatu tipa, |
| --- | --- |

—

zrakoplov je v skladu s projektom tipa, odobrenim po certifikatu tipa,

| — | so morebitni dodatni certifikati tipa, sprememba ali popravila odobreni v skladu s Prilogo I (delom 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012, |
| --- | --- |

—

so morebitni dodatni certifikati tipa, sprememba ali popravila odobreni v skladu s Prilogo I (delom 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012,

| — | so bile izvedene ustrezne plovnostne zahteve. |
| --- | --- |

—

so bile izvedene ustrezne plovnostne zahteve.

Nazadnje pristojni organ ugotovi, ali so rezultati njegove preiskave skladni z rezultati preiskave s strani organizacije, ki izvaja pregled plovnosti v skladu s Prilogo I (delom M) k Uredbi Komisije (ES) št. 2042/2003 (3).

5.   SPLOŠNA UPORABA ODSTOPANJA

To odstopanje lahko uporabijo vse države članice, če so izpolnjeni pogoji iz točke 4.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (UL L 224, 21.8.2012, str. 1).

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacji (UL L 243, 27.9.2003, str. 6).

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 2042/2003 z dne 20. novembra 2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (UL L 315, 28.11.2003, str. 1).

---

PRIPOROČILA

| 8.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/72

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 22. januarja 2014

o minimalnih načelih za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (na primer plina iz skrilavca), pri katerem se uporablja obsežno hidravlično lomljenje

(2014/70/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice imajo pravico, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energijskih virov, če spoštujejo potrebo po ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja. |
| --- | --- |

(1)

Države članice imajo pravico, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energijskih virov, če spoštujejo potrebo po ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja.

| (2) | Pri trenutnem stanju tehnološkega razvoja je za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, kot je plin iz skrilavca, potrebna kombinacija obsežnega hidravličnega lomljenja in usmerjenega (zlasti vodoravnega) vrtanja v obsegu in intenzivnosti, za kakršna so izkušnje v Uniji zelo omejene. Pri tehnologiji hidravličnega lomljenja se pojavljajo posebni izzivi, zlasti glede zdravja in okolja. |
| --- | --- |

(2)

Pri trenutnem stanju tehnološkega razvoja je za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, kot je plin iz skrilavca, potrebna kombinacija obsežnega hidravličnega lomljenja in usmerjenega (zlasti vodoravnega) vrtanja v obsegu in intenzivnosti, za kakršna so izkušnje v Uniji zelo omejene. Pri tehnologiji hidravličnega lomljenja se pojavljajo posebni izzivi, zlasti glede zdravja in okolja.

| (3) | V resolucijah z dne 21. novembra 2012 je Evropski parlament opozoril na možnost znatnih koristi pridobivanja plina in nafte iz skrilavca ter Komisijo pozval, naj po vsej Uniji vzpostavi okvir za obvladovanje tveganj pri raziskovanju in pridobivanju nekonvencionalnih fosilnih goriv ter tako zagotovi, da se usklajene določbe glede varovanja zdravja ljudi in okolja uporabljajo v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

V resolucijah z dne 21. novembra 2012 je Evropski parlament opozoril na možnost znatnih koristi pridobivanja plina in nafte iz skrilavca ter Komisijo pozval, naj po vsej Uniji vzpostavi okvir za obvladovanje tveganj pri raziskovanju in pridobivanju nekonvencionalnih fosilnih goriv ter tako zagotovi, da se usklajene določbe glede varovanja zdravja ljudi in okolja uporabljajo v vseh državah članicah.

| (4) | V sklepih z dne 22. maja 2013 je Evropski svet poudaril potrebo po diverzifikaciji oskrbe z energijo v Evropi in razvoju domačih virov energije, da se zagotovi zanesljivost oskrbe z energijo, zmanjša energetska odvisnost Unije navzven in spodbudi gospodarska rast. Svet je potrdil namero Komisije, da oceni, kako bolj sistematično uporabljati domače vire energije z vidika njihovega varnega, trajnostnega in stroškovno učinkovitega izkoriščanja ter pri tem upoštevati izbiro držav članic glede mešanice energijskih virov. |
| --- | --- |

(4)

V sklepih z dne 22. maja 2013 je Evropski svet poudaril potrebo po diverzifikaciji oskrbe z energijo v Evropi in razvoju domačih virov energije, da se zagotovi zanesljivost oskrbe z energijo, zmanjša energetska odvisnost Unije navzven in spodbudi gospodarska rast. Svet je potrdil namero Komisije, da oceni, kako bolj sistematično uporabljati domače vire energije z vidika njihovega varnega, trajnostnega in stroškovno učinkovitega izkoriščanja ter pri tem upoštevati izbiro držav članic glede mešanice energijskih virov.

| (5) | V sporočilu Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o raziskovanju in pridobivanju ogljikovodikov (kot je plin iz skrilavca) v EU z obsežnim hidravličnim lomljenjem (1) je Komisija opredelila morebitne nove priložnosti in izzive, povezane z nekonvencionalnim pridobivanjem ogljikovodikov v Uniji ter glavne elemente, za katere je menila, da so potrebni za zagotovitev varnosti te tehnologije. V sporočilu je ugotovila potrebo po priporočilu, v katerem bodo določena minimalna načela, ki bodo državam članicam v podporo pri raziskovanju in pridobivanju zemeljskega plina iz formacij skrilavca, ter bodo zagotovila varovanje podnebja in okolja, učinkovito rabo virov in obveščanje javnosti. |
| --- | --- |

(5)

V sporočilu Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o raziskovanju in pridobivanju ogljikovodikov (kot je plin iz skrilavca) v EU z obsežnim hidravličnim lomljenjem (1) je Komisija opredelila morebitne nove priložnosti in izzive, povezane z nekonvencionalnim pridobivanjem ogljikovodikov v Uniji ter glavne elemente, za katere je menila, da so potrebni za zagotovitev varnosti te tehnologije. V sporočilu je ugotovila potrebo po priporočilu, v katerem bodo določena minimalna načela, ki bodo državam članicam v podporo pri raziskovanju in pridobivanju zemeljskega plina iz formacij skrilavca, ter bodo zagotovila varovanje podnebja in okolja, učinkovito rabo virov in obveščanje javnosti.

| (6) | Na mednarodni ravni je Mednarodna agencija za energijo pripravila priporočila za varen razvoj pridobivanja plina iz nekonvencionalnih virov. Ta „zlata pravila“ zahtevajo čvrste in ustrezne regulativne ureditve, skrbno izbiro lokacij, ustrezno načrtovanje projektov, opredelitev tveganj v podzemlju, trdna pravila za zasnovo vrtin, preglednost pri izvajanju dejavnosti in spremljanje s tem povezanih učinkov, dobro gospodarjenje z vodami in ravnanje z odpadki ter zmanjšanje emisij v zrak in emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(6)

Na mednarodni ravni je Mednarodna agencija za energijo pripravila priporočila za varen razvoj pridobivanja plina iz nekonvencionalnih virov. Ta „zlata pravila“ zahtevajo čvrste in ustrezne regulativne ureditve, skrbno izbiro lokacij, ustrezno načrtovanje projektov, opredelitev tveganj v podzemlju, trdna pravila za zasnovo vrtin, preglednost pri izvajanju dejavnosti in spremljanje s tem povezanih učinkov, dobro gospodarjenje z vodami in ravnanje z odpadki ter zmanjšanje emisij v zrak in emisij toplogrednih plinov.

| (7) | Za dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja ogljikovodikov, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje, se uporabljata tako splošna kot tudi okoljska zakonodaja Unije, zlasti Direktiva Sveta 89/391/EEC (2) o zdravju in varnosti delavcev uvaja ukrepe za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu; Direktiva Sveta 92/91/EGS (3) o pridobivanju rudnin z vrtanjem določa minimalne zahteve za varnost in varovanje zdravja delavcev v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem; Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov predpisuje, da se dovoljenja izdajajo na nediskriminatoren način; Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki določa okvir na področju vodne politike, zahteva, da nosilec dejavnosti pridobi dovoljenje za odvzemanje vode in prepoveduje neposredno izpuščanje onesnaževal v podzemne vode; Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) o strateški okoljski presoji zahteva presojo načrtov in programov na področju energije, industrije, ravnanja z odpadki, gospodarjenja z vodami, prometa ali rabe zemljišč; Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) o okoljski odgovornosti se uporablja za poklicne dejavnosti, ki vključujejo dejavnosti, kot so ravnanje z odpadki in odvzemanje vode; Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) o odpadkih iz rudarskih dejavnosti ureja ravnanje s površinskimi in podzemnimi odpadki, ki nastajajo pri raziskovanju in pridobivanju ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem; Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) o podzemnih vodah od držav članic zahteva, da vzpostavijo ukrepe za preprečevanje ali omejevanje vnosa onesnaževal v podzemne vode; Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10) o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) in Uredba (EU) št. 528/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11) o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov se uporabljata za uporabo kemikalij in biocidnih proizvodov, ki se lahko uporabijo za lomljenje; Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), ki določa okvir na področju odpadkov, predpisuje pogoje, ki se uporabljajo za ponovno uporabo tekočin, ki se pojavijo na površju po obsežnem hidravličnem lomljenju in med pridobivanjem; Uredba (EU) št. 525/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter Odločba 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2020 se uporabljata za ubežne emisije metana; Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) o industrijskih emisijah se uporablja za objekte, na katerih se izvajajo dejavnosti, navedene v Prilogi I k tej direktivi; Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16) o presoji vplivov na okolje predpisuje izvedbo presoje vplivov na okolje za projekte, ki vključujejo pridobivanje nafte in zemeljskega plina v komercialne namene, če pridobljena količina presega 500 ton na dan za nafto in 500 000 m3 na dan za plin ter predpresojo za projekte globokih vrtin in površinske objekte za pridobivanje nafte in plina; Direktiva Sveta 96/82/ES (17) o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, in od 1. junija 2015 Direktiva 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18) zavezujeta upravljavce obratov, v katerih so prisotne nevarne snovi, ki presegajo določene mejne vrednosti, opredeljene v Prilogi I k tema direktivama, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje večjih nesreč in omejevanje njihovih posledic za zdravje ljudi in okolje. To velja med drugim za dejavnosti kemijske in toplotne obdelave ter z njimi povezano skladiščenje pri izkoriščanju rudnin v rudnikih in kamnolomih ter za podzemno skladiščenje plina na kopnem. |
| --- | --- |

(7)

Za dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja ogljikovodikov, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje, se uporabljata tako splošna kot tudi okoljska zakonodaja Unije, zlasti Direktiva Sveta 89/391/EEC (2) o zdravju in varnosti delavcev uvaja ukrepe za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu; Direktiva Sveta 92/91/EGS (3) o pridobivanju rudnin z vrtanjem določa minimalne zahteve za varnost in varovanje zdravja delavcev v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem; Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov predpisuje, da se dovoljenja izdajajo na nediskriminatoren način; Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki določa okvir na področju vodne politike, zahteva, da nosilec dejavnosti pridobi dovoljenje za odvzemanje vode in prepoveduje neposredno izpuščanje onesnaževal v podzemne vode; Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) o strateški okoljski presoji zahteva presojo načrtov in programov na področju energije, industrije, ravnanja z odpadki, gospodarjenja z vodami, prometa ali rabe zemljišč; Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) o okoljski odgovornosti se uporablja za poklicne dejavnosti, ki vključujejo dejavnosti, kot so ravnanje z odpadki in odvzemanje vode; Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) o odpadkih iz rudarskih dejavnosti ureja ravnanje s površinskimi in podzemnimi odpadki, ki nastajajo pri raziskovanju in pridobivanju ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem; Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) o podzemnih vodah od držav članic zahteva, da vzpostavijo ukrepe za preprečevanje ali omejevanje vnosa onesnaževal v podzemne vode; Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10) o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) in Uredba (EU) št. 528/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11) o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov se uporabljata za uporabo kemikalij in biocidnih proizvodov, ki se lahko uporabijo za lomljenje; Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), ki določa okvir na področju odpadkov, predpisuje pogoje, ki se uporabljajo za ponovno uporabo tekočin, ki se pojavijo na površju po obsežnem hidravličnem lomljenju in med pridobivanjem; Uredba (EU) št. 525/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter Odločba 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2020 se uporabljata za ubežne emisije metana; Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) o industrijskih emisijah se uporablja za objekte, na katerih se izvajajo dejavnosti, navedene v Prilogi I k tej direktivi; Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16) o presoji vplivov na okolje predpisuje izvedbo presoje vplivov na okolje za projekte, ki vključujejo pridobivanje nafte in zemeljskega plina v komercialne namene, če pridobljena količina presega 500 ton na dan za nafto in 500 000 m3 na dan za plin ter predpresojo za projekte globokih vrtin in površinske objekte za pridobivanje nafte in plina; Direktiva Sveta 96/82/ES (17) o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, in od 1. junija 2015 Direktiva 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18) zavezujeta upravljavce obratov, v katerih so prisotne nevarne snovi, ki presegajo določene mejne vrednosti, opredeljene v Prilogi I k tema direktivama, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje večjih nesreč in omejevanje njihovih posledic za zdravje ljudi in okolje. To velja med drugim za dejavnosti kemijske in toplotne obdelave ter z njimi povezano skladiščenje pri izkoriščanju rudnin v rudnikih in kamnolomih ter za podzemno skladiščenje plina na kopnem.

| (8) | Vendar pa je bila okoljska zakonodaja Unije pripravljena, ko se obsežno hidravlično lomljenje v Evropi ni uporabljalo. Zaradi tega v veljavni zakonodaji Unije niso v celoti obravnavani nekateri okoljski vidiki, povezani z raziskovanjem in pridobivanjem ogljikovodikov s to metodo, zlasti kar zadeva strateško načrtovanje, oceno podzemnih tveganj, nepoškodovanost vrtin, spremljanje izhodiščnega stanja in izvajanja dejavnosti, zajemanje emisij metana in razkrivanje podatkov o kemikalijah, uporabljenih v posameznih vrtinah. |
| --- | --- |

(8)

Vendar pa je bila okoljska zakonodaja Unije pripravljena, ko se obsežno hidravlično lomljenje v Evropi ni uporabljalo. Zaradi tega v veljavni zakonodaji Unije niso v celoti obravnavani nekateri okoljski vidiki, povezani z raziskovanjem in pridobivanjem ogljikovodikov s to metodo, zlasti kar zadeva strateško načrtovanje, oceno podzemnih tveganj, nepoškodovanost vrtin, spremljanje izhodiščnega stanja in izvajanja dejavnosti, zajemanje emisij metana in razkrivanje podatkov o kemikalijah, uporabljenih v posameznih vrtinah.

| (9) | Zato je treba določiti minimalna načela, ki jih morajo države članice upoštevati pri uporabi ali prilagajanju svojih predpisov v zvezi z dejavnostmi, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje. Nabor pravil bi zagotovil enake pogoje za nosilce dejavnosti ter povečal zaupanje vlagateljev in delovanje enotnega trga z energijo. Jasna in pregledna pravila bi pomagala ublažiti tudi zaskrbljenost javnosti in morebitno nasprotovanje razvoju pridobivanja plina iz skrilavca. Ta nabor pravil ne pomeni, da so si države članice dolžne prizadevati za raziskovanje ali izkoriščanje v dejavnostih, pri katerih se uporablja obsežno hidravlično lomljenje, če tega ne želijo, niti jim ni preprečeno, da bi obdržale ali uvedle podrobnejše ukrepe, ki ustrezajo posebnim nacionalnim, regionalnim ali lokalnim pogojem. |
| --- | --- |

(9)

Zato je treba določiti minimalna načela, ki jih morajo države članice upoštevati pri uporabi ali prilagajanju svojih predpisov v zvezi z dejavnostmi, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje. Nabor pravil bi zagotovil enake pogoje za nosilce dejavnosti ter povečal zaupanje vlagateljev in delovanje enotnega trga z energijo. Jasna in pregledna pravila bi pomagala ublažiti tudi zaskrbljenost javnosti in morebitno nasprotovanje razvoju pridobivanja plina iz skrilavca. Ta nabor pravil ne pomeni, da so si države članice dolžne prizadevati za raziskovanje ali izkoriščanje v dejavnostih, pri katerih se uporablja obsežno hidravlično lomljenje, če tega ne želijo, niti jim ni preprečeno, da bi obdržale ali uvedle podrobnejše ukrepe, ki ustrezajo posebnim nacionalnim, regionalnim ali lokalnim pogojem.

| (10) | V Uniji ni izkušenj z izdajanjem dovoljenj za pridobivanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem, malo pa jih je z izdajanjem dovoljenj za raziskovanje. Zato je treba spremljati uporabo zakonodaje Unije in tega priporočila v državah članicah. Posodobitev tega priporočila ali priprava pravno zavezujočih določb je lahko potrebna zaradi tehničnega napredka, potrebe po obravnavanju tveganj in vplivov raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov s tehnikami, različnimi od obsežnega hidravličnega lomljenja, nepredvidenih izzivov pri uporabi zakonodaje Unije ali raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem v dejavnostih na morju. |
| --- | --- |

(10)

V Uniji ni izkušenj z izdajanjem dovoljenj za pridobivanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem, malo pa jih je z izdajanjem dovoljenj za raziskovanje. Zato je treba spremljati uporabo zakonodaje Unije in tega priporočila v državah članicah. Posodobitev tega priporočila ali priprava pravno zavezujočih določb je lahko potrebna zaradi tehničnega napredka, potrebe po obravnavanju tveganj in vplivov raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov s tehnikami, različnimi od obsežnega hidravličnega lomljenja, nepredvidenih izzivov pri uporabi zakonodaje Unije ali raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem v dejavnostih na morju.

| (11) | Zato je v tem trenutku potrebno to priporočilo, ki določa minimalna načela, ki jih je treba uporabljati kot skupno podlago za raziskovanje ali pridobivanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem. Priporočilo dopolnjuje veljavno zakonodajo Unije, ki se uporablja za projekte, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje, in bi ga morale države članice izvesti v 6 mesecih. |
| --- | --- |

(11)

Zato je v tem trenutku potrebno to priporočilo, ki določa minimalna načela, ki jih je treba uporabljati kot skupno podlago za raziskovanje ali pridobivanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem. Priporočilo dopolnjuje veljavno zakonodajo Unije, ki se uporablja za projekte, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje, in bi ga morale države članice izvesti v 6 mesecih.

| (12) | To priporočilo spoštuje pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do življenja in pravico do osebne integritete, svobodo izražanja in obveščanja, pravico do gospodarske pobude, pravico do lastnine in visoko stopnjo zdravstvene in okoljske zaščite. To priporočilo je treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(12)

To priporočilo spoštuje pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do življenja in pravico do osebne integritete, svobodo izražanja in obveščanja, pravico do gospodarske pobude, pravico do lastnine in visoko stopnjo zdravstvene in okoljske zaščite. To priporočilo je treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli.

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

1.   NAMEN IN VSEBINA

| 1.1 | To priporočilo določa minimalna načela, potrebna za podporo državam članicam, ki želijo izvajati raziskovanje in pridobivanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem ter hkrati zagotoviti varovanje javnega zdravja, podnebja in okolja, učinkovito rabo virov in obveščenost javnosti. |
| --- | --- |

1.1

To priporočilo določa minimalna načela, potrebna za podporo državam članicam, ki želijo izvajati raziskovanje in pridobivanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem ter hkrati zagotoviti varovanje javnega zdravja, podnebja in okolja, učinkovito rabo virov in obveščenost javnosti.

| 1.2 | Pri uporabi svojih veljavnih predpisov, s katerimi izvajajo zakonodajo Unije, ali njihovem prilagajanju potrebam in posebnostim raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem se države članice spodbuja, da uporabijo ta načela, ki se nanašajo na načrtovanje, oceno objektov, dovoljenja, obratovalne in okoljske značilnosti, zaprtje ter javno udeležbo in razširjanje informacij. |
| --- | --- |

1.2

Pri uporabi svojih veljavnih predpisov, s katerimi izvajajo zakonodajo Unije, ali njihovem prilagajanju potrebam in posebnostim raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem se države članice spodbuja, da uporabijo ta načela, ki se nanašajo na načrtovanje, oceno objektov, dovoljenja, obratovalne in okoljske značilnosti, zaprtje ter javno udeležbo in razširjanje informacij.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem priporočilu se uporabljata naslednji opredelitvi pojmov:

| (a) | „obsežno hidravlično lomljenje“ pomeni vbrizgavanje v vrtino najmanj 1 000 m3 vode na fazo lomljenja oziroma najmanj 10 000 m3 vode v celotnem postopku lomljenja; |
| --- | --- |

(a)

„obsežno hidravlično lomljenje“ pomeni vbrizgavanje v vrtino najmanj 1 000 m3 vode na fazo lomljenja oziroma najmanj 10 000 m3 vode v celotnem postopku lomljenja;

| (b) | „objekt“ vključuje vse povezane podzemne objekte, namenjene raziskovanju ali pridobivanju ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem. |
| --- | --- |

(b)

„objekt“ vključuje vse povezane podzemne objekte, namenjene raziskovanju ali pridobivanju ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem.

3.   STRATEŠKO NAČRTOVANJE IN PRESOJA VPLIVOV NA OKOLJE

| 3.1 | Pred izdajo dovoljenj za raziskovanje in/ali pridobivanje ogljikovodikov, na podlagi katerih je možna uporaba obsežnega hidravličnega lomljenja, bi morale države članice pripraviti strateško okoljsko presojo za preprečevanje, obvladovanje in zmanjševanje zdravstvenih in okoljskih vplivov ter tveganj. To presojo bi bilo treba opraviti na podlagi zahtev Direktive 2001/42/ES. |
| --- | --- |

3.1

Pred izdajo dovoljenj za raziskovanje in/ali pridobivanje ogljikovodikov, na podlagi katerih je možna uporaba obsežnega hidravličnega lomljenja, bi morale države članice pripraviti strateško okoljsko presojo za preprečevanje, obvladovanje in zmanjševanje zdravstvenih in okoljskih vplivov ter tveganj. To presojo bi bilo treba opraviti na podlagi zahtev Direktive 2001/42/ES.

| 3.2 | Države članice bi morale zagotoviti jasna pravila o morebitnih omejitvah dejavnosti, na primer na zaščitenih, poplavnih ali potresno ogroženih območjih in o najmanjših razdaljah med dovoljenimi dejavnostmi ter stanovanjskimi in vodovarstvenimi območji. Prav tako bi morale določiti najmanjšo globinsko razdaljo med območjem, na katerem se bo izvajalo lomljenje, in podzemno vodo. |
| --- | --- |

3.2

Države članice bi morale zagotoviti jasna pravila o morebitnih omejitvah dejavnosti, na primer na zaščitenih, poplavnih ali potresno ogroženih območjih in o najmanjših razdaljah med dovoljenimi dejavnostmi ter stanovanjskimi in vodovarstvenimi območji. Prav tako bi morale določiti najmanjšo globinsko razdaljo med območjem, na katerem se bo izvajalo lomljenje, in podzemno vodo.

| 3.3 | Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da se presoja vplivov na okolje opravi na podlagi zahtev Direktive 2011/92/EU. |
| --- | --- |

3.3

Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da se presoja vplivov na okolje opravi na podlagi zahtev Direktive 2011/92/EU.

| 3.4 | Države članice bi morale prizadeti javnosti omogočiti, da dovolj zgodaj in učinkovito sodeluje pri pripravi strategije iz točke 3.1 in presoji vplivov iz točke 3.3. |
| --- | --- |

3.4

Države članice bi morale prizadeti javnosti omogočiti, da dovolj zgodaj in učinkovito sodeluje pri pripravi strategije iz točke 3.1 in presoji vplivov iz točke 3.3.

4.   DOVOLJENJA ZA RAZISKOVANJE IN PRIDOBIVANJE

Države članice bi morale zagotoviti, da so pogoji in postopki za pridobitev dovoljenj v skladu z veljavno zakonodajo Unije popolnoma usklajeni, če je:

| (a) | za potrebna dovoljenja odgovoren več kot en pristojni organ; |
| --- | --- |

(a)

za potrebna dovoljenja odgovoren več kot en pristojni organ;

| (b) | vključen več kot en nosilec dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

vključen več kot en nosilec dejavnosti;

| (c) | za določeno fazo projekta potrebno več kot eno dovoljenje; |
| --- | --- |

(c)

za določeno fazo projekta potrebno več kot eno dovoljenje;

| (d) | v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije potrebno več kot eno dovoljenje. |
| --- | --- |

(d)

v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije potrebno več kot eno dovoljenje.

5.   IZBIRA LOKACIJE ZA RAZISKOVANJE IN PRIDOBIVANJE

| 5.1 | Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da so geološke formacije na lokaciji primerne za raziskovanje ali izkoriščanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem. Zagotoviti bi morale, da nosilci dejavnosti pripravijo opis značilnosti in oceno tveganj za potencialno lokacijo ter za njeno površinsko in podzemno okolico. |
| --- | --- |

5.1

Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da so geološke formacije na lokaciji primerne za raziskovanje ali izkoriščanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem. Zagotoviti bi morale, da nosilci dejavnosti pripravijo opis značilnosti in oceno tveganj za potencialno lokacijo ter za njeno površinsko in podzemno okolico.

| 5.2 | Ocena tveganj bi morala temeljiti na podatkih, ki zadoščajo, da se lahko opišejo značilnosti potencialnega območja raziskovanja in pridobivanja ter opredelijo vse možne poti izpostavljenosti. Na ta način bi se lahko ocenila nevarnost uhajanja ali prehajanja vrtalnih tekočin, tekočin za hidravlično lomljenje, naravno prisotnega materiala, ogljikovodikov in plinov iz vrtine ali ciljnih formacij ter povzročanja potresov. |
| --- | --- |

5.2

Ocena tveganj bi morala temeljiti na podatkih, ki zadoščajo, da se lahko opišejo značilnosti potencialnega območja raziskovanja in pridobivanja ter opredelijo vse možne poti izpostavljenosti. Na ta način bi se lahko ocenila nevarnost uhajanja ali prehajanja vrtalnih tekočin, tekočin za hidravlično lomljenje, naravno prisotnega materiala, ogljikovodikov in plinov iz vrtine ali ciljnih formacij ter povzročanja potresov.

| 5.3 | Ocena tveganj bi morala:






  (a) | temeljiti na najboljših razpoložljivih tehnikah in upoštevati zadevne rezultate izmenjave informacij, ki jo organizira Komisija med državami članicami, zadevnimi panogami in nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja; |
| --- | --- | --- |

5.3

Ocena tveganj bi morala:

(a)

temeljiti na najboljših razpoložljivih tehnikah in upoštevati zadevne rezultate izmenjave informacij, ki jo organizira Komisija med državami članicami, zadevnimi panogami in nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja;

| (b) | predvideti spremembe v vedenju ciljnih formacij, geoloških plasti, ki ločujejo nahajališče od podzemnih voda in obstoječih vrtin ali drugih grajenih objektov, ko bodo izpostavljene visokim tlakom vbrizgavanja, ki se uporabljajo pri obsežnem hidravličnem lomljenju, in velikim količinam vbrizganih tekočin; |
| --- | --- |

(b)

predvideti spremembe v vedenju ciljnih formacij, geoloških plasti, ki ločujejo nahajališče od podzemnih voda in obstoječih vrtin ali drugih grajenih objektov, ko bodo izpostavljene visokim tlakom vbrizgavanja, ki se uporabljajo pri obsežnem hidravličnem lomljenju, in velikim količinam vbrizganih tekočin;

| (c) | upoštevati minimalno vertikalno ločilno razdaljo med območjem lomljenja in podzemnimi vodami; |
| --- | --- |

(c)

upoštevati minimalno vertikalno ločilno razdaljo med območjem lomljenja in podzemnimi vodami;

| (d) | biti posodobljena med izvajanjem dejavnosti, kadar se pridobijo novi podatki. |
| --- | --- |

(d)

biti posodobljena med izvajanjem dejavnosti, kadar se pridobijo novi podatki.

| 5.4 | Lokacija bi smela biti izbrana samo tedaj, ko iz ocene tveganja, izvedene v skladu s točkami 5.1, 5.2 in 5.3, izhaja, da obsežno hidravlično lomljenje ne bo povzročilo neposrednega izliva onesnaževal v podzemne vode in da ne bo nastala škoda za druge dejavnosti v okolici objekta. |
| --- | --- |

5.4

Lokacija bi smela biti izbrana samo tedaj, ko iz ocene tveganja, izvedene v skladu s točkami 5.1, 5.2 in 5.3, izhaja, da obsežno hidravlično lomljenje ne bo povzročilo neposrednega izliva onesnaževal v podzemne vode in da ne bo nastala škoda za druge dejavnosti v okolici objekta.

6.   IZHODIŠČNA RAZISKAVA

| 6.1 | Preden se začne izvajati obsežno hidravlično lomljenje, bi morale države članice zagotoviti, da:






  (a) | nosilec dejavnosti določi stanje okolja (izhodiščno stanje) na lokaciji objekta in v njegovi površinski in podzemni okolici, ki jo lahko prizadene izvajanje dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

6.1

Preden se začne izvajati obsežno hidravlično lomljenje, bi morale države članice zagotoviti, da:

(a)

nosilec dejavnosti določi stanje okolja (izhodiščno stanje) na lokaciji objekta in v njegovi površinski in podzemni okolici, ki jo lahko prizadene izvajanje dejavnosti;

| (b) | se izhodiščno stanje pred začetkom izvajanja dejavnosti ustrezno opiše in sporoči pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(b)

se izhodiščno stanje pred začetkom izvajanja dejavnosti ustrezno opiše in sporoči pristojnemu organu.

| 6.2 | Treba bi bilo določiti izhodiščno stanje za:






  (a) | kakovostne in pretočne značilnosti površinskih in podzemnih voda; |
| --- | --- | --- |

6.2

Treba bi bilo določiti izhodiščno stanje za:

(a)

kakovostne in pretočne značilnosti površinskih in podzemnih voda;

| (b) | kakovost vode na zajetjih pitne vode; |
| --- | --- |

(b)

kakovost vode na zajetjih pitne vode;

| (c) | kakovost zraka; |
| --- | --- |

(c)

kakovost zraka;

| (d) | stanje tal; |
| --- | --- |

(d)

stanje tal;

| (e) | prisotnost metana in drugih hlapnih organskih spojin v vodi; |
| --- | --- |

(e)

prisotnost metana in drugih hlapnih organskih spojin v vodi;

| (f) | potresno ogroženost; |
| --- | --- |

(f)

potresno ogroženost;

| (g) | rabo zemljišč; |
| --- | --- |

(g)

rabo zemljišč;

| (h) | biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(h)

biotsko raznovrstnost;

| (i) | stanje infrastrukture in zgradb; |
| --- | --- |

(i)

stanje infrastrukture in zgradb;

| (j) | obstoječe vrtine in opuščene zgradbe. |
| --- | --- |

(j)

obstoječe vrtine in opuščene zgradbe.

7.   ZASNOVA IN KONSTRUKCIJA OBJEKTA

Države članice bi morale zagotoviti, da je objekt konstruiran tako, da preprečuje morebitno površinsko iztekanje in izlive v tla, vode ali zrak.

8.   INFRASTRUKTURA NA OBMOČJU PRIDOBIVANJA

Države članice bi morale zagotoviti, da:

| (a) | nosilci dejavnosti ali skupine nosilcev dejavnosti uporabljajo integriran pristop k razvoju območja pridobivanja, katerega cilj je preprečevanje in zmanjševanje okoljskih in zdravstvenih vplivov in tveganj, tako za delavce kot tudi za prebivalstvo; |
| --- | --- |

(a)

nosilci dejavnosti ali skupine nosilcev dejavnosti uporabljajo integriran pristop k razvoju območja pridobivanja, katerega cilj je preprečevanje in zmanjševanje okoljskih in zdravstvenih vplivov in tveganj, tako za delavce kot tudi za prebivalstvo;

| (b) | so pred začetkom pridobivanja izpolnjene zahteve glede obratovanja objekta. Če je glavni namen objekta pridobivanje nafte z obsežnim hidravličnim lomljenjem, bi morala biti nameščena posebna infrastruktura za zajemanje in transport spremljajočega zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(b)

so pred začetkom pridobivanja izpolnjene zahteve glede obratovanja objekta. Če je glavni namen objekta pridobivanje nafte z obsežnim hidravličnim lomljenjem, bi morala biti nameščena posebna infrastruktura za zajemanje in transport spremljajočega zemeljskega plina.

9.   OPERATIVNE ZAHTEVE

| 9.1 | Države članice bi morale zagotoviti, da nosilci dejavnosti uporabljajo najboljše razpoložljive tehnike, pri čemer upoštevajo zadevne rezultate izmenjave informacij, ki jo organizira Komisija med državami članicami, zadevnimi panogami in nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja, ter dobro industrijsko prakso za preprečevanje, obvladovanje in zmanjševanje vplivov in tveganj, povezanih s projekti raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov. |
| --- | --- |

9.1

Države članice bi morale zagotoviti, da nosilci dejavnosti uporabljajo najboljše razpoložljive tehnike, pri čemer upoštevajo zadevne rezultate izmenjave informacij, ki jo organizira Komisija med državami članicami, zadevnimi panogami in nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja, ter dobro industrijsko prakso za preprečevanje, obvladovanje in zmanjševanje vplivov in tveganj, povezanih s projekti raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov.

| 9.2 | Države članice bi morale zagotoviti, da nosilci dejavnosti:






  (a) | pripravijo načrte gospodarjenja z vodami za določen projekt ter tako zagotovijo učinkovito rabo vode med celotnim trajanjem projekta. Nosilci dejavnosti bi morali zagotoviti sledljivost vodnih tokov. V načrtu gospodarjenja z vodami bi morali upoštevati sezonske spremembe razpoložljivosti vode in se izogniti uporabi obremenjenih vodnih virov; |
| --- | --- | --- |

9.2

Države članice bi morale zagotoviti, da nosilci dejavnosti:

(a)

pripravijo načrte gospodarjenja z vodami za določen projekt ter tako zagotovijo učinkovito rabo vode med celotnim trajanjem projekta. Nosilci dejavnosti bi morali zagotoviti sledljivost vodnih tokov. V načrtu gospodarjenja z vodami bi morali upoštevati sezonske spremembe razpoložljivosti vode in se izogniti uporabi obremenjenih vodnih virov;

| (b) | pripravijo prometne načrte, s čimer čim bolj zmanjšajo emisije v zrak na splošno, zlasti vplive na lokalne skupnosti in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(b)

pripravijo prometne načrte, s čimer čim bolj zmanjšajo emisije v zrak na splošno, zlasti vplive na lokalne skupnosti in biotsko raznovrstnost;

| (c) | zajemajo pline za naknadno uporabo, čim bolj zmanjšajo njihovo zažiganje na bakli in se izogibajo izpuščanju v ozračje. Zlasti bi morali nosilci dejavnosti uvesti ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da se emisije v zrak v fazi raziskovanja in pridobivanja ublažijo z zajemanjem plina in njegovo naknadno uporabo. Izpuščanje metana in drugih onesnaževal zraka v ozračje bi moralo biti omejeno na izpuste iz varnostnih razlogov v najbolj izjemnih obratovalnih razmerah; |
| --- | --- |

(c)

zajemajo pline za naknadno uporabo, čim bolj zmanjšajo njihovo zažiganje na bakli in se izogibajo izpuščanju v ozračje. Zlasti bi morali nosilci dejavnosti uvesti ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da se emisije v zrak v fazi raziskovanja in pridobivanja ublažijo z zajemanjem plina in njegovo naknadno uporabo. Izpuščanje metana in drugih onesnaževal zraka v ozračje bi moralo biti omejeno na izpuste iz varnostnih razlogov v najbolj izjemnih obratovalnih razmerah;

| (d) | postopek obsežnega hidravličnega lomljenja izvajajo nadzorovano in z ustreznim upravljanjem tlaka, s čimer prelome omejijo na nahajališče in preprečijo nastanek potresov; |
| --- | --- |

(d)

postopek obsežnega hidravličnega lomljenja izvajajo nadzorovano in z ustreznim upravljanjem tlaka, s čimer prelome omejijo na nahajališče in preprečijo nastanek potresov;

| (e) | zagotovijo nepoškodovanost vrtine z njenim načrtovanjem, izvedbo in preskusi nepoškodovanosti. Rezultate preskusov nepoškodovanosti bi morala pregledati neodvisna in usposobljena tretja oseba, da se zagotovi obratovalna zmogljivost vrtine ter njeno varno delovanje z okoljskega in zdravstvenega vidika v vsej fazah razvoja projekta in po zaprtju vrtine; |
| --- | --- |

(e)

zagotovijo nepoškodovanost vrtine z njenim načrtovanjem, izvedbo in preskusi nepoškodovanosti. Rezultate preskusov nepoškodovanosti bi morala pregledati neodvisna in usposobljena tretja oseba, da se zagotovi obratovalna zmogljivost vrtine ter njeno varno delovanje z okoljskega in zdravstvenega vidika v vsej fazah razvoja projekta in po zaprtju vrtine;

| (f) | pripravijo načrte za obvladovanje tveganj in ukrepe, potrebne za preprečevanje in/ali ublažitev učinkov ter ukrepe, potrebne za odziv; |
| --- | --- |

(f)

pripravijo načrte za obvladovanje tveganj in ukrepe, potrebne za preprečevanje in/ali ublažitev učinkov ter ukrepe, potrebne za odziv;

| (g) | ob poškodbi vrtine ali nenamernem izpustu onesnaževal v podzemne vode ustavijo dejavnost in nujno sprejmejo vse potrebne popravne ukrepe; |
| --- | --- |

(g)

ob poškodbi vrtine ali nenamernem izpustu onesnaževal v podzemne vode ustavijo dejavnost in nujno sprejmejo vse potrebne popravne ukrepe;

| (h) | takoj poročajo pristojnemu organu o vseh izrednih dogodkih ali nesrečah, ki vplivajo na javno zdravje ali okolje. Poročilo bi moralo vsebovati vzroke izrednega dogodka ali nesreče, posledice in sprejete sanacijske ukrepe. Pri tem bi se morali sklicevati na izhodiščno raziskavo, ki se zahteva v skladu s točkama 6.1 in 6.2. |
| --- | --- |

(h)

takoj poročajo pristojnemu organu o vseh izrednih dogodkih ali nesrečah, ki vplivajo na javno zdravje ali okolje. Poročilo bi moralo vsebovati vzroke izrednega dogodka ali nesreče, posledice in sprejete sanacijske ukrepe. Pri tem bi se morali sklicevati na izhodiščno raziskavo, ki se zahteva v skladu s točkama 6.1 in 6.2.

| 9.3 | Države članice bi morale pri obsežnem hidravličnem lomljenju spodbujati odgovorno rabo vodnih virov. |
| --- | --- |

9.3

Države članice bi morale pri obsežnem hidravličnem lomljenju spodbujati odgovorno rabo vodnih virov.

10.   UPORABA KEMIKALIJ IN VODE PRI OBSEŽNEM HIDRAVLIČNEM LOMLJENJU

| 10.1 | Države članice bi morale zagotoviti, da:






  (a) | proizvajalci, uvozniki in nadaljnji uporabniki kemikalij, ki se uporabljajo pri hidravličnem lomljenju, pri izpolnjevanju svojih obveznosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 navedejo „hidravlično lomljenje“; |
| --- | --- | --- |

10.1

Države članice bi morale zagotoviti, da:

(a)

proizvajalci, uvozniki in nadaljnji uporabniki kemikalij, ki se uporabljajo pri hidravličnem lomljenju, pri izpolnjevanju svojih obveznosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 navedejo „hidravlično lomljenje“;

| (b) | se uporaba kemikalij pri obsežnem hidravličnem lomljenju čim bolj zmanjša; |
| --- | --- |

(b)

se uporaba kemikalij pri obsežnem hidravličnem lomljenju čim bolj zmanjša;

| (c) | se pri izbiri uporabljenih kemikalij upošteva zmožnost čiščenja tekočin, ki se po obsežnem hidravličnem lomljenju pojavijo na površju. |
| --- | --- |

(c)

se pri izbiri uporabljenih kemikalij upošteva zmožnost čiščenja tekočin, ki se po obsežnem hidravličnem lomljenju pojavijo na površju.

| 10.2 | Države članice bi morale nosilce dejavnosti spodbujati, da uporabljajo tehnike lomljenja s čim manjšo porabo vode in nastajanjem odpadkov ter da ne uporabljajo nevarnih kemikalij, kadar koli je to tehnično izvedljivo in dopustno z zdravstvenega, okoljskega in podnebnega vidika. |
| --- | --- |

10.2

Države članice bi morale nosilce dejavnosti spodbujati, da uporabljajo tehnike lomljenja s čim manjšo porabo vode in nastajanjem odpadkov ter da ne uporabljajo nevarnih kemikalij, kadar koli je to tehnično izvedljivo in dopustno z zdravstvenega, okoljskega in podnebnega vidika.

11.   ZAHTEVE ZA SPREMLJANJE

| 11.1 | Države članice bi morale zagotoviti, da nosilec dejavnosti redno spremlja objekt ter njegovo površinsko in podzemno okolico, ki ju lahko prizadenejo dejavnosti v fazi raziskovanja in pridobivanja, zlasti pa pred obsežnim hidravličnim lomljenjem, med njim ter po njem. |
| --- | --- |

11.1

Države članice bi morale zagotoviti, da nosilec dejavnosti redno spremlja objekt ter njegovo površinsko in podzemno okolico, ki ju lahko prizadenejo dejavnosti v fazi raziskovanja in pridobivanja, zlasti pa pred obsežnim hidravličnim lomljenjem, med njim ter po njem.

| 11.2 | Pri naknadnem spremljanju bi se morali sklicevati na izhodiščno raziskavo, ki se zahteva v skladu s točkama 6.1 in 6.2. |
| --- | --- |

11.2

Pri naknadnem spremljanju bi se morali sklicevati na izhodiščno raziskavo, ki se zahteva v skladu s točkama 6.1 in 6.2.

| 11.3 | Države članice bi morale zagotoviti, da nosilec dejavnosti poleg okoljskih parametrov iz izhodiščne raziskave spremlja tudi naslednje obratovalne parametre:






  (a) | natančno sestavo tekočine za lomljenje, ki se uporablja v posameznih vrtinah; |
| --- | --- | --- |

11.3

Države članice bi morale zagotoviti, da nosilec dejavnosti poleg okoljskih parametrov iz izhodiščne raziskave spremlja tudi naslednje obratovalne parametre:

(a)

natančno sestavo tekočine za lomljenje, ki se uporablja v posameznih vrtinah;

| (b) | količino vode, ki se uporablja za lomljenje posamezne vrtine; |
| --- | --- |

(b)

količino vode, ki se uporablja za lomljenje posamezne vrtine;

| (c) | tlak, ki se uporablja za obsežno hidravlično lomljenje; |
| --- | --- |

(c)

tlak, ki se uporablja za obsežno hidravlično lomljenje;

| (d) | tekočine, ki se po obsežnem hidravličnem lomljenju pojavijo na površju: povratni pretok, prostornine, značilnosti, količine ponovno uporabljene in/ali očiščene tekočine za posamezno vrtino; |
| --- | --- |

(d)

tekočine, ki se po obsežnem hidravličnem lomljenju pojavijo na površju: povratni pretok, prostornine, značilnosti, količine ponovno uporabljene in/ali očiščene tekočine za posamezno vrtino;

| (e) | emisije metana, drugih hlapnih organskih spojin in drugih plinov v zrak, ki imajo verjetno škodljive učinke za zdravje ljudi in/ali okolje. |
| --- | --- |

(e)

emisije metana, drugih hlapnih organskih spojin in drugih plinov v zrak, ki imajo verjetno škodljive učinke za zdravje ljudi in/ali okolje.

| 11.4 | Države članice bi morale zagotoviti, da nosilci dejavnosti spremljajo učinke obsežnega hidravličnega lomljenja na nepoškodovanost vrtin in drugih grajenih objektov v površinski in podzemni okolici, ki bi lahko bili prizadete zaradi izvajanja dejavnosti. |
| --- | --- |

11.4

Države članice bi morale zagotoviti, da nosilci dejavnosti spremljajo učinke obsežnega hidravličnega lomljenja na nepoškodovanost vrtin in drugih grajenih objektov v površinski in podzemni okolici, ki bi lahko bili prizadete zaradi izvajanja dejavnosti.

| 11.5 | Države članice bi morale zagotoviti, da se rezultati spremljanja sporočajo pristojnim organom. |
| --- | --- |

11.5

Države članice bi morale zagotoviti, da se rezultati spremljanja sporočajo pristojnim organom.

12.   OKOLJSKA ODGOVORNOST IN FINANČNO JAMSTVO

| 12.1 | Države članice bi morale uporabljati določbe o okoljski odgovornosti za vse dejavnosti, ki se izvajajo na lokaciji objekta, vključno s tistimi, ki trenutno ne spadajo v področje uporabe Direktive 2004/35/ES. |
| --- | --- |

12.1

Države članice bi morale uporabljati določbe o okoljski odgovornosti za vse dejavnosti, ki se izvajajo na lokaciji objekta, vključno s tistimi, ki trenutno ne spadajo v področje uporabe Direktive 2004/35/ES.

| 12.2 | Države članice bi morale zagotoviti, da nosilec dejavnosti pred začetkom izvajanja dejavnosti, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje, predloži finančno ali drugo enakovredno jamstvo, ki krije določila iz dovoljenja in morebitne obveznosti iz naslova okoljske škode. |
| --- | --- |

12.2

Države članice bi morale zagotoviti, da nosilec dejavnosti pred začetkom izvajanja dejavnosti, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje, predloži finančno ali drugo enakovredno jamstvo, ki krije določila iz dovoljenja in morebitne obveznosti iz naslova okoljske škode.

13.   UPRAVNE ZMOGLJIVOSTI

| 13.1 | Države članice bi morale zagotoviti, da imajo pristojni organi ustrezne človeške, tehnične in finančne vire za opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

13.1

Države članice bi morale zagotoviti, da imajo pristojni organi ustrezne človeške, tehnične in finančne vire za opravljanje svojih nalog.

| 13.2 | Države članice bi morale preprečevati nasprotja interesov med regulativno funkcijo pristojnih organov in njihovo funkcijo, ki je povezana z gospodarskim razvojem virov. |
| --- | --- |

13.2

Države članice bi morale preprečevati nasprotja interesov med regulativno funkcijo pristojnih organov in njihovo funkcijo, ki je povezana z gospodarskim razvojem virov.

14.   OBVEZNOSTI OB ZAPRTJU

Države članice bi morale zagotoviti, da se po zaprtju vsakega objekta izvede primerjalna raziskava med stanjem okolja na lokaciji objekta ter v njegovi površinski in podzemni okolici, na katero so lahko vplivale dejavnosti, in stanjem pred začetkom izvajanja dejavnosti, ki je bilo ugotovljeno v izhodiščni raziskavi.

15.   ŠIRJENJE INFORMACIJ

Države članice bi morale zagotoviti, da:

| (a) | nosilec dejavnosti javno širi informacije o kemikalijah in količinah vode, ki jih namerava uporabiti in jih je dejansko uporabil za obsežno hidravlično lomljenje vsake vrtine. V teh informacijah bi moral navesti nazive vseh snovi in njihove številke Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov (CAS), priložiti varnostne liste, če so na voljo, ter navesti največje koncentracije snovi v tekočini za lomljenje; |
| --- | --- |

(a)

nosilec dejavnosti javno širi informacije o kemikalijah in količinah vode, ki jih namerava uporabiti in jih je dejansko uporabil za obsežno hidravlično lomljenje vsake vrtine. V teh informacijah bi moral navesti nazive vseh snovi in njihove številke Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov (CAS), priložiti varnostne liste, če so na voljo, ter navesti največje koncentracije snovi v tekočini za lomljenje;

| (b) | pristojni organi bi morali v šestih mesecih od objave tega priporočila in v časovnih presledkih največ dvanajstih mesecev na javno dostopni spletni strani objavljati naslednje informacije:






  (i) | število izdelanih vrtin in načrtovane projekte, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje; |
| --- | --- | --- |

(b)

pristojni organi bi morali v šestih mesecih od objave tega priporočila in v časovnih presledkih največ dvanajstih mesecev na javno dostopni spletni strani objavljati naslednje informacije:

(i)

število izdelanih vrtin in načrtovane projekte, ki vključujejo obsežno hidravlično lomljenje;

| (ii) | število izdanih dovoljenj, nazive sodelujočih nosilcev dejavnosti in pogoje iz dovoljenj; |
| --- | --- |

(ii)

število izdanih dovoljenj, nazive sodelujočih nosilcev dejavnosti in pogoje iz dovoljenj;

| (iii) | izhodiščno raziskavo, pripravljeno v skladu s točkama 6.1 in 6.2, ter rezultate spremljanja, pripravljene v skladu s točkami 11.1, 11.2 in 11.3(b) do (e); |
| --- | --- |

(iii)

izhodiščno raziskavo, pripravljeno v skladu s točkama 6.1 in 6.2, ter rezultate spremljanja, pripravljene v skladu s točkami 11.1, 11.2 in 11.3(b) do (e);

| (c) | pristojni organi bi morali brez nepotrebnega odlašanja javnost obveščati tudi o naslednjem:






  (i) | izrednih dogodkih in nesrečah v skladu s točko 9.2(f); |
| --- | --- | --- |

(c)

pristojni organi bi morali brez nepotrebnega odlašanja javnost obveščati tudi o naslednjem:

(i)

izrednih dogodkih in nesrečah v skladu s točko 9.2(f);

| (ii) | rezultatih inšpekcijskih pregledov, neskladnosti in sankcijah. |
| --- | --- |

(ii)

rezultatih inšpekcijskih pregledov, neskladnosti in sankcijah.

16.   PREGLED

| 16.1 | Države članice, ki so se odločile, da bodo raziskovale ali izkoriščale ogljikovodike z obsežnim hidravličnim lomljenjem, so pozvane, da uveljavijo minimalna načela iz tega priporočila najpozneje do 28. julija 2014 in da Komisijo vsako leto obvestijo o ukrepih, ki so jih uvedle na podlagi tega priporočila, prvič najpozneje decembra 2014. |
| --- | --- |

16.1

Države članice, ki so se odločile, da bodo raziskovale ali izkoriščale ogljikovodike z obsežnim hidravličnim lomljenjem, so pozvane, da uveljavijo minimalna načela iz tega priporočila najpozneje do 28. julija 2014 in da Komisijo vsako leto obvestijo o ukrepih, ki so jih uvedle na podlagi tega priporočila, prvič najpozneje decembra 2014.

| 16.2 | Komisija bo pozorno spremljala izvajanje priporočila, pri čemer bo primerjala razmere v državah članicah v javno dostopni preglednici dosežkov. |
| --- | --- |

16.2

Komisija bo pozorno spremljala izvajanje priporočila, pri čemer bo primerjala razmere v državah članicah v javno dostopni preglednici dosežkov.

| 16.3 | Komisija bo učinkovitost priporočila pregledala 18 mesecev po njegovi objavi. |
| --- | --- |

16.3

Komisija bo učinkovitost priporočila pregledala 18 mesecev po njegovi objavi.

| 16.4 | Pregled bo vseboval oceno uporabe priporočila, upošteval napredek pri izmenjavi informacij o najboljših razpoložljivih tehnikah, uporabo ustreznih referenčnih dokumentov BAT in morebitno potrebo po posodobitvi določb priporočila. Komisija bo odločila, ali mora za raziskovanje in pridobivanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem predložiti zakonodajne predloge s pravno zavezujočimi določbami. |
| --- | --- |

16.4

Pregled bo vseboval oceno uporabe priporočila, upošteval napredek pri izmenjavi informacij o najboljših razpoložljivih tehnikah, uporabo ustreznih referenčnih dokumentov BAT in morebitno potrebo po posodobitvi določb priporočila. Komisija bo odločila, ali mora za raziskovanje in pridobivanje ogljikovodikov z obsežnim hidravličnim lomljenjem predložiti zakonodajne predloge s pravno zavezujočimi določbami.

V Bruslju, 22. januarja 2014

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  COM(2014) 23.

1

(2)  Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 1).

2

(3)  Direktiva Sveta 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (enajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 348, 28.11.1992, str. 9).

3

(4)  Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, (UL L 164, 30.6.1994, str. 3).

4

(5)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

6

(7)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56).

7

(8)  Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES (UL L 102, 11.4.2006, str. 15).

8

(9)  Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (UL L 372, 27.12.2006, str. 19).

9

(10)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

11

(12)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

12

(13)  Uredba (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES (UL L 165, 18.6.2013, str. 13).

13

(14)  Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).

14

(15)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

15

(16)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

16

(17)  Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (UL L 10, 14.1.1997, str. 13).

17

(18)  Direktiva 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES (UL L 197, 24.7.2012, str. 1).

18

---