# Uradni list L 91/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.091.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 91 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5727. marec 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.091.slv

Uradni list

Evropske unije

L 91

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5727. marec 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 307/2014 z dne 24. marca 2014 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 875/2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske po vmesnem pregledu v skladu s členom člena 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 308/2014 z dne 20. marca 2014 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (ZGO)) | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 309/2014 z dne 20. marca 2014 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Aceite de la Comunitat Valenciana (ZOP)] | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 310/2014 z dne 25. marca 2014 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 10 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 311/2014 z dne 25. marca 2014 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 12 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 312/2014 z dne 26. marca 2014 o vzpostavitvi kodeksa omrežja za izravnavo odstopanj za plin v prenosnih omrežjih (
  1
  ) | 15 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 313/2014 z dne 26. marca 2014 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pecorino Sardo (ZOP)] | 36 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 314/2014 z dne 26. marca 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 38 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/169/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 24. marca 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/463/EU o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper | 40 |
| | | 2014/170/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 24. marca 2014 o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje | 43 |
| | | 2014/171/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. marca 2014 o imenovanju danskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 48 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 307/2014 z dne 24. marca 2014 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 875/2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske po vmesnem pregledu v skladu s členom člena 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 308/2014 z dne 20. marca 2014 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (ZGO))

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 309/2014 z dne 20. marca 2014 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Aceite de la Comunitat Valenciana (ZOP)]

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 310/2014 z dne 25. marca 2014 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

10

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 311/2014 z dne 25. marca 2014 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

12

*

Uredba Komisije (EU) št. 312/2014 z dne 26. marca 2014 o vzpostavitvi kodeksa omrežja za izravnavo odstopanj za plin v prenosnih omrežjih (
  1
  )

1

15

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 313/2014 z dne 26. marca 2014 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pecorino Sardo (ZOP)]

36

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 314/2014 z dne 26. marca 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

38

SKLEPI

2014/169/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 24. marca 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/463/EU o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper

40

2014/170/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 24. marca 2014 o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

43

2014/171/EU

*

Sklep Sveta z dne 24. marca 2014 o imenovanju danskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 307/2014

z dne 24. marca 2014

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 875/2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske po vmesnem pregledu v skladu s členom člena 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Po preiskavi („prvotna preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 682/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju, uvrščene pod oznaki KN ex 2001 90 30 in ex 2005 80 00 s poreklom s Tajske. Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v obsegu od 3,1 % do 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Po preiskavi („prvotna preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 682/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju, uvrščene pod oznaki KN ex 2001 90 30 in ex 2005 80 00 s poreklom s Tajske. Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v obsegu od 3,1 % do 12,9 %.

| (2) | Z Uredbo (ES) št. 954/2008 (3) je Svet spremenil veljavne ukrepe v zvezi z enim proizvajalcem izvoznikom in zato je stopnja, ki se uporablja za „vse druge družbe“, v obsegu od 3,1 % do 14,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (ES) št. 954/2008 (3) je Svet spremenil veljavne ukrepe v zvezi z enim proizvajalcem izvoznikom in zato je stopnja, ki se uporablja za „vse druge družbe“, v obsegu od 3,1 % do 14,3 %.

| (3) | Po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe(„pregled zaradi izteka ukrepa“) je Svet z Izvedbeno uredbo (EU) št. 875/2013 (4) ohranil dajatev v obsegu od 3,1 % do 14,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe(„pregled zaradi izteka ukrepa“) je Svet z Izvedbeno uredbo (EU) št. 875/2013 (4) ohranil dajatev v obsegu od 3,1 % do 14,3 %.

2.   Zahtevek za pregled

| (4) | Evropska komisija („Komisija“) je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Ta zahtevek je vložila družba River Kwai International Food Industry Co. Ltd. („vložnik“), proizvajalec izvoznik s Tajske. |
| --- | --- |

(4)

Evropska komisija („Komisija“) je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Ta zahtevek je vložila družba River Kwai International Food Industry Co. Ltd. („vložnik“), proizvajalec izvoznik s Tajske.

| (5) | Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo dampinga vložnika. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo dampinga vložnika.

| (6) | V svoji vlogi je vložnik predložil dokaze prima facie, da so se v primeru dampinga vložnika spremenile okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni veljavni ukrepi, in da so te spremembe trajne. |
| --- | --- |

(6)

V svoji vlogi je vložnik predložil dokaze prima facie, da so se v primeru dampinga vložnika spremenile okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni veljavni ukrepi, in da so te spremembe trajne.

| (7) | Vložnik zlasti trdi, da imajo spremenjene okoliščine, ki se nanašajo na spremembe obsega izdelkov, ki jih trži, neposreden vpliv na stroške proizvodnje izdelkov. Primerjava njegovih domačih cen z izvoznimi cenami v Uniji kaže, da je stopnja dampinga nižja od trenutne ravni ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

Vložnik zlasti trdi, da imajo spremenjene okoliščine, ki se nanašajo na spremembe obsega izdelkov, ki jih trži, neposreden vpliv na stroške proizvodnje izdelkov. Primerjava njegovih domačih cen z izvoznimi cenami v Uniji kaže, da je stopnja dampinga nižja od trenutne ravni ukrepov.

3.   Začetek delnega vmesnega pregleda

| (8) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki opravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, omejenega na preiskavo dampinga zadevnega vložnika. Na podlagi tega je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5) dne 14. februarja 2013 („obvestilo o začetku“), naznanila začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki opravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, omejenega na preiskavo dampinga zadevnega vložnika. Na podlagi tega je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5) dne 14. februarja 2013 („obvestilo o začetku“), naznanila začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

4.   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (9) | Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2011 do 31. decembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2011 do 31. decembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

5.   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (10) | Komisija je o začetku vmesnega pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je o začetku vmesnega pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).

| (11) | Zainteresirane strani so imele možnost, da svoja stališča predstavijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(11)

Zainteresirane strani so imele možnost, da svoja stališča predstavijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (12) | Pisne pripombe, ki jih je predložil AETMD, so bile obravnavane, in kjer je bilo to primerno, upoštevane. |
| --- | --- |

(12)

Pisne pripombe, ki jih je predložil AETMD, so bile obravnavane, in kjer je bilo to primerno, upoštevane.

| (13) | Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v predpisanem roku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v predpisanem roku.

| (14) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. Komisija je preveritveni obisk opravila v prostorih vložnika v Bangkoku in Kanchanaburi na Tajskem. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. Komisija je preveritveni obisk opravila v prostorih vložnika v Bangkoku in Kanchanaburi na Tajskem.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (15) | Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot tisti, ki je opredeljen v prvotni preiskavi ter v pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer sladka koruza (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljena ali konzervirana v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena, trenutno uvrščena pod oznako KN ex 2001 90 30, in sladka koruza (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, trenutno uvrščenih pod oznako KN ex 2005 80 00, s poreklom s Tajske. |
| --- | --- |

(15)

Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot tisti, ki je opredeljen v prvotni preiskavi ter v pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer sladka koruza (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljena ali konzervirana v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena, trenutno uvrščena pod oznako KN ex 2001 90 30, in sladka koruza (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, trenutno uvrščenih pod oznako KN ex 2005 80 00, s poreklom s Tajske.

2.   Podobni izdelek

| (16) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v pregledu zaradi izteka ukrepa, imata sladka koruza, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in sladka koruza, ki se proizvaja in prodaja na Tajskem, dejansko enake fizikalne in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot sladka koruza, proizvedena na Tajskem in prodana za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v pregledu zaradi izteka ukrepa, imata sladka koruza, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in sladka koruza, ki se proizvaja in prodaja na Tajskem, dejansko enake fizikalne in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot sladka koruza, proizvedena na Tajskem in prodana za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

1.   Določitev normalne vrednosti

| (17) | V skladu s prvim stavkom člena 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej ugotavljala, ali je bila vložnikova celotna domača prodaja podobnega izdelka v OPP reprezentativna. Domača prodaja je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje podobnega izdelka predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OPP. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s prvim stavkom člena 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej ugotavljala, ali je bila vložnikova celotna domača prodaja podobnega izdelka v OPP reprezentativna. Domača prodaja je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje podobnega izdelka predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OPP.

| (18) | Za celotno domačo prodajo podobnega izdelka je bilo ugotovljeno, da je reprezentativna. |
| --- | --- |

(18)

Za celotno domačo prodajo podobnega izdelka je bilo ugotovljeno, da je reprezentativna.

| (19) | Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, prodane na domačem trgu, so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, prodane na domačem trgu, so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (20) | Komisija je za vsako posamezno vrsto izdelkov določila, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če skupni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v OPP predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je za vsako posamezno vrsto izdelkov določila, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če skupni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v OPP predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo.

| (21) | Komisija je ugotovila, da je bila za vse vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo, vložnikova domača prodaja v reprezentativnih količinah. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je ugotovila, da je bila za vse vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo, vložnikova domača prodaja v reprezentativnih količinah.

| (22) | Nato je Komisija določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v OPP, da se odloči, ali bo uporabila dejansko domačo prodajo za izračun normalne vrednosti v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Nato je Komisija določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v OPP, da se odloči, ali bo uporabila dejansko domačo prodajo za izračun normalne vrednosti v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (23) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne, če je






  — | obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje tiste vrste izdelka, in je bila |
| --- | --- | --- |

(23)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne, če je

—

obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje tiste vrste izdelka, in je bila

| — | tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

—

tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.

| (24) | Analiza domače prodaje, ki jo je izvedla Komisija, je pokazala, da je bilo več kot 90 % domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje na enoto. V skladu s tem je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OPP. |
| --- | --- |

(24)

Analiza domače prodaje, ki jo je izvedla Komisija, je pokazala, da je bilo več kot 90 % domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje na enoto. V skladu s tem je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OPP.

2.   Določanje izvozne cene

| (25) | Celotna prodaja vložnika za izvoz v Unijo je bila opravljena neposredno z neodvisnimi strankami v Uniji ali na Tajskem. Izvozna cena je zato določena na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Celotna prodaja vložnika za izvoz v Unijo je bila opravljena neposredno z neodvisnimi strankami v Uniji ali na Tajskem. Izvozna cena je zato določena na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

3.   Primerjava

| (26) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna.

| (27) | Kadar je to utemeljeno, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Kadar je to utemeljeno, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

| (28) | Prilagoditve za razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, obdelave in nakladanja, pakiranja, stroških provizij, kredita in bančnih stroških so se odobrile, če je bilo to potrebno in ustrezno utemeljeno. |
| --- | --- |

(28)

Prilagoditve za razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, obdelave in nakladanja, pakiranja, stroških provizij, kredita in bančnih stroških so se odobrile, če je bilo to potrebno in ustrezno utemeljeno.

| (29) | Vložnik je zahteval popravek v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe za razliko v vrednosti blagovne znamke, ko se prodaja pod lastno blagovno znamko na domačem trgu, in pri prodaji pod lastno blagovno znamko na trgu Unije. Domnevno je vrednost blagovne znamke vložnikove lastne blagovne znamke na tajskem trgu višja kot na trgu Unije. Da bi utemeljil svojo trditev, se je vložnik skliceval na prilagoditev v prvotni preiskavi in v pregledu zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(29)

Vložnik je zahteval popravek v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe za razliko v vrednosti blagovne znamke, ko se prodaja pod lastno blagovno znamko na domačem trgu, in pri prodaji pod lastno blagovno znamko na trgu Unije. Domnevno je vrednost blagovne znamke vložnikove lastne blagovne znamke na tajskem trgu višja kot na trgu Unije. Da bi utemeljil svojo trditev, se je vložnik skliceval na prilagoditev v prvotni preiskavi in v pregledu zaradi izteka ukrepa.

| (30) | Vendar se položaj vložnika v tem vmesnem pregledu razlikuje od položaja drugih proizvajalcev izvoznikov, za katere je bila prilagoditev odobrena v prvotni preiskavi in v pregledu zaradi izteka ukrepa. Prilagoditev iz prvotne preiskave in iz pregleda zaradi izteka ukrepa se izrecno nanaša na proizvajalce izvoznike, katerih prodaja ima na domačem trgu lastno blagovno znamko, medtem ko se prodaja v Unijo prodaja pod blagovno znamko prodajalca na drobno. V okviru tega vmesnega pregleda poteka vložnikova prodaja na domačem trgu in na trgu Unije pod lastno blagovno znamko. Poleg tega so se prilagoditve iz prvotne preiskave in iz pregleda zaradi izteka ukrepa nanašale na stopnjo dobička pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe. V okviru tega vmesnega pregleda pa normalna vrednost temelji na vložnikovih dejanskih domačih cenah. |
| --- | --- |

(30)

Vendar se položaj vložnika v tem vmesnem pregledu razlikuje od položaja drugih proizvajalcev izvoznikov, za katere je bila prilagoditev odobrena v prvotni preiskavi in v pregledu zaradi izteka ukrepa. Prilagoditev iz prvotne preiskave in iz pregleda zaradi izteka ukrepa se izrecno nanaša na proizvajalce izvoznike, katerih prodaja ima na domačem trgu lastno blagovno znamko, medtem ko se prodaja v Unijo prodaja pod blagovno znamko prodajalca na drobno. V okviru tega vmesnega pregleda poteka vložnikova prodaja na domačem trgu in na trgu Unije pod lastno blagovno znamko. Poleg tega so se prilagoditve iz prvotne preiskave in iz pregleda zaradi izteka ukrepa nanašale na stopnjo dobička pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe. V okviru tega vmesnega pregleda pa normalna vrednost temelji na vložnikovih dejanskih domačih cenah.

| (31) | V zvezi z domnevnim pomanjkanjem vrednosti blagovne znamke pri prodaji na trg Unije je uvoznik zadevnega izdelka z blagovno znamko vložnika specializiran za uvoz izdelkov z blagovno znamko, zlasti iz Azije. Vložnik ni pojasnil ali predložil dokazov, zakaj ima prodaja temu določenemu uvozniku nižjo vrednost od vrednosti blagovne znamke na vložnikovem domačem trgu. Zato je Komisija sklenila, da vložnik ni dokazal, da domnevna razlika v vrednosti blagovne znamke vpliva na cene ali primerljivost cen. |
| --- | --- |

(31)

V zvezi z domnevnim pomanjkanjem vrednosti blagovne znamke pri prodaji na trg Unije je uvoznik zadevnega izdelka z blagovno znamko vložnika specializiran za uvoz izdelkov z blagovno znamko, zlasti iz Azije. Vložnik ni pojasnil ali predložil dokazov, zakaj ima prodaja temu določenemu uvozniku nižjo vrednost od vrednosti blagovne znamke na vložnikovem domačem trgu. Zato je Komisija sklenila, da vložnik ni dokazal, da domnevna razlika v vrednosti blagovne znamke vpliva na cene ali primerljivost cen.

| (32) | Vložnik je zahteval tudi enako prilagoditev v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe. Ker pa vložnik ni dokazal, da domnevne razlike vplivajo na cene ali primerljivost cen, prilagoditve ni bilo mogoče sprejeti niti na podlagi te določbe. |
| --- | --- |

(32)

Vložnik je zahteval tudi enako prilagoditev v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe. Ker pa vložnik ni dokazal, da domnevne razlike vplivajo na cene ali primerljivost cen, prilagoditve ni bilo mogoče sprejeti niti na podlagi te določbe.

| (33) | Zahtevek za prilagoditev v skladu s členom 2(10)(d) in členom 2(10)(k) se zato zavrne. |
| --- | --- |

(33)

Zahtevek za prilagoditev v skladu s členom 2(10)(d) in členom 2(10)(k) se zato zavrne.

| (34) | S sklicevanjem na člen 2(10)(b) osnovne uredbe je vložnik zahteval tudi nadomestilo za državno znižanje izvoznih dajatev. Vlada plača znesek vložniku, ko se zadevni izdelek proda za izvoz, vključno na trg Unije. |
| --- | --- |

(34)

S sklicevanjem na člen 2(10)(b) osnovne uredbe je vložnik zahteval tudi nadomestilo za državno znižanje izvoznih dajatev. Vlada plača znesek vložniku, ko se zadevni izdelek proda za izvoz, vključno na trg Unije.

| (35) | Vložnik je lahko dokazal, da se mu za izvoz na trg Unije plača znesek, ki ustreza manj kot 0,5 % vrednosti na računu. Vendar se v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe prilagoditev izračuna za normalno vrednost, če so pogoji iz tega člena izpolnjeni, in ne za izvozno ceno, kot je zahteval vložnik. Poleg tega je preiskava pokazala, da ni nobene neposredne povezave med plačilom, ki ga vložnik prejme za zadevni izdelek, ko je izvožen v Unijo, ter uvoznimi dajatvami za surovine, ki so fizično zajete v njem. |
| --- | --- |

(35)

Vložnik je lahko dokazal, da se mu za izvoz na trg Unije plača znesek, ki ustreza manj kot 0,5 % vrednosti na računu. Vendar se v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe prilagoditev izračuna za normalno vrednost, če so pogoji iz tega člena izpolnjeni, in ne za izvozno ceno, kot je zahteval vložnik. Poleg tega je preiskava pokazala, da ni nobene neposredne povezave med plačilom, ki ga vložnik prejme za zadevni izdelek, ko je izvožen v Unijo, ter uvoznimi dajatvami za surovine, ki so fizično zajete v njem.

| (36) | Vložnik je zahteval enako prilagoditev tudi v skladu s členom 2(10)(k). Ker pa vložnik ni dokazal nobene povezave med znižanjem izvoznih dajatev in oblikovanjem cen za zadevni izvoženi izdelek, zahtevka ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(36)

Vložnik je zahteval enako prilagoditev tudi v skladu s členom 2(10)(k). Ker pa vložnik ni dokazal nobene povezave med znižanjem izvoznih dajatev in oblikovanjem cen za zadevni izvoženi izdelek, zahtevka ni mogoče sprejeti.

| (37) | Zahtevek za nadomestilo za znižanje izvoznih dajatev v skladu s členom 2(10)(b) in členom 2(10)(k) se zato zavrne. |
| --- | --- |

(37)

Zahtevek za nadomestilo za znižanje izvoznih dajatev v skladu s členom 2(10)(b) in členom 2(10)(k) se zato zavrne.

4.   Damping v OPP

| (38) | Tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo, se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je določeno v členu 2(11) in 2(12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo, se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je določeno v členu 2(11) in 2(12) osnovne uredbe.

| (39) | Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 3,6 %. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 3,6 %.

4.   TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

| (40) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so se okoliščine, na katerih temelji veljavna stopnja dampinga, spremenile in ali je ta sprememba trajna. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so se okoliščine, na katerih temelji veljavna stopnja dampinga, spremenile in ali je ta sprememba trajna.

| (41) | V zahtevku za pregled se je vložnik skliceval na spremembe obsega izdelkov, ki jih trži, ki lahko neposredno vplivajo na proizvodne stroške. Preiskava je potrdila, da zaradi prestrukturiranja podjetja vložnik ne proizvaja in prodaja več določenih drugih izdelkov, kot je to počel v obdobju prvotne preiskave, in da je ta sprememba vplivala na stroške proizvodnje za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(41)

V zahtevku za pregled se je vložnik skliceval na spremembe obsega izdelkov, ki jih trži, ki lahko neposredno vplivajo na proizvodne stroške. Preiskava je potrdila, da zaradi prestrukturiranja podjetja vložnik ne proizvaja in prodaja več določenih drugih izdelkov, kot je to počel v obdobju prvotne preiskave, in da je ta sprememba vplivala na stroške proizvodnje za zadevni izdelek.

| (42) | AETMD je pripomnil, da prestrukturiranje, ki ga je izvedel vložnik, morda ne bo trajno, saj se lahko zlahka prekliče. |
| --- | --- |

(42)

AETMD je pripomnil, da prestrukturiranje, ki ga je izvedel vložnik, morda ne bo trajno, saj se lahko zlahka prekliče.

| (43) | Dejansko je mogoče, da uprava vložnika, če tako želi, prekliče prestrukturiranje. Vendar ni bilo dokazov, ki bi nakazovali, da odločitev vložnika o prestrukturiranju in racionalizaciji trženja izdelkov skupine med družbami skupine ne bi bila trajne narave. Poleg tega je bilo prestrukturiranje izvedeno že do leta 2009, kar kaže, da je nova struktura podjetij trajne narave. |
| --- | --- |

(43)

Dejansko je mogoče, da uprava vložnika, če tako želi, prekliče prestrukturiranje. Vendar ni bilo dokazov, ki bi nakazovali, da odločitev vložnika o prestrukturiranju in racionalizaciji trženja izdelkov skupine med družbami skupine ne bi bila trajne narave. Poleg tega je bilo prestrukturiranje izvedeno že do leta 2009, kar kaže, da je nova struktura podjetij trajne narave.

| (44) | Po razkritju je AETMD ponovno zahteval, da spremembe, na podlagi katere se je začel pregled, ni mogoče šteti kot trajne. Natančneje, podvomil je v vpliv na stroške proizvodnje zaradi notranje reorganizacije znotraj skupine in trdil, da se stroški v skupini lahko preprosto prerazporedijo, da se zniža normalna vrednost. Zato se za nove stroške proizvodnje ne more šteti, da so trajne narave. AETMD je opozoril tudi, da hčerinska družba, ki je odgovorna za proizvodnjo in prodajo svežih izdelkov, uporablja isti naslov kot vložnik. AETMD je trdil, da je to še en dokaz, da reorganizacija ni temeljita in dolgoročna. |
| --- | --- |

(44)

Po razkritju je AETMD ponovno zahteval, da spremembe, na podlagi katere se je začel pregled, ni mogoče šteti kot trajne. Natančneje, podvomil je v vpliv na stroške proizvodnje zaradi notranje reorganizacije znotraj skupine in trdil, da se stroški v skupini lahko preprosto prerazporedijo, da se zniža normalna vrednost. Zato se za nove stroške proizvodnje ne more šteti, da so trajne narave. AETMD je opozoril tudi, da hčerinska družba, ki je odgovorna za proizvodnjo in prodajo svežih izdelkov, uporablja isti naslov kot vložnik. AETMD je trdil, da je to še en dokaz, da reorganizacija ni temeljita in dolgoročna.

| (45) | V odgovor na zahtevo AETMD v uvodni izjavi 44 je vložnik poudaril, da ima reorganizacija za posledico tudi izboljšan sistem stroškovnega računovodstva, pri čemer so bila ugotovljena in odpravljena ozka grla, da se je izboljšala proizvodnja in so se zmanjšali proizvodni stroški. Vložnik je poudaril tudi, da bi bila kakršna koli razveljavitev reorganizacije iz leta 2009 na tej stopnji zelo zapleten proces, saj vložnikovo matično podjetje Agripure Holding PLC kotira na tajski borzi. |
| --- | --- |

(45)

V odgovor na zahtevo AETMD v uvodni izjavi 44 je vložnik poudaril, da ima reorganizacija za posledico tudi izboljšan sistem stroškovnega računovodstva, pri čemer so bila ugotovljena in odpravljena ozka grla, da se je izboljšala proizvodnja in so se zmanjšali proizvodni stroški. Vložnik je poudaril tudi, da bi bila kakršna koli razveljavitev reorganizacije iz leta 2009 na tej stopnji zelo zapleten proces, saj vložnikovo matično podjetje Agripure Holding PLC kotira na tajski borzi.

| (46) | Tveganje za morebitno razveljavitev reorganizacije vložnika je bilo že obravnavano v uvodni izjavi 43. |
| --- | --- |

(46)

Tveganje za morebitno razveljavitev reorganizacije vložnika je bilo že obravnavano v uvodni izjavi 43.

| (47) | Poleg tega je Komisija zaradi preverjanja točnosti trditev v zahtevku za začetek tega pregleda naredila primerjavo proizvodnih stroškov za vrste izdelkov, izvoženih v Unijo, med prvotno preiskavo (tj. pred vložnikovo reorganizacijo leta 2009) in med OPP. Ta primerjava je potrdila, da so se proizvodni stroški na enoto spremenili v pomembnem obsegu. Ugotovljena sprememba v proizvodnih stroških na enoto je večja kot zgolj prerazporeditev stroškov in je posledica dejanskega zmanjšanja posrednih stroškov proizvodnje, kot so proizvodni stroški in stroški dela. |
| --- | --- |

(47)

Poleg tega je Komisija zaradi preverjanja točnosti trditev v zahtevku za začetek tega pregleda naredila primerjavo proizvodnih stroškov za vrste izdelkov, izvoženih v Unijo, med prvotno preiskavo (tj. pred vložnikovo reorganizacijo leta 2009) in med OPP. Ta primerjava je potrdila, da so se proizvodni stroški na enoto spremenili v pomembnem obsegu. Ugotovljena sprememba v proizvodnih stroških na enoto je večja kot zgolj prerazporeditev stroškov in je posledica dejanskega zmanjšanja posrednih stroškov proizvodnje, kot so proizvodni stroški in stroški dela.

| (48) | Za vprašanje, da vložnik in njegovo hčerinsko podjetje delita isti naslov uprave, velja, da je to splošna poslovna praksa. Poleg tega je Komisija med preveritvenim obiskom prostorov vložnika ugotovila, da so proizvodne linije in skladiščenje končnih izdelkov v prostorih, ki so bili namenjeni proizvodnji sladke koruze; ni bilo vidnih sledi proizvodnje in skladiščenja svežih izdelkov, ki jih prodaja hčerinsko podjetje. |
| --- | --- |

(48)

Za vprašanje, da vložnik in njegovo hčerinsko podjetje delita isti naslov uprave, velja, da je to splošna poslovna praksa. Poleg tega je Komisija med preveritvenim obiskom prostorov vložnika ugotovila, da so proizvodne linije in skladiščenje končnih izdelkov v prostorih, ki so bili namenjeni proizvodnji sladke koruze; ni bilo vidnih sledi proizvodnje in skladiščenja svežih izdelkov, ki jih prodaja hčerinsko podjetje.

| (49) | Ob upoštevanju argumentov AETMD in vložnika ter ob ugotovitvi dejanskega zmanjšanja stroškov proizvodnje na enoto med prvotno preiskavo in OPP je treba zavrniti argument, ki ga je navedel AETMD. |
| --- | --- |

(49)

Ob upoštevanju argumentov AETMD in vložnika ter ob ugotovitvi dejanskega zmanjšanja stroškov proizvodnje na enoto med prvotno preiskavo in OPP je treba zavrniti argument, ki ga je navedel AETMD.

| (50) | AETMD je predložil tudi, da je vložnik v letu 2013 načrtoval povečati svoje proizvodne zmogljivosti za približno 40 %. Po mnenju AETMD je to dejstvo v nasprotju z vložnikovo trditvijo, da bodo novi, popravljeni proizvodni stroški (po prestrukturiranju) trajne narave. |
| --- | --- |

(50)

AETMD je predložil tudi, da je vložnik v letu 2013 načrtoval povečati svoje proizvodne zmogljivosti za približno 40 %. Po mnenju AETMD je to dejstvo v nasprotju z vložnikovo trditvijo, da bodo novi, popravljeni proizvodni stroški (po prestrukturiranju) trajne narave.

| (51) | Preiskava je dejansko potrdila, da je vložnik v postopku povečanja svoje proizvodne zmogljivosti. Učinek povečane zmogljivosti je bil eden od dejavnikov, na podlagi katerih je bilo med pregledom zaradi izteka ukrepa ugotovljeno, da obstaja tveganje za nadaljevanje dampinga (6). |
| --- | --- |

(51)

Preiskava je dejansko potrdila, da je vložnik v postopku povečanja svoje proizvodne zmogljivosti. Učinek povečane zmogljivosti je bil eden od dejavnikov, na podlagi katerih je bilo med pregledom zaradi izteka ukrepa ugotovljeno, da obstaja tveganje za nadaljevanje dampinga (6).

| (52) | Po razkritju je AETMD ponovno navedel, da bodo naložbe v novo proizvodno zmogljivost zagotovo vplivale na proizvodne stroške in zato trenutni stroški proizvodnje, s katerimi so se primerjale domače cene v tem pregledu (glej uvodno izjavo 24), niso trajne narave. AETMD je zlasti naredil izračun na razpoložljivih virih, na podlagi katerih je ugotovil, da bi se celotni stroški zaradi povečane amortizacije povečali za približno 10 % v primerjavi s sedanjimi stroški. |
| --- | --- |

(52)

Po razkritju je AETMD ponovno navedel, da bodo naložbe v novo proizvodno zmogljivost zagotovo vplivale na proizvodne stroške in zato trenutni stroški proizvodnje, s katerimi so se primerjale domače cene v tem pregledu (glej uvodno izjavo 24), niso trajne narave. AETMD je zlasti naredil izračun na razpoložljivih virih, na podlagi katerih je ugotovil, da bi se celotni stroški zaradi povečane amortizacije povečali za približno 10 % v primerjavi s sedanjimi stroški.

| (53) | Vložnik ni nasprotoval trditvi AETMD v zvezi s povečanimi stroški amortizacije sami po sebi, vendar poudarja, da se ti povečani stroški amortizacije izravnajo s povečanjem skupnih prihodkov (s povečano prodajo) in zaradi zmanjšanja drugih stroškov, ki so posledica večje avtomatizacije. |
| --- | --- |

(53)

Vložnik ni nasprotoval trditvi AETMD v zvezi s povečanimi stroški amortizacije sami po sebi, vendar poudarja, da se ti povečani stroški amortizacije izravnajo s povečanjem skupnih prihodkov (s povečano prodajo) in zaradi zmanjšanja drugih stroškov, ki so posledica večje avtomatizacije.

| (54) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 51, je vložnik dejansko v postopku naložb v nove proizvodne zmogljivosti. Naložbe v nove zmogljivosti imajo lahko za posledico povečanje stroškov za amortizacijo. Na drugi strani pa je vložnik v odgovor na pripombo AETMD poudaril, da imajo nove proizvodne zmogljivosti lahko za posledico spremembe (v primerjavi z obstoječimi proizvodnimi linijami), npr. raven avtomatizacije. Te spremembe bi morale imeti neposreden zmanjševalni učinek na stroške za delo in energijo in bi lahko izravnale povečanje stroškov amortizacije. |
| --- | --- |

(54)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 51, je vložnik dejansko v postopku naložb v nove proizvodne zmogljivosti. Naložbe v nove zmogljivosti imajo lahko za posledico povečanje stroškov za amortizacijo. Na drugi strani pa je vložnik v odgovor na pripombo AETMD poudaril, da imajo nove proizvodne zmogljivosti lahko za posledico spremembe (v primerjavi z obstoječimi proizvodnimi linijami), npr. raven avtomatizacije. Te spremembe bi morale imeti neposreden zmanjševalni učinek na stroške za delo in energijo in bi lahko izravnale povečanje stroškov amortizacije.

| (55) | Na splošno se je ugotovilo, da celotnega učinka na stroške proizvodnje na proizvedeno enoto ni mogoče meriti, dokler nove naprave ne bodo začele delovati in bodo vsi dodatni stroški prikazani v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

(55)

Na splošno se je ugotovilo, da celotnega učinka na stroške proizvodnje na proizvedeno enoto ni mogoče meriti, dokler nove naprave ne bodo začele delovati in bodo vsi dodatni stroški prikazani v računovodskih izkazih.

| (56) | Kljub temu in ob upoštevanju cilja naložbe (povečanje učinkovitosti in konkurenčnosti, zmanjšanje proizvodnih stroškov na enoto) se pričakuje, da se stroški proizvodnje na enoto vsaj srednje- do dolgoročno ne bodo znatno povečali. V takšnih okoliščinah se pričakuje, da bo normalna vrednost še vedno temeljila na domačih cenah kot v tem pregledu. Argument, ki ga je predložil AETMD, je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(56)

Kljub temu in ob upoštevanju cilja naložbe (povečanje učinkovitosti in konkurenčnosti, zmanjšanje proizvodnih stroškov na enoto) se pričakuje, da se stroški proizvodnje na enoto vsaj srednje- do dolgoročno ne bodo znatno povečali. V takšnih okoliščinah se pričakuje, da bo normalna vrednost še vedno temeljila na domačih cenah kot v tem pregledu. Argument, ki ga je predložil AETMD, je zato treba zavrniti.

| (57) | Po razkritju je AETMD podvomil tudi v trajno naravo nove stopnje dampinga. Trdil je, da podlaga izvoznih cen, uporabljena za izračun stopnje dampinga, ni bila reprezentativna. Natančneje, trdil je, da






  (a) | je bilo število ton, izvoženih v OPP, premajhno, da bi se obravnavale kot reprezentativne, in |
| --- | --- | --- |

(57)

Po razkritju je AETMD podvomil tudi v trajno naravo nove stopnje dampinga. Trdil je, da podlaga izvoznih cen, uporabljena za izračun stopnje dampinga, ni bila reprezentativna. Natančneje, trdil je, da

(a)

je bilo število ton, izvoženih v OPP, premajhno, da bi se obravnavale kot reprezentativne, in

| (b) | s sklicevanjem na uvodno izjavo 29, da bi se zaradi dejstva, da so izvozne transakcije izdelkov za lastno blagovno znamko pomenile skoraj polovico vseh izvozov v OPP, za izvozne cene moralo šteti, da niso reprezentativne. AETMD meni, da če bo predlagano zmanjšanje ukrepov začelo veljati, bo večji del izvoza v Unijo verjetneje pod blagovno znamko trgovcev na drobno, ki imajo nižje izvozne cene (7). |
| --- | --- |

(b)

s sklicevanjem na uvodno izjavo 29, da bi se zaradi dejstva, da so izvozne transakcije izdelkov za lastno blagovno znamko pomenile skoraj polovico vseh izvozov v OPP, za izvozne cene moralo šteti, da niso reprezentativne. AETMD meni, da če bo predlagano zmanjšanje ukrepov začelo veljati, bo večji del izvoza v Unijo verjetneje pod blagovno znamko trgovcev na drobno, ki imajo nižje izvozne cene (7).

| (58) | Zaradi dejstva, da količine, izvožene v Unijo, niso bile velike, je Komisija ugotovila, da so bile vložnikove cene, ki so bile plačane ali se plačujejo za izvoze v Unijo, reprezentativne, ko jih je primerjala z vložnikovimi cenami, ki so bile plačane ali se plačujejo za izvoze v druge tretje države. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da so bile cene, naložene potrošnikov v Uniji v skladu s tistimi, zaračunanimi strankam na drugih izvoznih trgih. |
| --- | --- |

(58)

Zaradi dejstva, da količine, izvožene v Unijo, niso bile velike, je Komisija ugotovila, da so bile vložnikove cene, ki so bile plačane ali se plačujejo za izvoze v Unijo, reprezentativne, ko jih je primerjala z vložnikovimi cenami, ki so bile plačane ali se plačujejo za izvoze v druge tretje države. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da so bile cene, naložene potrošnikov v Uniji v skladu s tistimi, zaračunanimi strankam na drugih izvoznih trgih.

| (59) | Obstoj različnih tržnih segmentov, lastne blagovne znamke in blagovne znamke trgovcev na drobno je bil priznan v teku predhodnih preiskav (8). Predstavlja pomemben del opredelitve različnih vrst izdelkov v okviru obsega zadevnega izdelka. Na podlagi tega se je izvoz izdelkov lastne blagovne znamke primerjal z domačo prodajo izdelkov lastne blagovne znamke in izvozna prodaja blagovne znamke trgovcev na drobno se je primerjala z domačo prodajo blagovne znamke trgovcev na drobno. |
| --- | --- |

(59)

Obstoj različnih tržnih segmentov, lastne blagovne znamke in blagovne znamke trgovcev na drobno je bil priznan v teku predhodnih preiskav (8). Predstavlja pomemben del opredelitve različnih vrst izdelkov v okviru obsega zadevnega izdelka. Na podlagi tega se je izvoz izdelkov lastne blagovne znamke primerjal z domačo prodajo izdelkov lastne blagovne znamke in izvozna prodaja blagovne znamke trgovcev na drobno se je primerjala z domačo prodajo blagovne znamke trgovcev na drobno.

| (60) | Trditev AETMD, da bo prihodnji izvoz zlasti zajemal blagovno znamko trgovcev na drobno, je špekulativna, ne temelji na dokazih in kot taka ne zadošča, da bi se podvomilo v reprezentativnost izvoza izdelkov lastnih trgovskih znamk v OPP. Trditev AETMD se zato zavrne. |
| --- | --- |

(60)

Trditev AETMD, da bo prihodnji izvoz zlasti zajemal blagovno znamko trgovcev na drobno, je špekulativna, ne temelji na dokazih in kot taka ne zadošča, da bi se podvomilo v reprezentativnost izvoza izdelkov lastnih trgovskih znamk v OPP. Trditev AETMD se zato zavrne.

| (61) | AETMD je trdil tudi, da bi zmanjšanje dajatve na nižjo raven lahko povzročilo tveganje za izogibanje ukrepom. |
| --- | --- |

(61)

AETMD je trdil tudi, da bi zmanjšanje dajatve na nižjo raven lahko povzročilo tveganje za izogibanje ukrepom.

| (62) | Treba je opozoriti, da se že veljavne dajatve razlikujejo med tajskimi proizvajalci izvozniki. Zato je bilo tveganje za izogibanje ukrepom (tj. uporaba dodatne oznake TARIC z nižjimi dajatvami) prisotno od uvedbe prvotnih ukrepov. Nižja dajatev za enega od teh proizvajalcev izvoznikov sama po sebi ne povečuje tveganja za izogibanje ukrepom s Tajske kot celote. |
| --- | --- |

(62)

Treba je opozoriti, da se že veljavne dajatve razlikujejo med tajskimi proizvajalci izvozniki. Zato je bilo tveganje za izogibanje ukrepom (tj. uporaba dodatne oznake TARIC z nižjimi dajatvami) prisotno od uvedbe prvotnih ukrepov. Nižja dajatev za enega od teh proizvajalcev izvoznikov sama po sebi ne povečuje tveganja za izogibanje ukrepom s Tajske kot celote.

| (63) | Poleg tega, če bi bili na voljo podatki, ki kažejo, da so dajatve oslabljene zaradi izogibanja ukrepom, se preiskava lahko začne kot ustrezna, če so izpolnjeni pogoji iz člena 13 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Poleg tega, če bi bili na voljo podatki, ki kažejo, da so dajatve oslabljene zaradi izogibanja ukrepom, se preiskava lahko začne kot ustrezna, če so izpolnjeni pogoji iz člena 13 osnovne uredbe.

| (64) | AETMD je navedel tudi, da lahko vložnik umetno poveča izvozne cene v Unijo prek navzkrižne kompenzacije z vzporedno prodajo drugih izdelkov po umetno nizkih cenah. |
| --- | --- |

(64)

AETMD je navedel tudi, da lahko vložnik umetno poveča izvozne cene v Unijo prek navzkrižne kompenzacije z vzporedno prodajo drugih izdelkov po umetno nizkih cenah.

| (65) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 58, so bile cene izvoza zadevnega izdelka v Unijo v skladu s cenami izvoza v tretje države. Zato ni dokazov, da so bile med OPP cene izvoza v Unijo umetno visoke in ta argument se zato zavrne. |
| --- | --- |

(65)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 58, so bile cene izvoza zadevnega izdelka v Unijo v skladu s cenami izvoza v tretje države. Zato ni dokazov, da so bile med OPP cene izvoza v Unijo umetno visoke in ta argument se zato zavrne.

5.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (66) | V skladu z rezultati preiskave Komisija meni, da je primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe River Kwai International Food Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(66)

V skladu z rezultati preiskave Komisija meni, da je primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe River Kwai International Food Industry Co., Ltd.

| (67) | Poleg tega in na zahtevo vložnika se spremeni tudi njegov naslov na Tajskem. |
| --- | --- |

(67)

Poleg tega in na zahtevo vložnika se spremeni tudi njegov naslov na Tajskem.

6.   RAZKRITJE

| (68) | Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in vidikih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti spremembo Izvedbene uredbe (EU) št. 875/2013. |
| --- | --- |

(68)

Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in vidikih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti spremembo Izvedbene uredbe (EU) št. 875/2013.

| (69) | Po razkritju je tajska vlada trdila, da je treba spremeniti tudi povprečno stopnjo dajatve za sodelujoče nevzorčene izvoznike, da se upoštevajo ugotovitve tega delnega vmesnega pregleda. Opozoriti je treba, da ta trditev presega omejeni obseg tega pregleda, katerega cilj je le prilagoditev ravni obstoječe stopnje protidampinške dajatve za vložnika. Vsako zahtevo za spremembo stopenj protidampinške dajatve po domnevni spremembi okoliščin bi bilo treba predložiti v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zato je treba to trditev zavrniti – |
| --- | --- |

(69)

Po razkritju je tajska vlada trdila, da je treba spremeniti tudi povprečno stopnjo dajatve za sodelujoče nevzorčene izvoznike, da se upoštevajo ugotovitve tega delnega vmesnega pregleda. Opozoriti je treba, da ta trditev presega omejeni obseg tega pregleda, katerega cilj je le prilagoditev ravni obstoječe stopnje protidampinške dajatve za vložnika. Vsako zahtevo za spremembo stopenj protidampinške dajatve po domnevni spremembi okoliščin bi bilo treba predložiti v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zato je treba to trditev zavrniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vnos za družbo River Kwai International Food Industry Co., Ltd v preglednici iz člena 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 875/2013 se nadomesti:

| Družba | Protidampinška dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| „River Kwai International Food Industry Co., Ltd, |
| 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road |
| Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 |
| Thailand |

Družba

Protidampinška dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

Thailand

3,6

A791“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2014

Za Svet

Predsednik

A. TSAFTARIS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 682/2007 z dne 18. junija 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske (UL L 159, 20.6.2007, str. 14).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 954/2008 z dne 25. septembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 682/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske (UL L 260, 30.9.2008, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 875/2013 z dne 2. septembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 244, 13.9.2013, str. 1).

4

(5)  UL C 42, 14.2.2013, str. 7.

5

(6)  Glej uvodne izjave 49 do 75 pregleda zaradi izteka ukrepa.

6

(7)  Glej uvodno izjavo 86 v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.

7

(8)  Glej uvodno izjavo 85 v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.

8

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 308/2014

z dne 20. marca 2014

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Španije za registracijo imena „Almendra de Mallorca“ / „Almendra Mallorquina“ / „Ametlla de Mallorca“ / „Ametlla Mallorquina“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Španije za registracijo imena „Almendra de Mallorca“ / „Almendra Mallorquina“ / „Ametlla de Mallorca“ / „Ametlla Mallorquina“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Almendra de Mallorca“ / „Almendra Mallorquina“ / „Ametlla de Mallorca“ / „Ametlla Mallorquina“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Almendra de Mallorca“ / „Almendra Mallorquina“ / „Ametlla de Mallorca“ / „Ametlla Mallorquina“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. marca 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 317, 31.10.2013, str. 8.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ŠPANIJA

Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (ZGO)

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 309/2014

z dne 20. marca 2014

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Aceite de la Comunitat Valenciana (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Španije za registracijo imena „Aceite de la Comunitat Valenciana“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Španije za registracijo imena „Aceite de la Comunitat Valenciana“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Aceite de la Comunitat Valenciana“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Aceite de la Comunitat Valenciana“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Aceite de la Comunitat Valenciana“ se registrira.

Ime iz prvega pododstavka opredeljuje proizvod iz skupine 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) Priloge II k Uredbi Komisije (ES) št. 1898/2006 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. marca 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 276, 25.9.2013, str. 9.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1898/2006 z dne 14. decembra 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL L 369, 23.12.2006, str. 1).

3

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 310/2014

z dne 25. marca 2014

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1), zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | Po teh splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznake KN v stolpcu 2 zaradi utemeljitve v stolpcu 3 iste razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po teh splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznake KN v stolpcu 2 zaradi utemeljitve v stolpcu 3 iste razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 iste razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. marca 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Barvni monitor z zaslonom iz tekočih kristalov (LCD), z diagonalo zaslona približno 48 cm (19 palcev), z merami približno 46 × 37 × 21 cm in:






  — | izvorno ločljivostjo 1 440 × 900 slikovnih pik, |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Barvni monitor z zaslonom iz tekočih kristalov (LCD), z diagonalo zaslona približno 48 cm (19 palcev), z merami približno 46 × 37 × 21 cm in:

—

izvorno ločljivostjo 1 440 × 900 slikovnih pik,

| — | podprtimi ločljivostmi: 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 in 1 280 × 1 024 slikovnih pik, |
| --- | --- |

—

podprtimi ločljivostmi: 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 in 1 280 × 1 024 slikovnih pik,

| — | razmerjem prikaza 16: 10, |
| --- | --- |

—

razmerjem prikaza 16: 10,

| — | velikostjo slikovnih pik 0,285 mm, |
| --- | --- |

—

velikostjo slikovnih pik 0,285 mm,

| — | svetlostjo 300 cd/m2, |
| --- | --- |

—

svetlostjo 300 cd/m2,

| — | kontrastom 500: 1, |
| --- | --- |

—

kontrastom 500: 1,

| — | odzivnim časom 8 ms, |
| --- | --- |

—

odzivnim časom 8 ms,

| — | dvema zvočnikoma, |
| --- | --- |

—

dvema zvočnikoma,

| — | stikali za vklop/izklop in upravljanje. |
| --- | --- |

—

stikali za vklop/izklop in upravljanje.

Opremljen je z naslednjimi vmesniki:

| — | DVI-D, |
| --- | --- |

—

DVI-D,

| — | dvema vmesnikoma VGA. |
| --- | --- |

—

dvema vmesnikoma VGA.

Monitor ima stojalo z nagibnim mehanizmom.

Namenjen je uporabi s stroji za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP).

8528 51 00

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 8528 in 8528 51 00.

Zaradi svojih objektivnih značilnosti, kot so ločljivost, podprte ločljivosti, razmerje prikaza, velikost slikovne pike, ki je primerna za daljše gledanje od blizu, svetlost, vmesniki, ki se običajno uporabljajo v sistemih za AOP, in nagibni mehanizem, monitor šteje za izdelek, ki se izključno ali večinoma uporablja v sistemu za AOP s tarifno številko 8471.

Monitor je zato treba uvrstiti pod oznako KN 8528 51 00 – drugi monitorji, namenjeni samo ali zlasti uporabi v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov s tarifno številko 8471.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 311/2014

z dne 25. marca 2014

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1), zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | Po teh splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznake KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 iste razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po teh splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznake KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 iste razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) določeno obdobje še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) določeno obdobje še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznake KN iz stolpca 2 iste razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. marca 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Aparat za reprodukcijo in urejanje zvoka v ohišju z merami približno 43 × 15 × 8 cm.
  Opremljen je s čitalcem zgoščenk in avdio izhodom, stikali, gumbi na pritisk, pomičnimi gumbi in majhnim prikazovalnikom s tekočimi kristali (LCD).
  Z aparatom se lahko ureja zvok: opremljen je s točkami za neskončno ponavljanje, funkcijo za postopno začenjanje in končevanje reprodukcije, števcem udarcev v minuti (BPM) in napravo za postopno povečanje in zmanjševanje zvočnega signala.
  Aparat je namenjen reprodukciji in urejanju zvoka v nepoklicnem okolju. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Aparat za reprodukcijo in urejanje zvoka v ohišju z merami približno 43 × 15 × 8 cm.

Opremljen je s čitalcem zgoščenk in avdio izhodom, stikali, gumbi na pritisk, pomičnimi gumbi in majhnim prikazovalnikom s tekočimi kristali (LCD).

Z aparatom se lahko ureja zvok: opremljen je s točkami za neskončno ponavljanje, funkcijo za postopno začenjanje in končevanje reprodukcije, števcem udarcev v minuti (BPM) in napravo za postopno povečanje in zmanjševanje zvočnega signala.

Aparat je namenjen reprodukciji in urejanju zvoka v nepoklicnem okolju.

8519 81 35

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 3 k XVI. oddelku ter besedilo oznak KN 8519, 8519 81 in 8519 81 35.

Ker je aparat zasnovan za opravljanje dveh različnih funkcij (reprodukcijo zvoka in urejanje zvoka), ga je treba v skladu z opombo 3 k XVI. oddelku uvrstiti kot aparat, ki opravlja glavno funkcijo.

Zaradi objektivnih lastnosti, in sicer samo ene možnosti vnosa zvočnih datotek (bralnik zgoščenk) in omejene zmogljivosti urejanja zvoka, je njegova glavna funkcija reprodukcija zvoka.

Aparat se zato uvrsti pod oznako KN 8519 81 35 kot drugi aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka z bralnim sistemom za lasersko optični zapis.

| 2. | Aparat za reprodukcijo in urejanje/mešanje zvoka (t. i. „disc jockey multi player“) v ohišju z merami približno 40 × 32 × 10 cm.
  Opremljen je z bralnikom zgoščenk in različnimi vmesniki (USB, avdio izhod, čitalnik SD kartic), s stikali, gumbi na pritisk, drsniki ter prikazovalnikom s tekočimi kristali (LCD) velikosti 15,2 cm (6,1 palcev).
  Z aparatom se lahko ureja in meša zvok. V ta namen je med drugim opremljen z naslednjimi funkcijami:






  — | števec udarcev na minuto, |
| --- | --- | --- |

2.

Aparat za reprodukcijo in urejanje/mešanje zvoka (t. i. „disc jockey multi player“) v ohišju z merami približno 40 × 32 × 10 cm.

Opremljen je z bralnikom zgoščenk in različnimi vmesniki (USB, avdio izhod, čitalnik SD kartic), s stikali, gumbi na pritisk, drsniki ter prikazovalnikom s tekočimi kristali (LCD) velikosti 15,2 cm (6,1 palcev).

Z aparatom se lahko ureja in meša zvok. V ta namen je med drugim opremljen z naslednjimi funkcijami:

—

števec udarcev na minuto,

| — | oznaka za začetek in povratek postopnega povečanja in zmanjševanja ravni zvočnega signala, |
| --- | --- |

—

oznaka za začetek in povratek postopnega povečanja in zmanjševanja ravni zvočnega signala,

| — | postavljanje časovne oznake na pesmi, ki se predvaja, |
| --- | --- |

—

postavljanje časovne oznake na pesmi, ki se predvaja,

| — | ponavljanje dela skladbe, |
| --- | --- |

—

ponavljanje dela skladbe,

| — | ponavljanje dela skladbe s štirimi biti in |
| --- | --- |

—

ponavljanje dela skladbe s štirimi biti in

| — | postavljanje oznake začetka. |
| --- | --- |

—

postavljanje oznake začetka.

Aparat je namenjen za uporabo s strani poklicnih DJ-ev za reprodukcijo, urejanje in mešanje zvoka.

Zvočne datoteke, ki se jih reproducira, ureja in meša lahko izvirajo iz različnih virov (čitalca zgoščenk, aparata za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP), pomnilnika USB ali kartice SD).

Aparat lahko deluje samostojno ali v povezavi z aparatom AOP.

8543 70 90

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 3 k XVI. oddelku ter besedilo oznak KN 8543, 8543 70 in 8543 70 90.

Ker je aparat zasnovan za opravljanje dveh različnih funkcij (predvajanje zvoka in urejanje/mešanje zvoka), ga je treba v skladu z opombo 3 k XVI. oddelku uvrstiti kot aparat, ki opravlja glavno funkcijo.

Zaradi objektivnih lastnosti, in sicer števila tehničnih značilnosti za urejanje in mešanje zvoka, možnosti mešanja zvočnih datotek, ki izvirajo iz različnih virov, oblike in zasnove aparata, je njegova glavna funkcija urejanje in mešanje zvoka. Uvrstitev pod tarifno številko 8519 je zato izključena.

Aparat se zato uvrsti pod oznako KN 8543 70 90 kot drugi stroji in aparati s posebnimi funkcijami, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v poglavju 85.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 312/2014

z dne 26. marca 2014

o vzpostavitvi kodeksa omrežja za izravnavo odstopanj za plin v prenosnih omrežjih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (1) ter zlasti člena 6(11) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nujna vzpostavitev povsem delujočega in povezanega notranjega trga z energijo, ki prispeva k zagotavljanju oskrbe gospodarstva Unije s cenovno dostopno in trajnostno energijo, je ključna za cilj večje konkurenčnosti in zagotavljanje, da vsi potrošniki lahko kupujejo energijo po najprivlačnejših cenah. |
| --- | --- |

(1)

Nujna vzpostavitev povsem delujočega in povezanega notranjega trga z energijo, ki prispeva k zagotavljanju oskrbe gospodarstva Unije s cenovno dostopno in trajnostno energijo, je ključna za cilj večje konkurenčnosti in zagotavljanje, da vsi potrošniki lahko kupujejo energijo po najprivlačnejših cenah.

| (2) | Za čim večje povezovanje trgov je pomembno, da pravila o izravnavi plina v prenosnih omrežjih olajšajo trgovanje s plinom v območjih izravnave in s tem prispevajo k likvidnosti trga. Ta uredba zato določa harmonizirana pravila za izravnavo v celotni Uniji, katerih cilj je zagotoviti uporabnikom omrežja, da lahko upravljajo svojo bilančno pozicijo v različnih območjih izravnave po celotni Uniji na gospodaren in nediskriminatoren način. |
| --- | --- |

(2)

Za čim večje povezovanje trgov je pomembno, da pravila o izravnavi plina v prenosnih omrežjih olajšajo trgovanje s plinom v območjih izravnave in s tem prispevajo k likvidnosti trga. Ta uredba zato določa harmonizirana pravila za izravnavo v celotni Uniji, katerih cilj je zagotoviti uporabnikom omrežja, da lahko upravljajo svojo bilančno pozicijo v različnih območjih izravnave po celotni Uniji na gospodaren in nediskriminatoren način.

| (3) | Ta uredba prispeva k razvoju konkurenčnega kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom v Evropski uniji, ki omogoča zagotavljanje prilagodljivosti plina iz katerega koli vira, da bo na voljo za nakup in prodajo prek tržnih mehanizmov, kar bo uporabnikom omrežja omogočilo učinkovito izravnavo njihovih portfeljev, operaterjem prenosnih sistemov pa uporabo prilagodljivosti plina pri izravnavi prenosnega omrežja. |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba prispeva k razvoju konkurenčnega kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom v Evropski uniji, ki omogoča zagotavljanje prilagodljivosti plina iz katerega koli vira, da bo na voljo za nakup in prodajo prek tržnih mehanizmov, kar bo uporabnikom omrežja omogočilo učinkovito izravnavo njihovih portfeljev, operaterjem prenosnih sistemov pa uporabo prilagodljivosti plina pri izravnavi prenosnega omrežja.

| (4) | Uredba (ES) št. 715/2009 določa nediskriminatorna pravila za pogoje dostopa do prenosnih omrežij zemeljskega plina, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga s plinom. Tržna pravila za izravnavo zagotavljajo finančne spodbude za uporabnike omrežja za izravnavo njihovih portfeljev prek obračunavanja odstopanj, ki odraža stroške. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 715/2009 določa nediskriminatorna pravila za pogoje dostopa do prenosnih omrežij zemeljskega plina, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga s plinom. Tržna pravila za izravnavo zagotavljajo finančne spodbude za uporabnike omrežja za izravnavo njihovih portfeljev prek obračunavanja odstopanj, ki odraža stroške.

| (5) | Uporabniki omrežja naj bi bili odgovorni za izravnavo svojih predaj s svojimi prevzemi, pri čemer so pravila o izravnavi namenjena spodbujanju kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom z vzpostavljenimi trgovalnimi platformami za boljše spodbujanje trgovanja s plinom med uporabniki omrežja in operaterjem prenosnega sistema. Operaterji prenosnih sistemov izvedejo preostalo izravnavo prenosnih omrežij, ki je potrebna. Pri tem naj bi operaterji prenosnih sistemov upoštevali razvrščanje po prednosti. Razvrščanje po prednosti je zasnovano tako, da operaterji prenosnih sistemov pridobivajo plin ob upoštevanju tako ekonomskih kot operativnih pogojev in uporabljajo produkte, ki jih je mogoče dobaviti iz najširše palete virov, vključno s produkti iz UZP in skladiščnih prostorov. Cilj operaterjev prenosnih sistemov naj bi bil zadovoljiti čim več svojih potreb po izravnavi odstopanj za plin prek nakupa in prodaje kratkoročnih standardiziranih produktov na kratkoročnem veleprodajnem trgu s plinom. |
| --- | --- |

(5)

Uporabniki omrežja naj bi bili odgovorni za izravnavo svojih predaj s svojimi prevzemi, pri čemer so pravila o izravnavi namenjena spodbujanju kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom z vzpostavljenimi trgovalnimi platformami za boljše spodbujanje trgovanja s plinom med uporabniki omrežja in operaterjem prenosnega sistema. Operaterji prenosnih sistemov izvedejo preostalo izravnavo prenosnih omrežij, ki je potrebna. Pri tem naj bi operaterji prenosnih sistemov upoštevali razvrščanje po prednosti. Razvrščanje po prednosti je zasnovano tako, da operaterji prenosnih sistemov pridobivajo plin ob upoštevanju tako ekonomskih kot operativnih pogojev in uporabljajo produkte, ki jih je mogoče dobaviti iz najširše palete virov, vključno s produkti iz UZP in skladiščnih prostorov. Cilj operaterjev prenosnih sistemov naj bi bil zadovoljiti čim več svojih potreb po izravnavi odstopanj za plin prek nakupa in prodaje kratkoročnih standardiziranih produktov na kratkoročnem veleprodajnem trgu s plinom.

| (6) | Da bi uporabnikom omrežja omogočila izravnavo njihovih portfeljev za izravnavo, ta uredba določa tudi minimalne zahteve za posredovanje informacij za izvajanje tržnega režima izravnave odstopanj. Namen toka informacij, predvidenega v tej uredbi, je torej podpirati dnevni režim izravnave odstopanj in zagotavljati sklop informacij v podporo uporabniku omrežja pri obvladovanju njegovih tveganj in priložnosti na stroškovno učinkovit način. |
| --- | --- |

(6)

Da bi uporabnikom omrežja omogočila izravnavo njihovih portfeljev za izravnavo, ta uredba določa tudi minimalne zahteve za posredovanje informacij za izvajanje tržnega režima izravnave odstopanj. Namen toka informacij, predvidenega v tej uredbi, je torej podpirati dnevni režim izravnave odstopanj in zagotavljati sklop informacij v podporo uporabniku omrežja pri obvladovanju njegovih tveganj in priložnosti na stroškovno učinkovit način.

| (7) | Poleg varovanja poslovno občutljivih informacij operaterji prenosnih sistemov po tej uredbi ohranijo zaupnost informacij in podatkov, ki se jim posredujejo za namen izvajanja te uredbe, in jih ne smejo delno ali v celoti razkriti tretjim osebam, razen v primeru in v obsegu, kot to dovoljuje zakon. |
| --- | --- |

(7)

Poleg varovanja poslovno občutljivih informacij operaterji prenosnih sistemov po tej uredbi ohranijo zaupnost informacij in podatkov, ki se jim posredujejo za namen izvajanja te uredbe, in jih ne smejo delno ali v celoti razkriti tretjim osebam, razen v primeru in v obsegu, kot to dovoljuje zakon.

| (8) | Ta uredba je bila sprejeta na podlagi Uredbe (ES) št. 715/2009, ki jo dopolnjuje in je njen bistveni del. Sklici na Uredbo (ES) št. 715/2009 v drugih pravnih aktih se razumejo tudi kot sklici na to uredbo. Ta uredba se uporablja za neizvzete zmogljivosti večje nove infrastrukture, kjer je bilo odobreno izvzetje iz člena 32 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali člena 18 prejšnje Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/55/ES (3), v obsegu, v katerem uporaba te uredbe ni v neskladju s takšnim izvzetjem. Ta uredba se uporablja ob upoštevanju posebne narave povezovalnih plinovodov. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba je bila sprejeta na podlagi Uredbe (ES) št. 715/2009, ki jo dopolnjuje in je njen bistveni del. Sklici na Uredbo (ES) št. 715/2009 v drugih pravnih aktih se razumejo tudi kot sklici na to uredbo. Ta uredba se uporablja za neizvzete zmogljivosti večje nove infrastrukture, kjer je bilo odobreno izvzetje iz člena 32 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali člena 18 prejšnje Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/55/ES (3), v obsegu, v katerem uporaba te uredbe ni v neskladju s takšnim izvzetjem. Ta uredba se uporablja ob upoštevanju posebne narave povezovalnih plinovodov.

| (9) | Ta uredba je bila vzpostavljena v skladu s postopkom iz člena 6 Uredbe (ES) št. 715/2009. Dodatno usklajuje pravila za izravnavo, določena v členu 21 Uredbe (ES) št. 715/2009, z namenom pospeševanja trgovanja s plinom. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba je bila vzpostavljena v skladu s postopkom iz člena 6 Uredbe (ES) št. 715/2009. Dodatno usklajuje pravila za izravnavo, določena v členu 21 Uredbe (ES) št. 715/2009, z namenom pospeševanja trgovanja s plinom.

| (10) | Ta uredba vključuje določbe, ki se uporabljajo za operaterje distribucijskih sistemov in katerih cilj je uskladitev njihovih vlog, če in v obsegu, kot je to potrebno za ustrezno izvajanje teh določb. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba vključuje določbe, ki se uporabljajo za operaterje distribucijskih sistemov in katerih cilj je uskladitev njihovih vlog, če in v obsegu, kot je to potrebno za ustrezno izvajanje teh določb.

| (11) | Nacionalni regulativni organi in operaterji prenosnih sistemov bi morali upoštevati najboljše prakse in prizadevanja za harmonizacijo postopkov za izvajanje te uredbe. V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) bi morala Agencija in nacionalni regulativni organi zagotoviti, da se pravila za izravnavo izvajajo v celotni Uniji na najbolj učinkovit način. |
| --- | --- |

(11)

Nacionalni regulativni organi in operaterji prenosnih sistemov bi morali upoštevati najboljše prakse in prizadevanja za harmonizacijo postopkov za izvajanje te uredbe. V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) bi morala Agencija in nacionalni regulativni organi zagotoviti, da se pravila za izravnavo izvajajo v celotni Uniji na najbolj učinkovit način.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 51 Direktive 2009/73/ES – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 51 Direktive 2009/73/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja kodeks omrežja, ki določa pravila glede izravnave odstopanj za plin, tudi z omrežjem povezana pravila glede postopkov napovedi, obračunavanja odstopanj, postopkov poravnave, povezanih s stroški dnevnega odstopanja, in operativne izravnave med omrežji operaterjev prenosnih sistemov.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za območja izravnave znotraj meja Unije.

2.   Ta uredba se ne uporablja za območja izravnave v državah članicah, ki uporabljajo odstopanja na podlagi člena 49 Direktive 2009/73/ES.

3.   Ta uredba se ne uporablja za uskladitev, ki bi bila potrebna med dodelitvami in dejansko porabo, ugotovljeno kasneje na podlagi odčitkov s števcev končnih odjemalcev, ko se ti pridobijo.

4.   Ta uredba se ne uporablja v izrednih razmerah, ko operater prenosnega sistema izvede določene ukrepe, opredeljene v veljavnih nacionalnih predpisih in na podlagi Uredbe (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom (5).

5.   Ustrezne pravice in obveznosti glede uporabnikov omrežja, ki izhajajo iz te uredbe, veljajo samo za tiste uporabnike, ki so sklenili pravno zavezujoč dogovor, bodisi pogodbo o prenosu ali kakšno drugo pogodbo, ki jim omogoča, da predložijo obvestila o trgovanju v skladu s členom 5.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 715/2009, člena 3 Uredbe Komisije (EU) št. 984/2013 z dne 14. oktobra 2013 o oblikovanju kodeksa omrežja za mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti v prenosnih sistemih plina in dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter člena 2 Direktive 2009/73/ES. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „območje izravnave“ pomeni vhodno-izhodni sistem, za katerega velja določen režim izravnave odstopanj in ki lahko vključuje distribucijske sisteme ali njihove dele; |
| --- | --- |

1.

„območje izravnave“ pomeni vhodno-izhodni sistem, za katerega velja določen režim izravnave odstopanj in ki lahko vključuje distribucijske sisteme ali njihove dele;

| 2. | „ukrep izravnave“ pomeni ukrep, ki ga sprejme operater prenosnega sistema, da bi spremenil pretok plina v prenosno omrežje ali iz njega, razen ukrepov v povezavi s plinom, ki ne šteje kot prevzem, in plinom, ki ga operater prenosnega sistema uporablja za delovanje sistema; |
| --- | --- |

2.

„ukrep izravnave“ pomeni ukrep, ki ga sprejme operater prenosnega sistema, da bi spremenil pretok plina v prenosno omrežje ali iz njega, razen ukrepov v povezavi s plinom, ki ne šteje kot prevzem, in plinom, ki ga operater prenosnega sistema uporablja za delovanje sistema;

| 3. | „stroški nevtralnosti za izravnavo“ pomeni strošek v višini razlike med zneski, ki jih je operater prenosnega sistema za opravljanje dejavnosti izravnave prejel ali jih bo prejel, in zneski, ki jih je operater prenosnega sistema za opravljanje dejavnosti izravnave plačal ali jih bo plačal, in ki se plača zadevnim uporabnikom omrežja ali se od njih prejme; |
| --- | --- |

3.

„stroški nevtralnosti za izravnavo“ pomeni strošek v višini razlike med zneski, ki jih je operater prenosnega sistema za opravljanje dejavnosti izravnave prejel ali jih bo prejel, in zneski, ki jih je operater prenosnega sistema za opravljanje dejavnosti izravnave plačal ali jih bo plačal, in ki se plača zadevnim uporabnikom omrežja ali se od njih prejme;

| 4. | „trgovalna platforma“ pomeni elektronsko platformo, ki jo zagotavlja in upravlja operater trgovalne platforme in s pomočjo katere lahko udeleženci v trgovanju objavljajo in sprejemajo, vključno s pravico do spreminjanja in umika, prodajne in nakupne ponudbe za plin, potrebne zaradi kratkoročnih nihanj v ponudbi in povpraševanju po plinu, v skladu s pogoji, ki veljajo na trgovalni platformi in na podlagi katerih trguje operater prenosnega sistema za namen izvedbe ukrepov izravnave; |
| --- | --- |

4.

„trgovalna platforma“ pomeni elektronsko platformo, ki jo zagotavlja in upravlja operater trgovalne platforme in s pomočjo katere lahko udeleženci v trgovanju objavljajo in sprejemajo, vključno s pravico do spreminjanja in umika, prodajne in nakupne ponudbe za plin, potrebne zaradi kratkoročnih nihanj v ponudbi in povpraševanju po plinu, v skladu s pogoji, ki veljajo na trgovalni platformi in na podlagi katerih trguje operater prenosnega sistema za namen izvedbe ukrepov izravnave;

| 5. | „udeleženec trgovanja“ pomeni uporabnika omrežja ali operaterja prenosnega sistema, ki ima pogodbo z operaterjem trgovalne platforme in izpolnjuje pogoje, potrebne za opravljanje transakcij na trgovalni platformi; |
| --- | --- |

5.

„udeleženec trgovanja“ pomeni uporabnika omrežja ali operaterja prenosnega sistema, ki ima pogodbo z operaterjem trgovalne platforme in izpolnjuje pogoje, potrebne za opravljanje transakcij na trgovalni platformi;

| 6. | „platforma za izravnavo“ pomeni trgovalno platformo, kjer je operater prenosnega sistema udeleženec trgovanja v vseh poslih; |
| --- | --- |

6.

„platforma za izravnavo“ pomeni trgovalno platformo, kjer je operater prenosnega sistema udeleženec trgovanja v vseh poslih;

| 7. | „storitev izravnave“ pomeni storitev, ki se zagotovi operaterju prenosnega sistema prek pogodbe za plin, potrebno zaradi kratkoročnih nihanj v ponudbi in povpraševanju po plinu, in ni kratkoročen standardiziran produkt; |
| --- | --- |

7.

„storitev izravnave“ pomeni storitev, ki se zagotovi operaterju prenosnega sistema prek pogodbe za plin, potrebno zaradi kratkoročnih nihanj v ponudbi in povpraševanju po plinu, in ni kratkoročen standardiziran produkt;

| 8. | „potrjena količina“ pomeni količino plina, ki jo potrdi operater prenosnega sistema kot namenjeno ali ponovno namenjeno za pretok na dan dobave plina D; |
| --- | --- |

8.

„potrjena količina“ pomeni količino plina, ki jo potrdi operater prenosnega sistema kot namenjeno ali ponovno namenjeno za pretok na dan dobave plina D;

| 9. | „stroški dnevnega odstopanja“ pomeni znesek denarja, ki ga uporabnik omrežja plača ali prejme za količino dnevnega odstopanja; |
| --- | --- |

9.

„stroški dnevnega odstopanja“ pomeni znesek denarja, ki ga uporabnik omrežja plača ali prejme za količino dnevnega odstopanja;

| 10. | „dnevno merjeno“ pomeni, da se količina plina meri in prevzame enkrat na dan dobave plina; |
| --- | --- |

10.

„dnevno merjeno“ pomeni, da se količina plina meri in prevzame enkrat na dan dobave plina;

| 11. | „merjeno znotraj dneva“ pomeni, da se količina plina meri in prevzame najmanj dvakrat na dan dobave plina; |
| --- | --- |

11.

„merjeno znotraj dneva“ pomeni, da se količina plina meri in prevzame najmanj dvakrat na dan dobave plina;

| 12. | „ne dnevno merjeno“ pomeni, da se količina plina meri in prevzame manj kot enkrat na dan dobave plina; |
| --- | --- |

12.

„ne dnevno merjeno“ pomeni, da se količina plina meri in prevzame manj kot enkrat na dan dobave plina;

| 13. | „portfelj za izravnavo“ pomeni združene predaje in prevzeme uporabnika omrežja; |
| --- | --- |

13.

„portfelj za izravnavo“ pomeni združene predaje in prevzeme uporabnika omrežja;

| 14. | „priglašena količina“ pomeni količino plina, za katerega se opravi transfer med operaterjem prenosnega sistema in uporabnikom omrežja ali uporabniki omrežja ali portfelji za izravnavo; |
| --- | --- |

14.

„priglašena količina“ pomeni količino plina, za katerega se opravi transfer med operaterjem prenosnega sistema in uporabnikom omrežja ali uporabniki omrežja ali portfelji za izravnavo;

| 15. | „dodelitev“ pomeni količino plina, ki jo uporabniku omrežja dodeli operater prenosnega sistema kot predajo ali prevzem, izraženo v kWh, za namen določanja količine dnevnega odstopanja; |
| --- | --- |

15.

„dodelitev“ pomeni količino plina, ki jo uporabniku omrežja dodeli operater prenosnega sistema kot predajo ali prevzem, izraženo v kWh, za namen določanja količine dnevnega odstopanja;

| 16. | „ciklus popravljene napovedi“ pomeni proces, ki ga izvede operater prenosnega sistema, da uporabniku omrežja posreduje obvestilo o potrjenih količinah, ki sledi prejemu popravljene napovedi; |
| --- | --- |

16.

„ciklus popravljene napovedi“ pomeni proces, ki ga izvede operater prenosnega sistema, da uporabniku omrežja posreduje obvestilo o potrjenih količinah, ki sledi prejemu popravljene napovedi;

| 17. | „stroški znotraj dneva“ pomenijo stroške, ki jih zaračuna ali plača operater prenosnega sistema uporabniku omrežja kot rezultat obveznosti znotraj dneva; |
| --- | --- |

17.

„stroški znotraj dneva“ pomenijo stroške, ki jih zaračuna ali plača operater prenosnega sistema uporabniku omrežja kot rezultat obveznosti znotraj dneva;

| 18. | „obveznost znotraj dneva“ pomeni sklop pravil o predajah in prevzemih uporabnikov omrežja znotraj dneva dobave plina, ki jo operater prenosnega sistema naloži uporabnikom omrežja; |
| --- | --- |

18.

„obveznost znotraj dneva“ pomeni sklop pravil o predajah in prevzemih uporabnikov omrežja znotraj dneva dobave plina, ki jo operater prenosnega sistema naloži uporabnikom omrežja;

| 19. | „osnovni primer“ pomeni model za zagotavljanje informacij, kjer informacije za ne dnevno merjene prevzeme vključujejo prognoze za dan vnaprej in prognoze znotraj dneva; |
| --- | --- |

19.

„osnovni primer“ pomeni model za zagotavljanje informacij, kjer informacije za ne dnevno merjene prevzeme vključujejo prognoze za dan vnaprej in prognoze znotraj dneva;

| 20. | „varianta 1“ pomeni model za zagotavljanje informacij, kjer informacije za ne dnevno merjene prevzeme in dnevno merjene prevzeme temeljijo na porazdelitvi izmerjenih pretokov v dnevu dobave plina; |
| --- | --- |

20.

„varianta 1“ pomeni model za zagotavljanje informacij, kjer informacije za ne dnevno merjene prevzeme in dnevno merjene prevzeme temeljijo na porazdelitvi izmerjenih pretokov v dnevu dobave plina;

| 21. | „varianta 2“ pomeni model za zagotavljanje informacij, kjer so informacije za ne dnevno merjene prevzeme prognoza za dan vnaprej. |
| --- | --- |

21.

„varianta 2“ pomeni model za zagotavljanje informacij, kjer so informacije za ne dnevno merjene prevzeme prognoza za dan vnaprej.

POGLAVJE II

SISTEM IZRAVNAVE ODSTOPANJ

Člen 4

Splošna načela

1.   Uporabniki omrežja so odgovorni za izravnavo svojih portfeljev za izravnavo, tako da je čim manjša potreba po tem, da operaterji prenosnih sistemov izvajajo ukrepe izravnave, opredeljene v tej uredbi.

2.   Pravila za izravnavo, vzpostavljena v skladu s to uredbo, odražajo dejanske potrebe sistema, ob upoštevanju virov, ki so na voljo operaterjem prenosnih sistemov, in zagotavljajo spodbude za uporabnike omrežja, da učinkovito izravnajo svoje portfelje za izravnavo.

3.   Uporabniki omrežja imajo možnost skleniti pravno zavezujoč sporazum z operaterjem prenosnega sistema, ki jim omogoča, da predložijo obvestila o trgovanju ne glede na to, ali so sklenili pogodbo o prenosnih kapacitetah ali ne.

4.   V območju izravnave, kjer deluje več kot en operater prenosnega sistema, ta uredba velja za vse operaterje prenosnih sistemov v takšnem območju izravnave. Če se odgovornost za izravnavanje svojih prenosnih omrežij prenese na subjekt, ta uredba velja za tak subjekt v obsegu, ki ga opredeljujejo veljavni nacionalni predpisi.

Člen 5

Obvestila o trgovanju in dodelitve

1.   Transfer plina med dvema portfeljema za izravnavo v enem območju izravnave se izvede z obvestili o trgovanju za prodajo in nakup, ki se jih predloži operaterju prenosnega sistema za dan dobave plina.

2.   Rok za predložitev, umik in spreminjanje obvestil o trgovanju določi operater prenosnega sistema v pogodbi o prenosu ali drugem pravno zavezujočem sporazumu z uporabniki omrežja, ob upoštevanju morebitnega časa za obdelavo obvestil o trgovanju. Operater prenosnega sistema omogoči uporabnikom omrežja, da predložijo obvestila o trgovanju blizu časa, ko obvestilo o trgovanju stopi v veljavo.

3.   Operater prenosnega sistema obdela obvestila o trgovanju v čim krajšem času. Čas za obdelavo ne traja dlje kot trideset minut, razen če čas, ko obvestilo o trgovanju stopi v veljavo, dopušča podaljšanje časa za obdelavo do dveh ur.

4.   Obvestilo o trgovanju vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | dan dobave plina, za katerega se opravi transfer plina; |
| --- | --- |

(a)

dan dobave plina, za katerega se opravi transfer plina;

| (b) | identifikacijo zadevnih portfeljev za izravnavo; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijo zadevnih portfeljev za izravnavo;

| (c) | ali gre za obvestilo o trgovanju za prodajo ali nakup; |
| --- | --- |

(c)

ali gre za obvestilo o trgovanju za prodajo ali nakup;

| (d) | priglašeno količino, izraženo v kWh/d za dnevno priglašeno količino ali v kWh/h za urno priglašeno količino, kot zahteva operater prenosnega sistema. |
| --- | --- |

(d)

priglašeno količino, izraženo v kWh/d za dnevno priglašeno količino ali v kWh/h za urno priglašeno količino, kot zahteva operater prenosnega sistema.

5.   Če operater prenosnega sistema prejme ustrezni sklop obvestil o trgovanju za prodajo in nakup in so priglašene količine enake, dodeli priglašeno količino zadevnim portfeljem za izravnavo:

| (a) | kot prevzem iz portfelja za izravnavo uporabnika omrežja in ki posreduje obvestilo o trgovanju za prodajo; ter |
| --- | --- |

(a)

kot prevzem iz portfelja za izravnavo uporabnika omrežja in ki posreduje obvestilo o trgovanju za prodajo; ter

| (b) | kot predajo v portfelj za izravnavo uporabnika omrežja in ki posreduje obvestilo o trgovanju za nakup. |
| --- | --- |

(b)

kot predajo v portfelj za izravnavo uporabnika omrežja in ki posreduje obvestilo o trgovanju za nakup.

6.   Če priglašeni količini iz odstavka 5 nista enaki, operater prenosnega sistema dodeli nižjo priglašeno količino, opredeljeno v zadevnem obvestilu o trgovanju, ali zavrne obe obvestili o trgovanju. Veljavno pravilo določi operater prenosnega sistema v veljavni pogodbi o prenosu ali drugem pravno zavezujočem sporazumu.

7.   Ponudniku storitev se ne preprečuje, da deluje v imenu uporabnika omrežja za namen odstavka 5, če predhodno pridobi soglasje operaterja prenosnega sistema.

8.   Uporabnik omrežja lahko predloži obvestilo o trgovanju na dan dobave plina, ne glede na to, ali je za ta dan dobave plina posredoval kakšno napoved.

9.   Odstavki 1 do 8 se smiselno uporabljajo za operaterje prenosnih sistemov, ki trgujejo v skladu s členom 6(3)(a).

POGLAVJE III

OPERATIVNA IZRAVNAVA

Člen 6

Splošne določbe

1.   Operater prenosnega sistema izvede ukrepe izravnave, da:

| (a) | ohrani prenosno omrežje v mejah obratovanja; |
| --- | --- |

(a)

ohrani prenosno omrežje v mejah obratovanja;

| (b) | v prenosnem omrežju konec dneva za plin iz notranje prenosne zmogljivosti doseže pozicijo, ki se razlikuje od predvidene na podlagi pričakovanih predaj in prevzemov za ta dan dobave plina, v skladu z gospodarnim in učinkovitim delovanjem prenosnega omrežja. |
| --- | --- |

(b)

v prenosnem omrežju konec dneva za plin iz notranje prenosne zmogljivosti doseže pozicijo, ki se razlikuje od predvidene na podlagi pričakovanih predaj in prevzemov za ta dan dobave plina, v skladu z gospodarnim in učinkovitim delovanjem prenosnega omrežja.

2.   Pri izvajanju ukrepov izravnave operater prenosnega sistema o območju izravnave upošteva vsaj naslednje:

| (a) | svoje ocene povpraševanja po plinu med dnevom dobave plina in znotraj dneva dobave plina, za katerega se nameravajo izvesti ukrepi izravnave; |
| --- | --- |

(a)

svoje ocene povpraševanja po plinu med dnevom dobave plina in znotraj dneva dobave plina, za katerega se nameravajo izvesti ukrepi izravnave;

| (b) | podatke o napovedi in dodelitvi ter izmerjenih pretokih plina; |
| --- | --- |

(b)

podatke o napovedi in dodelitvi ter izmerjenih pretokih plina;

| (c) | plinske tlake po celotnem prenosnem omrežju. |
| --- | --- |

(c)

plinske tlake po celotnem prenosnem omrežju.

3.   Operater prenosnega sistema izvede ukrepe izravnave, tako da:

| (a) | kupi ali proda kratkoročne standardizirane produkte na trgovalni platformi in/ali |
| --- | --- |

(a)

kupi ali proda kratkoročne standardizirane produkte na trgovalni platformi in/ali

| (b) | uporabi storitve izravnave. |
| --- | --- |

(b)

uporabi storitve izravnave.

4.   Pri izvajanju ukrepov izravnave operater prenosnega sistema upošteva naslednja načela:

| (a) | ukrepi izravnave se izvedejo na nediskriminatorni osnovi; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi izravnave se izvedejo na nediskriminatorni osnovi;

| (b) | ukrepi izravnave upoštevajo vse obveznosti operaterjev prenosnih sistemov glede upravljanja gospodarnega in učinkovitega prenosnega omrežja. |
| --- | --- |

(b)

ukrepi izravnave upoštevajo vse obveznosti operaterjev prenosnih sistemov glede upravljanja gospodarnega in učinkovitega prenosnega omrežja.

Člen 7

Kratkoročni standardizirani produkti

1.   S kratkoročnimi standardiziranimi produkti se trguje za dobavo znotraj dneva ali dan vnaprej sedem dni v tednu v skladu z veljavnimi pravili trgovalne platforme, kot skupaj določita operater trgovalne platforme in operater prenosnega sistema.

2.   Ponudbeni udeleženec trgovanja je udeleženec trgovanja, ki objavi nakupno ali prodajno ponudbo za trgovanje na trgovalni platformi, sprejemni udeleženec trgovanja pa je udeleženec trgovanja, ki jo sprejme.

3.   Če se trguje z nazivnim produktom:

| (a) | en udeleženec trgovanja posreduje obvestilo o trgovanju za nakup, drugi pa posreduje obvestilo o trgovanju za prodajo; |
| --- | --- |

(a)

en udeleženec trgovanja posreduje obvestilo o trgovanju za nakup, drugi pa posreduje obvestilo o trgovanju za prodajo;

| (b) | v obeh obvestilih o trgovanju je navedena količina plina, prenesena od udeleženca trgovanja, ki posreduje obvestilo o trgovanju za prodajo udeležencu trgovanja, ki posreduje obvestilo o trgovanju za nakup; |
| --- | --- |

(b)

v obeh obvestilih o trgovanju je navedena količina plina, prenesena od udeleženca trgovanja, ki posreduje obvestilo o trgovanju za prodajo udeležencu trgovanja, ki posreduje obvestilo o trgovanju za nakup;

| (c) | če se uporablja urna priglašena količina, se uporabi pavšalno za vse preostale ure dneva dobave plina od določenega začetnega časa in je enaka nič za vse ure pred tem začetnim časom. |
| --- | --- |

(c)

če se uporablja urna priglašena količina, se uporabi pavšalno za vse preostale ure dneva dobave plina od določenega začetnega časa in je enaka nič za vse ure pred tem začetnim časom.

4.   Če se trguje z lokacijskim produktom:

| (a) | operater prenosnega sistema določi ustrezne vstopne in izstopne točke ali njihove skupine, ki se lahko uporabijo; |
| --- | --- |

(a)

operater prenosnega sistema določi ustrezne vstopne in izstopne točke ali njihove skupine, ki se lahko uporabijo;

| (b) | izpolnijo se vsi pogoji iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

izpolnijo se vsi pogoji iz odstavka 3;

| (c) | ponudbeni udeleženec trgovanja spremeni količino plina, ki se dostavi v ali prevzame iz prenosnega omrežja na določenih vstopnih ali izstopnih točkah, s količino, ki je enaka priglašeni količini, in operaterju prenosnega sistema posreduje dokaz, da je bila količina ustrezno spremenjena. |
| --- | --- |

(c)

ponudbeni udeleženec trgovanja spremeni količino plina, ki se dostavi v ali prevzame iz prenosnega omrežja na določenih vstopnih ali izstopnih točkah, s količino, ki je enaka priglašeni količini, in operaterju prenosnega sistema posreduje dokaz, da je bila količina ustrezno spremenjena.

5.   Če se trguje s časovnim produktom:

| (a) | izpolnijo se pogoji iz odstavka 3(a) in (b); |
| --- | --- |

(a)

izpolnijo se pogoji iz odstavka 3(a) in (b);

| (b) | urna priglašena količina se uporablja za ure dneva dobave plina od določenega začetnega časa do določenega končnega časa in je enaka nič za vse ure pred začetnim časom in nič za vse ure po končnem času. |
| --- | --- |

(b)

urna priglašena količina se uporablja za ure dneva dobave plina od določenega začetnega časa do določenega končnega časa in je enaka nič za vse ure pred začetnim časom in nič za vse ure po končnem času.

6.   Če se trguje s časovnim lokacijskim produktom, se izpolnijo pogoji iz odstavka 4(a) in (c) ter odstavka 5.

7.   Pri vzpostavljanju kratkoročnih standardiziranih produktov operaterji prenosnega sistema iz sosednjih območij izravnave sodelujejo, da določijo ustrezne produkte. Vsak operater prenosnega sistema pristojne operaterje trgovalnih platform nemudoma obvesti o rezultatu takšnega sodelovanja.

Člen 8

Storitve izravnave

1.   Operater prenosnega sistema ima pravico nabaviti storitve izravnave v tistih okoliščinah, ko kratkoročni standardizirani produkti ne bodo ali verjetno ne bodo zagotovili potrebnega odziva za ohranitev prenosnega omrežja v mejah obratovanja, ali ko trgovanje s kratkoročnimi standardiziranimi produkti ni likvidno.

2.   Operater prenosnega sistema za namen izvajanja ukrepov izravnave z uporabo storitev izravnave pri nabavi teh storitev izravnave upošteva vsaj naslednje:

| (a) | kako bodo storitve izravnave ohranile prenosno omrežje v mejah obratovanja; |
| --- | --- |

(a)

kako bodo storitve izravnave ohranile prenosno omrežje v mejah obratovanja;

| (b) | odzivni čas storitev izravnave v primerjavi z odzivnimi časi katerih koli razpoložljivih kratkoročnih standardiziranih produktov; |
| --- | --- |

(b)

odzivni čas storitev izravnave v primerjavi z odzivnimi časi katerih koli razpoložljivih kratkoročnih standardiziranih produktov;

| (c) | oceno stroškov nabave in uporabe storitev izravnave v primerjavi z oceno stroškov uporabe katerih koli kratkoročnih standardiziranih produktov; |
| --- | --- |

(c)

oceno stroškov nabave in uporabe storitev izravnave v primerjavi z oceno stroškov uporabe katerih koli kratkoročnih standardiziranih produktov;

| (d) | področje, kamor je treba dostaviti plin; |
| --- | --- |

(d)

področje, kamor je treba dostaviti plin;

| (e) | zahteve operaterja prenosnega sistema glede kakovosti plina; |
| --- | --- |

(e)

zahteve operaterja prenosnega sistema glede kakovosti plina;

| (f) | v kolikšni meri lahko nabava in uporaba storitev izravnave vplivata na likvidnost kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom. |
| --- | --- |

(f)

v kolikšni meri lahko nabava in uporaba storitev izravnave vplivata na likvidnost kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom.

3.   Storitve izravnave se zagotovijo na tržni način prek preglednega in nediskriminatornega postopka javnega razpisa v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi, zlasti:

| (a) | pred vsako zavezo o oddaji naročila za storitev izravnave operater prenosnega sistema objavi neomejevalni javni razpis, v katerem navede namen, obseg in s tem povezana navodila za ponudnike, da jim omogoči sodelovanje v postopku razpisa; |
| --- | --- |

(a)

pred vsako zavezo o oddaji naročila za storitev izravnave operater prenosnega sistema objavi neomejevalni javni razpis, v katerem navede namen, obseg in s tem povezana navodila za ponudnike, da jim omogoči sodelovanje v postopku razpisa;

| (b) | rezultati se objavijo brez poseganja v varstvo poslovno občutljivih informacij in posamezni rezultati se razkrijejo vsakemu ponudniku. |
| --- | --- |

(b)

rezultati se objavijo brez poseganja v varstvo poslovno občutljivih informacij in posamezni rezultati se razkrijejo vsakemu ponudniku.

4.   V določenih okoliščinah lahko nacionalni regulativni organ odobri pregleden in nediskriminatoren postopek, ki ni javni razpis.

5.   Če nacionalni regulativni organ ne sprejme odločitve, ki dovoljuje daljše trajanje storitve izravnave, storitev izravnave ne sme trajati več kot eno leto, začetni datum pa nastopi v dvanajstmesečnem obdobju od zadevne obvezujoče zaveze pogodbenih strank.

6.   Operater prenosnega sistema letno pregleduje uporabo svojih storitev izravnave, da oceni, ali bi razpoložljivi kratkoročni standardizirani produkti bolje izpolnjevali operativne zahteve operaterja prenosnega sistema in ali bi se lahko uporaba storitev izravnave za naslednjo leto zmanjšala.

7.   Operater prenosnega sistema vsako leto objavi informacije o nabavljenih storitvah izravnave in nastalih stroških, ki so povezani z njimi.

Člen 9

Razvrščanje po prednosti

1.   V skladu z načeli iz člena 6(4) operater prenosnega sistema pri odločanju o ustreznih ukrepih izravnave:

| (a) | daje prednost uporabi nazivnih produktov, če in v obsegu, kot je to ustrezno, pred vsemi drugimi razpoložljivimi kratkoročnimi standardiziranimi produkti; |
| --- | --- |

(a)

daje prednost uporabi nazivnih produktov, če in v obsegu, kot je to ustrezno, pred vsemi drugimi razpoložljivimi kratkoročnimi standardiziranimi produkti;

| (b) | v naslednjih okoliščinah uporablja druge kratkoročne standardizirane produkte:






  1. | lokacijske produkte, če so za ohranitev prenosnega omrežja v mejah obratovanja potrebne spremembe pretoka plina na določenih vstopnih in/ali izstopnih točkah, in/ali za začetek od določenega časovnega obdobja znotraj dneva dobave plina; |
| --- | --- | --- |

(b)

v naslednjih okoliščinah uporablja druge kratkoročne standardizirane produkte:

1.

lokacijske produkte, če so za ohranitev prenosnega omrežja v mejah obratovanja potrebne spremembe pretoka plina na določenih vstopnih in/ali izstopnih točkah, in/ali za začetek od določenega časovnega obdobja znotraj dneva dobave plina;

| 2. | časovne produkte, če so za ohranitev prenosnega omrežja v mejah obratovanja potrebne spremembe pretoka plina v določenem časovnem obdobju znotraj dneva dobave plina. Operater prenosnega sistema uporabi časovni produkt samo, ko je to bolj gospodarno in učinkovito kot nakup in prodaja kombinacije nazivnih produktov ali lokacijskih produktov; |
| --- | --- |

2.

časovne produkte, če so za ohranitev prenosnega omrežja v mejah obratovanja potrebne spremembe pretoka plina v določenem časovnem obdobju znotraj dneva dobave plina. Operater prenosnega sistema uporabi časovni produkt samo, ko je to bolj gospodarno in učinkovito kot nakup in prodaja kombinacije nazivnih produktov ali lokacijskih produktov;

| 3. | časovne lokacijske produkte, če so za ohranitev prenosnega omrežja v mejah obratovanja potrebne spremembe pretoka plina na določenih vstopnih in/ali izstopnih točkah in/ali v določenem časovnem obdobju znotraj dneva dobave plina. Operater prenosnega sistema uporabi časovni lokacijski produkt samo, ko je to bolj gospodarno in učinkovito kot nakup in prodaja kombinacije lokacijskih produktov; |
| --- | --- |

3.

časovne lokacijske produkte, če so za ohranitev prenosnega omrežja v mejah obratovanja potrebne spremembe pretoka plina na določenih vstopnih in/ali izstopnih točkah in/ali v določenem časovnem obdobju znotraj dneva dobave plina. Operater prenosnega sistema uporabi časovni lokacijski produkt samo, ko je to bolj gospodarno in učinkovito kot nakup in prodaja kombinacije lokacijskih produktov;

| (c) | uporablja storitve izravnave samo, če kratkoročni standardizirani produkti po oceni zadevnega operaterja prenosnega sistema ne bodo ali verjetno ne bodo zagotovili ustreznega odziva, da bi se prenosno omrežje ohranilo v mejah obratovanja. |
| --- | --- |

(c)

uporablja storitve izravnave samo, če kratkoročni standardizirani produkti po oceni zadevnega operaterja prenosnega sistema ne bodo ali verjetno ne bodo zagotovili ustreznega odziva, da bi se prenosno omrežje ohranilo v mejah obratovanja.

Operater prenosnega sistema v okviru ustreznih stopenj razvrščanja po prednosti iz točk (a) do (c) upošteva stroškovno učinkovitost.

2.   Med trgovanjem s kratkoročnimi standardiziranimi produkti da operater prenosnega sistema prednost uporabi produktom znotraj dneva pred produkti za dan vnaprej, če in v obsegu, kot je to primerno.

3.   Operater prenosnega sistema lahko svoj nacionalni regulativni organ zaprosi za soglasje za trgovanje znotraj sosednjega območja izravnave in prenos plina v in iz tega območja izravnave kot alternativo trgovanju z nazivnimi produkti in/ali lokacijskimi produkti v svojih območjih izravnave. Pri odločanju o izdaji soglasja lahko nacionalni regulativni organ upošteva druge možnosti za izboljšanje delovanja domačega trga. Operater prenosnega sistema in nacionalni regulativni organ vsako leto ponovno preučita veljavne pogoje. Uporaba tega ukrepa izravnave uporabnikom omrežja ne omejuje dostopa do in uporabe zmogljivosti na zadevni povezovalni točki.

4.   Operater prenosnega sistema letno objavi podatke o stroških, pogostosti in količini izvedenih ukrepov izravnave v skladu z vsako zahtevo iz odstavka 1 in ukrepi izravnave, sprejetimi v skladu z odstavkom 3.

Člen 10

Trgovalna platforma

1.   Za namen nabave kratkoročnih standardiziranih produktov operater prenosnega sistema trguje na trgovalni platformi, ki izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | zagotavlja zadostno podporo v celotnem dnevu dobave plina tako uporabnikom omrežja pri trgovanju kot operaterjem prenosnih sistemov pri izvajanju ustreznih ukrepov izravnave prek trgovanja z zadevnimi kratkoročnimi standardiziranimi produkti; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja zadostno podporo v celotnem dnevu dobave plina tako uporabnikom omrežja pri trgovanju kot operaterjem prenosnih sistemov pri izvajanju ustreznih ukrepov izravnave prek trgovanja z zadevnimi kratkoročnimi standardiziranimi produkti;

| (b) | zagotavlja pregleden in nediskriminatoren dostop; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja pregleden in nediskriminatoren dostop;

| (c) | zagotavlja storitve na podlagi enakovredne obravnave; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja storitve na podlagi enakovredne obravnave;

| (d) | zagotavlja anonimno trgovanje vsaj do zaključka transakcije; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja anonimno trgovanje vsaj do zaključka transakcije;

| (e) | zagotavlja podroben pregled tekočih nakupnih in prodajnih ponudb vsem udeležencem trgovanja; |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja podroben pregled tekočih nakupnih in prodajnih ponudb vsem udeležencem trgovanja;

| (f) | zagotavlja, da se vse trgovanje ustrezno priglasi operaterju prenosnega sistema. |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja, da se vse trgovanje ustrezno priglasi operaterju prenosnega sistema.

2.   Operater prenosnega sistema si prizadeva zagotoviti, da se merila, določena v odstavku 1, izpolnijo na vsaj eni trgovalni platformi. Če operater prenosnega sistema ne more zagotoviti, da so ta merila izpolnjena vsaj na eni trgovalni platformi, se izvede potrebne ukrepe, da se vzpostavi platforma za izravnavo ali skupna platforma za izravnavo, kot je opredeljeno v členu 47.

3.   Operater trgovalne platforme po zaključku vsakega trgovanja posreduje udeležencem trgovanja dovolj podrobnosti za potrditev trgovanja.

4.   Udeleženec trgovanja je odgovoren za predložitev obvestila o trgovanju operaterju prenosnega sistema, kot opredeljuje člen 5, razen če se ta odgovornost prenese na operaterja trgovalne platforme ali tretjo osebo v skladu z veljavnimi pravili trgovalne platforme.

5.   Operater trgovalne platforme:

| (a) | nemudoma objavi gibanje mejne nakupne cene in mejne prodajne cene po vsakem trgovanju; ali |
| --- | --- |

(a)

nemudoma objavi gibanje mejne nakupne cene in mejne prodajne cene po vsakem trgovanju; ali

| (b) | posreduje operaterju prenosnega sistema podatke, operater prenosnega sistema pa se odloči o objavi gibanja mejne nakupne cene in mejne prodajne cene. Operater prenosnega sistema nemudoma objavi te podatke po prejemu. |
| --- | --- |

(b)

posreduje operaterju prenosnega sistema podatke, operater prenosnega sistema pa se odloči o objavi gibanja mejne nakupne cene in mejne prodajne cene. Operater prenosnega sistema nemudoma objavi te podatke po prejemu.

Če je v enem območju izravnave več kot en operater trgovalne platforme, se uporablja točka (b).

6.   Operater trgovalne platforme uporabnikom omrežja trgovanje na svoji trgovalni platformi dovoli samo, če imajo pravico posredovati obvestila o trgovanju.

7.   Operater prenosnega sistema nemudoma obvesti operaterja trgovalne platforme, če uporabnik omrežja izgubi pravico do posredovanja obvestil o trgovanju v skladu z veljavnim pogodbenim dogovorom, kar povzroči, da se uporabniku omrežja začasno odvzame pravica do trgovanja na trgovalni platformi, ne da bi to vplivalo na druga pravna sredstva, ki bi lahko bila v takem primeru na voljo operaterju trgovalne platforme v skladu z veljavnimi pravili trgovalne platforme.

Člen 11

Spodbude

1.   Z namenom spodbujanja likvidnosti kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom lahko nacionalni regulativni organ zagotovi spodbude za operaterja prenosnih sistemov, da ta učinkovito izvaja ukrepe izravnave ali čim bolj poveča izvajanje ukrepov izravnave prek trgovanja s kratkoročnimi standardiziranimi produkti.

2.   Operater prenosnega sistema lahko nacionalnemu regulativnemu organu predloži v odobritev mehanizem spodbud, ki je skladen s splošnimi načeli, opredeljenimi v tej uredbi.

3.   Preden predloži predlog iz odstavka 2, se lahko operater prenosnega sistema na lastno pobudo ali na zahtevo nacionalnega regulativnega organa posvetuje z deležniki.

4.   Mehanizem spodbud:

| (a) | temelji na uspešnosti operaterja prenosnega sistema prek navzgor omejenih plačil, ki jih operater prenosnega sistema prejme za višjo uspešnost in plača za slabšo uspešnost ter se merijo glede na predhodno določene cilje uspešnosti, ki lahko med drugim zajemajo ciljne stroške; |
| --- | --- |

(a)

temelji na uspešnosti operaterja prenosnega sistema prek navzgor omejenih plačil, ki jih operater prenosnega sistema prejme za višjo uspešnost in plača za slabšo uspešnost ter se merijo glede na predhodno določene cilje uspešnosti, ki lahko med drugim zajemajo ciljne stroške;

| (b) | upošteva sredstva, ki jih ima operater prenosnega sistema na voljo za nadzorovanje uspešnosti; |
| --- | --- |

(b)

upošteva sredstva, ki jih ima operater prenosnega sistema na voljo za nadzorovanje uspešnosti;

| (c) | zagotavlja, da njihova uporaba točno odraža dodelitev odgovornosti med vključenimi strankami; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja, da njihova uporaba točno odraža dodelitev odgovornosti med vključenimi strankami;

| (d) | je prilagojen stanju zadevnega trga s plinom, kjer se bo izvajal; |
| --- | --- |

(d)

je prilagojen stanju zadevnega trga s plinom, kjer se bo izvajal;

| (e) | je predmet rednih pregledov, ki jih izvaja nacionalni regulativni organ v tesnem sodelovanju z operaterjem prenosnega sistema, da oceni, kje in v kolikšnem obsegu ga je treba spremeniti. |
| --- | --- |

(e)

je predmet rednih pregledov, ki jih izvaja nacionalni regulativni organ v tesnem sodelovanju z operaterjem prenosnega sistema, da oceni, kje in v kolikšnem obsegu ga je treba spremeniti.

POGLAVJE IV

NAPOVEDI

Člen 12

Splošne določbe

1.   Količina plina, ki se navede v napovedi ali popravljeni napovedi, se izrazi bodisi v kWh/d za dnevne napovedi in popravljene napovedi bodisi v kWh/h za urne napovedi in popravljene napovedi.

2.   Operater prenosnega sistema lahko od uporabnikov omrežja zahteva, da posredujejo dodatne informacije o napovedih in popravljenih napovedih poleg zahtev iz te uredbe, kar med drugim vključuje točno, posodobljeno in dovolj podrobno prognozo pričakovanih predaj in prevzemov v skladu s posebnimi potrebami operaterja prenosnega sistema.

3.   Členi 13 do 16 o napovedih in popravljenih napovedih za produkte ločene zmogljivosti se smiselno uporabljajo za posamezne napovedi in popravljene napovedi za produkte združene zmogljivosti. Operaterji prenosnih sistemov sodelujejo zaradi izvajanja pravil o napovedih in popravljenih napovedih za produkte združene zmogljivosti na povezovalnih točkah.

4.   Člen 15(3) in člen 17(1) ne vplivata na pravilo v zvezi z minimalnim časom do začetka prekinitve iz člena 22 Uredbe (EU) št. 984/2013.

Člen 13

Informacije o napovedih in popravljenih napovedih na povezovalnih točkah

Napovedi in popravljene napovedi, ki jih uporabniki omrežja posredujejo operaterjem prenosnih sistemov glede povezovalnih točk, vsebujejo vsaj naslednje informacije:

| 1. | identifikacijo povezovalne točke; |
| --- | --- |

1.

identifikacijo povezovalne točke;

| 2. | smer pretoka plina; |
| --- | --- |

2.

smer pretoka plina;

| 3. | identifikacijo uporabnika omrežja in, če je primerno, identifikacijo njegovega portfelja za izravnavo; |
| --- | --- |

3.

identifikacijo uporabnika omrežja in, če je primerno, identifikacijo njegovega portfelja za izravnavo;

| 4. | identifikacijo nasprotne stranke uporabnika omrežja in, če je primerno, identifikacijo njenega portfelja za izravnavo; |
| --- | --- |

4.

identifikacijo nasprotne stranke uporabnika omrežja in, če je primerno, identifikacijo njenega portfelja za izravnavo;

| 5. | čas začetka in konca pretoka plina, za katerega se posreduje napoved ali popravljena napoved; |
| --- | --- |

5.

čas začetka in konca pretoka plina, za katerega se posreduje napoved ali popravljena napoved;

| 6. | dan dobave plina D; |
| --- | --- |

6.

dan dobave plina D;

| 7. | količino plina, katere prenos se zahteva. |
| --- | --- |

7.

količino plina, katere prenos se zahteva.

Člen 14

Postopek napovedi na povezovalnih točkah

1.   Uporabnik omrežja ima pravico predložiti operaterju prenosnega sistema napoved za dan dobave plina D najpozneje do roka za napoved na dan dobave plina D-1. Rok za napoved je 13.00 UTC (zimski čas) ali 12.00 UTC (poletni čas) na dan dobave plina D-1.

2.   Operater prenosnega sistema upošteva zadnjo napoved, ki jo prejme od uporabnika omrežja do roka za napoved.

3.   Operater prenosnega sistema pošlje sporočilo o potrjenih količinah zadevnim uporabnikom omrežja najpozneje do roka za potrdilo na dan dobave plina D-1. Rok za potrdilo je 15.00 UTC (zimski čas) ali 14.00 UTC (poletni čas) na dan dobave plina D-1.

4.   Operaterji prenosnih sistemov na kateri koli strani povezovalne točke se lahko dogovorijo za ciklus predhodne napovedi, v katerem:

| (a) | uporabniki omrežja niso obvezani predložiti napovedi; |
| --- | --- |

(a)

uporabniki omrežja niso obvezani predložiti napovedi;

| (b) | lahko uporabniki omrežja predložijo operaterjem prenosnih sistemov napovedi za dan dobave plina D najpozneje do 12.00 UTC (zimski čas) ali 11.00 UTC (poletni čas) na dan dobave plina D-1; |
| --- | --- |

(b)

lahko uporabniki omrežja predložijo operaterjem prenosnih sistemov napovedi za dan dobave plina D najpozneje do 12.00 UTC (zimski čas) ali 11.00 UTC (poletni čas) na dan dobave plina D-1;

| (c) | operater prenosnega sistema pošlje sporočilo o obdelanih količinah zadevnim uporabnikom omrežja najpozneje do 12.30 UTC (zimski čas) ali 11.30 UTC (poletni čas) na dan dobave plina D-1. |
| --- | --- |

(c)

operater prenosnega sistema pošlje sporočilo o obdelanih količinah zadevnim uporabnikom omrežja najpozneje do 12.30 UTC (zimski čas) ali 11.30 UTC (poletni čas) na dan dobave plina D-1.

5.   Če uporabnik omrežja ne pošlje veljavne napovedi do roka za napoved, zadevni operater prenosnega sistema uporabi privzeto pravilo za napoved, o katerem so se dogovorili operaterji prenosnih sistemov. Privzeto pravilo za napoved, ki velja na povezovalni točki, je na voljo uporabnikom omrežja za operaterje prenosnih sistemov.

Člen 15

Postopek popravljene napovedi na povezovalnih točkah

1.   Uporabnik omrežja lahko predloži popravljene napovedi v obdobju za popravljeno napoved, ki se začne takoj po roku za potrdilo in konča vsaj tri ure pred koncem dneva dobave plina D. Operater prenosnega sistema začne ciklus popravljene napovedi ob začetku vsake ure v obdobju za popravljeno napoved.

2.   Operater prenosnega sistema v obdobju za popravljeno napoved upošteva zadnjo popravljeno napoved, ki jo prejme od uporabnika omrežja pred začetkom ciklusa popravljene napovedi.

3.   Operater prenosnega sistema pošlje sporočilo o potrjenih količinah zadevnim uporabnikom omrežja v dveh urah od začetka posameznega ciklusa popravljene napovedi. Sprememba pretoka plina začne veljati dve uri po začetku ciklusa popravljene napovedi, razen če:

| (a) | uporabnik omrežja zaprosi za kasnejši rok ali |
| --- | --- |

(a)

uporabnik omrežja zaprosi za kasnejši rok ali

| (b) | operater prenosnega sistema dovoli krajši rok. |
| --- | --- |

(b)

operater prenosnega sistema dovoli krajši rok.

4.   Predvideva se, da vse spremembe pretoka plina nastanejo na začetku posamezne ure.

Člen 16

Posebne določbe na povezovalnih točkah

1.   Če na povezovalni točki sočasno obstajajo dnevne in urne napovedi in popravljene napovedi, se lahko operaterji prenosnih sistemov ali nacionalni regulativni organi (po potrebi) posvetujejo z deležniki, da ugotovijo, ali je treba usklajene napovedi in popravljene napovedi predložiti na obeh straneh povezovalne točke. Pri tem posvetovanju se upošteva vsaj:

| (a) | finančni vpliv na operaterje prenosnih sistemov in uporabnike omrežja; |
| --- | --- |

(a)

finančni vpliv na operaterje prenosnih sistemov in uporabnike omrežja;

| (b) | vpliv na čezmejno trgovino; |
| --- | --- |

(b)

vpliv na čezmejno trgovino;

| (c) | vpliv na vsakodnevni režim izravnave odstopanj na povezovalnih točkah. |
| --- | --- |

(c)

vpliv na vsakodnevni režim izravnave odstopanj na povezovalnih točkah.

2.   Po posvetovanju morebitne predlagane spremembe odobrijo nacionalni regulativni organi. Po odobritvi predlaganih sprememb operaterji prenosnih sistemov ustrezno spremenijo obstoječe sporazume o povezovanju in pogodbe o prenosu ali druge pravno zavezujoče sporazume in te spremembe objavijo.

Člen 17

Zavrnitev napovedi in popravljenih napovedi ali sprememba zahtevane količine plina na povezovalnih točkah

1.   Operater prenosnega sistema lahko zavrne:

| (a) | napoved ali popravljeno napoved najpozneje dve uri po roku za napoved ali začetku ciklusa popravljene napovedi, če:






  (i) | ni skladna z zahtevami, kar zadeva njeno vsebino; |
| --- | --- | --- |

(a)

napoved ali popravljeno napoved najpozneje dve uri po roku za napoved ali začetku ciklusa popravljene napovedi, če:

(i)

ni skladna z zahtevami, kar zadeva njeno vsebino;

| (ii) | jo predloži kdo drug razen uporabnika omrežja; |
| --- | --- |

(ii)

jo predloži kdo drug razen uporabnika omrežja;

| (iii) | bi sprejetje dnevne napovedi ali ponovne napovedi povzročilo negativni implicitni napovedani pretok; |
| --- | --- |

(iii)

bi sprejetje dnevne napovedi ali ponovne napovedi povzročilo negativni implicitni napovedani pretok;

| (iv) | presega dodeljeno zmogljivost uporabnika omrežja; |
| --- | --- |

(iv)

presega dodeljeno zmogljivost uporabnika omrežja;

| (b) | popravljeno napoved najpozneje dve uri po začetku ciklusa popravljene napovedi tudi v naslednjih primerih:






  (i) | če presega dodeljeno zmogljivost uporabnika omrežja za preostale ure, razen če se popravljena napoved predloži kot zahteva za prekinljivo zmogljivost, ko to nudi operater prenosnega sistema; |
| --- | --- | --- |

(b)

popravljeno napoved najpozneje dve uri po začetku ciklusa popravljene napovedi tudi v naslednjih primerih:

(i)

če presega dodeljeno zmogljivost uporabnika omrežja za preostale ure, razen če se popravljena napoved predloži kot zahteva za prekinljivo zmogljivost, ko to nudi operater prenosnega sistema;

| (ii) | če bi sprejetje urne popravljene napovedi povzročilo spremembo pričakovanega pretoka plina pred koncem ciklusa popravljene napovedi. |
| --- | --- |

(ii)

če bi sprejetje urne popravljene napovedi povzročilo spremembo pričakovanega pretoka plina pred koncem ciklusa popravljene napovedi.

2.   Operater prenosnega sistema ne zavrne napovedi in popravljene napovedi samo z utemeljitvijo, da predvidene predaje uporabnika omrežja niso enake njegovim predvidenim prevzemom.

3.   Če se popravljena napoved zavrne, operater prenosnega sistema uporabi zadnjo potrjeno količino uporabnika omrežja, če ta obstaja.

4.   Brez poseganja v posebne pogoje, ki veljajo za prekinljivo zmogljivost in zmogljivost, za katero se uporabljajo pravila za upravljanje prezasedenosti, lahko operater prenosnega sistema količino plina, zahtevano v napovedi in popravljeni napovedi, načeloma spremeni samo v izjemnih primerih in izrednih razmerah, ko je prisotna očitna nevarnost za varnost in stabilnost sistema. Operaterji prenosnega sistema o kateri koli takšni spremembi obvestijo nacionalni regulativni organ.

Člen 18

Postopek napovedi in popravljene napovedi na točkah, ki niso povezovalne

1.   Nacionalni regulativni organ po posvetovanju z operaterjem prenosnega sistema določi, na katerih točkah, ki niso povezovalne, se zahtevajo napovedi in popravljene napovedi, če to ni že določeno.

2.   Če se zahtevajo napovedi in popravljene napovedi na točkah, ki niso povezovalne, se uporabljajo naslednja načela:

| (a) | uporabniki omrežja imajo pravico predložiti popravljene napovedi za dan dobave plina; |
| --- | --- |

(a)

uporabniki omrežja imajo pravico predložiti popravljene napovedi za dan dobave plina;

| (b) | operater prenosnega sistema potrdi ali zavrne predložene napovedi in popravljene napovedi ob upoštevanju rokov iz člena 17. |
| --- | --- |

(b)

operater prenosnega sistema potrdi ali zavrne predložene napovedi in popravljene napovedi ob upoštevanju rokov iz člena 17.

POGLAVJE V

STROŠKI DNEVNEGA ODSTOPANJA

Člen 19

Splošne določbe

1.   Uporabniki omrežja so zavezani k plačilu ali upravičeni do prejema plačil (kot je primerno) za stroške dnevnega odstopanja v zvezi z njihovo količino dnevnega odstopanja za vsak dan dobave plina.

2.   Operater prenosnega sistema stroške dnevnega odstopanja navede ločeno na računih, ki jih izstavi uporabnikom omrežja.

3.   Stroški dnevnega odstopanja odražajo izdatke in upoštevajo cene, povezane z morebitnimi ukrepi izravnave operaterja prenosnega sistema, ter majhno prilagoditev iz člena 22(6).

Člen 20

Metodologija za izračun stroškov dnevnega odstopanja

1.   Operater prenosnega sistema predloži metodologijo za izračun stroškov dnevnega odstopanja, ki se uporablja v njegovem območju izravnave, v odobritev nacionalnemu regulativnemu organu.

2.   Ko se metodologija za izračun stroškov dnevnega odstopanja odobri, se objavi na ustrezni spletni strani. Vse njene posodobitve se objavijo pravočasno.

3.   Metodologija za izračun stroškov dnevnega odstopanja opredeljuje:

| (a) | izračun količine dnevnega odstopanja iz člena 21; |
| --- | --- |

(a)

izračun količine dnevnega odstopanja iz člena 21;

| (b) | oblikovanje veljavne cene iz člena 22 ter |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje veljavne cene iz člena 22 ter

| (c) | vse druge potrebne parametre. |
| --- | --- |

(c)

vse druge potrebne parametre.

Člen 21

Izračun količine dnevnega odstopanja

1.   Operater prenosnega sistema izračuna količino dnevnega odstopanja za portfelj za izravnavo vsakega uporabnika omrežja v skladu z naslednjo formulo:

količina dnevnega odstopanja = predaje – prevzemi

2.   Izračun količine dnevnega odstopanja se ustrezno prilagodi, če:

| (a) | je na voljo storitev prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda in/ali |
| --- | --- |

(a)

je na voljo storitev prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda in/ali

| (b) | obstaja kakršen koli dogovor, v skladu s katerim uporabniki omrežja zagotavljajo plin, vključno s plinom v naravi, za pokritje:






  (i) | plina, ki ne šteje kot prevzem, na primer izgube, merske napake, in/ali |
| --- | --- | --- |

(b)

obstaja kakršen koli dogovor, v skladu s katerim uporabniki omrežja zagotavljajo plin, vključno s plinom v naravi, za pokritje:

(i)

plina, ki ne šteje kot prevzem, na primer izgube, merske napake, in/ali

| (ii) | plina, ki ga operater prenosnega sistema uporabi za delovanje sistema, kot je kurilni plin. |
| --- | --- |

(ii)

plina, ki ga operater prenosnega sistema uporabi za delovanje sistema, kot je kurilni plin.

3.   Če je vsota predaj uporabnika omrežja za dan dobave plina enaka vsoti njegovih prevzemov za dan dobave plina, se šteje, da je uporabnik omrežja dosegel izravnavo za dan dobave plina.

4.   Če vsota predaj uporabnika omrežja za dan dobave plina ni enaka vsoti njegovih prevzemov za dan dobave plina, se šteje, da uporabnik omrežja ni dosegel izravnave za dan dobave plina in uporabijo se stroški dnevnega odstopanja v skladu s členom 23.

5.   Operater prenosnega sistema sporoči uporabniku omrežja začetne in končne količine dnevnega odstopanja v skladu s členom 37.

6.   Stroški dnevnega odstopanja temeljijo na končni količini dnevnega odstopanja.

Člen 22

Veljavna cena

1.   Za namen izračuna stroškov dnevnega odstopanja, kot predvideva člen 23, se veljavna cena določi kot:

| (a) | mejna prodajna cena, če je količina dnevnega odstopanja pozitivna (tj. predaje uporabnika omrežja za dan dobave plina presegajo prevzeme za dan dobave plina); ali |
| --- | --- |

(a)

mejna prodajna cena, če je količina dnevnega odstopanja pozitivna (tj. predaje uporabnika omrežja za dan dobave plina presegajo prevzeme za dan dobave plina); ali

| (b) | mejna nakupna cena, če je količina dnevnega odstopanja negativna (tj. prevzemi uporabnika omrežja za dan dobave plina presegajo predaje za dan dobave plina). |
| --- | --- |

(b)

mejna nakupna cena, če je količina dnevnega odstopanja negativna (tj. prevzemi uporabnika omrežja za dan dobave plina presegajo predaje za dan dobave plina).

2.   Mejna prodajna cena in mejna nakupna cena se izračunata za vsak dan dobave plina v skladu z naslednjim:

| (a) | mejna prodajna cena je nižja izmed:






  (i) | najnižje cene morebitnih prodaj nazivnih produktov, v katerih je sodeloval operater prenosnega sistema za dan dobave plina; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

mejna prodajna cena je nižja izmed:

(i)

najnižje cene morebitnih prodaj nazivnih produktov, v katerih je sodeloval operater prenosnega sistema za dan dobave plina; ali

| (ii) | tehtane povprečne cene plina za dan dobave plina, zmanjšane za majhno prilagoditev; |
| --- | --- |

(ii)

tehtane povprečne cene plina za dan dobave plina, zmanjšane za majhno prilagoditev;

| (b) | mejna nakupna cena je višja izmed:






  (i) | najvišje cene morebitnih nakupov nazivnih produktov, v katerih je sodeloval operater prenosnega sistema za dan dobave plina; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

mejna nakupna cena je višja izmed:

(i)

najvišje cene morebitnih nakupov nazivnih produktov, v katerih je sodeloval operater prenosnega sistema za dan dobave plina; ali

| (ii) | tehtane povprečne cene plina za dan dobave plina, povečane za majhno prilagoditev. |
| --- | --- |

(ii)

tehtane povprečne cene plina za dan dobave plina, povečane za majhno prilagoditev.

3.   Za namen določitve mejne prodajne cene, mejne nakupne cene in tehtane povprečne cene se povezano trgovanje izvede na trgovalnih platformah, ki jih predhodno opredeli operater prenosnega sistema in odobri nacionalni regulativni organ. Tehtana povprečna cena pomeni na podlagi energije tehtano povprečno ceno iz trgovanj z nazivnimi produkti na virtualni trgovalni točki za dan dobave plina.

4.   Privzeto pravilo se določi, če odstavek 2(a) in (b) ne omogoča oblikovanja mejne prodajne cene in/ali mejne nakupne cene.

5.   Na podlagi soglasja nacionalnega regulativnega organa se lahko cena lokacijskih produktov upošteva za namen določanja mejne prodajne cene, mejne nakupne cene in tehtane povprečne cene, če to predlaga operater prenosnega sistema ob ustreznem upoštevanju obsega uporabe lokacijskih produktov s strani operaterja prenosnega sistema.

6.   Majhna prilagoditev:

| (a) | spodbuja uporabnike omrežja, da izravnajo svoje predaje in prevzeme; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja uporabnike omrežja, da izravnajo svoje predaje in prevzeme;

| (b) | se oblikuje in uporablja nediskriminatorno, da:






  (i) | ne odvrača od vstopa na trg; |
| --- | --- | --- |

(b)

se oblikuje in uporablja nediskriminatorno, da:

(i)

ne odvrača od vstopa na trg;

| (ii) | ne ovira razvoja konkurenčnih trgov; |
| --- | --- |

(ii)

ne ovira razvoja konkurenčnih trgov;

| (c) | nima škodljivega vpliva na čezmejno trgovino; |
| --- | --- |

(c)

nima škodljivega vpliva na čezmejno trgovino;

| (d) | ne povzroči čezmerne finančne izpostavljenosti uporabnikov omrežja stroškom dnevnega odstopanja. |
| --- | --- |

(d)

ne povzroči čezmerne finančne izpostavljenosti uporabnikov omrežja stroškom dnevnega odstopanja.

7.   Vrednost majhne prilagoditve je lahko različna za določanje mejne nakupne cene in mejne prodajne cene. Vrednost majhne prilagoditve ne presega deset odstotkov tehtane povprečne cene, razen če lahko zadevni operater prenosnega sistema to utemelji nacionalnemu regulativnemu organu in pridobi njegovo soglasje v skladu s členom 20.

Člen 23

Stroški dnevnega odstopanja

1.   Za izračun stroškov dnevnega odstopanja za vsakega uporabnika omrežja operater prenosnega sistema pomnoži količino dnevnega odstopanja z veljavno ceno, ki je določena v skladu s členom 22.

2.   Stroški dnevnega odstopanja se uporabljajo, kot sledi:

| (a) | če je količina dnevnega odstopanja uporabnika omrežja za dan dobave plina pozitivna, se šteje, da uporabnik omrežja prodal operaterju prenosnega sistema plin v količini, ki je enaka količini dnevnega odstopanja, zato je od operaterja prenosnega sistema upravičen do prejema dobropisa na podlagi stroškov dnevnega odstopanja; ter |
| --- | --- |

(a)

če je količina dnevnega odstopanja uporabnika omrežja za dan dobave plina pozitivna, se šteje, da uporabnik omrežja prodal operaterju prenosnega sistema plin v količini, ki je enaka količini dnevnega odstopanja, zato je od operaterja prenosnega sistema upravičen do prejema dobropisa na podlagi stroškov dnevnega odstopanja; ter

| (b) | če je količina dnevnega odstopanja uporabnika omrežja za dan dobave plina negativna, se šteje, da je uporabnik omrežja kupil od operaterja prenosnega sistema plin v količini, ki je enaka količini dnevnega odstopanja, zato je obvezan plačati stroške dnevnega odstopanja operaterju prenosnega sistema. |
| --- | --- |

(b)

če je količina dnevnega odstopanja uporabnika omrežja za dan dobave plina negativna, se šteje, da je uporabnik omrežja kupil od operaterja prenosnega sistema plin v količini, ki je enaka količini dnevnega odstopanja, zato je obvezan plačati stroške dnevnega odstopanja operaterju prenosnega sistema.

POGLAVJE VI

OBVEZNOSTI ZNOTRAJ DNEVA

Člen 24

Splošne določbe

1.   Operater prenosnega sistema ima pravico uporabiti obveznosti znotraj dneva samo za spodbujanje uporabnikov omrežja, da upravljajo svojo pozicijo znotraj dneva s ciljem, da se zagotovi sistemska celovitost njegovega prenosnega omrežja in čim večje zmanjšanje potrebe po izvajanju ukrepov izravnave.

2.   Če mora operater prenosnega sistema uporabnikom omrežja posredovati informacije, da jim omogoči upravljanje njihovih izpostavljenosti, povezanih s pozicijami znotraj dneva, jim jih posreduje redno. Po potrebi se te informacije posredujejo na zahtevo, ki jo vsak uporabnik omrežja predloži enkrat.

Člen 25

Vrste obveznosti znotraj dneva

Obstajajo tri vrste obveznosti znotraj dneva, vsaka vrsta pa spodbuja uporabnika omrežja k posebnemu cilju, kot opredeljuje ta člen:

| 1. | Sistemska obveznost znotraj dneva
  je namenjena spodbujanju uporabnikov omrežja, da ohranijo prenosno omrežje v mejah obratovanja, in določa naslednje:






  (a) | meje obratovanja prenosnega omrežja, znotraj katerih mora ostati; |
| --- | --- | --- |

1.

Sistemska obveznost znotraj dneva

je namenjena spodbujanju uporabnikov omrežja, da ohranijo prenosno omrežje v mejah obratovanja, in določa naslednje:

(a)

meje obratovanja prenosnega omrežja, znotraj katerih mora ostati;

| (b) | ukrepe, ki jih uporabniki omrežja lahko izvedejo, da ohranijo prenosno omrežje v mejah obratovanja; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, ki jih uporabniki omrežja lahko izvedejo, da ohranijo prenosno omrežje v mejah obratovanja;

| (c) | posledične ukrepe izravnave operaterja prenosnega sistema v primeru približanja mejam obratovanja prenosnega omrežja ali njihovega preseganja; |
| --- | --- |

(c)

posledične ukrepe izravnave operaterja prenosnega sistema v primeru približanja mejam obratovanja prenosnega omrežja ali njihovega preseganja;

| (d) | dodelitev stroškov in/ali prihodkov uporabnikom omrežja in/ali posledice za pozicijo znotraj dneva teh uporabnikov omrežja kot rezultat ukrepov izravnave, ki jih je izvedel operater prenosnega sistema; |
| --- | --- |

(d)

dodelitev stroškov in/ali prihodkov uporabnikom omrežja in/ali posledice za pozicijo znotraj dneva teh uporabnikov omrežja kot rezultat ukrepov izravnave, ki jih je izvedel operater prenosnega sistema;

| (e) | s tem povezane stroške, ki temeljijo na posamezni poziciji znotraj dneva uporabnika omrežja. |
| --- | --- |

(e)

s tem povezane stroške, ki temeljijo na posamezni poziciji znotraj dneva uporabnika omrežja.

| 2. | Portfeljska obveznost znotraj dneva
  je namenjena spodbujanju uporabnikov omrežja, da ohranijo svojo pozicijo znotraj dneva dobave plina v predhodno določenem območju, in določa naslednje:






  (a) | za vsak portfelj za izravnavo obseg, v katerem mora ta portfelj za izravnavo ostati; |
| --- | --- | --- |

2.

Portfeljska obveznost znotraj dneva

je namenjena spodbujanju uporabnikov omrežja, da ohranijo svojo pozicijo znotraj dneva dobave plina v predhodno določenem območju, in določa naslednje:

(a)

za vsak portfelj za izravnavo obseg, v katerem mora ta portfelj za izravnavo ostati;

| (b) | kako se določi zgoraj omenjeni obseg; |
| --- | --- |

(b)

kako se določi zgoraj omenjeni obseg;

| (c) | posledice za uporabnike omrežja, ki ne ostanejo znotraj opredeljenega obsega, in, kjer je to primerno, podrobnosti o oblikovanju vseh ustreznih stroškov; |
| --- | --- |

(c)

posledice za uporabnike omrežja, ki ne ostanejo znotraj opredeljenega obsega, in, kjer je to primerno, podrobnosti o oblikovanju vseh ustreznih stroškov;

| (d) | s tem povezane stroške, ki temeljijo na posamezni poziciji znotraj dneva uporabnika omrežja. |
| --- | --- |

(d)

s tem povezane stroške, ki temeljijo na posamezni poziciji znotraj dneva uporabnika omrežja.

| 3. | Obveznost znotraj dneva na vstopno-izstopni točki
  je namenjena spodbujanju uporabnikov omrežja, da omejijo pretok plina ali spremembe v pretoku plina v določenih okoliščinah na določenih vstopno-izstopnih točkah, in določa naslednje:






  (a) | omejitve pretoka plina in/ali spremembe v pretoku plina; |
| --- | --- | --- |

3.

Obveznost znotraj dneva na vstopno-izstopni točki

je namenjena spodbujanju uporabnikov omrežja, da omejijo pretok plina ali spremembe v pretoku plina v določenih okoliščinah na določenih vstopno-izstopnih točkah, in določa naslednje:

(a)

omejitve pretoka plina in/ali spremembe v pretoku plina;

| (b) | vstopno in/ali izstopno točko ali skupine vstopnih in/ali izstopnih točk, za katere veljajo te omejitve; |
| --- | --- |

(b)

vstopno in/ali izstopno točko ali skupine vstopnih in/ali izstopnih točk, za katere veljajo te omejitve;

| (c) | pogoje, pod katerimi se uporabljajo te omejitve; |
| --- | --- |

(c)

pogoje, pod katerimi se uporabljajo te omejitve;

| (d) | posledice neskladnosti s temi omejitvami. |
| --- | --- |

(d)

posledice neskladnosti s temi omejitvami.

Ta obveznost obstaja poleg vseh drugih sporazumov s končnimi potrošniki, ki med drugim vsebujejo lokacijske posebne omejitve in obveznosti glede fizičnega pretoka plina.

Člen 26

Zahteve glede obveznosti znotraj dneva

1.   Operater prenosnega sistema lahko nacionalnemu regulativnemu organu predlaga obveznost znotraj dneva ali njeno spremembo, ki združuje lastnosti različnih vrst, opisanih v členu 25, pod pogojem, da predlog izpolnjuje pogoje iz odstavka 2. Pravica operaterja prenosnega sistema, da predloži predlog, ne posega v pravico nacionalnega regulativnega organa, da sprejme odločitev o lastni pobudi.

2.   Vsaka obveznost znotraj dneva izpolnjuje naslednja merila:

| (a) | obveznost znotraj dneva in s tem povezani morebitni stroški znotraj dneva ne predstavljajo nobene nedopustne ovire za čezmejno trgovino in vstop novih uporabnikov omrežja na zadevni trg; |
| --- | --- |

(a)

obveznost znotraj dneva in s tem povezani morebitni stroški znotraj dneva ne predstavljajo nobene nedopustne ovire za čezmejno trgovino in vstop novih uporabnikov omrežja na zadevni trg;

| (b) | obveznost znotraj dneva se uporablja samo, če se uporabnikom omrežja posredujejo ustrezne informacije pred uveljavitvijo možnih stroškov znotraj dneva za njihove predaje in/ali prevzeme in če imajo razumna sredstva, da se odzovejo z upravljanjem svoje izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(b)

obveznost znotraj dneva se uporablja samo, če se uporabnikom omrežja posredujejo ustrezne informacije pred uveljavitvijo možnih stroškov znotraj dneva za njihove predaje in/ali prevzeme in če imajo razumna sredstva, da se odzovejo z upravljanjem svoje izpostavljenosti;

| (c) | glavni stroški, ki nastanejo uporabnikom omrežja v zvezi z njihovimi obveznostmi izravnave, so povezani z njihovo pozicijo ob koncu dneva dobave plina; |
| --- | --- |

(c)

glavni stroški, ki nastanejo uporabnikom omrežja v zvezi z njihovimi obveznostmi izravnave, so povezani z njihovo pozicijo ob koncu dneva dobave plina;

| (d) | stroški znotraj dneva v možnem obsegu odražajo stroške operaterja prenosnega sistema za izvajanje vseh povezanih ukrepov izravnave; |
| --- | --- |

(d)

stroški znotraj dneva v možnem obsegu odražajo stroške operaterja prenosnega sistema za izvajanje vseh povezanih ukrepov izravnave;

| (e) | obveznost znotraj dneva ne povzroči, da uporabniki omrežja dosežejo finančno poravnavo na pozicijo, enako nič, v dnevu dobave plina; |
| --- | --- |

(e)

obveznost znotraj dneva ne povzroči, da uporabniki omrežja dosežejo finančno poravnavo na pozicijo, enako nič, v dnevu dobave plina;

| (f) | koristi uvedbe obveznosti znotraj dneva v smislu gospodarnega in učinkovitega delovanja prenosnega omrežja pretehtajo vse njihove možne negative vplive, vključno na likvidnost trgovanja na virtualni trgovalni točki. |
| --- | --- |

(f)

koristi uvedbe obveznosti znotraj dneva v smislu gospodarnega in učinkovitega delovanja prenosnega omrežja pretehtajo vse njihove možne negative vplive, vključno na likvidnost trgovanja na virtualni trgovalni točki.

3.   Operater prenosnega sistema lahko predlaga različne obveznosti znotraj dneva za posamezne kategorije vstopnih ali izstopnih točk z namenom, da zagotovi boljše spodbude za različne kategorije uporabnikov omrežja in da se izogne navzkrižnemu subvencioniranju. Pravica operaterja prenosnega sistema, da predloži predlog, ne posega v pravico nacionalnega regulativnega organa, da sprejme odločitev o lastni pobudi.

4.   Operater prenosnega sistema se posvetuje z deležniki, vključno z nacionalnimi regulativnimi organi, prizadetimi operaterji distribucijskih sistemov in operaterji prenosnih sistemov v sosednjih območjih izravnave o kateri koli obveznosti znotraj dneva, ki jo namerava uvesti, vključno z metodologijo in predpostavkami, na podlagi katerih je bilo sklenjeno, da izpolnjuje merila, določena v odstavku 2.

5.   Po posvetovalnem postopku operater prenosnega sistema pripravi dokument s priporočili, ki zajema končni predlog in analizo:

| (a) | potreb po obveznostih znotraj dneva ob upoštevanju značilnosti prenosnega omrežja in prilagodljivosti, ki je operaterju prenosnega sistema na voljo z nakupovanjem ali prodajanjem kratkoročnih standardiziranih produktov ali uporabo storitev izravnave v skladu s poglavjem III; |
| --- | --- |

(a)

potreb po obveznostih znotraj dneva ob upoštevanju značilnosti prenosnega omrežja in prilagodljivosti, ki je operaterju prenosnega sistema na voljo z nakupovanjem ali prodajanjem kratkoročnih standardiziranih produktov ali uporabo storitev izravnave v skladu s poglavjem III;

| (b) | informacij, ki so na voljo, da se uporabnikom omrežja omogoči pravočasno upravljanje njihovih pozicij znotraj dneva; |
| --- | --- |

(b)

informacij, ki so na voljo, da se uporabnikom omrežja omogoči pravočasno upravljanje njihovih pozicij znotraj dneva;

| (c) | pričakovanega finančnega vpliva na uporabnike omrežja; |
| --- | --- |

(c)

pričakovanega finančnega vpliva na uporabnike omrežja;

| (d) | učinka vstopa novih uporabnikov omrežja na zadevni trg, vključno z vsemi neupravičenimi negativnimi vplivi nanj; |
| --- | --- |

(d)

učinka vstopa novih uporabnikov omrežja na zadevni trg, vključno z vsemi neupravičenimi negativnimi vplivi nanj;

| (e) | učinka čezmejne trgovine, vključno z morebitnim učinkom na izravnavo v sosednjih območjih izravnave; |
| --- | --- |

(e)

učinka čezmejne trgovine, vključno z morebitnim učinkom na izravnavo v sosednjih območjih izravnave;

| (f) | vpliva na kratkoročni veleprodajni trg s plinom, vključno z njegovo likvidnostjo; |
| --- | --- |

(f)

vpliva na kratkoročni veleprodajni trg s plinom, vključno z njegovo likvidnostjo;

| (g) | nediskriminatorne narave obveznosti znotraj dneva. |
| --- | --- |

(g)

nediskriminatorne narave obveznosti znotraj dneva.

6.   Operater prenosnega sistema predloži dokument s priporočili nacionalnemu regulativnemu organu, da ta odobri predlog v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 27. Operater prenosnega sistema istočasno objavi ta dokument s priporočili, ob upoštevanju morebitnih obveznosti glede zaupnosti, in ga pošlje v vednost ENTSOG.

Člen 27

Odločanje nacionalnega regulativnega organa

1.   Nacionalni organ sprejme in objavi utemeljeno odločitev v šestih mesecih od prejema popolnega dokumenta s priporočili. Pri odločanju o odobritvi predlagane obveznosti znotraj dneva nacionalni regulativni organ oceni, ali ta obveznost znotraj dneva izpolnjuje merila, določena v členu 26(2).

2.   Nacionalni regulativni organ se pred sprejetjem utemeljene odločitve posvetuje z nacionalnimi regulativnimi organi sosednjih držav članic in upošteva njihova mnenja. Sosednji nacionalni regulativni organ(-i) lahko Agencijo zaprosi(-jo) za mnenje o odločitvi iz odstavka 1 v skladu s členom 7(4) Uredbe (ES) št. 713/2009.

Člen 28

Obstoječe obveznosti znotraj dneva

Če ima operater prenosnega sistema obveznosti znotraj dneva na dan, ko stopi v veljavo ta uredba, ta operater prenosnega sistema v šestih mesecih od tega dne izvede postopek iz člena 26(5) do (7) in obveznost(-i) znotraj dneva predloži nacionalnemu regulativnemu organu v odobritev v skladu s členom 27, da lahko nadaljuje z njeno (njihovo) uporabo.

POGLAVJE VII

DOGOVORI O NEVTRALNOSTI

Člen 29

Načela nevtralnosti

1.   Operater prenosnega sistema ne pridobi koristi ali utrpi izgube s plačilom ali prejemom stroškov dnevnega odstopanja, stroškov znotraj dneva, stroškov ukrepov izravnave in drugih stroškov, povezanih z njegovimi dejavnostmi izravnave, ki se štejejo za vse dejavnosti, ki jih izvede operater prenosnih sistemov, da izpolnijo obveznosti, določene v tej uredbi.

2.   Operater prenosnega sistema prenese na uporabnike omrežja:

| (a) | vse stroške in prihodke, ki izhajajo iz stroškov dnevnega odstopanja in stroškov znotraj dneva; |
| --- | --- |

(a)

vse stroške in prihodke, ki izhajajo iz stroškov dnevnega odstopanja in stroškov znotraj dneva;

| (b) | vse stroške in prihodke, ki izhajajo iz ukrepov izravnave, izvedenih v skladu s členom 9, razen če nacionalni regulativni organ meni, da so ti stroški in prihodki nastali neučinkovito glede na veljavne nacionalne predpise. Takšno mnenje temelji na oceni, ki:






  (i) | prikazuje, v kolikšnem obsegu bi lahko operater prenosnega sistema razumno zmanjšal nastale stroške pri izvajanju ukrepa izravnave; ter |
| --- | --- | --- |

(b)

vse stroške in prihodke, ki izhajajo iz ukrepov izravnave, izvedenih v skladu s členom 9, razen če nacionalni regulativni organ meni, da so ti stroški in prihodki nastali neučinkovito glede na veljavne nacionalne predpise. Takšno mnenje temelji na oceni, ki:

(i)

prikazuje, v kolikšnem obsegu bi lahko operater prenosnega sistema razumno zmanjšal nastale stroške pri izvajanju ukrepa izravnave; ter

| (ii) | se opravi glede na informacije, čas in orodja, ki so bili operaterju prenosnega sistema na voljo, ko se je odločil za izvajanje ukrepa izravnave; |
| --- | --- |

(ii)

se opravi glede na informacije, čas in orodja, ki so bili operaterju prenosnega sistema na voljo, ko se je odločil za izvajanje ukrepa izravnave;

| (c) | vse druge stroške in prihodke, ki so povezani z dejavnostmi izravnave, ki jih je izvedel operater prenosnega sistema, razen če nacionalni regulativni organ meni, da so ti stroški in prihodki nastali neučinkovito glede na veljavne nacionalne predpise. |
| --- | --- |

(c)

vse druge stroške in prihodke, ki so povezani z dejavnostmi izravnave, ki jih je izvedel operater prenosnega sistema, razen če nacionalni regulativni organ meni, da so ti stroški in prihodki nastali neučinkovito glede na veljavne nacionalne predpise.

3.   Če se izvrši spodbuda za učinkovito izvajanje ukrepov izravnave, je skupna finančna izguba omejena na neučinkovito nastale stroške in prihodke operaterja prenosnega sistema.

4.   Operaterji prenosnih sistemov objavijo ustrezne podatke o skupnih stroških iz odstavka 1 in o skupnih stroških nevtralnosti za izravnavo vsaj tako pogosto, kot se ti stroški zaračunavajo uporabnikom omrežja, vendar najmanj enkrat na mesec.

5.   Ne glede na odstavka 1 in 2 je lahko operater prenosnega sistema kot ponudnik izravnave vključen v mehanizem spodbud iz člena 11.

Člen 30

Denarni tokovi iz stroškov nevtralnosti za izravnavo

1.   Stroške nevtralnosti za izravnavo plača ali prejme zadevni uporabnik omrežja.

2.   Nacionalni regulativni organ vzpostavi ali odobri in objavi metodologijo za izračun stroškov nevtralnosti za izravnavo, vključno z njihovo razdelitvijo med uporabnike omrežja in pravili o upravljanju kreditnega tveganja.

3.   Stroški nevtralnosti za izravnavo so sorazmerni z obsegom uporabe zadevnih vstopnih ali izstopnih točk ali prenosnega omrežja s strani uporabnika omrežja.

4.   Stroški nevtralnosti za izravnavo se izkazujejo ločeno ob izdaji računov uporabnikom omrežja; računu se predložijo zadostne dodatne informacije, ki so opredeljene v metodologiji iz odstavka 2.

5.   Če se uporabi varianta 2 modela za informacije in če lahko stroški nevtralnosti za izravnavo temeljijo na predvidenih stroških in prihodkih, metodologija operaterja prenosnega sistema za izračun stroškov nevtralnosti za izravnavo predpisuje pravila o ločenih stroških nevtralnosti za izravnavo za ne dnevno merjene prevzeme.

6.   Kjer je to primerno, metodologija operaterja prenosnega sistema za izračun stroškov nevtralnosti za izravnavo lahko predpisuje pravila o delitvi stroškov nevtralnosti za izravnavo na elemente in posledični razdelitvi ustreznih zneskov med uporabnike omrežja, da se zmanjša navzkrižno subvencioniranje.

Člen 31

Dogovori o upravljanju kreditnega tveganja

1.   Operater prenosnega sistema ima pravico sprejeti potrebne ukrepe in uporabnikom omrežja predpisati zadevne pogodbene zahteve, vključno s finančnim zavarovanjem, da zmanjša njihove zamude pri plačilih v zvezi z vsemi zapadlimi plačili stroškov iz členov 29 in 30.

2.   Pogodbene zahteve zagotavljajo pregledno in enakovredno obravnavo, so sorazmerne z namenom in opredeljene v metodologiji iz člena 30(2).

3.   Če je neplačilo mogoče pripisati uporabniku omrežja, operater prenosnega sistema ni obvezan kriti nastale izgube, pod pogojem, da so bili ukrepi in zahteve iz odstavkov 1 in 2 ustrezno izvedeni in da se izguba povrne v skladu z metodologijo iz člena 30(2).

POGLAVJE VIII

ZAGOTAVLJANJE INFORMACIJ

Člen 32

Obveznosti operaterjev prenosnih sistemov glede obveščanja uporabnikov omrežja

Informacije, ki jih operater prenosnega sistema posreduje uporabnikom omrežja, se nanašajo na:

| 1. | splošno stanje prenosnega omrežja v skladu s točko 3.4(5) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009; |
| --- | --- |

1.

splošno stanje prenosnega omrežja v skladu s točko 3.4(5) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009;

| 2. | ukrepe izravnave s strani operaterja prenosnega sistema iz poglavja III; |
| --- | --- |

2.

ukrepe izravnave s strani operaterja prenosnega sistema iz poglavja III;

| 3. | predaje in prevzeme uporabnika omrežja za dan dobave plina iz členov 33 do 42. |
| --- | --- |

3.

predaje in prevzeme uporabnika omrežja za dan dobave plina iz členov 33 do 42.

Člen 33

Splošne določbe

1.   Če operater prenosnega sistema ne zagotavlja informacij v skladu s točko 3.1.2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009, operater prenosnega sistema zagotovi vse informacije iz člena 32 na naslednji način:

| (a) | na spletni strani operaterja prenosnega sistema ali drugega sistema, ki zagotavlja informacije v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(a)

na spletni strani operaterja prenosnega sistema ali drugega sistema, ki zagotavlja informacije v elektronski obliki;

| (b) | brezplačno dostopno uporabnikom omrežja; |
| --- | --- |

(b)

brezplačno dostopno uporabnikom omrežja;

| (c) | uporabniku prijazno; |
| --- | --- |

(c)

uporabniku prijazno;

| (d) | jasno, količinsko opredeljivo in lahko dostopno; |
| --- | --- |

(d)

jasno, količinsko opredeljivo in lahko dostopno;

| (e) | nediskriminatorno; |
| --- | --- |

(e)

nediskriminatorno;

| (f) | podano v skladnih enotah, bodisi v kWh ali kWh/d in kWh/h; |
| --- | --- |

(f)

podano v skladnih enotah, bodisi v kWh ali kWh/d in kWh/h;

| (g) | v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice in v angleščini. |
| --- | --- |

(g)

v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice in v angleščini.

2.   Če izmerjene količine ni mogoče pridobiti s števca, se lahko uporabi nadomestna vrednost. Ta nadomestna vrednost se uporablja kot alternativna referenčna vrednost, za katero operater prenosnega sistema ne daje nobenega dodatnega jamstva.

3.   Zagotavljanje dostopa do informacij se ne razlaga kot predložitev kakršnega koli posebnega jamstva, razen glede razpoložljivosti teh informacij v opredeljenem formatu in načinu, na primer prek spletišča ali spletnega naslova, ter povezanega dostopa uporabnikov omrežja do teh informacij v običajnih pogojih uporabe. Operaterji prenosnih sistemov niso v nobenem primeru odgovorni za zagotovitev kakršnega koli dodatnega jamstva, zlasti glede sistema IT uporabnikov omrežja.

4.   Nacionalni regulativni organ se odloči za en model zagotavljanja informacij v posameznem območju izravnave. Za zagotavljanje informacij o predajah in prevzemih, merjenih znotraj dneva, se uporabljajo enaka pravila za vse modele.

5.   Za območja izravnave, kjer naj bi se po začetku veljavnosti te uredbe uporabljala varianta 2 modela za zagotavljanje informacij, operater prenosnega sistema ali pristojni nacionalni regulativni organ izvede predhodno tržno posvetovanje.

Člen 34

Predaje in prevzemi, merjeni znotraj dneva

1.   Za predaje in prevzeme v območju izravnave, ki so merjeni znotraj dneva, operater prenosnega sistema razen potrjene količine ni obvezan posredovati informacij, če je dodelitev uporabniku omrežja enaka njegovi potrjeni količini.

2.   Za predaje in prevzeme v območju izravnave, kjer dodelitev uporabniku omrežja ni enaka njegovi potrjeni količini, operater prenosnega sistema na dan dobave plina D posreduje uporabnikom omrežja najmanj dve posodobitvi njihovih izmerjenih pretokov, vsaj za skupne predaje in prevzeme, merjene znotraj dneva, pri čemer se odloči za eno izmed spodnjih dveh možnosti:

| (a) | vsaka posodobitev zajema plinske tokove od začetka dneva dobave plina D ali |
| --- | --- |

(a)

vsaka posodobitev zajema plinske tokove od začetka dneva dobave plina D ali

| (b) | vsaka posodobitev zajema dodatne mejne pretoke plina po pretoku, o katerem se je poročalo v prejšnji posodobitvi. |
| --- | --- |

(b)

vsaka posodobitev zajema dodatne mejne pretoke plina po pretoku, o katerem se je poročalo v prejšnji posodobitvi.

3.   Prve posodobitve zajemajo vsaj štiri ure pretoka plina znotraj dneva dobave plina D. Te posodobitve se zagotovijo čim prej in v štirih urah po pretoku plina ter najpozneje do 17.00 UTC (zimski čas) ali 16.00 UTC (poletni čas).

4.   Čas posredovanja druge posodobitve se določi ob soglasju nacionalnega regulativnega organa in ga objavi operater prenosnega sistema.

5.   Operater prenosnega sistema lahko od uporabnikov omrežja zahteva, da navedejo, do katerih informacij iz odstavka 2 imajo dostop. Na podlagi prejetega odgovora ta operater prenosnega sistema zagotovi uporabniku omrežja tiste informacije, do katerih nima dostopa, v skladu z odstavki 2 do 4.

6.   Če operater prenosnega sistema ni odgovoren za razdeljevanje količin plina med uporabnike omrežja v sklopu postopka dodeljevanja, ne glede na odstavek 2 posreduje na dan dobave plina D vsaj skupne vrednosti predaj in prevzemov najmanj dvakrat na dan za ta dan dobave plina D.

Člen 35

Dnevno merjeni prevzemi

1.   Če se uporablja varianta 1 modela za zagotavljanje informacij, operater prenosnega sistema na dan dobave plina D zagotovi uporabnikom omrežja najmanj dve posodobitvi njihovega deleža izmerjenih pretokov vsaj za skupne dnevno izmerjene prevzeme, pri čemer se odloči za eno izmed spodnjih dveh možnosti:

| (a) | vsaka posodobitev zajema plinske tokove od začetka dneva dobave plina D ali |
| --- | --- |

(a)

vsaka posodobitev zajema plinske tokove od začetka dneva dobave plina D ali

| (b) | vsaka posodobitev zajema dodatne mejne pretoke plina po pretoku, o katerem se je poročalo v prejšnji posodobitvi. |
| --- | --- |

(b)

vsaka posodobitev zajema dodatne mejne pretoke plina po pretoku, o katerem se je poročalo v prejšnji posodobitvi.

2.   Vsaka posodobitev se posreduje v dveh urah od konca zadnje ure pretokov plina.

Člen 36

Ne dnevno merjeni prevzemi

1.   Če se uporablja osnovni primer modela za zagotavljanje informacij:

| (a) | operater prenosnega sistema na dan dobave plina D-1 posreduje uporabnikom omrežja prognozo njihovih ne dnevno merjenih prevzemov za dan dobave plina D najpozneje do 12.00 UTC (zimski čas) ali 11.00 UTC (poletni čas); |
| --- | --- |

(a)

operater prenosnega sistema na dan dobave plina D-1 posreduje uporabnikom omrežja prognozo njihovih ne dnevno merjenih prevzemov za dan dobave plina D najpozneje do 12.00 UTC (zimski čas) ali 11.00 UTC (poletni čas);

| (b) | operater prenosnega sistema na dan dobave plina D posreduje uporabnikom omrežja najmanj dve posodobitvi prognoze njihovih ne dnevno merjenih prevzemov. |
| --- | --- |

(b)

operater prenosnega sistema na dan dobave plina D posreduje uporabnikom omrežja najmanj dve posodobitvi prognoze njihovih ne dnevno merjenih prevzemov.

2.   Prva posodobitev se posreduje najpozneje do 13.00 UTC (zimski čas) ali 12.00 UTC (poletni čas).

3.   Čas posredovanja druge posodobitve se določi ob soglasju nacionalnega regulativnega organa in ga objavi operater prenosnega sistema. Pri tem se upošteva naslednje:

| (a) | dostop do kratkoročnih standardiziranih produktov na trgovalni platformi; |
| --- | --- |

(a)

dostop do kratkoročnih standardiziranih produktov na trgovalni platformi;

| (b) | točnost prognoze ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja glede na čas, ko je bila posredovana; |
| --- | --- |

(b)

točnost prognoze ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja glede na čas, ko je bila posredovana;

| (c) | čas, ko se konča obdobje za popravljeno napoved, kot predpisuje člen 15(1); |
| --- | --- |

(c)

čas, ko se konča obdobje za popravljeno napoved, kot predpisuje člen 15(1);

| (d) | čas prve posodobitve prognoze ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja. |
| --- | --- |

(d)

čas prve posodobitve prognoze ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja.

4.   Če se uporablja varianta 1 modela za zagotavljanje informacij, operater prenosnega sistema na dan dobave plina D posreduje uporabnikom omrežja najmanj dve posodobitvi njihovega deleža izmerjenih pretokov vsaj za skupne ne dnevno merjene prevzeme, kot je navedeno v členu 35.

5.   Če se uporablja varianta 2 modela za zagotavljanje informacij, operater prenosnega sistema na dan dobave plina D-1 posreduje uporabnikom omrežja napoved njihovih ne dnevno merjenih prevzemov za dan dobave plina D, kot je navedeno v odstavku 1(a).

Člen 37

Predaje in prevzemi po dnevu dobave plina

1.   Operater prenosnega sistema najpozneje do konca dneva dobave plina D+1 sporoči vsakemu uporabniku omrežja prvotno dodelitev za njegove predaje in prevzeme na dan dobave plina D ter prvotno količino dnevnega odstopanja.

| (a) | V osnovnem primeru in varianti 1 modelov za zagotavljanje informacij se dodeli ves plin, dobavljen v distribucijski sistem; |
| --- | --- |

(a)

V osnovnem primeru in varianti 1 modelov za zagotavljanje informacij se dodeli ves plin, dobavljen v distribucijski sistem;

| (b) | pri varianti 2 modela za zagotavljanje informacij so ne dnevno merjeni prevzemi enaki prognozi ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja za dan vnaprej; |
| --- | --- |

(b)

pri varianti 2 modela za zagotavljanje informacij so ne dnevno merjeni prevzemi enaki prognozi ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja za dan vnaprej;

| (c) | pri varianti 1 modela za zagotavljanje informacij se prvotna dodelitev in prvotna količina dnevnega odstopanja šteje kot končna dodelitev in končna količina dnevnega odstopanja. |
| --- | --- |

(c)

pri varianti 1 modela za zagotavljanje informacij se prvotna dodelitev in prvotna količina dnevnega odstopanja šteje kot končna dodelitev in končna količina dnevnega odstopanja.

2.   Če velja začasni ukrep iz členov 47 do 51, se lahko prvotna dodelitev in prvotna količina dnevnega odstopanja sporočita v treh dneh dobave plina po dnevu dobave plina D, če iz tehničnega in operativnega vidika skladnost z odstavkom 1 ni mogoča.

3.   Operater prenosnega sistema vsakemu uporabniku omrežja sporoči končno dodelitev za njegove predaje in prevzeme ter končno količino dnevnega odstopanja do roka, ki je določen v veljavnih nacionalnih predpisih.

Člen 38

Analiza stroškov in koristi

1.   Operaterji prenosnih sistemov v dveh letih od začetka veljavnosti te uredbe ocenijo stroške in koristi:

| (a) | pogostejšega posredovanja informacij uporabnikom omrežja; |
| --- | --- |

(a)

pogostejšega posredovanja informacij uporabnikom omrežja;

| (b) | skrajšanja povezanih rokov za posredovanje informacij; |
| --- | --- |

(b)

skrajšanja povezanih rokov za posredovanje informacij;

| (c) | večje točnosti posredovanih informacij. |
| --- | --- |

(c)

večje točnosti posredovanih informacij.

V analizi stroškov in koristi je opredeljena razčlenitev stroškov in koristi med kategorijami zadevnih subjektov.

2.   Operater prenosnega sistema se o tej oceni posvetuje z deležniki v sodelovanju z operaterji distribucijskih sistemov, če to nanje vpliva.

3.   Na podlagi rezultatov posvetovanja nacionalni regulativni organ odloči o vseh ustreznih spremembah glede zagotavljanja informacij.

Člen 39

Obveznosti operaterjev distribucijskih sistemov in pripravljavcev prognoz glede obveščanja operaterja prenosnega sistema

1.   Vsak operater distribucijskega sistema, ki je povezan z območjem izravnave, in vsi pripravljavci prognoz operaterjem prenosnih sistemov v ustreznih območjih izravnave posredujejo informacije, ki jih potrebujejo, da lahko posredujejo informacije uporabnikom omrežja v skladu s to uredbo. To zajema predaje in prevzeme v distribucijskem sistemu, ne glede to, ali je tak sistem del območja izravnave ali ne.

2.   Informacije, njihova oblika in postopek posredovanja se opredelijo v sodelovanju z operaterjem prenosnega sistema, operaterjem distribucijskih sistemov in pripravljavcem prognoz, da se zagotovi ustrezno posredovanje informacij uporabnikom omrežja s strani operaterjev prenosnih sistemov v skladu s tem poglavjem, zlasti v skladu z merili iz člena 33(1).

3.   Te informacije se posredujejo operaterju prenosnega sistema v enaki obliki, kot je opredeljena v veljavnih nacionalnih predpisih, in so skladne z obliko, ki jo uporablja operater prenosnega sistema za posredovanje informacij uporabnikom omrežja.

4.   Nacionalni regulativni organ lahko operaterja prenosnega sistema, operaterja distribucijskega sistema in pripravljavca prognoz pozove, naj predlaga mehanizem spodbud za predložitev točne prognoze ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja, ki izpolnjuje merila, določena za operaterja prenosnega sistema iz člena 11(4).

5.   Nacionalni regulativni organ imenuje pripravljavce prognoz v območju izravnave po predhodnem posvetovanju z zadevnimi operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov. Pripravljavec prognoze je odgovoren za pripravo prognoze ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja in po potrebi naknadnih dodelitev. Pripravljavec prognoz je lahko operater prenosnega sistema, operater distribucijskega sistema ali tretja oseba.

Člen 40

Obveznosti operaterjev distribucijskih sistemov glede obveščanja operaterja prenosnega sistema

Operater distribucijskega sistema posreduje operaterju prenosnega sistema informacije o predajah in prevzemih v distribucijskem sistemu, merjenih znotraj dneva in dnevno, v skladu z zahtevami glede obveščanja iz člena 34(2) do (6) ter členov 35 in 37. Te informacije se posredujejo operaterju prenosnega sistema v roku, ki operaterju prenosnega sistema omogoča, da posreduje informacije uporabnikom omrežja.

Člen 41

Obveznosti operaterjev distribucijskih sistemov glede obveščanja pripravljavcev prognoz

1.   Operaterji distribucijskih sistemov so odgovorni za posredovanje zadostnih in posodobljenih informacij pripravljavcu prognoz za namen uporabe metodologije za prognoze ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja, kot določa člen 42(2). Te informacije se posredujejo pravočasno v skladu z roki, ki jih opredelijo pripravljavci prognoz skladno s svojimi potrebami.

2.   Odstavek 1 se smiselno uporablja za varianto 1.

Člen 42

Obveznosti pripravljavcev prognoz glede obveščanja operaterja prenosnega sistema

1.   Pripravljavci prognoz posredujejo operaterju prenosnega sistema prognoze ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja in kasnejših dodelitev v skladu z zahtevami glede obveščanja iz členov 36 in 37. Te informacije se posredujejo operaterju prenosnega sistema v roku, ki zadostuje, da operater prenosnega sistema posreduje informacije uporabnikom omrežja, v primeru prognoz ne dnevno merjenega prevzema za dan vnaprej in znotraj dneva uporabnika omrežja pa najpozneje eno uro pred rokom iz člena 36(1)(a) in (b), razen če se operater prenosnega sistema in pripravljavec prognoz dogovorita o kasnejšem roku, ki zadostuje, da operater prenosnega sistema posreduje te informacije uporabnikom omrežja.

2.   Metodologija za prognoziranje ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja temelji na statističnem modelu povpraševanja, kjer je vsakemu ne dnevno izmerjenemu prevzemu dodeljen profil obremenitve, sestavljen iz formule nihanj v povpraševanju po plinu v primerjavi s spremenljivkami, kot so temperatura, dan v tednu, vrsta odjemalca in čas počitnic. Preden se metodologija sprejme, se o njej posvetuje.

3.   Pripravljavec prognoz objavi poročilo o točnosti prognoz ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja vsaj vsaki dve leti.

4.   Kjer je to primerno, operaterji prenosnega sistema posredujejo podatke o pretokih plina v roku, ki pripravljavcu prognoze omogoča, da izpolni svoje obveznosti iz tega člena.

5.   Odstavki 2 do 4 se smiselno uporabljajo za varianto 1.

POGLAVJE IX

STORITEV PRILAGODLJIVE NOTRANJE ZMOGLJIVOSTI PLINOVODA

Člen 43

Splošne določbe

1.   Operaterji prenosnih sistemov lahko uporabnikom omrežja ponudijo storitev prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda, ko s tem povezane pogoje odobri nacionalni regulativni organ.

2.   Pogoji, ki veljajo za storitev prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda, so skladni z odgovornostjo uporabnika omrežja, da izravna svoje predaje in prevzeme v dnevu dobave plina.

3.   Storitev prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda je omejena na stopnjo prilagodljive notranje zmogljivosti, ki je na voljo v prenosnem omrežju in ki po oceni zadevnega operaterja prenosnega sistema ni potrebna za njegovo opravljanje funkcije prenosa.

4.   Plin, ki ga uporabniki omrežja dobavijo v prenosno omrežje in iz njega prevzemajo v sklopu te storitve, se upošteva pri izračunu njihove količine dnevnega odstopanja.

5.   Mehanizem nevtralnosti, opredeljen v poglavju VII, ne velja za storitev prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda, razen če nacionalni regulativni organ odloči drugače.

6.   Uporabniki omrežja obvestijo zadevnega operaterja prenosnega sistema o uporabi storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda, tako da mu posredujejo napovedi in popravljene napovedi.

7.   Operater prenosnega sistema lahko opusti zahtevo, da uporabniki omrežja predložijo napovedi in popravljene napovedi iz odstavka 6, če neobstoj takšnih napovedi ne ogroža kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom, in če ima operater prenosnega sistema dovolj informacij, da zagotovi točno dodelitev uporabe storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda naslednji dan dobave plina.

Člen 44

Pogoji za zagotavljanje storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda

1.   Storitev prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda se lahko zagotovi, šele ko so izpolnjena vsa naslednja merila:

| (a) | operaterju prenosnih sistemov ni treba skleniti nobene pogodbe s katerim koli ponudnikom infrastrukture, kot so upravljavci skladiščnih sistemov ali operaterji sistemov obratov za UZP, za namen zagotavljanja storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda; |
| --- | --- |

(a)

operaterju prenosnih sistemov ni treba skleniti nobene pogodbe s katerim koli ponudnikom infrastrukture, kot so upravljavci skladiščnih sistemov ali operaterji sistemov obratov za UZP, za namen zagotavljanja storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda;

| (b) | prihodki, ki jih operater prenosnih sistemov ustvari z zagotavljanjem storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda, so vsaj enaki stroškom, ki so ali bodo nastali pri zagotavljanju te storitve; |
| --- | --- |

(b)

prihodki, ki jih operater prenosnih sistemov ustvari z zagotavljanjem storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda, so vsaj enaki stroškom, ki so ali bodo nastali pri zagotavljanju te storitve;

| (c) | storitev prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda se ponudi na pregledni in nediskriminatorni osnovi ter se lahko ponudi z uporabo konkurenčnih mehanizmov; |
| --- | --- |

(c)

storitev prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda se ponudi na pregledni in nediskriminatorni osnovi ter se lahko ponudi z uporabo konkurenčnih mehanizmov;

| (d) | operater prenosnih sistemov uporabniku omrežja ne zaračuna, neposredno ali posredno, nobenih stroškov, ki nastanejo pri zagotavljanju storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda, če zadevni uporabnik omrežja zanjo ne sklene pogodbe, ter |
| --- | --- |

(d)

operater prenosnih sistemov uporabniku omrežja ne zaračuna, neposredno ali posredno, nobenih stroškov, ki nastanejo pri zagotavljanju storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda, če zadevni uporabnik omrežja zanjo ne sklene pogodbe, ter

| (e) | zagotavljanje storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda nima škodljivega vpliva na čezmejno trgovino. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda nima škodljivega vpliva na čezmejno trgovino.

2.   Operater prenosnih sistemov da prednost zmanjšanju obveznosti znotraj dneva pred zagotavljanjem storitve prilagodljive notranje zmogljivosti plinovoda.

POGLAVJE X

ZAČASNI UKREPI

Člen 45

Začasni ukrepi: splošne določbe

1.   Če kratkoročni veleprodajni trg s plinom ni dovolj likviden, operaterji prenosnih sistemov izvedejo ustrezne začasne ukrepe iz členov 47 do 50. Ukrepi izravnave, ki jih izvede operater prenosnega sistema v primeru začasnih ukrepov, spodbujajo likvidnost kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom, kolikor je to mogoče.

2.   Uporaba začasnega ukrepa ne posega v izvajanje katerega koli drugega začasnega ukrepa kot alternative ali dodatno, pod pogojem, da so ti ukrepi namenjeni spodbujanju konkurence in likvidnosti kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom ter skladni s splošnimi načeli iz te uredbe.

3.   Začasne ukrepe iz odstavkov 1 in 2 vsak operater prenosnega sistema oblikuje in izvaja v skladu s poročilom iz člena 46(1), ki ga v skladu s postopkom iz člena 46 odobri nacionalni regulativni organ.

4.   Poročilo predvideva zaključek začasnih ukrepov najpozneje v petih letih od začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 46

Začasni ukrepi: letno poročilo

1.   Če operater prenosnega sistema predvidi izvajanje ali nadaljnje izvajanje začasnih ukrepov, pripravi poročilo, ki opredeljuje:

| (a) | opis stanja razvoja in likvidnosti kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom v času priprave poročila, ko je to na voljo operaterju prenosnega sistema, vključno z med drugim:






  (i) | številom transakcij, sklenjenih na vozlišču, in številom transakcij na splošno; |
| --- | --- | --- |

(a)

opis stanja razvoja in likvidnosti kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom v času priprave poročila, ko je to na voljo operaterju prenosnega sistema, vključno z med drugim:

(i)

številom transakcij, sklenjenih na vozlišču, in številom transakcij na splošno;

| (ii) | opredelitvijo ukrepov, ki bodo sprejeti za odpravo začasnih ukrepov, vključno z merili za takšne ukrepe in oceno njihove časovne razporeditve; |
| --- | --- |

(ii)

opredelitvijo ukrepov, ki bodo sprejeti za odpravo začasnih ukrepov, vključno z merili za takšne ukrepe in oceno njihove časovne razporeditve;

| (iii) | številom udeležencev, ki imajo dostop do kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom; |
| --- | --- |

(iii)

številom udeležencev, ki imajo dostop do kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom;

| (iv) | številom udeležencev, ki so aktivni na kratkoročnem veleprodajnem trgu s plinom v določenem obdobju; |
| --- | --- |

(iv)

številom udeležencev, ki so aktivni na kratkoročnem veleprodajnem trgu s plinom v določenem obdobju;

| (b) | začasne ukrepe, ki naj bi se uporabili; |
| --- | --- |

(b)

začasne ukrepe, ki naj bi se uporabili;

| (c) | razloge za uporabo začasnih ukrepov:






  (i) | pojasnilo, zakaj so potrebni začasni ukrepi zaradi stanja razvoja kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom iz točke (b); |
| --- | --- | --- |

(c)

razloge za uporabo začasnih ukrepov:

(i)

pojasnilo, zakaj so potrebni začasni ukrepi zaradi stanja razvoja kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom iz točke (b);

| (ii) | ocena vpliva začasnih ukrepov na povečanje likvidnosti kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom; |
| --- | --- |

(ii)

ocena vpliva začasnih ukrepov na povečanje likvidnosti kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom;

| (d) | opredelitev ukrepov, ki bodo sprejeti za odpravo začasnih ukrepov, vključno z merili za takšne ukrepe in oceno njihove časovne razporeditve. |
| --- | --- |

(d)

opredelitev ukrepov, ki bodo sprejeti za odpravo začasnih ukrepov, vključno z merili za takšne ukrepe in oceno njihove časovne razporeditve.

2.   Operater prenosnega sistema se posvetuje z deležniki o predlaganem poročilu.

3.   Po posvetovalnem postopku operater prenosnega sistema predloži poročilo nacionalnemu regulativnemu organu za odobritev. Prvo poročilo se predloži v šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe, nadaljnja poročila, ki po potrebi posodabljajo prvo poročilo, pa se predložijo letno.

4.   Nacionalni organ sprejme in objavi utemeljeno odločitev v šestih mesecih od prejema popolnega poročila. Ta odločitev se nemudoma sporoči Agenciji in Komisiji. Pri odločanju o odobritvi poročila nacionalni regulativni organ oceni učinek predlaganega poročila na harmonizacijo režimov za izravnavo odstopanj, pospeševanje povezovanja trgov ter zagotavljanje nediskriminacije, učinkovite konkurence in učinkovitega delovanja trga s plinom.

5.   Uporablja se postopek iz člena 27(2).

Člen 47

Platforma za izravnavo

1.   Če je kratkoročni veleprodajni trg s plinom premalo likviden ali se to predvideva ali če časovnih ali lokacijskih produktov, ki jih zahteva operater prenosnega sistema, ni mogoče razumno nabaviti na tem trgu, se vzpostavi platforma za izravnavo za namen izravnave s strani operaterja prenosnega sistema.

2.   Operaterji prenosnih sistemov preučijo, ali je mogoče vzpostaviti skupno platformo za izravnavo za sosednja območja izravnave v okviru sodelovanja med operaterji prenosnih sistemov ali če obstaja zadostna zmogljivost za medsebojno povezovanje in se šteje, da je vzpostavitev takšne skupne platforme za izravnavo učinkovita. Če je vzpostavljena skupna platforma za izravnavo, jo upravljajo zadevni operaterji prenosnih sistemov.

3.   Če se razmere iz odstavka 1 po petih letih bistveno ne spremenijo, se lahko nacionalni regulativni organ brez poseganja v člen 45(4) in po predložitvi ustrezne spremembe poročila odloči, da upravljanje platforme za izravnavo podaljša za največ pet let.

Člen 48

Alternativa platformi za izravnavo

Če lahko operater prenosnega sistema dokaže, da zaradi nezadostne zmogljivosti za medsebojno povezovanje med območji izravnave platforma za izravnavo ne more povečati likvidnosti kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom in omogočiti operaterju prenosnega sistema, da izvede učinkovite ukrepe izravnave, lahko uporabi alternativno možnost, na primer storitve izravnave, ki jo mora odobriti nacionalni regulativni organ. Če se uporabi taka alternativna možnost, se določi pogoje naknadnih pogodbenih dogovorov, veljavne cene in trajanje.

Člen 49

Začasni stroški odstopanja

1.   Če so potrebni začasni ukrepi iz člena 45, se lahko cena določi z izračunom v skladu s poročilom iz člena 46, ki nadomesti metodologijo za izračun stroškov dnevnega odstopanja.

2.   V tem primeru se lahko cena oblikuje na podlagi administrativne cene, približka tržne cene ali cene, oblikovane na podlagi trgovanja na platformi za izravnavo.

3.   Približek tržne cene čim bolj izpolnjuje pogoje iz člena 22(6). Približek se oblikuje ob upoštevanju možnega tveganja za tržno zlorabo.

Člen 50

Dovoljeno odstopanje

1.   Dovoljena odstopanja se lahko uporabljajo samo, če uporabniki omrežja nimajo dostopa do:

| (a) | kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom, ki je dovolj likviden; |
| --- | --- |

(a)

kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom, ki je dovolj likviden;

| (b) | plina, potrebnega zaradi kratkoročnih nihanj v ponudbi in povpraševanju po plinu; ali |
| --- | --- |

(b)

plina, potrebnega zaradi kratkoročnih nihanj v ponudbi in povpraševanju po plinu; ali

| (c) | zadostnih informacij o svojih predajah in prevzemih. |
| --- | --- |

(c)

zadostnih informacij o svojih predajah in prevzemih.

2.   Dovoljena odstopanja se uporabijo:

| (a) | za količino dnevnega odstopanja uporabnikov omrežja; |
| --- | --- |

(a)

za količino dnevnega odstopanja uporabnikov omrežja;

| (b) | na pregledni in nediskriminatorni osnovi; |
| --- | --- |

(b)

na pregledni in nediskriminatorni osnovi;

| (c) | samo v potrebnem obsegu in za čim krajše obdobje. |
| --- | --- |

(c)

samo v potrebnem obsegu in za čim krajše obdobje.

3.   Uporaba dovoljenih odstopanj lahko zmanjša finančno izpostavljenost uporabnika omrežja do mejne prodajne cene ali mejne nakupne cene za del ali vso količino dnevnega odstopanja za dan dobave plina.

4.   Dovoljena raven odstopanja je največja količina plina, ki jo kupi ali proda posamezni uporabnik omrežja po tehtani povprečni ceni. Če obstaja preostanek količine plina, ki tvori količino dnevnega odstopanja posameznega uporabnika omrežja in presega dovoljeno raven odstopanja, se proda ali kupi po mejni prodajni ceni ali mejni nakupni ceni.

5.   Oblikovanje dovoljene ravni odstopanja:

| (a) | odraža prilagodljivost prenosnega omrežja in potrebe uporabnika omrežja; |
| --- | --- |

(a)

odraža prilagodljivost prenosnega omrežja in potrebe uporabnika omrežja;

| (b) | odraža stopnjo tveganja za uporabnika omrežja pri izravnavi njegovih predaj in prevzemov; |
| --- | --- |

(b)

odraža stopnjo tveganja za uporabnika omrežja pri izravnavi njegovih predaj in prevzemov;

| (c) | ne ogroža razvoja kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom; |
| --- | --- |

(c)

ne ogroža razvoja kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom;

| (d) | ne povzroči neprimerno visokega povečanja stroškov ukrepov izravnave operaterja prenosnega sistema. |
| --- | --- |

(d)

ne povzroči neprimerno visokega povečanja stroškov ukrepov izravnave operaterja prenosnega sistema.

6.   Dovoljena raven odstopanja se izračuna na podlagi predaj in prevzemov posameznega uporabnika omrežja brez upoštevanja trgovanja na virtualni trgovalni točki, za vsak dan dobave plina. Podkategorije se opredelijo v veljavnih nacionalnih predpisih.

7.   Dovoljena raven odstopanja, ki velja za ne dnevno merjene prevzeme, opredeljene v veljavnih nacionalnih predpisih, temelji na razliki med ustrezno prognozo ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja in dodelitvijo za ne dnevno merjeni prevzem.

8.   Dovoljena raven odstopanja lahko vsebuje element, ki se izračuna ob upoštevanju odstopanja prognoze ne dnevno merjenih prevzemov uporabnika omrežja, ki predstavlja količino, za katero zadevna napoved:

| (a) | presega dodelitev za ne dnevno merjeni prevzem v primeru, da je količina dnevnega odstopanja pozitivna; |
| --- | --- |

(a)

presega dodelitev za ne dnevno merjeni prevzem v primeru, da je količina dnevnega odstopanja pozitivna;

| (b) | zaostaja za dodelitvijo za ne dnevno merjeni prevzem v primeru, da je količina dnevnega odstopanja negativna. |
| --- | --- |

(b)

zaostaja za dodelitvijo za ne dnevno merjeni prevzem v primeru, da je količina dnevnega odstopanja negativna.

POGLAVJE XI

KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE

Člen 51

Sprostitev presežne prilagodljivosti operaterja prenosnega sistema

1.   Če dolgoročne pogodbe o nabavi prilagodljivosti, veljavne na datum začetka veljavnosti te uredbe, dodeljujejo operaterju prenosnega sistema pravico do prevzema ali dobave določenih količin plina, si operater prenosnega sistema prizadeva zmanjšati te količine prilagodljivosti.

2.   Pri določanju količine presežne prilagodljivosti, ki je na voljo za predajo ali prevzem po veljavni dolgoročni pogodbi, operater prenosnega sistema upošteva uporabo kratkoročnih standardiziranih produktov.

3.   Presežna prilagodljivost se lahko sprosti:

| (a) | v skladu s pogoji obstoječe pogodbe, če ta vsebuje določbe, ki dovoljujejo zmanjšanje zavezane količine plina in/ali prenehanje obstoječe pogodbe; ali |
| --- | --- |

(a)

v skladu s pogoji obstoječe pogodbe, če ta vsebuje določbe, ki dovoljujejo zmanjšanje zavezane količine plina in/ali prenehanje obstoječe pogodbe; ali

| (b) | če takšnih pogodbenih pravic ni, na naslednji način:






  (i) | pogodba ostane v veljavi do prenehanja v skladu z veljavnimi pogoji; |
| --- | --- | --- |

(b)

če takšnih pogodbenih pravic ni, na naslednji način:

(i)

pogodba ostane v veljavi do prenehanja v skladu z veljavnimi pogoji;

| (ii) | pogodbeni stranki upoštevata dodatne dogovore, da sprostita nazaj na trg ves presežni plin, ki ni potreben za namene izravnave, s čimer omogočita dostop drugim uporabnikom omrežja do večjih količin prilagodljivosti. |
| --- | --- |

(ii)

pogodbeni stranki upoštevata dodatne dogovore, da sprostita nazaj na trg ves presežni plin, ki ni potreben za namene izravnave, s čimer omogočita dostop drugim uporabnikom omrežja do večjih količin prilagodljivosti.

4.   Če veljavna pogodba predpisuje zmanjšanje prilagodljivosti v količini, ki je skladna z razpoložljivim presežkom, operater prenosnega sistema zmanjša prilagodljivost, čim je to razumno mogoče po začetku veljavnosti te uredbe ali čim je mogoče ugotoviti obstoj presežka.

5.   Operater prenosnih sistemov se posvetuje z deležniki o posebnih predlogih, ki naj se izvedejo kot začasni ukrepi za sprostitev morebitne presežne prilagodljivosti po veljavni dolgoročni pogodbi.

6.   Operater prenosnih sistemov objavi informacije o izvedenih ukrepih izravnave v skladu z veljavno dolgoročno pogodbo.

7.   Nacionalni regulativni organ lahko določi ciljni delež zmanjšanja dolgoročnih pogodb, da se poveča likvidnost kratkoročnega veleprodajnega trga s plinom.

Člen 52

Prehodne določbe

1.   Nacionalni regulativni organ lahko na podlagi utemeljene zahteve operaterja prenosnega sistema odobri izpolnitev določb te uredbe v štiriindvajsetmesečnem obdobju od 1. oktobra 2014, pod pogojem, da operater prenosnega sistema ne izvede nobenega začasnega ukrepa iz poglavja X. Če nacionalni regulativni organ uporabi to možnost, se ta uredba v predhodnem obdobju iz sklepa nacionalnega regulativnega organa v območju izravnave navedenega operaterja prenosnega sistema ne uporablja.

2.   Nacionalni organ v skladu z odstavkom 1 sprejme in objavi utemeljeno odločitev v treh mesecih od prejema take zahteve. Ta odločitev se nemudoma sporoči Agenciji in Komisiji.

Člen 53

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Brez poseganja v člene 28, 33(5), 38(1), 45(4), 46(3), 51 in 52 se ta uredba uporablja od 1. oktobra 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

1

(2)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/55/ES z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 98/30/ES (UL L 176, 15.7.2003, str. 57).

3

(4)  Uredba (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (UL L 211, 14.8.2009, str. 1).

4

(5)  UL L 295, 12.11.2010, str. 1.

5

(6)  UL L 273, 15.10.2013, str. 5.

6

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/36

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 313/2014

z dne 26. marca 2014

o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pecorino Sardo (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Pecorino Sardo“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1263/96 (2) kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 215/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Pecorino Sardo“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1263/96 (2) kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 215/2011 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. marca 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 163, 2.7.1996, str. 19.

2

(3)  UL L 59, 4.3.2011, str. 15.

3

(4)  UL C 318, 1.11.2013, str. 8.

4

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.3   Siri

ITALIJA

Pecorino Sardo (ZOP)

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 314/2014

z dne 26. marca 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. marca 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 219,4 |
| MA | 57,9 |
| TN | 88,6 |
| TR | 95,6 |
| ZZ | 115,4 |
| 0707 00 05 | MA | 44,0 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 93 10 | MA | 36,6 |
| TR | 85,5 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 10 20 | EG | 38,0 |
| IL | 67,0 |
| MA | 51,7 |
| TN | 55,9 |
| TR | 58,4 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 67,7 |
| ZZ | 51,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 107,3 |
| CL | 127,1 |
| CN | 94,6 |
| MK | 30,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 68,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 117,7 |
| CN | 52,7 |
| TR | 127,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 97,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

219,4

MA

57,9

TN

88,6

TR

95,6

ZZ

115,4

0707 00 05

MA

44,0

TR

139,3

ZZ

91,7

0709 93 10

MA

36,6

TR

85,5

ZZ

61,1

0805 10 20

EG

38,0

IL

67,0

MA

51,7

TN

55,9

TR

58,4

ZZ

54,2

0805 50 10

MA

35,6

TR

67,7

ZZ

51,7

0808 10 80

AR

89,5

BR

107,3

CL

127,1

CN

94,6

MK

30,8

US

164,6

ZA

68,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

117,7

CN

52,7

TR

127,0

ZA

92,6

ZZ

97,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/40

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 24. marca 2014

o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/463/EU o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper

(2014/169/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (1), in zlasti člena 7(2) in (5) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 472/2013 se uporablja za države članice, ki so na dan začetka njene veljavnosti že prejemale finančno pomoč, vključno s pomočjo iz Evropskega mehanizma za stabilnost (EMS). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 472/2013 se uporablja za države članice, ki so na dan začetka njene veljavnosti že prejemale finančno pomoč, vključno s pomočjo iz Evropskega mehanizma za stabilnost (EMS).

| (2) | Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programa makroekonomskega prilagajanja za države članice, ki prejemajo finančno pomoč, ta pravila pa morajo biti v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi EMS. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programa makroekonomskega prilagajanja za države članice, ki prejemajo finančno pomoč, ta pravila pa morajo biti v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi EMS.

| (3) | Svet je 25. aprila 2013 glede prošnje Cipra za finančno pomoč iz EMS z dne 25. junija 2012 s Sklepom 2013/236/EU (2) odločil, da mora Ciper dosledno izvajati program makroekonomskega prilagajanja. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 25. aprila 2013 glede prošnje Cipra za finančno pomoč iz EMS z dne 25. junija 2012 s Sklepom 2013/236/EU (2) odločil, da mora Ciper dosledno izvajati program makroekonomskega prilagajanja.

| (4) | Svet guvernerjev EMS je 24. aprila 2013 odločil, da Cipru načeloma odobri pomoč za stabilnost, pri čemer je odobril Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) in njegov podpis s strani Komisije v imenu EMS. |
| --- | --- |

(4)

Svet guvernerjev EMS je 24. aprila 2013 odločil, da Cipru načeloma odobri pomoč za stabilnost, pri čemer je odobril Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) in njegov podpis s strani Komisije v imenu EMS.

| (5) | V skladu s členom 1(2) Izvedbenega sklepa 2013/463/EU (3) je Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) in po potrebi z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) izvedla tretji pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, njihove učinkovitosti ter njihovega ekonomskega in socialnega vpliva. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 1(2) Izvedbenega sklepa 2013/463/EU (3) je Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) in po potrebi z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) izvedla tretji pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, njihove učinkovitosti ter njihovega ekonomskega in socialnega vpliva.

| (6) | Na podlagi tega bi bilo treba posodobiti Izvedbeni sklep 2013/463/EU na področjih reforme finančnega sektorja, fiskalne politike in strukturnih reform, zlasti v zvezi z (i) oblikovanjem strategije obveščanja s strani skupne projektne skupine Centralne banke Cipra (CBC) in Ministrstva za finance o časovnem načrtu za zmanjšanje kapitalskih kontrol in izvajanju strategije za bančni sektor; (ii) pravočasnim sporočanjem ocen bank o morebitnem vplivu novo uvedenih in prihodnjih pravil Unije o kapitalskih zahtevah in slabih posojilih na razmerje med kapitalom, donosnostjo in kritjem; (iii) ustanovitvijo projektne skupine za oceno količine pogodb o prodaji registriranih zemljišč brez listin o lastništvu in predložitev priporočil v zvezi s tem vprašanjem; (iv) reformo postopkov v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb; (v) pregledom Zakonika o civilnem postopku in Sodnega reda, da se zagotovi nemoteno in učinkovito delovanje revidiranih okvirov glede uresničitve hipoteke in insolventnosti; (vi) spremembo primarnega ciljnega primanjkljaja za leto 2014 na 1,8 % BDP; (vii) izvajanjem prve faze nacionalnega zdravstvenega sistema (NHS), pri čemer se najprej opredeli in sprejme celoten časovni načrt za NHS; (viii) pregledom politik o oblikovanju cen in povračilih stroškov za medicinske izdelke in zdravstvene storitve, vključno s tistimi, povezanimi z odhodki za farmacevtske izdelke; (ix) ustanovitvijo enote za privatizacijo; (x) predložitvijo akcijskega načrta za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljene v fazi 2 medsebojnega strokovnega pregleda, ki ga je izvedla Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) v okviru Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene; (xi) oblikovanjem strategije rasti na podlagi konkurenčnih prednosti Cipra, da bi se ciprskim organom pomagalo oživiti gospodarstvo. Izvajanje celovitih in ambicioznih reform na finančnem, fiskalnem in strukturnem področju bi moralo zagotoviti srednjeročno vzdržnost ciprskega javnega dolga. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi tega bi bilo treba posodobiti Izvedbeni sklep 2013/463/EU na področjih reforme finančnega sektorja, fiskalne politike in strukturnih reform, zlasti v zvezi z (i) oblikovanjem strategije obveščanja s strani skupne projektne skupine Centralne banke Cipra (CBC) in Ministrstva za finance o časovnem načrtu za zmanjšanje kapitalskih kontrol in izvajanju strategije za bančni sektor; (ii) pravočasnim sporočanjem ocen bank o morebitnem vplivu novo uvedenih in prihodnjih pravil Unije o kapitalskih zahtevah in slabih posojilih na razmerje med kapitalom, donosnostjo in kritjem; (iii) ustanovitvijo projektne skupine za oceno količine pogodb o prodaji registriranih zemljišč brez listin o lastništvu in predložitev priporočil v zvezi s tem vprašanjem; (iv) reformo postopkov v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb; (v) pregledom Zakonika o civilnem postopku in Sodnega reda, da se zagotovi nemoteno in učinkovito delovanje revidiranih okvirov glede uresničitve hipoteke in insolventnosti; (vi) spremembo primarnega ciljnega primanjkljaja za leto 2014 na 1,8 % BDP; (vii) izvajanjem prve faze nacionalnega zdravstvenega sistema (NHS), pri čemer se najprej opredeli in sprejme celoten časovni načrt za NHS; (viii) pregledom politik o oblikovanju cen in povračilih stroškov za medicinske izdelke in zdravstvene storitve, vključno s tistimi, povezanimi z odhodki za farmacevtske izdelke; (ix) ustanovitvijo enote za privatizacijo; (x) predložitvijo akcijskega načrta za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljene v fazi 2 medsebojnega strokovnega pregleda, ki ga je izvedla Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) v okviru Svetovnega foruma za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene; (xi) oblikovanjem strategije rasti na podlagi konkurenčnih prednosti Cipra, da bi se ciprskim organom pomagalo oživiti gospodarstvo. Izvajanje celovitih in ambicioznih reform na finančnem, fiskalnem in strukturnem področju bi moralo zagotoviti srednjeročno vzdržnost ciprskega javnega dolga.

| (7) | Med celotnim izvajanjem ciprskega celovitega paketa ukrepov bi morala Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik in tehnično podporo na posameznih področjih. Država članica, ki se pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja sooča z nezadostnimi upravnimi zmogljivostmi, zaprosi za tehnično podporo Komisijo, ki lahko v ta namen sestavi skupine strokovnjakov. |
| --- | --- |

(7)

Med celotnim izvajanjem ciprskega celovitega paketa ukrepov bi morala Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik in tehnično podporo na posameznih področjih. Država članica, ki se pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja sooča z nezadostnimi upravnimi zmogljivostmi, zaprosi za tehnično podporo Komisijo, ki lahko v ta namen sestavi skupine strokovnjakov.

| (8) | Ciprski organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa makroekonomskega prilagajanja vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe – |
| --- | --- |

(8)

Ciprski organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa makroekonomskega prilagajanja vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 2 Izvedbenega sklepa 2013/463/EU se spremeni:

| 1. | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Za ponovno vzpostavitev trdnega finančnega sektorja Ciper nadaljuje z izvajanjem prestrukturiranja bančnega sektorja in sektorja zadružnih kreditnih institucij; nadaljuje s krepitvijo nadzora in urejanja; izvede reformo okvira prestrukturiranja dolga ter postopno odpravi omejitve v zvezi s kapitalom v skladu s časovnim načrtom, pri čemer hkrati zagotavlja finančno stabilnost. V okviru programa so določeni naslednji ukrepi in rezultati:






  (a) | zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja. Začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve dvigov gotovine, plačevanja in prenosa sredstev) se natančno spremljajo. Cilj je doseči, da se nadzor izvaja le tako dolgo, kot je to nujno za ublažitev resnih tveganj za stabilnost finančnega sistema. Še naprej se izvaja časovni načrt za postopno omilitev omejevalnih ukrepov, pri čemer se upošteva tudi likvidnost kreditnih institucij. Oblikuje se dobro ciljno usmerjena strategija obveščanja, katere cilj je redno sporočanje informacij o navedenem časovnem načrtu in napredku, doseženem pri izvajanju strategije za bančni sektor.
  V načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, se stvarno upoštevata pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju in postopna omilitev omejevalnih ukrepov, njihov cilj pa je zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralni banki ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč; |
| --- | --- | --- |

1.

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Za ponovno vzpostavitev trdnega finančnega sektorja Ciper nadaljuje z izvajanjem prestrukturiranja bančnega sektorja in sektorja zadružnih kreditnih institucij; nadaljuje s krepitvijo nadzora in urejanja; izvede reformo okvira prestrukturiranja dolga ter postopno odpravi omejitve v zvezi s kapitalom v skladu s časovnim načrtom, pri čemer hkrati zagotavlja finančno stabilnost. V okviru programa so določeni naslednji ukrepi in rezultati:

(a)

zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja. Začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve dvigov gotovine, plačevanja in prenosa sredstev) se natančno spremljajo. Cilj je doseči, da se nadzor izvaja le tako dolgo, kot je to nujno za ublažitev resnih tveganj za stabilnost finančnega sistema. Še naprej se izvaja časovni načrt za postopno omilitev omejevalnih ukrepov, pri čemer se upošteva tudi likvidnost kreditnih institucij. Oblikuje se dobro ciljno usmerjena strategija obveščanja, katere cilj je redno sporočanje informacij o navedenem časovnem načrtu in napredku, doseženem pri izvajanju strategije za bančni sektor.

V načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, se stvarno upoštevata pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju in postopna omilitev omejevalnih ukrepov, njihov cilj pa je zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralni banki ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč;

| (b) | prilagoditev minimalnih kapitalskih zahtev ob upoštevanju parametrov ocene bilance stanja in testa izjemnih situacij za celotno Unijo; |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev minimalnih kapitalskih zahtev ob upoštevanju parametrov ocene bilance stanja in testa izjemnih situacij za celotno Unijo;

| (c) | zagotavljanje, da so pred dodelitvijo kakršne koli državne pomoči vsi načrti prestrukturiranja uradno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar drugi ukrepi ne zadoščajo, lahko banke, ki jim primanjkuje kapitala, v skladu s postopki državne pomoči prosijo za pomoč države za dokapitalizacijo. Banke z načrti prestrukturiranja poročajo o napredku pri izvajanju zadevnih načrtov; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje, da so pred dodelitvijo kakršne koli državne pomoči vsi načrti prestrukturiranja uradno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar drugi ukrepi ne zadoščajo, lahko banke, ki jim primanjkuje kapitala, v skladu s postopki državne pomoči prosijo za pomoč države za dokapitalizacijo. Banke z načrti prestrukturiranja poročajo o napredku pri izvajanju zadevnih načrtov;

| (d) | zagotovitev vzpostavitve in delovanja evidence posojil, spremembe sedanjega regulativnega okvira o oslabitvi in zagotavljanju sredstev ter obravnavi premoženja, uporabljenega za zavarovanje, če je to potrebno, in zagotovitev pravočasnega izvajanja pravil Unije o kapitalskih zahtevah in slabih posojilih; |
| --- | --- |

(d)

zagotovitev vzpostavitve in delovanja evidence posojil, spremembe sedanjega regulativnega okvira o oslabitvi in zagotavljanju sredstev ter obravnavi premoženja, uporabljenega za zavarovanje, če je to potrebno, in zagotovitev pravočasnega izvajanja pravil Unije o kapitalskih zahtevah in slabih posojilih;

| (e) | omilitev omejitev glede zasega premoženja, uporabljenega za zavarovanje. To spremlja pripravo zakonodaje na podlagi celovitega okvira reform, ki določa ustrezne postopke v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb ter zagotavlja nemoteno in učinkovito delovanje revidiranih okvirov glede uresničitve hipoteke in insolventnosti. Poleg tega se po reformi novi pravni okvir za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja pregleda in se po potrebi določijo dodatni ukrepi; |
| --- | --- |

(e)

omilitev omejitev glede zasega premoženja, uporabljenega za zavarovanje. To spremlja pripravo zakonodaje na podlagi celovitega okvira reform, ki določa ustrezne postopke v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb ter zagotavlja nemoteno in učinkovito delovanje revidiranih okvirov glede uresničitve hipoteke in insolventnosti. Poleg tega se po reformi novi pravni okvir za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja pregleda in se po potrebi določijo dodatni ukrepi;

| (f) | izvajanje strategije za prihodnjo strukturo, delovanje in sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij, kot jo je oblikovala Centralna banka Cipra po posvetovanju s Komisijo, ECB in MDS; |
| --- | --- |

(f)

izvajanje strategije za prihodnjo strukturo, delovanje in sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij, kot jo je oblikovala Centralna banka Cipra po posvetovanju s Komisijo, ECB in MDS;

| (g) | okrepljeno spremljanje zadolženosti podjetij in gospodinjstev ter vzpostavitev okvira za ciljno usmerjeno prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja, da se olajša pridobivanje novih posojil ter zmanjšajo kreditne omejitve. Politike in prakse bank na področju upravljanja zaostalih plačil se pregledajo, pri čemer se po potrebi spremenita direktiva o upravljanju zaostalih plačil in kodeks ravnanja. Upravni ukrepi, ki posegajo v obrestne mere bančnih posojil, se ne uvedejo; |
| --- | --- |

(g)

okrepljeno spremljanje zadolženosti podjetij in gospodinjstev ter vzpostavitev okvira za ciljno usmerjeno prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja, da se olajša pridobivanje novih posojil ter zmanjšajo kreditne omejitve. Politike in prakse bank na področju upravljanja zaostalih plačil se pregledajo, pri čemer se po potrebi spremenita direktiva o upravljanju zaostalih plačil in kodeks ravnanja. Upravni ukrepi, ki posegajo v obrestne mere bančnih posojil, se ne uvedejo;

| (h) | nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in izvajanje akcijskega načrta za zagotavljanje uporabe izboljšanih praks v zvezi s skrbnim preverjanjem strank in preglednostjo subjektov v skladu z najboljšimi praksami; |
| --- | --- |

(h)

nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in izvajanje akcijskega načrta za zagotavljanje uporabe izboljšanih praks v zvezi s skrbnim preverjanjem strank in preglednostjo subjektov v skladu z najboljšimi praksami;

| (i) | vključitev testiranja izjemnih situacij v reden nadzor nad bankami zunaj njihove lokacije; |
| --- | --- |

(i)

vključitev testiranja izjemnih situacij v reden nadzor nad bankami zunaj njihove lokacije;

| (j) | uvedba zahtev po obveznem razkritju za zagotovitev, da bodo banke redno poročale organom in trgom o njihovem napredku pri prestrukturiranju svojega poslovanja; |
| --- | --- |

(j)

uvedba zahtev po obveznem razkritju za zagotovitev, da bodo banke redno poročale organom in trgom o njihovem napredku pri prestrukturiranju svojega poslovanja;

| (k) | zagotovitev izvajanja ukrepov prestrukturiranja, ki bodo okrepili sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij, na podlagi vzpostavitve pravnega okvira za novo strukturo upravljanja z deležem države v zadevnem sektorju, ter |
| --- | --- |

(k)

zagotovitev izvajanja ukrepov prestrukturiranja, ki bodo okrepili sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij, na podlagi vzpostavitve pravnega okvira za novo strukturo upravljanja z deležem države v zadevnem sektorju, ter

| (l) | zagotovitev revizije direktive o upravljanju, v kateri bo med drugim določena interakcija med oddelki bank za notranjo revizijo in nadzorniki bank.“; |
| --- | --- |

(l)

zagotovitev revizije direktive o upravljanju, v kateri bo med drugim določena interakcija med oddelki bank za notranjo revizijo in nadzorniki bank.“;

| 2. | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   V letu 2014 ciprski organi v celoti izvedejo trajne ukrepe, vključene v zakon o proračunu za leto 2014, v vrednosti vsaj 270 milijonov EUR. Zagotovijo tudi popolno izvajanje konsolidacijskih ukrepov, sprejetih od decembra 2012.“; |
| --- | --- |

2.

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   V letu 2014 ciprski organi v celoti izvedejo trajne ukrepe, vključene v zakon o proračunu za leto 2014, v vrednosti vsaj 270 milijonov EUR. Zagotovijo tudi popolno izvajanje konsolidacijskih ukrepov, sprejetih od decembra 2012.“;

| 3. | vstavi se naslednji odstavek:
  „7a.   V zvezi s fiskalno politiko v obdobju 2015–2016 si ciprski organi prizadevajo, da bi bil saldo sektorja država usklajen z načrtom prilagoditve, ki je bil določen na podlagi priporočila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.“; |
| --- | --- |

3.

vstavi se naslednji odstavek:

„7a.   V zvezi s fiskalno politiko v obdobju 2015–2016 si ciprski organi prizadevajo, da bi bil saldo sektorja država usklajen z načrtom prilagoditve, ki je bil določen na podlagi priporočila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.“;

| 4. | odstavek 8 se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | po potrebi dodatne reforme splošnega in javnega pokojninskega sistema za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja pokojninskega sistema, pri čemer se hkrati upošteva primerna raven pokojnin;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

odstavek 8 se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

po potrebi dodatne reforme splošnega in javnega pokojninskega sistema za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja pokojninskega sistema, pri čemer se hkrati upošteva primerna raven pokojnin;“;

| (b) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | priprava programa za vzpostavitev trdnega sistema korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti in v delni državni rasti ter izvedba načrta privatizacije, da bi se prispevalo k izboljšanju gospodarske učinkovitosti in ponovni vzpostavitvi vzdržnosti zadolževanja;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

priprava programa za vzpostavitev trdnega sistema korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti in v delni državni rasti ter izvedba načrta privatizacije, da bi se prispevalo k izboljšanju gospodarske učinkovitosti in ponovni vzpostavitvi vzdržnosti zadolževanja;“;

| 5. | odstavki 10 do 13 se nadomestijo z naslednjim:
  „10.   Ciper zagotovi izvajanje dogovorjenih ukrepov za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti pri svojih aktivacijskih politikah. Ciper hitro ukrepa za ustvarjanje priložnosti za mlade in za izboljšanje njihove zaposljivosti v skladu s cilji Priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (4). Oblikovanje, upravljanje in izvajanje ukrepov, namenjenih mladim, je dobro vključeno v širši sistem aktivacijskih politik in skladno z reformo sistema socialnega varstva ter dogovorjenimi proračunskimi cilji.
  11.   Ciper je pripravljen sprejeti morebitne dodatne nujne spremembe sektorske zakonodaje, potrebne za izvajanje Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) v celoti. Ciprski organi dodatno izboljšajo delovanje reguliranih poklicev. Okvir za konkurenčnost se izboljša z izboljšanjem delovanja organa, pristojnega za konkurenco, ter s povečanjem neodvisnosti in pristojnosti nacionalnih regulativnih organov.
  12.   Ciper zagotovi zmanjšanje zaostanka v zvezi z izdajanjem listin o lastništvu, sprejme ukrepe za pospešeno odpravo obremenitev listin o lastništvu, ki naj bi se prenesle na nakupe nepremičnin, ter določi roke za izdajo gradbenih dovoljenj in listin o lastništvu.
  13.   Ciper spremeni pravila o prisilni prodaji premoženja, zavarovanega s hipoteko, in v najkrajšem izvedljivem roku dovoli zasebne dražbe. Pospeši obravnavo sodnih primerov in do konca programa odpravi sodne zaostanke. Ciper sprejme spodbude za povečanje konkurenčnosti v svojem sektorju turizma z izvajanjem konkretnega akcijskega načrta, ki bo omogočil doseganje količinsko opredeljenih ciljev iz, med drugim, pred kratkim revidirane strategije za turizem za obdobje 2011–2015. Ciper izvaja letalsko-politično strategijo, ki bo omogočila prilagoditev zunanje letalske politike Cipra ob upoštevanju zunanje letalske politike EU in sporazumov EU o letalskem prometu, pri čemer se hkrati zagotovijo ustrezne povezave v letalskem prometu. |
| --- | --- |

5.

odstavki 10 do 13 se nadomestijo z naslednjim:

„10.   Ciper zagotovi izvajanje dogovorjenih ukrepov za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti pri svojih aktivacijskih politikah. Ciper hitro ukrepa za ustvarjanje priložnosti za mlade in za izboljšanje njihove zaposljivosti v skladu s cilji Priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (4). Oblikovanje, upravljanje in izvajanje ukrepov, namenjenih mladim, je dobro vključeno v širši sistem aktivacijskih politik in skladno z reformo sistema socialnega varstva ter dogovorjenimi proračunskimi cilji.

11.   Ciper je pripravljen sprejeti morebitne dodatne nujne spremembe sektorske zakonodaje, potrebne za izvajanje Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) v celoti. Ciprski organi dodatno izboljšajo delovanje reguliranih poklicev. Okvir za konkurenčnost se izboljša z izboljšanjem delovanja organa, pristojnega za konkurenco, ter s povečanjem neodvisnosti in pristojnosti nacionalnih regulativnih organov.

12.   Ciper zagotovi zmanjšanje zaostanka v zvezi z izdajanjem listin o lastništvu, sprejme ukrepe za pospešeno odpravo obremenitev listin o lastništvu, ki naj bi se prenesle na nakupe nepremičnin, ter določi roke za izdajo gradbenih dovoljenj in listin o lastništvu.

13.   Ciper spremeni pravila o prisilni prodaji premoženja, zavarovanega s hipoteko, in v najkrajšem izvedljivem roku dovoli zasebne dražbe. Pospeši obravnavo sodnih primerov in do konca programa odpravi sodne zaostanke. Ciper sprejme spodbude za povečanje konkurenčnosti v svojem sektorju turizma z izvajanjem konkretnega akcijskega načrta, ki bo omogočil doseganje količinsko opredeljenih ciljev iz, med drugim, pred kratkim revidirane strategije za turizem za obdobje 2011–2015. Ciper izvaja letalsko-politično strategijo, ki bo omogočila prilagoditev zunanje letalske politike Cipra ob upoštevanju zunanje letalske politike EU in sporazumov EU o letalskem prometu, pri čemer se hkrati zagotovijo ustrezne povezave v letalskem prometu.

| 6. | v odstavku 14 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | celovit pregled regulativnega režima in ureditve trga prestrukturiranega energetskega sektorja in sektorja plina, vključno z ustreznim prodajnim okvirom za oskrbo s plinom pod morjem, da bi čim bolj povečali prihodke, in“; |
| --- | --- | --- |

6.

v odstavku 14 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

celovit pregled regulativnega režima in ureditve trga prestrukturiranega energetskega sektorja in sektorja plina, vključno z ustreznim prodajnim okvirom za oskrbo s plinom pod morjem, da bi čim bolj povečali prihodke, in“;

| 7. | odstavek 15 se nadomesti z naslednjim:
  „15.   Ciper Komisiji predloži posodobljen zahtevek za tehnično podporo v zadevnem programskem obdobju. V zahtevku se opredelijo in navedejo področja tehnične pomoči ali svetovalnih storitev, za katere ciprski organi menijo, da so bistvenega pomena za izvajanje programa makroekonomskega prilagajanja.“; |
| --- | --- |

7.

odstavek 15 se nadomesti z naslednjim:

„15.   Ciper Komisiji predloži posodobljen zahtevek za tehnično podporo v zadevnem programskem obdobju. V zahtevku se opredelijo in navedejo področja tehnične pomoči ali svetovalnih storitev, za katere ciprski organi menijo, da so bistvenega pomena za izvajanje programa makroekonomskega prilagajanja.“;

| 8. | doda se naslednji odstavek:
  „16.   Ko Ciper oblikuje celovito in skladno strategijo rasti, ki bi omogočila oživitev gospodarstva, to strategijo vključi v svoj nacionalni institucionalni okvir, kar bo imelo učinek vzvoda za reformi javne uprave in upravljanja javnih financ, ki se trenutno izvajata, ter za druge zaveze v ciprskem programu makroekonomskega prilagajanja in zadevne pobude Unije, pri čemer se upošteva partnerski sporazum za izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov.“. |
| --- | --- |

8.

doda se naslednji odstavek:

„16.   Ko Ciper oblikuje celovito in skladno strategijo rasti, ki bi omogočila oživitev gospodarstva, to strategijo vključi v svoj nacionalni institucionalni okvir, kar bo imelo učinek vzvoda za reformi javne uprave in upravljanja javnih financ, ki se trenutno izvajata, ter za druge zaveze v ciprskem programu makroekonomskega prilagajanja in zadevne pobude Unije, pri čemer se upošteva partnerski sporazum za izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov.“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper.

V Bruslju, 24. marca 2014

Za Svet

Predsednik

A. TSAFTARIS

---

(1)  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 2013/236/EU z dne 25. aprila 2013 naslovljen na Ciper o posebnih ukrepih za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in trajnostne rasti (UL L 141, 28.5.2013, str. 32).

2

(3)  Izvedbeni sklep Sveta 2013/463/EU z dne 13. septembra 2013 o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper in razveljavitvi Sklepa 2013/236/EU (UL L 250, 20.9.2013, str. 40).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (UL C 120, 26.4.2013, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).“;

5

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/43

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 24. marca 2014

o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

(2014/170/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1) in zlasti člena 33(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   UVOD

| (1) | Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: uredba IUU) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu IUU ribolova), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: uredba IUU) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu IUU ribolova), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

| (2) | V poglavju VI uredbe IUU so določeni postopek za opredelitev nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z državami, opredeljenim kot nesodelujoče tretje države, priprava seznama nesodelujočih tretjih držav, črtanje s seznama nesodelujočih tretjih držav, objava seznama nesodelujočih tretjih držav in morebitni izredni ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

V poglavju VI uredbe IUU so določeni postopek za opredelitev nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z državami, opredeljenim kot nesodelujoče tretje države, priprava seznama nesodelujočih tretjih držav, črtanje s seznama nesodelujočih tretjih držav, objava seznama nesodelujočih tretjih držav in morebitni izredni ukrepi.

| (3) | V skladu s členom 32 uredbe IUU je Komisija s sklepom z dne 15. novembra 2012 (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 15. novembra 2012) obvestila osem tretjih držav, za katere je po njenem mnenju obstajala možnost, da bodo opredeljene kot nesodelujoče tretje države. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 32 uredbe IUU je Komisija s sklepom z dne 15. novembra 2012 (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 15. novembra 2012) obvestila osem tretjih držav, za katere je po njenem mnenju obstajala možnost, da bodo opredeljene kot nesodelujoče tretje države.

| (4) | Komisija je v svoj sklep z dne 15. novembra 2012 vključila informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v svoj sklep z dne 15. novembra 2012 vključila informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev.

| (5) | Z ločenimi dopisi je Komisija 15. novembra 2012 obvestila osem tretjih držav o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče tretje države. |
| --- | --- |

(5)

Z ločenimi dopisi je Komisija 15. novembra 2012 obvestila osem tretjih držav o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče tretje države.

| (6) | Komisija je v teh dopisih poudarila, da so bile zadevne tretje države za preprečitev opredelitve kot nesodelujočih tretjih držav in da ne bi bile predlagane za uradno uvrstitev na tovrsten seznam, kot je predvideno v členih 31 in 33 uredbe IUU, pozvane, naj za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012, v tesnem sodelovanju s Komisijo vzpostavijo akcijski načrt. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v teh dopisih poudarila, da so bile zadevne tretje države za preprečitev opredelitve kot nesodelujočih tretjih držav in da ne bi bile predlagane za uradno uvrstitev na tovrsten seznam, kot je predvideno v členih 31 in 33 uredbe IUU, pozvane, naj za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012, v tesnem sodelovanju s Komisijo vzpostavijo akcijski načrt.

| (7) | Komisija je posledično pozvala osem zadevnih tretjih držav, naj: (i) sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje ukrepov, ki jih vsebuje akcijski načrt, ki ga je predlagala Komisija; (ii) ocenijo izvajanje ukrepov, ki so vsebovani v akcijskih načrtih, ki jih je predlagala Komisija; (iii) Komisiji za ocenjevanje izvajanja posameznih ukrepov vsakih šest mesecev posredujejo podrobna poročila med drugim v zvezi z njihovo individualno in/ali splošno učinkovitostjo pri zagotavljanju popolnoma skladnega sistema za nadzor ribolova. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je posledično pozvala osem zadevnih tretjih držav, naj: (i) sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje ukrepov, ki jih vsebuje akcijski načrt, ki ga je predlagala Komisija; (ii) ocenijo izvajanje ukrepov, ki so vsebovani v akcijskih načrtih, ki jih je predlagala Komisija; (iii) Komisiji za ocenjevanje izvajanja posameznih ukrepov vsakih šest mesecev posredujejo podrobna poročila med drugim v zvezi z njihovo individualno in/ali splošno učinkovitostjo pri zagotavljanju popolnoma skladnega sistema za nadzor ribolova.

| (8) | Osmim zadevnim tretjim državam je bila dana možnost, da pisno odgovorijo na vprašanja, ki so bila izrecno navedena v sklepu z dne 15. novembra 2012, ter se odzovejo na druge pomembne informacije, kar jim omogoča predložitev dokazov, s katerimi bi izpodbijale ali dopolnile dejstva, na katera se sklicujejo v sklepu z dne 15. novembra 2012, ali, kot je primerno, sprejele akcijski načrt in ukrepe za izboljšanje razmer. Navedenim osmim državam je bila zagotovljena pravica da zahtevajo oziroma da se jim zagotovijo dodatne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Osmim zadevnim tretjim državam je bila dana možnost, da pisno odgovorijo na vprašanja, ki so bila izrecno navedena v sklepu z dne 15. novembra 2012, ter se odzovejo na druge pomembne informacije, kar jim omogoča predložitev dokazov, s katerimi bi izpodbijale ali dopolnile dejstva, na katera se sklicujejo v sklepu z dne 15. novembra 2012, ali, kot je primerno, sprejele akcijski načrt in ukrepe za izboljšanje razmer. Navedenim osmim državam je bila zagotovljena pravica da zahtevajo oziroma da se jim zagotovijo dodatne informacije.

| (9) | Komisija je 15. novembra 2012 začela dialog z osmimi tretjimi državami in poudarila, da meni, da šest mesecev načeloma zadostuje za dosego sporazuma o tej zadevi. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 15. novembra 2012 začela dialog z osmimi tretjimi državami in poudarila, da meni, da šest mesecev načeloma zadostuje za dosego sporazuma o tej zadevi.

| (10) | Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile pisne pripombe, ki jih je po sklepu z dne 15. novembra 2012 predložilo osem držav. O ugotovitvah Komisije je bilo osem držav pisno ali ustno obveščenih. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile pisne pripombe, ki jih je po sklepu z dne 15. novembra 2012 predložilo osem držav. O ugotovitvah Komisije je bilo osem držav pisno ali ustno obveščenih.

| (11) | V izvedbenem sklepu z dne 26. novembra 2013 (3) (v nadaljnjem besedilu: izvedbeni sklep z dne 26. novembra 2013) je Komisija Belize, Kraljevino Kambodžo in Republiko Gvinejo opredelila kot nesodelujoče tretje države pri boju proti IUU ribolovu. V skladu z uredbo IUU je Komisija navedla razloge zakaj meni, da te tri države niso izpolnile svojih obveznosti v skladu z mednarodnim pravom kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga, da sprejmejo ukrepe za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(11)

V izvedbenem sklepu z dne 26. novembra 2013 (3) (v nadaljnjem besedilu: izvedbeni sklep z dne 26. novembra 2013) je Komisija Belize, Kraljevino Kambodžo in Republiko Gvinejo opredelila kot nesodelujoče tretje države pri boju proti IUU ribolovu. V skladu z uredbo IUU je Komisija navedla razloge zakaj meni, da te tri države niso izpolnile svojih obveznosti v skladu z mednarodnim pravom kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga, da sprejmejo ukrepe za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

| (12) | Izvedbeni sklep Sveta, ki Belize, Kraljevino Kambodžo in Republiko Gvinejo vključuje na seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti IUU ribolovu, bi torej moral biti sprejet v okviru izvajanja uredbe IUU, na podlagi preiskav in dialogov, ki so bili izvedeni v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami, določenimi v uredbi IUU. Navedene preiskave in dialogi, vključno z izmenjano korespondenco in izvedenimi srečanji, sklep z dne 15. novembra 2012 in izvedbeni sklep z dne 26. novembra 2013 so podlaga tega sklepa in temeljijo na istih razlogih. Ta sklep, ki Belize, Kraljevino Kambodžo in Republiko Gvinejo vključuje na seznam nesodelujočih tretjih držav v boju proti IUU ribolovu, bi moral vključevati posledice, navedene v členu 38 uredbe IUU. |
| --- | --- |

(12)

Izvedbeni sklep Sveta, ki Belize, Kraljevino Kambodžo in Republiko Gvinejo vključuje na seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti IUU ribolovu, bi torej moral biti sprejet v okviru izvajanja uredbe IUU, na podlagi preiskav in dialogov, ki so bili izvedeni v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami, določenimi v uredbi IUU. Navedene preiskave in dialogi, vključno z izmenjano korespondenco in izvedenimi srečanji, sklep z dne 15. novembra 2012 in izvedbeni sklep z dne 26. novembra 2013 so podlaga tega sklepa in temeljijo na istih razlogih. Ta sklep, ki Belize, Kraljevino Kambodžo in Republiko Gvinejo vključuje na seznam nesodelujočih tretjih držav v boju proti IUU ribolovu, bi moral vključevati posledice, navedene v členu 38 uredbe IUU.

| (13) | Svet v skladu s členom 34(1) uredbe IUU s kvalificirano večino in na predlog Komisije tretjo državo črta s seznama nesodelujočih tretjih držav, če zadevna tretja država dokaže, da so se razmere, zaradi katerih je bila uvrščena na seznam, popravile. Pri odločitvi o črtanju se bo upoštevalo tudi, ali so opredeljene zadevne tretje države uvedle dejanske ukrepe, s katerimi lahko dosežejo trajno izboljšanje razmer. |
| --- | --- |

(13)

Svet v skladu s členom 34(1) uredbe IUU s kvalificirano večino in na predlog Komisije tretjo državo črta s seznama nesodelujočih tretjih držav, če zadevna tretja država dokaže, da so se razmere, zaradi katerih je bila uvrščena na seznam, popravile. Pri odločitvi o črtanju se bo upoštevalo tudi, ali so opredeljene zadevne tretje države uvedle dejanske ukrepe, s katerimi lahko dosežejo trajno izboljšanje razmer.

2.   POSTOPEK V ZVEZI Z BELIZEJEM

| (14) | V skladu s členom 32 uredbe IUU je Komisija s svojim sklepom z dne 15. novembra 2012 obvestila Belize, da po njenem mnenju obstaja možnost, da bo opredeljen kot nesodelujoča tretja država, in ga pozvala, naj v tesnem sodelovanju z njenimi službami vzpostavi akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012. V obdobju od decembra 2012 do avgusta 2013 je Belize v pisni obliki predložil svoja stališča in se srečal s Komisijo, da bi razpravljal o tej zadevi. Komisija je ustrezne informacije Belizeju posredovala v pisni obliki. Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile pisne pripombe, ki jih je Belize predložil po sklepu z dne 15. novembra 2012, Belize pa je bil o ugotovitvah Komisije pisno ali ustno obveščen. Komisija je menila, da Belize ni zadovoljivo obravnaval zadevnih področij in pomanjkljivosti, kot je opisano v sklepu z dne 15. novembra 2012. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ukrepi, predlagani v priloženem akcijskem načrtu Belizeja, niso bili v celoti izvedeni. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 32 uredbe IUU je Komisija s svojim sklepom z dne 15. novembra 2012 obvestila Belize, da po njenem mnenju obstaja možnost, da bo opredeljen kot nesodelujoča tretja država, in ga pozvala, naj v tesnem sodelovanju z njenimi službami vzpostavi akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012. V obdobju od decembra 2012 do avgusta 2013 je Belize v pisni obliki predložil svoja stališča in se srečal s Komisijo, da bi razpravljal o tej zadevi. Komisija je ustrezne informacije Belizeju posredovala v pisni obliki. Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile pisne pripombe, ki jih je Belize predložil po sklepu z dne 15. novembra 2012, Belize pa je bil o ugotovitvah Komisije pisno ali ustno obveščen. Komisija je menila, da Belize ni zadovoljivo obravnaval zadevnih področij in pomanjkljivosti, kot je opisano v sklepu z dne 15. novembra 2012. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ukrepi, predlagani v priloženem akcijskem načrtu Belizeja, niso bili v celoti izvedeni.

3.   OPREDELITVE BELIZEJA KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

| (15) | V sklepu z dne 15. novembra 2012 je Komisija analizirala dolžnosti Belizeja in ocenila njegovo izpolnjevanje mednarodnih obveznosti kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe IUU. Komisija je pregledala skladnost Belizejokviru ugotovitev iz sklepa z dne 15. novembra 2012 in ob upoštevanju ustreznih informacij, ki jih je o tem predložil Belize, predlaganega načrta ukrepov ter sprejetih ukrepov za izboljšanje razmer. |
| --- | --- |

(15)

V sklepu z dne 15. novembra 2012 je Komisija analizirala dolžnosti Belizeja in ocenila njegovo izpolnjevanje mednarodnih obveznosti kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe IUU. Komisija je pregledala skladnost Belizejokviru ugotovitev iz sklepa z dne 15. novembra 2012 in ob upoštevanju ustreznih informacij, ki jih je o tem predložil Belize, predlaganega načrta ukrepov ter sprejetih ukrepov za izboljšanje razmer.

| (16) | Glavne pomanjkljivosti, ki jih je Komisija ugotovila v predlaganem akcijskem načrtu, so se nanašale na več pomanjkljivosti pri izvajanju obveznosti mednarodnega prava, predvsem v zvezi s sprejetjem ustreznega pravnega okvira, pomanjkanjem ustreznega in učinkovitega spremljanja, pomanjkanjem nadzora in inšpekcij, odsotnostjo sistema odvračilnih sankcij ter nepravilnim izvajanjem sistema potrdil o ulovu. Druge ugotovljene pomanjkljivosti se na splošno nanašajo na izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, vključno s priporočili in resolucijami regionalnih organizacij za upravljanje ribolova ter pogoji za registracijo ladij v skladu z mednarodnim pravom. Ugotovljena je bila odsotnost izpolnjevanja priporočil in resolucij s strani ustreznih organov, kot je mednarodni akcijski načrt Združenih narodov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Vendar pa se pomanjkanje skladnosti z nezavezujočimi priporočili in resolucijami obravnava samo kot dodaten dokaz in ne kot podlaga za opredelitev. |
| --- | --- |

(16)

Glavne pomanjkljivosti, ki jih je Komisija ugotovila v predlaganem akcijskem načrtu, so se nanašale na več pomanjkljivosti pri izvajanju obveznosti mednarodnega prava, predvsem v zvezi s sprejetjem ustreznega pravnega okvira, pomanjkanjem ustreznega in učinkovitega spremljanja, pomanjkanjem nadzora in inšpekcij, odsotnostjo sistema odvračilnih sankcij ter nepravilnim izvajanjem sistema potrdil o ulovu. Druge ugotovljene pomanjkljivosti se na splošno nanašajo na izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, vključno s priporočili in resolucijami regionalnih organizacij za upravljanje ribolova ter pogoji za registracijo ladij v skladu z mednarodnim pravom. Ugotovljena je bila odsotnost izpolnjevanja priporočil in resolucij s strani ustreznih organov, kot je mednarodni akcijski načrt Združenih narodov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Vendar pa se pomanjkanje skladnosti z nezavezujočimi priporočili in resolucijami obravnava samo kot dodaten dokaz in ne kot podlaga za opredelitev.

| (17) | Komisija je v izvedbenem sklepu z dne 26. novembra 2013 opredelila Belize kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z uredbo IUU. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je v izvedbenem sklepu z dne 26. novembra 2013 opredelila Belize kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z uredbo IUU.

| (18) | V zvezi z morebitnimi omejitvami za Belize kot državi v razvoju je treba opozoriti, da splošna stopnja razvoja Belizeja ne vpliva negativno na njegov posebni razvojni status in splošno ravnanje na področju ribolova. |
| --- | --- |

(18)

V zvezi z morebitnimi omejitvami za Belize kot državi v razvoju je treba opozoriti, da splošna stopnja razvoja Belizeja ne vpliva negativno na njegov posebni razvojni status in splošno ravnanje na področju ribolova.

| (19) | Ob upoštevanju sklepa z dne 15. novembra 2012 in izvedbenega sklepa z dne 26. novembra 2013 ter dialogov z Belizejem, ki jih je organizirala Komisija, in njihovih rezultatov je mogoče sklepati, da ukrepi, ki jih je uvedel Belize v okviru svojih dolžnosti kot država zastave, ne zadostujejo za izpolnitev členov 91, 94, 117, 118 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in členov 18, 19, 20 Sporazuma Združenih narodov o staležu rib ter člena II(8) Sporazuma Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) o usklajevanju. |
| --- | --- |

(19)

Ob upoštevanju sklepa z dne 15. novembra 2012 in izvedbenega sklepa z dne 26. novembra 2013 ter dialogov z Belizejem, ki jih je organizirala Komisija, in njihovih rezultatov je mogoče sklepati, da ukrepi, ki jih je uvedel Belize v okviru svojih dolžnosti kot država zastave, ne zadostujejo za izpolnitev členov 91, 94, 117, 118 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in členov 18, 19, 20 Sporazuma Združenih narodov o staležu rib ter člena II(8) Sporazuma Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) o usklajevanju.

| (20) | Zato Belize ni izpolnil svojih dolžnosti kot država zastave v skladu z mednarodnim pravom, da ukrepa za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in bi moral biti vključen na seznam nesodelujočih tretjih držav Unije. |
| --- | --- |

(20)

Zato Belize ni izpolnil svojih dolžnosti kot država zastave v skladu z mednarodnim pravom, da ukrepa za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in bi moral biti vključen na seznam nesodelujočih tretjih držav Unije.

4.   POSTOPEK V ZVEZI S KRALJEVINO KAMBODŽO

| (21) | V skladu s členom 32 uredbe IUU je Komisija dne 15. novembra 2012 obvestila Kraljevino Kambodžo (v nadaljnjem besedilu: Kambodža), da po njenem mnenju obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država, in jo pozvala, naj v tesnem sodelovanju z njenimi službami vzpostavi akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012. V obdobju od decembra 2012 do junija 2013 je Kambodža v pisni obliki predložila svoja stališča in se srečala s Komisijo, da bi razpravljala o zadevi. Komisija je ustrezne informacije Kambodži posredovala v pisni obliki. Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile pisne pripombe, ki jih je Kambodža predložila po sklepu z dne 15. novembra 2012, Kambodža pa je bila o ugotovitvah Komisije pisno ali ustno obveščena. Komisija je menila, da Kambodža ni zadovoljivo obravnavala zadevnih področij in pomanjkljivosti, kot je opisano v sklepu z dne 15. novembra 2012. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ukrepi, predlagani v akcijskem načrtu Kambodže, niso bili v celoti izvedeni. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 32 uredbe IUU je Komisija dne 15. novembra 2012 obvestila Kraljevino Kambodžo (v nadaljnjem besedilu: Kambodža), da po njenem mnenju obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država, in jo pozvala, naj v tesnem sodelovanju z njenimi službami vzpostavi akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012. V obdobju od decembra 2012 do junija 2013 je Kambodža v pisni obliki predložila svoja stališča in se srečala s Komisijo, da bi razpravljala o zadevi. Komisija je ustrezne informacije Kambodži posredovala v pisni obliki. Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile pisne pripombe, ki jih je Kambodža predložila po sklepu z dne 15. novembra 2012, Kambodža pa je bila o ugotovitvah Komisije pisno ali ustno obveščena. Komisija je menila, da Kambodža ni zadovoljivo obravnavala zadevnih področij in pomanjkljivosti, kot je opisano v sklepu z dne 15. novembra 2012. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ukrepi, predlagani v akcijskem načrtu Kambodže, niso bili v celoti izvedeni.

5.   OPREDELITEV KAMBODŽE KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

| (22) | Komisija je v sklepu z dne 15. novembra 2012 analizirala dolžnosti Kambodže in ocenila njeno izpolnjevanje mednarodnih obveznosti kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe IUU. Komisija je pregledala skladnost Kambodže okviru ugotovitev iz sklepa z dne 15. novembra 2012 in ob upoštevanju predlaganega načrta ukrepov, kot je bil dopolnjen z ustreznimi informacijami, ki jih je predložila Kambodža. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je v sklepu z dne 15. novembra 2012 analizirala dolžnosti Kambodže in ocenila njeno izpolnjevanje mednarodnih obveznosti kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe IUU. Komisija je pregledala skladnost Kambodže okviru ugotovitev iz sklepa z dne 15. novembra 2012 in ob upoštevanju predlaganega načrta ukrepov, kot je bil dopolnjen z ustreznimi informacijami, ki jih je predložila Kambodža.

| (23) | Glavne pomanjkljivosti, ki jih je Komisija ugotovila v predlaganem akcijskem načrtu, so se nanašale na nekaj pomanjkljivosti pri izvajanju obveznosti mednarodnega prava, predvsem v zvezi s sprejetjem ustreznega pravnega okvira, pomanjkanjem ustreznega in učinkovitega spremljanja, pomanjkanjem nadzora in inšpekcij in odsotnostjo sistema odvračilnih sankcij. Druge ugotovljene pomanjkljivosti se na splošno nanašajo na izpolnjevanje mednarodnih obveznosti in pogoje za registracijo ladij v skladu z mednarodnim pravom. Ugotovljena je bila odsotnost izpolnjevanja priporočil in resolucij s strani ustreznih organov, kot je mednarodni akcijski načrt Združenih narodov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Vendar pa se pomanjkanje skladnosti z nezavezujočimi priporočili in resolucijami obravnava samo kot dodaten dokaz in ne kot podlaga za opredelitev. |
| --- | --- |

(23)

Glavne pomanjkljivosti, ki jih je Komisija ugotovila v predlaganem akcijskem načrtu, so se nanašale na nekaj pomanjkljivosti pri izvajanju obveznosti mednarodnega prava, predvsem v zvezi s sprejetjem ustreznega pravnega okvira, pomanjkanjem ustreznega in učinkovitega spremljanja, pomanjkanjem nadzora in inšpekcij in odsotnostjo sistema odvračilnih sankcij. Druge ugotovljene pomanjkljivosti se na splošno nanašajo na izpolnjevanje mednarodnih obveznosti in pogoje za registracijo ladij v skladu z mednarodnim pravom. Ugotovljena je bila odsotnost izpolnjevanja priporočil in resolucij s strani ustreznih organov, kot je mednarodni akcijski načrt Združenih narodov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Vendar pa se pomanjkanje skladnosti z nezavezujočimi priporočili in resolucijami obravnava samo kot dodaten dokaz in ne kot podlaga za opredelitev.

| (24) | Komisija je v izvedbenem sklepu z dne 26. novembra 2013 opredelila Kambodžo kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z Uredbo IUU. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je v izvedbenem sklepu z dne 26. novembra 2013 opredelila Kambodžo kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z Uredbo IUU.

| (25) | V zvezi z morebitnimi omejitvami za Kambodžo kot državo v razvoju je treba opozoriti, da splošna stopnja razvoja Kambodže ne vpliva negativno na njen posebni razvojni status in splošno ravnanje na področju ribolova. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi z morebitnimi omejitvami za Kambodžo kot državo v razvoju je treba opozoriti, da splošna stopnja razvoja Kambodže ne vpliva negativno na njen posebni razvojni status in splošno ravnanje na področju ribolova.

| (26) | Ukrepi, ki jih je uvedla Kambodža v okviru svojih dolžnosti kot država zastave, ne zadostujejo za izpolnitev določb iz členov 91 in 94 UNCLOS. Opozoriti je treba, da ni pomembno, ali je Kambodža dejansko ratificirala UNCLOS, saj so njene določbe o plovbi na odprtem morju (členi 86–115 Konvencije) priznane kot običajno mednarodno pravo. Poleg tega se s temi določbami dejansko kodificira obstoječa pravila običajnega mednarodnega prava, pri čemer je skoraj dobesedno prevzeto besedilo Konvencije o odprtem morju in Konvencije o teritorialnem morju in zunanjem pasu, ki ju je Kambodža ratificirala in h katerima je pristopila. |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi, ki jih je uvedla Kambodža v okviru svojih dolžnosti kot država zastave, ne zadostujejo za izpolnitev določb iz členov 91 in 94 UNCLOS. Opozoriti je treba, da ni pomembno, ali je Kambodža dejansko ratificirala UNCLOS, saj so njene določbe o plovbi na odprtem morju (členi 86–115 Konvencije) priznane kot običajno mednarodno pravo. Poleg tega se s temi določbami dejansko kodificira obstoječa pravila običajnega mednarodnega prava, pri čemer je skoraj dobesedno prevzeto besedilo Konvencije o odprtem morju in Konvencije o teritorialnem morju in zunanjem pasu, ki ju je Kambodža ratificirala in h katerima je pristopila.

| (27) | Ob upoštevanju sklepa z dne 15. novembra 2012 in izvedbenega sklepa z dne 26. novembra 2013 ter dialogov s Kambodžo, ki jih je organizirala Komisija, in njihovih rezultatov je mogoče sklepati, da ukrepi, ki jih je uvedla Kambodža v okviru svojih dolžnosti kot država zastave, ne zadostujejo za izpolnitev določb iz členov 91 in 94 UNCLOS. |
| --- | --- |

(27)

Ob upoštevanju sklepa z dne 15. novembra 2012 in izvedbenega sklepa z dne 26. novembra 2013 ter dialogov s Kambodžo, ki jih je organizirala Komisija, in njihovih rezultatov je mogoče sklepati, da ukrepi, ki jih je uvedla Kambodža v okviru svojih dolžnosti kot država zastave, ne zadostujejo za izpolnitev določb iz členov 91 in 94 UNCLOS.

| (28) | Zato Kambodža ni izpolnila svojih dolžnosti kot država zastave v skladu z mednarodnim pravom, da ukrepa za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in bi morala biti vključena na seznam nesodelujočih tretjih držav Unije. |
| --- | --- |

(28)

Zato Kambodža ni izpolnila svojih dolžnosti kot država zastave v skladu z mednarodnim pravom, da ukrepa za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in bi morala biti vključena na seznam nesodelujočih tretjih držav Unije.

6.   POSTOPEK V ZVEZI Z REPUBLIKO GVINEJO

| (29) | V skladu s členom 32 uredbe IUU je Komisija s sklepom z dne 15. novembra 2012 obvestila Republiko Gvinejo (v nadaljnjem besedilu: Gvineja), da po njenem mnenju obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država in jo pozvala, naj v tesnem sodelovanju z njenimi službami vzpostavi akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012. V obdobju od decembra 2012 do julija 2013 je Gvineja v pisni obliki predložila svoja stališča in se srečala s Komisijo, da bi razpravljala o tej zadevi. Komisija je ustrezne informacije Gvineji posredovala v pisni obliki. Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile pisne pripombe, ki jih je Gvineja predložila po sklepu z dne 15. novembra 2012, Gvineja pa je bila o ugotovitvah Komisije pisno ali ustno obveščena. Komisija je menila, da Gvineja ni zadovoljivo obravnavala zadevnih področij in pomanjkljivosti, kot je opisano v sklepu z dne 15. novembra 2012. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ukrepi, predlagani v akcijskem načrtu Gvineje, niso bili v celoti izvedeni. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 32 uredbe IUU je Komisija s sklepom z dne 15. novembra 2012 obvestila Republiko Gvinejo (v nadaljnjem besedilu: Gvineja), da po njenem mnenju obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država in jo pozvala, naj v tesnem sodelovanju z njenimi službami vzpostavi akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012. V obdobju od decembra 2012 do julija 2013 je Gvineja v pisni obliki predložila svoja stališča in se srečala s Komisijo, da bi razpravljala o tej zadevi. Komisija je ustrezne informacije Gvineji posredovala v pisni obliki. Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile pisne pripombe, ki jih je Gvineja predložila po sklepu z dne 15. novembra 2012, Gvineja pa je bila o ugotovitvah Komisije pisno ali ustno obveščena. Komisija je menila, da Gvineja ni zadovoljivo obravnavala zadevnih področij in pomanjkljivosti, kot je opisano v sklepu z dne 15. novembra 2012. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ukrepi, predlagani v akcijskem načrtu Gvineje, niso bili v celoti izvedeni.

7.   OPREDELITEV GVINEJE KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

| (30) | Komisija je v sklepu z dne 15. novembra 2012 analizirala dolžnosti Gvineje in ocenila njeno izpolnjevanje mednarodnih obveznosti kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe IUU. Komisija je pregledala skladnost Gvineje v okviru ugotovitev iz sklepa z dne 15. novembra 2012 in ob upoštevanju predlaganega načrta ukrepov, kakor je bil dopolnjen z ustreznimi informacijami, ki jih je predložila Gvineja. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v sklepu z dne 15. novembra 2012 analizirala dolžnosti Gvineje in ocenila njeno izpolnjevanje mednarodnih obveznosti kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe IUU. Komisija je pregledala skladnost Gvineje v okviru ugotovitev iz sklepa z dne 15. novembra 2012 in ob upoštevanju predlaganega načrta ukrepov, kakor je bil dopolnjen z ustreznimi informacijami, ki jih je predložila Gvineja.

| (31) | Glavne pomanjkljivosti, ki jih je Komisija ugotovila v predlaganem akcijskem načrtu, so se nanašale na reforme, ki še vedno niso izvedene, in sicer zagotavljanje dovolj ustreznega in učinkovitega nadzora njenega ribolovnega ladjevja, učinkovito izvajanje nacionalnih zakonov in drugih predpisov o ribolovu, izvrševanje pravil in sankcioniranje ugotovljenih IUU ribolovnih dejavnosti, krepitev sredstev za inšpekcije in nadzor, sistema odvračilnih sankcij, ribolovna politika, skladna z upravnimi zmogljivostmi v smislu kontrole in nadzora. Druge ugotovljene pomanjkljivosti se na splošno nanašajo na izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, vključno s priporočili in resolucijami regionalne organizacije za upravljanje ribolova ter pogoji za registracijo ladij v skladu z mednarodnim pravom. Ugotovljena je bila odsotnost izpolnjevanja priporočil in resolucij s strani ustreznih organov, kot je mednarodni akcijski načrt Združenih narodov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Vendar pa se pomanjkanje skladnosti z nezavezujočimi priporočili in resolucijami obravnava samo kot dodaten dokaz in ne kot podlaga za opredelitev. |
| --- | --- |

(31)

Glavne pomanjkljivosti, ki jih je Komisija ugotovila v predlaganem akcijskem načrtu, so se nanašale na reforme, ki še vedno niso izvedene, in sicer zagotavljanje dovolj ustreznega in učinkovitega nadzora njenega ribolovnega ladjevja, učinkovito izvajanje nacionalnih zakonov in drugih predpisov o ribolovu, izvrševanje pravil in sankcioniranje ugotovljenih IUU ribolovnih dejavnosti, krepitev sredstev za inšpekcije in nadzor, sistema odvračilnih sankcij, ribolovna politika, skladna z upravnimi zmogljivostmi v smislu kontrole in nadzora. Druge ugotovljene pomanjkljivosti se na splošno nanašajo na izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, vključno s priporočili in resolucijami regionalne organizacije za upravljanje ribolova ter pogoji za registracijo ladij v skladu z mednarodnim pravom. Ugotovljena je bila odsotnost izpolnjevanja priporočil in resolucij s strani ustreznih organov, kot je mednarodni akcijski načrt Združenih narodov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Vendar pa se pomanjkanje skladnosti z nezavezujočimi priporočili in resolucijami obravnava samo kot dodaten dokaz in ne kot podlaga za opredelitev.

| (32) | Komisija je v izvedbenem sklepu z dne 26. novembra 2013 opredelila Gvinejo nesodelujočo tretjo državo v skladu z uredbo IUU. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je v izvedbenem sklepu z dne 26. novembra 2013 opredelila Gvinejo nesodelujočo tretjo državo v skladu z uredbo IUU.

| (33) | V zvezi z morebitnimi omejitvami za Gvinejo kot državo v razvoju je treba opozoriti, da bi lahko posebna stopnja razvoja Gvineje negativno vplivala na njen razvojni status. Vendar ob upoštevanju vrste ugotovljenih pomanjkljivosti v Gvineji, pomoči Unije in držav članic ter sprejetih ukrepov za izboljšanje stanja, na podlagi stopnje razvoja navedene države ni mogoče pojasniti splošnega ravnanja Gvineje kot države zastave ali obalne države glede ribolova in neustreznosti njenih ukrepov za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi z morebitnimi omejitvami za Gvinejo kot državo v razvoju je treba opozoriti, da bi lahko posebna stopnja razvoja Gvineje negativno vplivala na njen razvojni status. Vendar ob upoštevanju vrste ugotovljenih pomanjkljivosti v Gvineji, pomoči Unije in držav članic ter sprejetih ukrepov za izboljšanje stanja, na podlagi stopnje razvoja navedene države ni mogoče pojasniti splošnega ravnanja Gvineje kot države zastave ali obalne države glede ribolova in neustreznosti njenih ukrepov za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

| (34) | Ob upoštevanju sklepa z dne 15. novembra 2012 in izvedbenega sklepa z dne 26. novembra 2013 ter dialogov z Gvinejo, ki jih je organizirala Komisija, in njihovih rezultatov je mogoče sklepati, da ukrepi, ki jih je uvedla Gvineja v okviru svojih dolžnosti kot država zastave in obalna država, ne zadostujejo za izpolnitev določb iz členov 61, 62, 94, 117 in 118 UNCLOS ter členov 18, 19 in 20 Sporazuma Združenih narodov o staležu rib. |
| --- | --- |

(34)

Ob upoštevanju sklepa z dne 15. novembra 2012 in izvedbenega sklepa z dne 26. novembra 2013 ter dialogov z Gvinejo, ki jih je organizirala Komisija, in njihovih rezultatov je mogoče sklepati, da ukrepi, ki jih je uvedla Gvineja v okviru svojih dolžnosti kot država zastave in obalna država, ne zadostujejo za izpolnitev določb iz členov 61, 62, 94, 117 in 118 UNCLOS ter členov 18, 19 in 20 Sporazuma Združenih narodov o staležu rib.

| (35) | Zato Gvineja ni izpolnila svojih dolžnosti kot država zastave in obalna država v skladu z mednarodnim pravom, v skladu s katerim mora ukrepati za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in bi morala biti vključena na seznam nesodelujočih tretjih držav Unije. |
| --- | --- |

(35)

Zato Gvineja ni izpolnila svojih dolžnosti kot država zastave in obalna država v skladu z mednarodnim pravom, v skladu s katerim mora ukrepati za preprečevanje IUU ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in bi morala biti vključena na seznam nesodelujočih tretjih držav Unije.

8.   PRIPRAVA SEZNAMA NESODELUJOČIH TRETJIH DRŽAV

| (36) | Na podlagi zgornjih ugotovitev v zvezi z Belizejem, Kambodžo in Gvinejo bi bilo treba te države vključiti na seznam nesodelujočih tretjih držav, ki ga je treba pripraviti v skladu s členom 33 uredbe IUU. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi zgornjih ugotovitev v zvezi z Belizejem, Kambodžo in Gvinejo bi bilo treba te države vključiti na seznam nesodelujočih tretjih držav, ki ga je treba pripraviti v skladu s členom 33 uredbe IUU.

| (37) | Postopki v obliki ukrepov, ki bi se morali uporabljati za Belize, Kambodžo in Gvinejo, so navedeni v členu 38 uredbe IUU. Prepoved uvoza se lahko uporabi za vse staleže in vrste, kot je določeno v členu 2(8) uredbe IUU, saj identifikacija ne temelji na dejstvu, da niso bili sprejeti ustrezni ukrepi v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, ki vpliva na določen stalež ali vrsto. V skladu z opredelitvijo iz člena 2(11) uredbe IUU pomeni uvoz vnos ribiških proizvodov na ozemlje Unije, tudi zaradi pretovarjanja v pristaniščih na njenem ozemlju. |
| --- | --- |

(37)

Postopki v obliki ukrepov, ki bi se morali uporabljati za Belize, Kambodžo in Gvinejo, so navedeni v členu 38 uredbe IUU. Prepoved uvoza se lahko uporabi za vse staleže in vrste, kot je določeno v členu 2(8) uredbe IUU, saj identifikacija ne temelji na dejstvu, da niso bili sprejeti ustrezni ukrepi v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, ki vpliva na določen stalež ali vrsto. V skladu z opredelitvijo iz člena 2(11) uredbe IUU pomeni uvoz vnos ribiških proizvodov na ozemlje Unije, tudi zaradi pretovarjanja v pristaniščih na njenem ozemlju.

| (38) | Treba je opozoriti, da IUU ribolov med drugim izčrpava stalež rib, uničuje morske habitate, ogroža ohranjanje in trajnostno rabo morskih virov, izkrivlja konkurenco, ogroža varnost preskrbe s hrano, postavlja poštene ribolovce v nepravičen slabši položaj in slabi obalne skupnosti. Glede na obseg težav, povezanih z IUU ribolovom, se je zdelo potrebno, da Unija hitro izvede ukrepe v zvezi z Belizejem, Kambodžo in Gvinejo kot nesodelujočimi državami. Glede na zgoraj navedeno bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(38)

Treba je opozoriti, da IUU ribolov med drugim izčrpava stalež rib, uničuje morske habitate, ogroža ohranjanje in trajnostno rabo morskih virov, izkrivlja konkurenco, ogroža varnost preskrbe s hrano, postavlja poštene ribolovce v nepravičen slabši položaj in slabi obalne skupnosti. Glede na obseg težav, povezanih z IUU ribolovom, se je zdelo potrebno, da Unija hitro izvede ukrepe v zvezi z Belizejem, Kambodžo in Gvinejo kot nesodelujočimi državami. Glede na zgoraj navedeno bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (39) | Če Belize, Kambodža ali Gvineja dokažejo, da so se razmere, zaradi katerih so bile te uvrščene na seznam, popravile, Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije to državo črta s seznama nesodelujočih tretjih držav v skladu s členom 34(1) uredbe IUU. Pri odločitvi o črtanju se bo upoštevalo tudi, ali so Belize, Kambodža ali Gvineja uvedle dejanske ukrepe, s katerimi lahko dosežejo trajno izboljšanje razmer – |
| --- | --- |

(39)

Če Belize, Kambodža ali Gvineja dokažejo, da so se razmere, zaradi katerih so bile te uvrščene na seznam, popravile, Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije to državo črta s seznama nesodelujočih tretjih držav v skladu s členom 34(1) uredbe IUU. Pri odločitvi o črtanju se bo upoštevalo tudi, ali so Belize, Kambodža ali Gvineja uvedle dejanske ukrepe, s katerimi lahko dosežejo trajno izboljšanje razmer –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Seznam nesodelujočih tretjih držav iz člena 33 Uredbe (ES) št. 1005/2008 je v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. marca 2014

Za Svet

Predsednik

A. TSAFTARIS

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

1

(2)  Sklep Komisije z dne 15. novembra 2012 o obvestilu tretjim državam, za katere po mnenju Komisije obstaja možnost, da bodo opredeljene kot nesodelujoče tretje države v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL C 354, 17.11.2012, str. 1).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije z dne 26. novembra 2013 o opredelitvi tretjih držav, ki jih Komisija obravnava kot nesodelujoče tretje države v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL C 346, 27.11.2013, str. 2).

3

---

PRILOGA

Seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu (IUU) ribolovu

| | Belize |
| --- | --- |

Belize

| | Kraljevina Kambodža |
| --- | --- |

Kraljevina Kambodža

| | Republika Gvineja |
| --- | --- |

Republika Gvineja

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/48

---

SKLEP SVETA

z dne 24. marca 2014

o imenovanju danskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2014/171/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga danske vlade,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).

| (2) | Zaradi konca mandata Rikke EDSJÖ se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Rikke EDSJÖ se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Niels LINDBERG MADSEN se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2015, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 24. marca 2014

Za Svet

Predsednik

A. TSAFTARIS

---

(1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 8.

1

---