# Eiropas Savienības L 61/2014

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2014.061.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 61 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 1. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2014.061.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 61

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 1. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 195/2014 (2014. gada 28. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 196/2014 (2014. gada 28. februāris), ar ko nosaka no 2014. gada 1. marta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 3 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/111/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 24. februāris), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli | 6 |
| | | 2014/112/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 27. februāris), ar ko Īrijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 1194) | 7 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 195/2014 (2014. gada 28. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 196/2014 (2014. gada 28. februāris), ar ko nosaka no 2014. gada 1. marta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

3

LĒMUMI

2014/111/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 24. februāris), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

6

2014/112/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 27. februāris), ar ko Īrijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 1194)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 1194)

7

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 1.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 195/2014

(2014. gada 28. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 28. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 56,4 |
| TN | 91,4 |
| TR | 83,8 |
| ZZ | 77,2 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 188,1 |
| MA | 176,8 |
| TR | 159,5 |
| ZZ | 176,6 |
| 0709 91 00 | EG | 45,1 |
| ZZ | 45,1 |
| 0709 93 10 | MA | 32,9 |
| TR | 98,8 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 10 20 | EG | 45,9 |
| IL | 65,5 |
| MA | 55,3 |
| TN | 51,8 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | TR | 76,5 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 10 80 | CN | 115,7 |
| MK | 30,8 |
| US | 152,3 |
| ZZ | 99,6 |
| 0808 30 90 | AR | 122,8 |
| CL | 183,0 |
| CN | 72,1 |
| TR | 156,2 |
| US | 121,4 |
| ZA | 112,7 |
| ZZ | 128,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

56,4

TN

91,4

TR

83,8

ZZ

77,2

0707 00 05

EG

182,1

JO

188,1

MA

176,8

TR

159,5

ZZ

176,6

0709 91 00

EG

45,1

ZZ

45,1

0709 93 10

MA

32,9

TR

98,8

ZZ

65,9

0805 10 20

EG

45,9

IL

65,5

MA

55,3

TN

51,8

TR

69,0

ZZ

57,5

0805 50 10

TR

76,5

ZZ

76,5

0808 10 80

CN

115,7

MK

30,8

US

152,3

ZZ

99,6

0808 30 90

AR

122,8

CL

183,0

CN

72,1

TR

156,2

US

121,4

ZA

112,7

ZZ

128,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 1.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 196/2014

(2014. gada 28. februāris),

ar ko nosaka no 2014. gada 1. marta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

| (4) | Laikposmam no 2014. gada 1. marta jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis. |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2014. gada 1. marta jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

| (5) | Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(5)

Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2014. gada 1. marta piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 28. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2014. gada 1. marta

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte) | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Parastie KVIEŠI (sēklas) | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas) | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas) | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus) | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 19 00

1001 11 00

Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

ex 1001 91 20

Parastie KVIEŠI (sēklas)

0,00

ex 1001 99 00

Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

0,00

---

(1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu, |
| --- | --- |

—

EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

| — | EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu. |
| --- | --- |

—

EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

14.2.2014-27.2.2014

| 1. | Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Parastie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši (augsta kvalitāte) | Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2) | Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3) |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotējums | 193,60 | 129,54 | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 263,71 | 253,71 | 233,71 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | 115,99 | 27,43 | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | — | — | — | — | — |

1.

Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

(EUR/t)

Parastie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotējums

193,60

129,54

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

263,71

253,71

233,71

Piemaksa par Persijas līča reģionu

115,99

27,43

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

—

—

—

—

—

| 2. | Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 16,15 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | — EUR/t |

2.

Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

16,15 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

— EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

---

LĒMUMI

| 1.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/6

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 24. februāris),

ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

(2014/111/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Harald NOACK kunga pilnvaru termiņš beidzas 2014. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(1)

Harald NOACK kunga pilnvaru termiņš beidzas 2014. gada 28. februārī.

| (2) | Tādēļ būtu jāieceļ jauns loceklis, |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ būtu jāieceļ jauns loceklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Klaus-Heiner LEHNE kungs tiek iecelts par Revīzijas palātas locekli laikposmam no 2014. gada 1. marta līdz 2020. gada 29. februārim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 24. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  2014. gada 4. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 1.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 27. februāris),

ar ko Īrijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 1194)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2014/112/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ja kūtsmēslu daudzums, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot uz vienu hektāru gadā, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un minētās daļas a) punktā norādītā, minētais daudzums jānosaka tā, lai nekavētu minētās direktīvas 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, un jāpamato ar objektīviem kritērijiem, piemēram, ilgiem veģetācijas periodiem un kultūrām ar lielu slāpekļa patēriņu. |
| --- | --- |

(1)

Ja kūtsmēslu daudzums, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot uz vienu hektāru gadā, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un minētās daļas a) punktā norādītā, minētais daudzums jānosaka tā, lai nekavētu minētās direktīvas 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, un jāpamato ar objektīviem kritērijiem, piemēram, ilgiem veģetācijas periodiem un kultūrām ar lielu slāpekļa patēriņu.

| (2) | Komisija 2007. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu 2007/697/EK, ar ko Īrijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (2), kas atļauj kūtsmēslu izmantošanu līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, ievērojot konkrētus nosacījumus, saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību, saistībā ar Īrijas rīcības programmu, kas īstenota Eiropas Kopienu 2006. gada regulās (Laba lauksaimniecības prakse ūdeņu aizsardzībai) (2006. gada tiesību akts Nr. 378), kas zaudēja spēku 2010. gada 17. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2007. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu 2007/697/EK, ar ko Īrijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (2), kas atļauj kūtsmēslu izmantošanu līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, ievērojot konkrētus nosacījumus, saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību, saistībā ar Īrijas rīcības programmu, kas īstenota Eiropas Kopienu 2006. gada regulās (Laba lauksaimniecības prakse ūdeņu aizsardzībai) (2006. gada tiesību akts Nr. 378), kas zaudēja spēku 2010. gada 17. jūlijā.

| (3) | Komisija 2011. gada 24. februārī pieņēma Lēmumu 2011/127/ES (3), ar ko groza Lēmumu 2007/697/EK un ļauj izmantot atkāpi līdz 2013. gada 31. decembrim, saistībā ar Īrijas rīcības programmu, kas īstenota Eiropas Kopienu 2010. gada regulās (Laba lauksaimniecības prakse ūdeņu aizsardzībai) (2010. gada tiesību akts Nr. 610). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 24. februārī pieņēma Lēmumu 2011/127/ES (3), ar ko groza Lēmumu 2007/697/EK un ļauj izmantot atkāpi līdz 2013. gada 31. decembrim, saistībā ar Īrijas rīcības programmu, kas īstenota Eiropas Kopienu 2010. gada regulās (Laba lauksaimniecības prakse ūdeņu aizsardzībai) (2010. gada tiesību akts Nr. 610).

| (4) | Atkāpe, kuru piešķīra ar Lēmumu 2007/697/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2011/127/ES, 2012. gadā attiecās uz 5 093 saimniecībām, kas atbilst aptuveni 3,34 % no kopējā saimniecību skaita ar ganību lopiem, 11,44 % no mājlopu vienību skaita un 5,19 % no lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopējās platības. |
| --- | --- |

(4)

Atkāpe, kuru piešķīra ar Lēmumu 2007/697/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2011/127/ES, 2012. gadā attiecās uz 5 093 saimniecībām, kas atbilst aptuveni 3,34 % no kopējā saimniecību skaita ar ganību lopiem, 11,44 % no mājlopu vienību skaita un 5,19 % no lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopējās platības.

| (5) | 2013. gada 4. oktobrī Īrija iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai. |
| --- | --- |

(5)

2013. gada 4. oktobrī Īrija iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 3. panta 5. punktu Īrija piemēro rīcības programmu visā tās teritorijā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 3. panta 5. punktu Īrija piemēro rīcības programmu visā tās teritorijā.

| (7) | Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā tiek īstenota Padomes Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par laikposmu no 2008. gada līdz 2011. gadam, norādīts, ka Īrijā visās gruntsūdeņu monitoringa stacijās nitrātu koncentrācija ir mazāka par 50 mg/l un 87 % gruntsūdeņu monitoringa staciju nitrātu koncentrācija ir mazāka par 25 mg/l. Attiecībā uz virszemes ūdeņiem visās monitoringa stacijās nitrātu koncentrācija ir mazāka par 50 mg/l un vairāk nekā 99 % monitoringa staciju nitrātu koncentrācija ir mazāka par 25 mg/l. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā tiek īstenota Padomes Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par laikposmu no 2008. gada līdz 2011. gadam, norādīts, ka Īrijā visās gruntsūdeņu monitoringa stacijās nitrātu koncentrācija ir mazāka par 50 mg/l un 87 % gruntsūdeņu monitoringa staciju nitrātu koncentrācija ir mazāka par 25 mg/l. Attiecībā uz virszemes ūdeņiem visās monitoringa stacijās nitrātu koncentrācija ir mazāka par 50 mg/l un vairāk nekā 99 % monitoringa staciju nitrātu koncentrācija ir mazāka par 25 mg/l.

| (8) | Pēdējos gados samazinājās mājlopu skaits un ķīmisko mēslošanas līdzekļu izmantošana. No 2004.–2007. gada laikposma līdz 2008.–2011. gada laikposmam liellopu, cūku un aitu skaits attiecīgi samazinājās par 4 %, 11 % un 22 %. Vidējais pakaišu kūtsmēslu slāpekļa daudzums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam bija 105 kg uz vienu hektāru, tas salīdzinājumā ar 2004.–2007. gadu samazinājās par 8 %. Vidējais fosfora daudzums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam bija 15 kg uz vienu hektāru, tas salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. gada līdz 2007. gadam samazinājās par 6 %. Vidējais ķīmisko N mēslošanas līdzekļu izlietojums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam samazinājās par 6 % salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam. Vidējais ķīmisko P mēslošanas līdzekļu izmantojums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam samazinājās par 31 % salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. |
| --- | --- |

(8)

Pēdējos gados samazinājās mājlopu skaits un ķīmisko mēslošanas līdzekļu izmantošana. No 2004.–2007. gada laikposma līdz 2008.–2011. gada laikposmam liellopu, cūku un aitu skaits attiecīgi samazinājās par 4 %, 11 % un 22 %. Vidējais pakaišu kūtsmēslu slāpekļa daudzums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam bija 105 kg uz vienu hektāru, tas salīdzinājumā ar 2004.–2007. gadu samazinājās par 8 %. Vidējais fosfora daudzums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam bija 15 kg uz vienu hektāru, tas salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. gada līdz 2007. gadam samazinājās par 6 %. Vidējais ķīmisko N mēslošanas līdzekļu izlietojums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam samazinājās par 6 % salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam. Vidējais ķīmisko P mēslošanas līdzekļu izmantojums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam samazinājās par 31 % salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. gada līdz 2007. gadam.

| (9) | Īrijā 93 % no lauksaimniecībā izmantojamās zemes aizņem ganības. Vispār ganību saimniecībās 47 % zemes platību tiek apstrādātas ekstensīvi, un tādēļ tur ir relatīvi zems ganāmpulka blīvums un ierobežots minerālmēslu izmantojums, 32 % apsaimnieko saskaņā ar agrovides programmām un tikai 5,2 % apsaimnieko intensīvi. 7 % izmanto laukaugu audzēšanai. Vidējais ķīmisko mēslošanas līdzekļu izmantojums zālaugu platībās ir 81 kg slāpekļa un 7 kg fosfora uz vienu hektāru. |
| --- | --- |

(9)

Īrijā 93 % no lauksaimniecībā izmantojamās zemes aizņem ganības. Vispār ganību saimniecībās 47 % zemes platību tiek apstrādātas ekstensīvi, un tādēļ tur ir relatīvi zems ganāmpulka blīvums un ierobežots minerālmēslu izmantojums, 32 % apsaimnieko saskaņā ar agrovides programmām un tikai 5,2 % apsaimnieko intensīvi. 7 % izmanto laukaugu audzēšanai. Vidējais ķīmisko mēslošanas līdzekļu izmantojums zālaugu platībās ir 81 kg slāpekļa un 7 kg fosfora uz vienu hektāru.

| (10) | Īrijas klimats, kam raksturīgs vienmērīgs nokrišņu daudzumus visa gada laikā, un relatīvi neliels gada temperatūras izmaiņu diapazons veicina ilgstošu zāles veģetāciju – no 330 dienām gadā dienvidrietumos līdz 250 dienām gadā ziemeļaustrumos. |
| --- | --- |

(10)

Īrijas klimats, kam raksturīgs vienmērīgs nokrišņu daudzumus visa gada laikā, un relatīvi neliels gada temperatūras izmaiņu diapazons veicina ilgstošu zāles veģetāciju – no 330 dienām gadā dienvidrietumos līdz 250 dienām gadā ziemeļaustrumos.

| (11) | Izskatījusi Īrijas pieprasījumu, apsvērusi Īrijas rīcības programmu un ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumā 2007/697/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2011/127/ES, paredzēto atkāpi, Komisija uzskata, ka Īrijas ierosinātais kūtsmēslu daudzums, kas atbilst 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti daži stingri nosacījumi. |
| --- | --- |

(11)

Izskatījusi Īrijas pieprasījumu, apsvērusi Īrijas rīcības programmu un ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumā 2007/697/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2011/127/ES, paredzēto atkāpi, Komisija uzskata, ka Īrijas ierosinātais kūtsmēslu daudzums, kas atbilst 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti daži stingri nosacījumi.

| (12) | Īrijas iesniegtā pamatojuma informācija liecina, ka ierosinātais daudzums – 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību, – ir pamatots, norādot objektīvus kritērijus, piemēram, lielu nokrišņu neto daudzumu, ilgus veģetācijas periodus un lielus to zālaugu ražas apjomus, kuri patērē daudz slāpekļa. |
| --- | --- |

(12)

Īrijas iesniegtā pamatojuma informācija liecina, ka ierosinātais daudzums – 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību, – ir pamatots, norādot objektīvus kritērijus, piemēram, lielu nokrišņu neto daudzumu, ilgus veģetācijas periodus un lielus to zālaugu ražas apjomus, kuri patērē daudz slāpekļa.

| (13) | Lēmums 2007/697/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2011/127/ES, ir spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim. Lai nodrošinātu, ka lauksaimnieki var turpināt izmantot atkāpes sniegtās priekšrocības, ir lietderīgi pieņemt šo lēmumu. |
| --- | --- |

(13)

Lēmums 2007/697/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2011/127/ES, ir spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim. Lai nodrošinātu, ka lauksaimnieki var turpināt izmantot atkāpes sniegtās priekšrocības, ir lietderīgi pieņemt šo lēmumu.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īrijas 2013. gada 4. oktobra vēstulē pieprasīto atkāpi, kas atļauj lietot vairāk pakaišu kūtsmēslu, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un tās a) punktā, piešķir, ja ir ievēroti šajā lēmumā noteiktie nosacījumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “ganību saimniecības” ir saimniecības, kurās 80 % vai vairāk no lauksaimnieciski izmantojamās platības, kurā var lietot kūtsmēslus, aizņem zālāji; |
| --- | --- |

a)

“ganību saimniecības” ir saimniecības, kurās 80 % vai vairāk no lauksaimnieciski izmantojamās platības, kurā var lietot kūtsmēslus, aizņem zālāji;

| b) | “ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot nobarojamos teļus), aitas, brieži, kazas un zirgi; |
| --- | --- |

b)

“ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot nobarojamos teļus), aitas, brieži, kazas un zirgi;

| c) | “zālāji” ir pastāvīgas zālaugu platības vai pagaidu zālaugu platības (pagaidu platības laiž atmatā uz laiku līdz četriem gadiem); |
| --- | --- |

c)

“zālāji” ir pastāvīgas zālaugu platības vai pagaidu zālaugu platības (pagaidu platības laiž atmatā uz laiku līdz četriem gadiem);

| d) | “zemes gabals” ir atsevišķs lauks vai lauku grupa, kas audzēto kultūraugu, augsnes tipa un mēslošanas prakses ziņā ir viendabīga. |
| --- | --- |

d)

“zemes gabals” ir atsevišķs lauks vai lauku grupa, kas audzēto kultūraugu, augsnes tipa un mēslošanas prakses ziņā ir viendabīga.

3. pants

Darbības joma

Šo lēmumu piemēro ganību saimniecībām, katru gadījumu izskatot atsevišķi un ar priekšnoteikumu, ka tiek ievēroti 4., 5. un 6. pantā izklāstītie nosacījumi.

4. pants

Ikgadēja pieteikšanās un saistības

1.   Lauksaimnieki, kas vēlas izmantot šajā lēmumā paredzēto atkāpi, ik gadu iesniedz pieteikumu kompetentajām iestādēm.

2.   Līdztekus 1. punktā minētajai ikgadējai pieteikuma iesniegšanai viņi rakstiski apņemas izpildīt 5. un 6. pantā paredzētos nosacījumus.

5. pants

Kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošana

1.   Ganību dzīvnieku pakaišu kūtsmēslu daudzums, ko ik gadu izkliedē ganību saimniecību platībās, tostarp pašu dzīvnieku atstātie mēsli, nedrīkst pārsniegt kūtsmēslu daudzumu, kas satur 250 kg slāpekļa uz hektāru, ievērojot 2.–7. punktā noteiktos nosacījumus.

2.   Kopējā slāpekļa ienese nepārsniedz ne attiecīgā kultūrauga paredzamās vajadzības pēc barības vielām, ņemot vērā augsnes nodrošināto slāpekļa daudzumu, ne saimniecībai piemērojamo slāpekļa normu, kas noteikta Nitrātu rīcības programmā. Kopējais izmantotais slāpeklis jādiferencē, pamatojoties uz ganāmpulka blīvumu un zālaugu platību ražību.

3.   Katrai saimniecībai ir mēslošanas plāns, kurā aprakstīta lauksaimniecības zemes gabalu augseka un plānotais kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantojums. Šis plāns saimniecībā tiek sagatavots līdz katra kalendārā gada 1. martam. Mēslošanas plānā obligāti norāda šādus datus:

| a) | augsekas plāns, kurā uzrādīta to zemes gabalu platība akros, kuros aug zālaugi, un to zemes gabalu platība akros, kuros aug citi kultūraugi, kā arī shematiska karte, kurā norādīts atsevišķo zemes gabalu izvietojums; |
| --- | --- |

a)

augsekas plāns, kurā uzrādīta to zemes gabalu platība akros, kuros aug zālaugi, un to zemes gabalu platība akros, kuros aug citi kultūraugi, kā arī shematiska karte, kurā norādīts atsevišķo zemes gabalu izvietojums;

| b) | mājlopu skaits, dzīvnieku turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī datus par pieejamās kūtsmēslu krātuves tilpumu; |
| --- | --- |

b)

mājlopu skaits, dzīvnieku turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī datus par pieejamās kūtsmēslu krātuves tilpumu;

| c) | saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa un fosfora satura aprēķins; |
| --- | --- |

c)

saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa un fosfora satura aprēķins;

| d) | no saimniecības izvesto vai tajā piegādāto kūtsmēslu daudzums, veids un raksturojums; |
| --- | --- |

d)

no saimniecības izvesto vai tajā piegādāto kūtsmēslu daudzums, veids un raksturojums;

| e) | paredzamais kultūraugiem vajadzīgais slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemes gabalā; |
| --- | --- |

e)

paredzamais kultūraugiem vajadzīgais slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemes gabalā;

| f) | augsnes analīžu rezultāti attiecībā uz slāpekļa un fosfora saturu, ja tādi ir pieejami; |
| --- | --- |

f)

augsnes analīžu rezultāti attiecībā uz slāpekļa un fosfora saturu, ja tādi ir pieejami;

| g) | tā mēslošanas līdzekļa veids, kuru plānots izmantot; |
| --- | --- |

g)

tā mēslošanas līdzekļa veids, kuru plānots izmantot;

| h) | aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemes gabalā iestrādā ar kūtsmēsliem; |
| --- | --- |

h)

aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemes gabalā iestrādā ar kūtsmēsliem;

| i) | aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemes gabalā iestrādā ar ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem un citiem mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

i)

aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemes gabalā iestrādā ar ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem un citiem mēslošanas līdzekļiem.

Lai nodrošinātu saskaņotību starp šo plānu un faktisko lauksaimniecības praksi, mēslošanas plānu atjaunina ne vēlāk kā septiņas dienas pēc jebkādu izmaiņu ieviešanas lauksaimniecības praksē.

4.   Katram lauksaimniekam ir jābūt mēslošanas pārskatam, tostarp informācijai par slāpekļa un fosfora ieneses uzskaiti un par piesārņoto ūdeņu apsaimniekošanu.

To par katru kalendāro gadu iesniedz kompetentajai iestādei.

5.   Katras tādas ganību saimniecības lauksaimnieks, kurai piemēro atkāpi, piekrīt tam, ka 4. panta 1. punktā minētajam pieteikumam, mēslošanas plānam un mēslošanas pārskatam var veikt pārbaudi.

6.   Katrs lauksaimnieks, kura saimniecībai piemēro atkāpi, regulāri veic augsnes slāpekļa un fosfora satura analīzi, lai nodrošinātu precīzu mēslošanu.

Paraugu ņemšana un analīze jāveic vismaz reizi četros gados visos lauksaimniecības zemes gabalos, kuri augsekas un augsnes īpašību ziņā ir viendabīgi.

Veic vismaz vienu analīzi uz katriem pieciem lauksaimniecības zemes hektāriem.

Augsnes slāpekļa un fosfora satura analīžu rezultāti ir pieejami katrā saimniecībā, kurai piemēro atkāpi.

7.   Pakaišu kūtsmēslus nedrīkst izkliedēt rudenī pirms zāles audzēšanas.

6. pants

Zemes apsaimniekošana

1.   Vismaz 80 % no saimniecību platībām, kuras apstrādā ar kūtsmēsliem, audzē zāli.

2.   Lauksaimnieki, kas izmanto individuālo atkāpi, veic šādus pasākumus:

| a) | pagaidu zālājus uzar pavasarī; |
| --- | --- |

a)

pagaidu zālājus uzar pavasarī;

| b) | visu veidu augsnēs pēc zālāja uzaršanas tūlīt sēj tādus kultūraugus, kas uzņem daudz slāpekļa; |
| --- | --- |

b)

visu veidu augsnēs pēc zālāja uzaršanas tūlīt sēj tādus kultūraugus, kas uzņem daudz slāpekļa;

| c) | augsekā neiekļauj pākšaugus vai citus augus, kas saista atmosfēras slāpekli. |
| --- | --- |

c)

augsekā neiekļauj pākšaugus vai citus augus, kas saista atmosfēras slāpekli.

3.   Tomēr 2. punkta c) apakšpunkts neattiecas uz āboliņa zālaugu platībām, kurās āboliņa ir mazāk par 50 %, vai uz citiem pākšaugiem ar zāles pasēju.

7. pants

Monitorings

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka par katru apgabalu tiek izveidotas un ik gadu atjauninātas kartes, kurās attēlota ganību saimniecību procentuālā daļa, mājlopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, uz ko attiecas individuālās atkāpes, kā arī kartes par vietējo zemes izmantojumu.

2.   Lai nodrošinātu datus par slāpekļa un fosfora koncentrāciju augsnes ūdeņos, minerālo slāpekli augsnes profilā un nitrātu koncentrāciju pazemes un virszemes ūdensobjektos, gan apstākļos, kad atkāpi piemēro, gan apstākļos, kad to nepiemēro, veic augsnes, virszemes ūdensobjektu un pazemes ūdensobjektu monitoringu. Monitoringu veic saimniecības lauku mērogā ar lauksaimniecisko darbību saistītās sateces monitoringa baseinos. Monitoringa objekti aptver galvenos augsnes tipus, intensitātes līmeni, mēslošanas prakses veidus un kultūraugu veidus.

3.   Pastiprinātu ūdens monitoringu veic lauksaimnieciskajos sateces baseinos, kas atrodas visvairāk apdraudēto ūdensobjektu tuvumā.

4.   Apsekojumus par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi veic saimniecībās, kam piemēro individuālo atkāpi. Iegūto informāciju un datus no barības vielu analīzes, kas minēta 5. panta 6. punktā, un monitoringa, kas minēts šā panta 2. punktā, izmanto nitrātu un fosfora zudumu apmēra modelēšanas aprēķinos par saimniecībām, kam piemēro atkāpi.

8. pants

Pārbaudes

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka visiem atkāpes pieteikumiem piemēro administratīvo kontroli. Ja pārbaudes rezultāti liecina, ka 5. un 6. pantā paredzētie nosacījumi nav ievēroti, par to informē pieteikuma iesniedzēju. Šādā gadījumā pieteikumu uzskata par noraidītu.

2.   Klātienes inspekciju programmas izveido, pamatojoties uz riska analīzi, iepriekšējo gadu pārbaužu rezultātiem un to tiesību aktu piemērošanas vispārējo izlases veida pārbaužu rezultātiem, ar ko īsteno Direktīvu 91/676/EEK. Klātienes inspekcijas veic vismaz 5 % saimniecību, kurām piemēro individuālo atkāpi, lai pārbaudītu, vai tiek izpildīti šā lēmuma 5. un 6. pantā izklāstītie nosacījumi. Ja pārbaudēs tiek konstatēta neatbilstība nosacījumiem, lauksaimnieku par to informē. Šo informāciju ņem vērā, pieņemot lēmumu par atkāpes pieprasījumu nākamajā gadā.

3.   Kompetentajām iestādēm piešķir vajadzīgās pilnvaras un līdzekļus, lai pārbaudītu atbilstību atkāpei, kas piešķirta ar šo lēmumu.

9. pants

Ziņošana

Kompetentās iestādes katru gadu līdz jūnijam iesniedz ziņojumu, kurā ietverama šāda informācija:

| a) | kartes, kurās attēlota saimniecību procentuālā daļa, mājlopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, uz ko attiecas individuālās atkāpes, par katru apgabalu, kā arī kartes par vietējo zemes izmantojumu, kas minētas 7. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

kartes, kurās attēlota saimniecību procentuālā daļa, mājlopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, uz ko attiecas individuālās atkāpes, par katru apgabalu, kā arī kartes par vietējo zemes izmantojumu, kas minētas 7. panta 1. punktā;

| b) | pazemes un virszemes ūdensobjektu monitoringa rezultāti attiecībā uz nitrātu un fosfora koncentrāciju, tostarp informācija par ūdens kvalitātes tendencēm, gan apstākļos, kad atkāpi piemēro, gan apstākļos, kad to nepiemēro, kā arī dati par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti, kā minēts 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

pazemes un virszemes ūdensobjektu monitoringa rezultāti attiecībā uz nitrātu un fosfora koncentrāciju, tostarp informācija par ūdens kvalitātes tendencēm, gan apstākļos, kad atkāpi piemēro, gan apstākļos, kad to nepiemēro, kā arī dati par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti, kā minēts 7. panta 2. punktā;

| c) | augsnes monitoringa rezultāti attiecībā uz slāpekļa un fosfora koncentrāciju augsnes ūdeņos un minerālo slāpekli augsnes profilā gan apstākļos, kad atkāpi piemēro, gan apstākļos, kad to nepiemēro, kā minēts 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

augsnes monitoringa rezultāti attiecībā uz slāpekļa un fosfora koncentrāciju augsnes ūdeņos un minerālo slāpekli augsnes profilā gan apstākļos, kad atkāpi piemēro, gan apstākļos, kad to nepiemēro, kā minēts 7. panta 2. punktā;

| d) | kopsavilkums un novērtējums par datiem, kas iegūti pastiprinātā ūdens monitoringa procesā, kurš minēts 7. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

d)

kopsavilkums un novērtējums par datiem, kas iegūti pastiprinātā ūdens monitoringa procesā, kurš minēts 7. panta 3. punktā;

| e) | šā lēmuma 7. panta 4. punktā minēto vietējā zemes izmantojuma, augsekas un lauksaimniecības prakses apsekojumu rezultāti; |
| --- | --- |

e)

šā lēmuma 7. panta 4. punktā minēto vietējā zemes izmantojuma, augsekas un lauksaimniecības prakses apsekojumu rezultāti;

| f) | šā lēmuma 7. panta 4. punktā minēto modelēšanas aprēķinu rezultāti par nitrātu un fosfora zudumu attiecībā uz saimniecībām, kam piemēro individuālo atkāpi; |
| --- | --- |

f)

šā lēmuma 7. panta 4. punktā minēto modelēšanas aprēķinu rezultāti par nitrātu un fosfora zudumu attiecībā uz saimniecībām, kam piemēro individuālo atkāpi;

| g) | atkāpes nosacījumu ievērošanas novērtējums, kura pamatā ir pārbaudes saimniecību līmenī, un informācija par saimniecībām, kas nav ievērojušas nosacījumus, pamatojoties uz 8. panta 1. un 2. punktā minēto administratīvo pārbaužu un klātienes inspekciju rezultātiem. |
| --- | --- |

g)

atkāpes nosacījumu ievērošanas novērtējums, kura pamatā ir pārbaudes saimniecību līmenī, un informācija par saimniecībām, kas nav ievērojušas nosacījumus, pamatojoties uz 8. panta 1. un 2. punktā minēto administratīvo pārbaužu un klātienes inspekciju rezultātiem.

| h) | salīdzinoša analīze kontroles saimniecībās, kuras izmanto individuālu atkāpi un kuras neizmanto atkāpi Īrijā. Informācija ietver datus par gada pārbaudēm, administratīvajām pārbaudēm, lauksaimniecības pārbaudēm savstarpējās atbilstības noteikumu un statistikas par pārkāpumiem kontekstā. |
| --- | --- |

h)

salīdzinoša analīze kontroles saimniecībās, kuras izmanto individuālu atkāpi un kuras neizmanto atkāpi Īrijā. Informācija ietver datus par gada pārbaudēm, administratīvajām pārbaudēm, lauksaimniecības pārbaudēm savstarpējās atbilstības noteikumu un statistikas par pārkāpumiem kontekstā.

10. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro saistībā ar Īrijas rīcības programmu, kas īstenota Eiropas Savienības 2014. gada regulās (Laba lauksaimniecības prakse ūdeņu aizsardzībai) (2014. gada tiesību akts Nr. 31).

Šis lēmums zaudē spēku 2017. gada 31. decembrī.

11. pants

Šis lēmums ir adresēts Īrijai.

Briselē, 2014. gada 27. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

1

(2)  OV L 284, 30.10.2007., 27. lpp.

2

(3)  OV L 51, 25.2.2011., 19. lpp.

3

---