# Europos Sąjungos L 121/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 121 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. gegužės 14d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 121

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. gegužės 14d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/768, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 331/2014, kuriuo nustatoma mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta apsaugai nuo eurų padirbinėjimo (programa Pericles 2020), taikymas išplečiamas nedalyvaujančioms valstybėms narėms | 1 |
| | * | 2015 m. gegužės 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/769, kuriuo 231-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu | 3 |
| | | 2015 m. gegužės 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/770, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 5 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/771 dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu, Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo įsteigtame Jungtiniame komitete dėl to susitarimo III priedo Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas dalinio keitimo | 7 |
| | * | 2015 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/772, kuriuo įsteigiamas Užimtumo komitetas ir panaikinamas Sprendimas 2000/98/EB | 12 |
| | * | 2015 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/773, kuriuo įsteigiamas Socialinės apsaugos komitetas ir panaikinamas Sprendimas 2004/689/EB | 16 |
| | * | 2015 m. kovo 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/10) | 20 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2015 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/768, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 331/2014, kuriuo nustatoma mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta apsaugai nuo eurų padirbinėjimo (programa Pericles 2020), taikymas išplečiamas nedalyvaujančioms valstybėms narėms

1

*

2015 m. gegužės 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/769, kuriuo 231-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu

Al-Qaida

3

2015 m. gegužės 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/770, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

5

SPRENDIMAI

*

2015 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/771 dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu, Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo įsteigtame Jungtiniame komitete dėl to susitarimo III priedo Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas dalinio keitimo

7

*

2015 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/772, kuriuo įsteigiamas Užimtumo komitetas ir panaikinamas Sprendimas 2000/98/EB

12

*

2015 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/773, kuriuo įsteigiamas Socialinės apsaugos komitetas ir panaikinamas Sprendimas 2004/689/EB

16

*

2015 m. kovo 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/10)

20

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, klaidų ištaisymas ( OL L 117, 2015 5 8 ) | 25 |
| | * | 2015 m. balandžio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/670 dėl 2015 m. mokesčių zonų vienetinių tarifų atitikties Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsniui klaidų ištaisymas ( OL L 110, 2015 4 29 ) | 28 |

Klaidų ištaisymas

*

Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, klaidų ištaisymas ( OL L 117, 2015 5 8 )

( OL L 117, 2015 5 8 )

25

*

2015 m. balandžio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/670 dėl 2015 m. mokesčių zonų vienetinių tarifų atitikties Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsniui klaidų ištaisymas ( OL L 110, 2015 4 29 )

( OL L 110, 2015 4 29 )

28

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 14.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2015/768

2015 m. gegužės 11 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 331/2014, kuriuo nustatoma mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta apsaugai nuo eurų padirbinėjimo (programa „Pericles 2020“), taikymas išplečiamas nedalyvaujančioms valstybėms narėms

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 352 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 331/2014 (1), kuriuo nustatoma programa „Pericles 2020“ ir kuriuo pakeičiama Periklio programa, nustatyta Tarybos sprendimu 2001/923/EB (2), numatyta, kad jis taikytinas valstybėse narėse pagal Sutartis. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 139 straipsnyje nustatyta, kad jos 133 straipsnyje nurodytos priemonės, reglamentuojančios euro naudojimą, netaikomos valstybėms narėms, kurioms taikoma išimtis; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 331/2014 (1), kuriuo nustatoma programa „Pericles 2020“ ir kuriuo pakeičiama Periklio programa, nustatyta Tarybos sprendimu 2001/923/EB (2), numatyta, kad jis taikytinas valstybėse narėse pagal Sutartis. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 139 straipsnyje nustatyta, kad jos 133 straipsnyje nurodytos priemonės, reglamentuojančios euro naudojimą, netaikomos valstybėms narėms, kurioms taikoma išimtis;

| (2) | vis dėlto pagal programą „Pericles 2020“ įgyvendinami informacijos bei darbuotojų mainai ir pagalbos bei mokymo priemonės turėtų būti vienodi visoje Sąjungoje, todėl turėtų būti imtasi reikiamų priemonių siekiant užtikrinti tokį pat euro apsaugos lygį valstybėse narėse, kurioms taikoma išimtis; |
| --- | --- |

(2)

vis dėlto pagal programą „Pericles 2020“ įgyvendinami informacijos bei darbuotojų mainai ir pagalbos bei mokymo priemonės turėtų būti vienodi visoje Sąjungoje, todėl turėtų būti imtasi reikiamų priemonių siekiant užtikrinti tokį pat euro apsaugos lygį valstybėse narėse, kurioms taikoma išimtis;

| (3) | todėl Reglamento (ES) Nr. 331/2014 taikymas turėtų būti išplėstas valstybėms narėms, kurios nėra Tarybos reglamente (EB) Nr. 974/98 (3) apibrėžtos dalyvaujančios valstybės narės (toliau – nedalyvaujančios valstybės narės); |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (ES) Nr. 331/2014 taikymas turėtų būti išplėstas valstybėms narėms, kurios nėra Tarybos reglamente (EB) Nr. 974/98 (3) apibrėžtos dalyvaujančios valstybės narės (toliau – nedalyvaujančios valstybės narės);

| (4) | tikslinga užtikrinti sklandų ir nepertraukiamą perėjimą nuo Periklio programos prie programos „Pericles 2020“ ir tikslinga suderinti šio reglamento galiojimo trukmę su Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (4). Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(4)

tikslinga užtikrinti sklandų ir nepertraukiamą perėjimą nuo Periklio programos prie programos „Pericles 2020“ ir tikslinga suderinti šio reglamento galiojimo trukmę su Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (4). Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamento (ES) Nr. 331/2014 taikymas išplečiamas kitoms valstybėms narėms nei Reglamento (EB) Nr. 974/98 1 straipsnio a punkte apibrėžtos dalyvaujančios valstybės narės.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų valstybių narių kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos laikomos finansavimo reikalavimus atitinkančiais subjektais, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 331/2014 5 straipsnyje.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. DŪKLAVS

---

(1)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 331/2014, kuriuo nustatoma mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta apsaugai nuo eurų padirbinėjimo (programa „Pericles 2020“), ir kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/923/EB, 2001/924/EB, 2006/75/EB, 2006/76/EB, 2006/849/EB ir 2006/850/EB (OL L 103, 2014 4 5, p. 1).

1

(2)  2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas 2001/923/EB, nustatantis mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą) (OL L 339, 2001 12 21, p. 50).

2

(3)  1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (OL L 139, 1998 5 11, p. 1).

3

(4)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

4

---

| 14.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/769

2015 m. gegužės 12 d.

kuriuo 231-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą buvo įšaldyti; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą buvo įšaldyti;

| (2) | 2015 m. balandžio 30 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) Sankcijų komitetas nusprendė išbraukti šešis asmenis iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. balandžio 30 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) Sankcijų komitetas nusprendė išbraukti šešis asmenis iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo;

| (3) | todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

---

(1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedo antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ išbraukiami šie įrašai:

| a) | „Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi. Adresas: Italija. Gimimo data: 1970 12 15. Gimimo vieta: Al-Mohamedia, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: L276046 (Tuniso pasas, išduotas 1996 7 1, kurio galiojimo laikas pasibaigė 2001 6 30). Kita informacija: a) motinos vardas ir pavardė – Reem Al-Askari, b) „Tunisian Combatant Group“ narys. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2002 9 3.“ |
| --- | --- |

a)

„Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi. Adresas: Italija. Gimimo data: 1970 12 15. Gimimo vieta: Al-Mohamedia, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: L276046 (Tuniso pasas, išduotas 1996 7 1, kurio galiojimo laikas pasibaigė 2001 6 30). Kita informacija: a) motinos vardas ir pavardė – Reem Al-Askari, b) „Tunisian Combatant Group“ narys. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2002 9 3.“

| b) | „Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (alias Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Gimimo data: 1955 5 14. Gimimo vieta: Garbija, Egiptas. Pilietybė: Egipto. Kita informacija: deportuotas iš Italijos į Egiptą 2003 7 2. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2002 9 3.“ |
| --- | --- |

b)

„Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (alias Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Gimimo data: 1955 5 14. Gimimo vieta: Garbija, Egiptas. Pilietybė: Egipto. Kita informacija: deportuotas iš Italijos į Egiptą 2003 7 2. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2002 9 3.“

| c) | „Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili (alias Lazar Ben Mohammed Tlili). Adresas: Via Carlo Porta 97, Lenjanas, Italija. Gimimo data: 1969 3 26. Gimimo vieta: Feriana, Al-Kasrain, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: M351140 (Tuniso pasas nustojo galioti 2005 6 16). Kita informacija: a) Italijos mokesčių mokėtojo kodas: TLLLHR69C26Z352G, b) paleistas iš kalėjimo Italijoje 2007 1 15, c) motinos vardas ir pavardė – Essayda Bint Salih Al-Tlili. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2002 9 3.“ |
| --- | --- |

c)

„Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili (alias Lazar Ben Mohammed Tlili). Adresas: Via Carlo Porta 97, Lenjanas, Italija. Gimimo data: 1969 3 26. Gimimo vieta: Feriana, Al-Kasrain, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: M351140 (Tuniso pasas nustojo galioti 2005 6 16). Kita informacija: a) Italijos mokesčių mokėtojo kodas: TLLLHR69C26Z352G, b) paleistas iš kalėjimo Italijoje 2007 1 15, c) motinos vardas ir pavardė – Essayda Bint Salih Al-Tlili. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2002 9 3.“

| d) | „Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Gimimo data: 1966 1 30. Gimimo vieta: a) Tunisas, Tunisas; b) Marokas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. K459698 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1999 3 6, nebegalioja nuo 2004 3 5). Kita informacija: a) motinos vardas ir pavardė yra Um Hani al-Tujani; b) neįleidžiamas į Šengeno erdvę; c) 2002 m. birželio mėn. Italijos valdžios institucijų paskelbtas dingusiu. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 6 25.“ |
| --- | --- |

d)

„Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Gimimo data: 1966 1 30. Gimimo vieta: a) Tunisas, Tunisas; b) Marokas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. K459698 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1999 3 6, nebegalioja nuo 2004 3 5). Kita informacija: a) motinos vardas ir pavardė yra Um Hani al-Tujani; b) neįleidžiamas į Šengeno erdvę; c) 2002 m. birželio mėn. Italijos valdžios institucijų paskelbtas dingusiu. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 6 25.“

| e) | „Ahmed Hosni Rarrbo (alias a) Rarrbo Abdallah, b) Rarrbo Abdullah, c) Rarrbo Ahmed Hosni). Adresas: Alžyras. Gimimo data: 1974 9 12. Gimimo vieta: a) Bologhine, Alžyras; b) Prancūzija. Pilietybė: Alžyro. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 6 25.“ |
| --- | --- |

e)

„Ahmed Hosni Rarrbo (alias a) Rarrbo Abdallah, b) Rarrbo Abdullah, c) Rarrbo Ahmed Hosni). Adresas: Alžyras. Gimimo data: 1974 9 12. Gimimo vieta: a) Bologhine, Alžyras; b) Prancūzija. Pilietybė: Alžyro. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 6 25.“

| f) | „Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Adresas: Via Tovaglie 26, Bolonija, Italija. Gimimo data: 1960 4 12. Gimimo vieta: Al Haka'imah, Mahdia provincija, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. K815205 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1994 9 17, nebegalioja nuo 1999 9 16). Kita informacija: a) motinos vardas ir pavardė – Salihah Amir; b) neįleidžiamas į Šengeno erdvę. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 6 25.“ |
| --- | --- |

f)

„Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Adresas: Via Tovaglie 26, Bolonija, Italija. Gimimo data: 1960 4 12. Gimimo vieta: Al Haka'imah, Mahdia provincija, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. K815205 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1994 9 17, nebegalioja nuo 1999 9 16). Kita informacija: a) motinos vardas ir pavardė – Salihah Amir; b) neįleidžiamas į Šengeno erdvę. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 6 25.“

---

| 14.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/770

2015 m. gegužės 13 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 83,5 |
| MA | 93,0 |
| MK | 106,3 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 88,0 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| EG | 191,6 |
| MK | 32,3 |
| TR | 102,3 |
| ZZ | 90,8 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 114,8 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 70,7 |
| MA | 53,2 |
| MO | 59,6 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 50 10 | MA | 83,0 |
| TR | 102,4 |
| ZZ | 92,7 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 93,5 |
| CL | 119,0 |
| MK | 28,2 |
| NZ | 174,5 |
| US | 179,5 |
| ZA | 117,6 |
| ZZ | 116,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

83,5

MA

93,0

MK

106,3

TR

69,0

ZZ

88,0

0707 00 05

AL

36,9

EG

191,6

MK

32,3

TR

102,3

ZZ

90,8

0709 93 10

MA

110,7

TR

118,8

ZZ

114,8

0805 10 20

EG

45,4

IL

70,7

MA

53,2

MO

59,6

ZA

60,1

ZZ

57,8

0805 50 10

MA

83,0

TR

102,4

ZZ

92,7

0808 10 80

AR

99,8

BR

93,5

CL

119,0

MK

28,2

NZ

174,5

US

179,5

ZA

117,6

ZZ

116,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 14.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/7

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/771

2015 m. gegužės 7 d.

dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu, Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo įsteigtame Jungtiniame komitete dėl to susitarimo III priedo „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ dalinio keitimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 46, 53 ir 62 straipsnius kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo (1) (toliau – Susitarimas) pasirašytas 1999 m. birželio 21 d. ir įsigaliojo 2002 m. birželio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo (1) (toliau – Susitarimas) pasirašytas 1999 m. birželio 21 d. ir įsigaliojo 2002 m. birželio 1 d.;

| (2) | Susitarimo 18 straipsnyje nurodyta, kad III priedo „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ pakeitimai turi būti priimami Jungtinio komiteto, įsteigto Susitarimo 14 straipsniu (toliau – Jungtinis komitetas), sprendimu; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo 18 straipsnyje nurodyta, kad III priedo „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ pakeitimai turi būti priimami Jungtinio komiteto, įsteigto Susitarimo 14 straipsniu (toliau – Jungtinis komitetas), sprendimu;

| (3) | tam, kad toliau būtų darniai ir tinkamai taikomi Sąjungos teisės aktai ir išvengta administracinių ir galimų teisinių sunkumų, Susitarimo III priedą „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ reikia iš dalies pakeisti atsižvelgiant į naujus Sąjungos teisės aktus, į kuriuos šiuo metu Susitarime nedaroma nuoroda; |
| --- | --- |

(3)

tam, kad toliau būtų darniai ir tinkamai taikomi Sąjungos teisės aktai ir išvengta administracinių ir galimų teisinių sunkumų, Susitarimo III priedą „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ reikia iš dalies pakeisti atsižvelgiant į naujus Sąjungos teisės aktus, į kuriuos šiuo metu Susitarime nedaroma nuoroda;

| (4) | tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete dėl Susitarimo III priedo „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ dalinio keitimo; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete dėl Susitarimo III priedo „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ dalinio keitimo;

| (5) | Sąjungos pozicija Jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(5)

Sąjungos pozicija Jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo 14 straipsniu įsteigtame Jungtiniame komitete (toliau – Jungtinis komitetas) dėl jo III priedo „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ dalinio keitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.

Dėl neesminių techninio pobūdžio sprendimo projekto pakeitimų Sąjungos atstovai Jungtiniame komitete gali sutarti be tolesnio Tarybos sprendimo.

2 straipsnis

Priimtas Jungtinio komiteto sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. RINKĒVIČS

---

(1)  OL L 114, 2002 4 30, p. 6.

1

---

PROJEKTAS

JUNGTINIO KOMITETO,

įsteigto Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo 14 straipsniu,

SPRENDIMAS Nr. .../2015

... m. ... ... d.

kuriuo iš dalies keičiamas to susitarimo III priedas „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“

JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo (1) (toliau – Susitarimas), ypač į jo 14 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | Susitarimas pasirašytas 1999 m. birželio 21 d. ir įsigaliojo 2002 m. birželio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Susitarimas pasirašytas 1999 m. birželio 21 d. ir įsigaliojo 2002 m. birželio 1 d.;

| (2) | Susitarimo III priedas „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ buvo pakeistas ES ir Šveicarijos jungtinio komiteto sprendimu Nr. 2/2011 (2) ir turėtų būti atnaujintas, siekiant atsižvelgti į po to priimtus naujus Europos Sąjungos ir Šveicarijos teisės aktus, |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo III priedas „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ buvo pakeistas ES ir Šveicarijos jungtinio komiteto sprendimu Nr. 2/2011 (2) ir turėtų būti atnaujintas, siekiant atsižvelgti į po to priimtus naujus Europos Sąjungos ir Šveicarijos teisės aktus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Susitarimo III priedas „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas parengtas anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis, tekstas visomis šiomis kalbomis yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja tą dieną, kai jį priima Jungtinis komitetas.

Priimta ...

Jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL L 114, 2002 4 30, p. 6.

1

(2)  OL L 277, 2011 10 22, p. 20.

2

---

PRIEDAS

Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo III priedas „Abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas“ iš dalies keičiamas taip:

| 1. | antraštinės dalies „A SKIRSNIS. NURODYTI TEISĖS AKTAI“ 1a punktas papildomas šiomis įtraukomis:






  „— | 2012 m. liepos 11 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 623/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo II priedas (OL L 180, 2012 7 12, p. 9); |
| --- | --- | --- |

1.

antraštinės dalies „A SKIRSNIS. NURODYTI TEISĖS AKTAI“ 1a punktas papildomas šiomis įtraukomis:

„—

2012 m. liepos 11 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 623/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo II priedas (OL L 180, 2012 7 12, p. 9);

| — | Komisijos komunikatu – Pranešimas apie Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 2 dalies sąlygas atitinkančias ir tos direktyvos I priede išvardytas profesines asociacijas arba organizacijas (OL C 182, 2011 6 23, p. 1); |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatu – Pranešimas apie Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 2 dalies sąlygas atitinkančias ir tos direktyvos I priede išvardytas profesines asociacijas arba organizacijas (OL C 182, 2011 6 23, p. 1);

| — | Komisijos komunikatu – Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 183, 2011 6 24, p. 1); |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatu – Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 183, 2011 6 24, p. 1);

| — | Komisijos komunikatu – Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 367, 2011 12 16, p. 5), |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatu – Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 367, 2011 12 16, p. 5),

| — | Komisijos komunikatu – Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 244, 2012 8 14, p. 1); |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatu – Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 244, 2012 8 14, p. 1);

| — | Komisijos komunikatu –Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 396, 2012 12 21, p. 1); |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatu –Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 396, 2012 12 21, p. 1);

| — | Komisijos komunikatu –Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 183, 2013 6 28, p. 4); |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatu –Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 183, 2013 6 28, p. 4);

| — | Komisijos komunikatu – Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 301, 2013 10 17, p. 1).“ |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatu – Pranešimas apie oficialios kvalifikacijos patvirtinimo dokumentus – Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (V priedas) (OL C 301, 2013 10 17, p. 1).“

;

| 2. | 1g punktas papildomas šiais įrašais:






  „Šalis | Pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| Chemoterapinė onkologija
  Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai |
| Šveicarija | Medizinische Onkologie
  Oncologie médicale
  Oncologia medica |

2.

1g punktas papildomas šiais įrašais:

„Šalis

Pavadinimas

Chemoterapinė onkologija

Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai

Šveicarija

Medizinische Onkologie

Oncologie médicale

Oncologia medica

| Šalis | Pavadinimas |
| --- | --- |
| Genetika
  Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai |
| Šveicarija | Medizinische Genetik
  Génétique médicale
  Genetica medica“ |

Šalis

Pavadinimas

Genetika

Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai

Šveicarija

Medizinische Genetik

Génétique médicale

Genetica medica“

| 3. | 1g punkte įrašas, susijęs su kategorija „Vidaus ligos“ pakeičiamas šiuo tekstu:






  „Šalis | Pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| Vidaus ligos
  Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai |
| Šveicarija | Allgemeine Innere Medizin
  Médecine interne générale
  Medicina interna generale“ |

3.

1g punkte įrašas, susijęs su kategorija „Vidaus ligos“ pakeičiamas šiuo tekstu:

„Šalis

Pavadinimas

Vidaus ligos

Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai

Šveicarija

Allgemeine Innere Medizin

Médecine interne générale

Medicina interna generale“

| 4. | 1i punktas papildomas šiuo įrašu:









  „Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Kvalifikacijos pavadinimas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveicarija | 3. | Diplomierte Pflegefachfrau HF, diplomierter Pflegefachmann HF
  Infirmière diplômée ES, infirmier diplômé ES
  Infermiera diplomata SSS, infermiere diplomato SSS |

4.

1i punktas papildomas šiuo įrašu:

„Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Kvalifikacijos pavadinimas

Atskaitos data

Šveicarija

3.

Diplomierte Pflegefachfrau HF, diplomierter Pflegefachmann HF

Infirmière diplômée ES, infirmier diplômé ES

Infermiera diplomata SSS, infermiere diplomato SSS

Höhere Fachschulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles supérieures qui proposent des filières de formation reconnues par l' État

Scuole specializzate superiori che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

2002 m. birželio 1 d.“

| 5. | 1m punkte lentelė pakeičiama šiuo tekstu:









  „Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Kvalifikacijos pavadinimas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveicarija | 1. | Diplomierte Hebamme
  Sage-femme diplômée
  Levatrice diplomata |

5.

1m punkte lentelė pakeičiama šiuo tekstu:

„Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Kvalifikacijos pavadinimas

Atskaitos data

Šveicarija

1.

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

2002 m. birželio 1 d.

| 2. | [Bachelor of Science [Name of the UAS] in Midwifery]
  „Bachelor of Science HES-SO de Sage-femme“ (Bachelor of Science HES-SO in Midwifery)
  „Bachelor of Science BFH Hebamme“ (Bachelor of Science BFH in Midwifery)
  „Bachelor of Science ZFH Hebamme“ (Bachelor of Science ZHAW in Midwifery) |
| --- | --- |

2.

[Bachelor of Science [Name of the UAS] in Midwifery]

„Bachelor of Science HES-SO de Sage-femme“ (Bachelor of Science HES-SO in Midwifery)

„Bachelor of Science BFH Hebamme“ (Bachelor of Science BFH in Midwifery)

„Bachelor of Science ZFH Hebamme“ (Bachelor of Science ZHAW in Midwifery)

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

2002 m. birželio 1 d.“

---

| 14.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/12

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/772

2015 m. gegužės 11 d.

kuriuo įsteigiamas Užimtumo komitetas ir panaikinamas Sprendimas 2000/98/EB

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 150 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi:

| (1) | Sutarties 5 straipsnyje teigiama, kad Sąjunga imasi priemonių, užtikrinančių valstybių narių užimtumo politikos koordinavimą, kad sukūrus suderintą užimtumo strategiją ji taptų veiksmingesnė; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties 5 straipsnyje teigiama, kad Sąjunga imasi priemonių, užtikrinančių valstybių narių užimtumo politikos koordinavimą, kad sukūrus suderintą užimtumo strategiją ji taptų veiksmingesnė;

| (2) | Sutarties trečiosios dalies IX antraštinėje dalyje yra nustatytos procedūros, kurias taikant valstybės narės ir Sąjunga turėtų veikti siekdamos plėtoti suderintą užimtumo strategiją ir ypač ugdyti kvalifikuotą, profesiniu atžvilgiu pasirengusią bei mokančią prisitaikyti darbo jėgą ir skatinti darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos pokyčių; |
| --- | --- |

(2)

Sutarties trečiosios dalies IX antraštinėje dalyje yra nustatytos procedūros, kurias taikant valstybės narės ir Sąjunga turėtų veikti siekdamos plėtoti suderintą užimtumo strategiją ir ypač ugdyti kvalifikuotą, profesiniu atžvilgiu pasirengusią bei mokančią prisitaikyti darbo jėgą ir skatinti darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos pokyčių;

| (3) | vykdydamas savo užduotis, į kurias įeina konsultavimas ir indėlis į Tarybos ir Komisijos darbą, Užimtumo komitetas (toliau – Komitetas) turėtų prisidėti užtikrinant, kad Europos užimtumo strategija, makroekonominės politikos koordinavimas ir ekonominės reformos procesas būtų rengiami ir įgyvendinami nuosekliai ir viena kitą papildančiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(3)

vykdydamas savo užduotis, į kurias įeina konsultavimas ir indėlis į Tarybos ir Komisijos darbą, Užimtumo komitetas (toliau – Komitetas) turėtų prisidėti užtikrinant, kad Europos užimtumo strategija, makroekonominės politikos koordinavimas ir ekonominės reformos procesas būtų rengiami ir įgyvendinami nuosekliai ir viena kitą papildančiomis priemonėmis;

| (4) | Komitetas turėtų glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais, ypač tais, kuriems atstovaujama trišaliame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime augimo ir užimtumo klausimais, įsteigtame Tarybos sprendime 2003/174/EB (1); |
| --- | --- |

(4)

Komitetas turėtų glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais, ypač tais, kuriems atstovaujama trišaliame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime augimo ir užimtumo klausimais, įsteigtame Tarybos sprendime 2003/174/EB (1);

| (5) | 2013 m. birželio 27 ir 28 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinė dimensija turėtų būti sustiprinta. Pirmiausia svarbu geriau stebėti socialinę ir darbo rinkos padėtį ekonominėje ir pinigų sąjungoje ir į ją atsižvelgti, visų pirma naudojantis atitinkamais Europos semestro socialiniais ir užimtumo rodikliais. Taip pat svarbu užtikrinti geresnį užimtumo ir socialinės politikos koordinavimą, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją; |
| --- | --- |

(5)

2013 m. birželio 27 ir 28 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinė dimensija turėtų būti sustiprinta. Pirmiausia svarbu geriau stebėti socialinę ir darbo rinkos padėtį ekonominėje ir pinigų sąjungoje ir į ją atsižvelgti, visų pirma naudojantis atitinkamais Europos semestro socialiniais ir užimtumo rodikliais. Taip pat svarbu užtikrinti geresnį užimtumo ir socialinės politikos koordinavimą, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją;

| (6) | 2013 m. spalio 24 ir 25 d. Europos Vadovų Taryba teigė, kad ekonominės, užimtumo ir socialinės politikos koordinavimas bus toliau stiprinamas laikantis esamų procedūrų, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją. Europos Vadovų Tarybos nuomone, reikia toliau stiprinti įvairių sudėčių Tarybos bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas tų sričių politikos nuoseklumas atsižvelgiant į bendrus tikslus; |
| --- | --- |

(6)

2013 m. spalio 24 ir 25 d. Europos Vadovų Taryba teigė, kad ekonominės, užimtumo ir socialinės politikos koordinavimas bus toliau stiprinamas laikantis esamų procedūrų, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją. Europos Vadovų Tarybos nuomone, reikia toliau stiprinti įvairių sudėčių Tarybos bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas tų sričių politikos nuoseklumas atsižvelgiant į bendrus tikslus;

| (7) | šiame sprendime turėtų būti atspindėtas Europos semestro plėtojimas ir Komiteto atliekamas vaidmuo šiame procese. Visų pirma, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 (2) nustatoma, kad vykdant Europos semestro veiklą, jei tikslinga, konsultuojamasi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Ekonominės politikos komitetu, Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu. Be to, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1176/2011 (3) nustatoma, kad nuodugniose apžvalgose atitinkamais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į Tarybos rekomendacijas arba raginimus, skirtus valstybėms narėms. Jame taip pat nustatoma, kad visų valstybių narių, kurioms pradėta perviršinio disbalanso procedūra, taisomųjų veiksmų plane turi būti atsižvelgiama į politikos veiksmų ekonominį ir socialinį poveikį ir jis turi atitikti ekonominės politikos bendras gaires ir užimtumo gaires; |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime turėtų būti atspindėtas Europos semestro plėtojimas ir Komiteto atliekamas vaidmuo šiame procese. Visų pirma, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 (2) nustatoma, kad vykdant Europos semestro veiklą, jei tikslinga, konsultuojamasi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Ekonominės politikos komitetu, Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu. Be to, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1176/2011 (3) nustatoma, kad nuodugniose apžvalgose atitinkamais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į Tarybos rekomendacijas arba raginimus, skirtus valstybėms narėms. Jame taip pat nustatoma, kad visų valstybių narių, kurioms pradėta perviršinio disbalanso procedūra, taisomųjų veiksmų plane turi būti atsižvelgiama į politikos veiksmų ekonominį ir socialinį poveikį ir jis turi atitikti ekonominės politikos bendras gaires ir užimtumo gaires;

| (8) | Komitetas ir ekonominę ir socialinę politiką koordinuojančios Sąjungos įstaigos, visų pirma Ekonomikos ir finansų komitetas, Ekonominės politikos komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, turėtų dirbti glaudžiai bendradarbiaudami. Tam tikrais atvejais ir kai tarpusavyje susitaria susiję komitetai, Komiteto bendradarbiavimas su Socialinės apsaugos komitetu, Ekonomikos ir finansų komitetu ir Ekonominės politikos komitetu gali apimti bendrų posėdžių organizavimą, visų pirma atsižvelgiant į atitinkamus komitetų vaidmenis Europos semestre; |
| --- | --- |

(8)

Komitetas ir ekonominę ir socialinę politiką koordinuojančios Sąjungos įstaigos, visų pirma Ekonomikos ir finansų komitetas, Ekonominės politikos komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, turėtų dirbti glaudžiai bendradarbiaudami. Tam tikrais atvejais ir kai tarpusavyje susitaria susiję komitetai, Komiteto bendradarbiavimas su Socialinės apsaugos komitetu, Ekonomikos ir finansų komitetu ir Ekonominės politikos komitetu gali apimti bendrų posėdžių organizavimą, visų pirma atsižvelgiant į atitinkamus komitetų vaidmenis Europos semestre;

| (9) | kad būtų veiksmingai įgyvendinti Komitetui Sutartyje nustatyti įgaliojimai ir būtų suteiktas lankstumas, kurio reikia siekiant prisitaikyti prie jo veiklos tvarkaraščio, visų pirma Europos semestro ciklo kontekste, reiktų peržiūrėti su Komiteto veikimu susijusias valdymo nuostatas, kad būtų užtikrintas veiksmingumas ir tęstinumas; |
| --- | --- |

(9)

kad būtų veiksmingai įgyvendinti Komitetui Sutartyje nustatyti įgaliojimai ir būtų suteiktas lankstumas, kurio reikia siekiant prisitaikyti prie jo veiklos tvarkaraščio, visų pirma Europos semestro ciklo kontekste, reiktų peržiūrėti su Komiteto veikimu susijusias valdymo nuostatas, kad būtų užtikrintas veiksmingumas ir tęstinumas;

| (10) | Tarybos sprendimas 2000/98/EB (4) turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(10)

Tarybos sprendimas 2000/98/EB (4) turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įsteigimas

Siekiant skatinti valstybių narių užimtumo ir darbo rinkos politikos tarpusavio koordinavimą, visapusiškai laikantis Sutarties ir deramai atsižvelgiant į Sąjungos institucijų ir įstaigų įgaliojimus, įsteigiamas patariamąjį statusą turintis Užimtumo komitetas (toliau – Komitetas).

2 straipsnis

Užduotys

1.   Komiteto užduotys yra šios:

| a) | stebėti užimtumo padėtį ir užimtumo politiką valstybėse narėse bei Sąjungoje; |
| --- | --- |

a)

stebėti užimtumo padėtį ir užimtumo politiką valstybėse narėse bei Sąjungoje;

| b) | nedarant poveikio Sutarties 240 straipsniui, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva rengti nuomones ir prisidėti prie Sutarties 148 straipsnyje nurodytų Tarybos procedūrų rengimo. |
| --- | --- |

b)

nedarant poveikio Sutarties 240 straipsniui, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva rengti nuomones ir prisidėti prie Sutarties 148 straipsnyje nurodytų Tarybos procedūrų rengimo.

2.   1 dalies tikslais Komitetas visų pirma siekia:

| a) | rengiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką ir veiksmus, skatinti atsižvelgti į aukšto užimtumo lygio siekį; |
| --- | --- |

a)

rengiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką ir veiksmus, skatinti atsižvelgti į aukšto užimtumo lygio siekį;

| b) | prisidėti prie bendrų ekonominių gairių priėmimo procedūros, siekiant užtikrinti, kad jos būtų suderinamos su užimtumo gairėmis, ir prisidėti prie Europos užimtumo strategijos, makroekonominės politikos koordinavimo ir ekonomikos reformos proceso sinergijos viena kitą papildančiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

prisidėti prie bendrų ekonominių gairių priėmimo procedūros, siekiant užtikrinti, kad jos būtų suderinamos su užimtumo gairėmis, ir prisidėti prie Europos užimtumo strategijos, makroekonominės politikos koordinavimo ir ekonomikos reformos proceso sinergijos viena kitą papildančiomis priemonėmis;

| c) | aktyviai dalyvauti makroekonominiame dialoge Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

aktyviai dalyvauti makroekonominiame dialoge Sąjungos lygmeniu;

| d) | neviršydamas savo įgaliojimų prisidėti prie visų Europos semestro aspektų ir pranešti apie juos Tarybai; |
| --- | --- |

d)

neviršydamas savo įgaliojimų prisidėti prie visų Europos semestro aspektų ir pranešti apie juos Tarybai;

| e) | skatinti valstybes nares keistis informacija bei patirtimi tarpusavyje ir su Komisija. |
| --- | --- |

e)

skatinti valstybes nares keistis informacija bei patirtimi tarpusavyje ir su Komisija.

3.   Kiekvienais metais Komitetas tvirtina darbo programą, atsižvelgdamas į Tarybos ir Komisijos politikos prioritetus. Darbo programa perduodama Tarybai.

4.   Prireikus pagal savo darbotvarkės klausimus Komitetas gali kreiptis į nepriklausomus ekspertus.

3 straipsnis

Narystė

1.   Kiekviena valstybė narė ir Komisija paskiria po du komiteto narius. Jos taip pat gali paskirti po du pakaitinius narius.

2.   Komiteto nariai ir pakaitiniai nariai renkami iš užimtumo ir darbo rinkos politikos srityje išskirtinę kompetenciją turinčių valstybių narių vyresniųjų pareigūnų ar ekspertų.

3.   Valstybės narės ir Komisija deda visas pastangas, kad skiriant Komiteto narius būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra.

4 straipsnis

Veikla

1.   Komitetas iš valstybių narių paskirtų narių išrenka pirmininką dvejų metų kadencijai. Pirmininkas gali būti perrenkamas vieną kartą dar dvejų metų laikotarpiui. Komitetas gali deramai pagrįstais atvejais nuspręsti pratęsti pirmininko kadencijos laikotarpį ne daugiau kaip aštuoniais mėnesiais, siekiant užtikrinti savo darbo veiksmingumą ir tęstinumą. Pirmininkas gali eiti pareigas daugiausia ketverius metus ir aštuonis mėnesius.

2.   Pirmininkui padeda keturi pavaduotojai, iš kurių du Komitetas išrenka iš savo narių dvejų metų kadencijai, kuri gali būti vieną kartą atnaujinta. Trečiasis pavaduotojas – Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovas. Ketvirtasis pavaduotojas yra pirmininkavimą perimsiančios valstybės narės atstovas.

3.   Pirmininkas savo balsavimo teisę perduoda pakaitiniam asmeniui.

4.   Komiteto posėdžius sušaukia jo pirmininkas savo iniciatyva arba Komiteto narių daugumos prašymu.

5.   Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.

6.   Išlaidos atlyginamos pagal galiojančias administracines taisykles.

7.   Komisija Komitetui teikia deramą analitinę ir organizacinę paramą. Komisija paskiria savo personalo narį sekretoriumi. Sekretorius ir jam padedantis personalas, padėdami Komitetui vykdyti užduotis, laikosi Komiteto nurodymų. Rengiant posėdžius, sekretorius palaiko ryšius su Tarybos generaliniu sekretoriatu.

8.   Prireikus Komitetas bendradarbiauja su kitomis atitinkamomis socialinės ir ekonominės politikos klausimus nagrinėjančiomis įstaigomis ir komitetais, pavyzdžiui, su Socialinės apsaugos komitetu, Ekonomikos ir finansų komitetu, Ekonominės politikos komitetu, Švietimo komitetu ir Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklo valdyba.

5 straipsnis

Darbo grupės

1.   Specialių klausimų nagrinėjimą Komitetas gali pavesti pakaitiniams nariams arba šiuo tikslu sudaryti darbo grupes. Tokios darbo grupės pirmininku yra Komiteto pirmininko pavaduotojas, Komiteto narys ar pakaitinis narys, Komisijos pareigūnas, arba Komiteto paskirtas pačios darbo grupės narys.

2.   Komisija darbo grupėms teikia deramą analitinę ir organizacinę paramą.

3.   Darbo grupės gali kreiptis į ekspertus, kurie joms padėtų.

4.   Komitetas taip pat gali sudaryti bendras darbo grupes su kitais komitetais ar įstaigomis; jų valdymo taisyklės nustatomos bendrai.

6 straipsnis

Konsultavimasis su socialiniais partneriais

Vykdydamas savo įgaliojimus Komitetas konsultuojasi su socialiniais partneriais. Šiame kontekste jis užmezga ryšius su socialiniais partneriais, kuriems atstovaujama trišaliame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime augimo ir užimtumo klausimais.

7 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Narių, išrinktų pagal Sprendimo 2000/98/EB 3 straipsnį, kadencija tęsiasi iki jos pabaigos, kaip nustatyta pagal šio sprendimo 4 straipsnį. Tokios kadencijos pradžia laikoma rinkimų, įvykusių pagal Sprendimo 2000/98/EB 3 straipsnį, diena.

8 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 2000/98/EB panaikinamas nuo Komiteto pirmojo posėdžio, surengto po šio sprendimo įsigaliojimo, dienos. Tas posėdis surengiamas ne vėliau kaip praėjus keturiems mėnesiams po šio sprendimo priėmimo dienos.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. DŪKLAVS

---

(1)  2003 m. kovo 6 d. Tarybos sprendimas 2003/174/EB, įsteigiantis trišalį socialinį aukščiausio lygio susitikimą augimo ir užimtumo klausimais (OL L 70, 2003 3 14, p. 31).

1

(2)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 1).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2000 m. sausio 24 d. Tarybos sprendimas 2000/98/EB dėl Užimtumo komiteto įsteigimo (OL L 29, 2000 2 4, p. 21).

4

---

| 14.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/16

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/773

2015 m. gegužės 11 d.

kuriuo įsteigiamas Socialinės apsaugos komitetas ir panaikinamas Sprendimas 2004/689/EB

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 160 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi:

| (1) | 1999 m. liepos 14 d. komunikate „Suderinta socialinės apsaugos modernizavimo strategija“ Komisija pateikė pasiūlymų dėl bendradarbiavimo socialinės apsaugos srityje stiprinimo, kaip vieną iš galimybių siūlydama sudaryti aukšto lygio pareigūnų grupę; |
| --- | --- |

(1)

1999 m. liepos 14 d. komunikate „Suderinta socialinės apsaugos modernizavimo strategija“ Komisija pateikė pasiūlymų dėl bendradarbiavimo socialinės apsaugos srityje stiprinimo, kaip vieną iš galimybių siūlydama sudaryti aukšto lygio pareigūnų grupę;

| (2) | 2000 m. vasario 16 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas palankiai įvertino Komisijos komunikatą ir tokios grupės sukūrimą; |
| --- | --- |

(2)

2000 m. vasario 16 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas palankiai įvertino Komisijos komunikatą ir tokios grupės sukūrimą;

| (3) | 1999 m. gruodžio 17 d. išvadose dėl bendradarbiavimo modernizuojant ir gerinant socialinę apsaugą stiprinimo (1) Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui sukurti tvirtesnio bendradarbiavimo mechanizmą, kurį parengė aukšto lygio pareigūnų grupė šiam veiksmui įgyvendinti. Taryba pabrėžė, kad toks bendradarbiavimas turėtų apimti visų formų socialinę apsaugą ir prireikus padėti valstybėms narėms tobulinti ir stiprinti savo socialinės apsaugos sistemas remiantis nacionaliniais prioritetais. Ji taip pat priminė valstybių narių kompetenciją organizuoti ir finansuoti socialinę apsaugą ir pritarė šiems keturiems Komisijos nustatytiems visuotinio tikslo modernizuoti socialinės apsaugos sistemas bendriesiems tikslams: siekti, kad už darbą būtų mokama ir garantuojamos užtikrintos pajamos, siekti, kad būtų garantuotos pensijos ir sukurtos tvarios pensijų sistemos, skatinti socialinę įtrauktį ir užtikrinti aukštos kokybės tvarią sveikatos priežiūrą. Ji taip pat pabrėžė, kad siekiant šių keturių tikslų visose veiklos srityse turi būti laikomasi vyrų ir moterų lygybės principo. Taip pat Taryba pripažino, kad visiems šiems tikslams yra būdingi finansiniai aspektai; |
| --- | --- |

(3)

1999 m. gruodžio 17 d. išvadose dėl bendradarbiavimo modernizuojant ir gerinant socialinę apsaugą stiprinimo (1) Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui sukurti tvirtesnio bendradarbiavimo mechanizmą, kurį parengė aukšto lygio pareigūnų grupė šiam veiksmui įgyvendinti. Taryba pabrėžė, kad toks bendradarbiavimas turėtų apimti visų formų socialinę apsaugą ir prireikus padėti valstybėms narėms tobulinti ir stiprinti savo socialinės apsaugos sistemas remiantis nacionaliniais prioritetais. Ji taip pat priminė valstybių narių kompetenciją organizuoti ir finansuoti socialinę apsaugą ir pritarė šiems keturiems Komisijos nustatytiems visuotinio tikslo modernizuoti socialinės apsaugos sistemas bendriesiems tikslams: siekti, kad už darbą būtų mokama ir garantuojamos užtikrintos pajamos, siekti, kad būtų garantuotos pensijos ir sukurtos tvarios pensijų sistemos, skatinti socialinę įtrauktį ir užtikrinti aukštos kokybės tvarią sveikatos priežiūrą. Ji taip pat pabrėžė, kad siekiant šių keturių tikslų visose veiklos srityse turi būti laikomasi vyrų ir moterų lygybės principo. Taip pat Taryba pripažino, kad visiems šiems tikslams yra būdingi finansiniai aspektai;

| (4) | 2000 m. kovo 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Lisabonoje išvadose pripažinta socialinės apsaugos reikšmė tolesniam aktyvios ir dinamiškos gerovės sistemos Europoje plėtojimui bei modernizavimui ir Taryba paraginta stiprinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, keičiantis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais naudojantis pagerintais informavimo tinklais; |
| --- | --- |

(4)

2000 m. kovo 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Lisabonoje išvadose pripažinta socialinės apsaugos reikšmė tolesniam aktyvios ir dinamiškos gerovės sistemos Europoje plėtojimui bei modernizavimui ir Taryba paraginta stiprinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, keičiantis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais naudojantis pagerintais informavimo tinklais;

| (5) | Nicos ir vėliau įvykusiuose susitikimuose Europos Vadovų Taryba nuolat išreikšdavo pritarimą Socialinės apsaugos komiteto darbui, skatinant ir gerinant keitimąsi informacija apie politiką socialinės apsaugos srityje ir jos koordinavimą Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(5)

Nicos ir vėliau įvykusiuose susitikimuose Europos Vadovų Taryba nuolat išreikšdavo pritarimą Socialinės apsaugos komiteto darbui, skatinant ir gerinant keitimąsi informacija apie politiką socialinės apsaugos srityje ir jos koordinavimą Sąjungos lygmeniu;

| (6) | Tarybos sprendimu 2000/436/EB (2), kuris buvo panaikintas ir pakeistas Tarybos sprendimu 2004/689/EB (3), įsteigtas Socialinės apsaugos komitetas akivaizdžiai parodė savo, kaip Tarybos ir Komisijos patariamosios įstaigos, naudą ir aktyviai prisidėjo plėtojant 2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonoje įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime nustatytą atvirąjį koordinavimo metodą (AKM). AKM socialinėje srityje tikslų ir priemonių aktualumas buvo dar kartą patvirtintas Socialinės apsaugos komiteto nuomonėje dėl AKM socialinėje srityje stiprinimo įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, kuriai Taryba pritarė 2011 m. birželio 17 d. posėdyje. Šiame sprendime reikėtų atspindėti Komiteto vaidmenį taikant AKM; |
| --- | --- |

(6)

Tarybos sprendimu 2000/436/EB (2), kuris buvo panaikintas ir pakeistas Tarybos sprendimu 2004/689/EB (3), įsteigtas Socialinės apsaugos komitetas akivaizdžiai parodė savo, kaip Tarybos ir Komisijos patariamosios įstaigos, naudą ir aktyviai prisidėjo plėtojant 2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonoje įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime nustatytą atvirąjį koordinavimo metodą (AKM). AKM socialinėje srityje tikslų ir priemonių aktualumas buvo dar kartą patvirtintas Socialinės apsaugos komiteto nuomonėje dėl AKM socialinėje srityje stiprinimo įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, kuriai Taryba pritarė 2011 m. birželio 17 d. posėdyje. Šiame sprendime reikėtų atspindėti Komiteto vaidmenį taikant AKM;

| (7) | 2013 m. birželio 27 ir 28 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinė dimensija turėtų būti sustiprinta. Pirmiausia svarbu geriau stebėti socialinę ir darbo rinkos padėtį Ekonominėje ir pinigų sąjungoje ir į ją atsižvelgti, visų pirma naudojantis atitinkamais Europos semestro socialiniais ir užimtumo rodikliais. Taip pat svarbu užtikrinti geresnį užimtumo ir socialinės politikos koordinavimą, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. birželio 27 ir 28 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinė dimensija turėtų būti sustiprinta. Pirmiausia svarbu geriau stebėti socialinę ir darbo rinkos padėtį Ekonominėje ir pinigų sąjungoje ir į ją atsižvelgti, visų pirma naudojantis atitinkamais Europos semestro socialiniais ir užimtumo rodikliais. Taip pat svarbu užtikrinti geresnį užimtumo ir socialinės politikos koordinavimą, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją;

| (8) | 2013 m. spalio 24 ir 25 d. išvadose Europos Vadovų Taryba teigė, kad ekonominės, užimtumo ir socialinės politikos koordinavimas bus toliau stiprinamas laikantis esamų procedūrų, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją. Europos Vadovų Tarybos nuomone, reikia toliau stiprinti įvairių sudėčių Tarybos bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas šių sričių politikos nuoseklumas atsižvelgiant į bendrus tikslus; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. spalio 24 ir 25 d. išvadose Europos Vadovų Taryba teigė, kad ekonominės, užimtumo ir socialinės politikos koordinavimas bus toliau stiprinamas laikantis esamų procedūrų, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją. Europos Vadovų Tarybos nuomone, reikia toliau stiprinti įvairių sudėčių Tarybos bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas šių sričių politikos nuoseklumas atsižvelgiant į bendrus tikslus;

| (9) | šiame sprendime turėtų būti atspindėtas Europos semestro plėtojimas ir Komiteto atliekamas vaidmuo šiame procese. Visų pirma, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 (4) nustatoma, kad vykdant Europos semestro veiklą, jei tikslinga, konsultuojamasi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Ekonominės politikos komitetu, Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu. Be to, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1176/2011 (5) nustatoma, kad nuodugniose apžvalgose atitinkamais atvejais turi būti atsižvelgiama į Tarybos rekomendacijas arba raginimus, skirtus valstybėms narėms. Jame taip pat nustatoma, kad visų valstybių narių, kurioms pradėta perviršinio disbalanso procedūra, taisomųjų veiksmų plane turi būti atsižvelgiama į politikos veiksmų ekonominį ir socialinį poveikį ir jis turi atitikti ekonominės politikos gaires ir bendras užimtumo gaires; |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime turėtų būti atspindėtas Europos semestro plėtojimas ir Komiteto atliekamas vaidmuo šiame procese. Visų pirma, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 (4) nustatoma, kad vykdant Europos semestro veiklą, jei tikslinga, konsultuojamasi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Ekonominės politikos komitetu, Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu. Be to, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1176/2011 (5) nustatoma, kad nuodugniose apžvalgose atitinkamais atvejais turi būti atsižvelgiama į Tarybos rekomendacijas arba raginimus, skirtus valstybėms narėms. Jame taip pat nustatoma, kad visų valstybių narių, kurioms pradėta perviršinio disbalanso procedūra, taisomųjų veiksmų plane turi būti atsižvelgiama į politikos veiksmų ekonominį ir socialinį poveikį ir jis turi atitikti ekonominės politikos gaires ir bendras užimtumo gaires;

| (10) | Komitetas ir Sąjungos įstaigos, dalyvaujančios socialinės ir ekonominės politikos klausimų derinime, visų pirma Užimtumo komitetas, Ekonomikos ir finansų komitetas bei Ekonominės politikos komitetas, turėtų dirbti glaudžiai bendradarbiaudami. Tam tikrais atvejais ir kai tarpusavyje susitaria susiję komitetai, Komiteto bendradarbiavimas su Užimtumo komitetu, Ekonomikos ir finansų komitetu ir Ekonominės politikos komitetu gali apimti bendrų posėdžių organizavimą, visų pirma atsižvelgiant į atitinkamus komitetų vaidmenis Europos semestre; |
| --- | --- |

(10)

Komitetas ir Sąjungos įstaigos, dalyvaujančios socialinės ir ekonominės politikos klausimų derinime, visų pirma Užimtumo komitetas, Ekonomikos ir finansų komitetas bei Ekonominės politikos komitetas, turėtų dirbti glaudžiai bendradarbiaudami. Tam tikrais atvejais ir kai tarpusavyje susitaria susiję komitetai, Komiteto bendradarbiavimas su Užimtumo komitetu, Ekonomikos ir finansų komitetu ir Ekonominės politikos komitetu gali apimti bendrų posėdžių organizavimą, visų pirma atsižvelgiant į atitinkamus komitetų vaidmenis Europos semestre;

| (11) | kad būtų veiksmingai įgyvendinti Komitetui Sutartyje nustatyti įgaliojimai ir būtų suteiktas lankstumas, kurio reikia siekiant prisitaikyti prie jo veiklos tvarkaraščio, visų pirma Europos semestro ciklo kontekste, reiktų peržiūrėti su Komiteto veikimu susijusias valdymo nuostatas, kad būtų užtikrintas veiksmingumas ir tęstinumas; |
| --- | --- |

(11)

kad būtų veiksmingai įgyvendinti Komitetui Sutartyje nustatyti įgaliojimai ir būtų suteiktas lankstumas, kurio reikia siekiant prisitaikyti prie jo veiklos tvarkaraščio, visų pirma Europos semestro ciklo kontekste, reiktų peržiūrėti su Komiteto veikimu susijusias valdymo nuostatas, kad būtų užtikrintas veiksmingumas ir tęstinumas;

| (12) | Sprendimas 2004/689/EB turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(12)

Sprendimas 2004/689/EB turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įsteigimas

Siekiant skatinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija socialinės apsaugos politikos klausimais, visapusiškai laikantis Sutarties ir deramai atsižvelgiant į Sąjungos institucijų ir įstaigų įgaliojimus, įsteigiamas patariamąjį statusą turintis Socialinės apsaugos komitetas (toliau – Komitetas).

2 straipsnis

Užduotys

1.   Komiteto užduotys yra šios:

| a) | stebėti socialinę padėtį ir socialinės apsaugos politikos raidą valstybėse narėse bei Sąjungoje; |
| --- | --- |

a)

stebėti socialinę padėtį ir socialinės apsaugos politikos raidą valstybėse narėse bei Sąjungoje;

| b) | skatinti valstybes nares keistis informacija, patirtimi ir gerąja praktika tarpusavyje bei su Komisija; |
| --- | --- |

b)

skatinti valstybes nares keistis informacija, patirtimi ir gerąja praktika tarpusavyje bei su Komisija;

| c) | nedarant poveikio Sutarties 240 straipsniui, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva rengti ataskaitas, rengti nuomones ar vykdyti kitą veiklą savo kompetencijos srityse. |
| --- | --- |

c)

nedarant poveikio Sutarties 240 straipsniui, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva rengti ataskaitas, rengti nuomones ar vykdyti kitą veiklą savo kompetencijos srityse.

2.   1 dalies tikslais Komitetas visų pirma siekia:

| a) | naudotis atviruoju koordinavimo metodu, įskaitant bendrai sutartų stebėsenos priemonių taikymą ir bendrai suderintos vertinimo tvarkos įgyvendinimą siekiant Tarybos sutartų bendrų tikslų; |
| --- | --- |

a)

naudotis atviruoju koordinavimo metodu, įskaitant bendrai sutartų stebėsenos priemonių taikymą ir bendrai suderintos vertinimo tvarkos įgyvendinimą siekiant Tarybos sutartų bendrų tikslų;

| b) | savo kompetencijos srityje prisidėti prie visų Europos semestro aspektų ir pranešti apie juos Tarybai; |
| --- | --- |

b)

savo kompetencijos srityje prisidėti prie visų Europos semestro aspektų ir pranešti apie juos Tarybai;

| c) | prireikus bendradarbiauti su kitais atitinkamomis socialinės ir ekonominės politikos klausimus nagrinėjančiomis įstaigomis ir komitetais, pavyzdžiui, su Užimtumo komitetu, Ekonomikos ir finansų komitetu, Ekonominės politikos komitetu ir Visuomenės sveikatos darbo grupe vyresniųjų pareigūnų lygiu. |
| --- | --- |

c)

prireikus bendradarbiauti su kitais atitinkamomis socialinės ir ekonominės politikos klausimus nagrinėjančiomis įstaigomis ir komitetais, pavyzdžiui, su Užimtumo komitetu, Ekonomikos ir finansų komitetu, Ekonominės politikos komitetu ir Visuomenės sveikatos darbo grupe vyresniųjų pareigūnų lygiu.

3.   Kiekvienais metais Komitetas tvirtina darbo programą, atsižvelgdamas į Tarybos ir Komisijos politikos prioritetus. Darbo programa perduodama Tarybai.

4.   Vykdydamas savo įgaliojimus Komitetas bendradarbiauja su socialiniais partneriais. Šiame kontekste jis užmezga ryšius su socialiniais partneriais, kuriems atstovaujama trišaliame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime augimo ir užimtumo klausimais, įsteigtame Tarybos sprendimu 2003/174/EB (6). Komitetas užmezga reikiamus ryšius su socialinėmis nevyriausybinėmis organizacijomis, atsižvelgdamas į jų atitinkamą vaidmenį ir atsakomybę socialinės apsaugos srityje. Europos Parlamentas taip pat informuojamas apie Komiteto veiklą.

5.   Komitetas gali kreiptis į nepriklausomus ekspertus, jei to reikia pagal darbotvarkės klausimus.

6.   Komitetas užmezga ryšius su šalių kandidačių atstovais.

3 straipsnis

Narystė

1.   Kiekviena valstybė narė ir Komisija paskiria po du komiteto narius. Jos taip pat gali paskirti po du pakaitinius narius.

2.   Valstybės narės ir Komisija deda visas pastangas tam, kad skiriant Komiteto narius būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra.

4 straipsnis

Veikla

1.   Komitetas iš valstybių narių paskirtų narių išrenka pirmininką dvejų metų kadencijai. Pirmininkas gali būti perrenkamas vieną kartą dar dvejų metų laikotarpiui. Komitetas gali deramai pagrįstais atvejais nuspręsti pratęsti pirmininko kadencijos laikotarpį ne daugiau kaip aštuoniais mėnesiais, siekiant užtikrinti savo darbo veiksmingumą ir tęstinumą. Pirmininkas gali eiti pareigas daugiausia ketverius metus ir aštuonis mėnesius.

2.   Pirmininkui padeda keturi pavaduotojai, iš kurių du Komitetas išrenka iš savo narių dvejų metų kadencijai, kuri gali būti vieną kartą atnaujinta. Trečiasis pavaduotojas – Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovas. Ketvirtasis pavaduotojas yra pirmininkavimą perimsiančios valstybės narės atstovas.

3.   Pirmininkas savo balsavimo teisę perduoda pakaitiniam asmeniui.

4.   Komiteto posėdžius pirmininkas sušaukia savo iniciatyva arba ne mažiau kaip pusės Komiteto narių prašymu.

5.   Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.

6.   Išlaidos atlyginamos pagal galiojančias administracines taisykles.

7.   Komisija Komitetui teikia deramą analitinę ir organizacinę paramą. Komisija paskiria savo personalo narį sekretoriumi. Sekretorius ir jam padedantis personalas, padėdami Komitetui vykdyti užduotis, laikosi Komiteto nurodymų. Rengiant posėdžius, sekretorius palaiko ryšius su Tarybos Generaliniu sekretoriatu.

5 straipsnis

Darbo grupės

1.   Specialių klausimų nagrinėjimą Komitetas gali pavesti pakaitiniams nariams arba šiuo tikslu sudaryti darbo grupes. Tokios darbo grupės pirmininku yra Komiteto pirmininko pavaduotojas, Komiteto narys ar pakaitinis narys, Komisijos pareigūnas, arba Komiteto paskirtas pačios darbo grupės narys.

2.   Komisija darbo grupėms teikia deramą analitinę ir organizacinę paramą.

3.   Darbo grupės gali kreiptis į ekspertus, kurie joms padėtų.

4.   Komitetas taip pat gali sudaryti bendras darbo grupes su kitais komitetais ar įstaigomis; jų sudarymo ir valdymo taisyklės nustatomos bendrai.

6 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Narių, išrinktų pagal Sprendimo 2004/689/EB 3 straipsnį, kadencija tęsiasi iki jos pabaigos, kaip nustatyta pagal šio sprendimo 4 straipsnį. Tokios kadencijos pradžia laikoma rinkimų, įvykusių pagal Sprendimo 2004/689/EB 3 straipsnį, diena.

7 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 2004/689/EB panaikinamas nuo Komiteto pirmojo posėdžio, surengto po šio sprendimo įsigaliojimo, dienos. Tas Komiteto posėdis surengiamas ne vėliau kaip praėjus keturiems mėnesiams po šio sprendimo priėmimo dienos.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. DŪKLAVS

---

(1)  OL C 8, 2000 1 12, p. 7.

1

(2)  2000 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas 2000/436/EB dėl Socialinės apsaugos komiteto įsteigimo (OL L 172, 2000 7 12, p. 26).

2

(3)  2004 m. spalio 4 d. Tarybos sprendimas 2004/689/EB dėl Socialinės apsaugos komiteto įsteigimo ir panaikinantis Sprendimą 2000/436/EB (OL L 314, 2004 10 13, p. 8).

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 1).

4

(5)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

5

(6)  2003 m. kovo 6 d. Tarybos sprendimas 2003/174/EB, įsteigiantis trišalį socialinį aukščiausio lygio susitikimą augimo ir užimtumo klausimais (OL L 70, 2003 3 14, p. 31).

6

---

| 14.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/20

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2015/774

2015 m. kovo 4 d.

dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/10)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 12 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą kartu su 3 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka ir 18 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 18 straipsnio 1 dalį, kad pasiektų ECBS tikslus, Europos Centrinis Bankas (ECB) kartu su valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniais centriniais bankais (toliau – NCB) gali veikti finansų rinkose, be kita ko, pirkdami ir parduodami antrinę rinką turinčias priemones; |
| --- | --- |

(1)

pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 18 straipsnio 1 dalį, kad pasiektų ECBS tikslus, Europos Centrinis Bankas (ECB) kartu su valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniais centriniais bankais (toliau – NCB) gali veikti finansų rinkose, be kita ko, pirkdami ir parduodami antrinę rinką turinčias priemones;

| (2) | 2014 m. rugsėjo 4 d. Valdančioji taryba nusprendė inicijuoti trečiąją padengtų obligacijų pirkimo programą (toliau – POPP3) ir turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programą (TUVPPP). Kaip ir tikslinėmis ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis, pradėtomis vykdyti 2014 m. rugsėjo mėnesį, šiomis turto pirkimo programomis, suderinamomis su pagrindiniu ECB tikslu – palaikyti kainų stabilumą, siekiama toliau gerinti pinigų politikos perdavimo mechanizmą, skatinti kredito teikimą euro zonos ekonomikai, palengvinti skolinimosi sąlygas namų ūkiams ir įmonėms ir padėti grįžti prie infliacijos lygio, artimesnio 2 %; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. rugsėjo 4 d. Valdančioji taryba nusprendė inicijuoti trečiąją padengtų obligacijų pirkimo programą (toliau – POPP3) ir turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programą (TUVPPP). Kaip ir tikslinėmis ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis, pradėtomis vykdyti 2014 m. rugsėjo mėnesį, šiomis turto pirkimo programomis, suderinamomis su pagrindiniu ECB tikslu – palaikyti kainų stabilumą, siekiama toliau gerinti pinigų politikos perdavimo mechanizmą, skatinti kredito teikimą euro zonos ekonomikai, palengvinti skolinimosi sąlygas namų ūkiams ir įmonėms ir padėti grįžti prie infliacijos lygio, artimesnio 2 %;

| (3) | 2015 m. sausio 22 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad turto pirkimai turi būti išplėsti, įtraukiant viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programą (toliau – VSVVPP). Pagal VSVVPP NCB, proporcingai savo atitinkamoms dalims ECB kapitalo rakte, ir ECB antrinėse rinkose iš tinkamų sandorių šalių gali pagal vienakrypčius sandorius pirkti tinkamus antrinę rinką turinčius skolos vertybinius popierius. Šis sprendimas buvo priimtas bendros pinigų politikos kontekste, atsižvelgiant į keletą veiksnių, kurie žymiai padidino neigiamą riziką vidutinės trukmės kainų pokyčių prognozei, taip trukdydami pasiekti ECB pagrindinį tikslą – palaikyti kainų stabilumą. Šie veiksniai apima mažesnį nei tikėtasi priimtų pinigų politikos priemonių poveikį, daugelio faktinės ir prognozuojamos infliacijos euro zonoje veiksnių – tiek svarbiausių priemonių, tiek ir priemonių, atėmus kintančių komponentų, pavyzdžiui, energijos ir maisto, poveikį – mažėjimą link istoriškai žemo lygio ir padidėjusį galimą žymaus naftos kainų nuosmukio poveikį darbo užmokesčio ir kainų nustatymui; |
| --- | --- |

(3)

2015 m. sausio 22 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad turto pirkimai turi būti išplėsti, įtraukiant viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programą (toliau – VSVVPP). Pagal VSVVPP NCB, proporcingai savo atitinkamoms dalims ECB kapitalo rakte, ir ECB antrinėse rinkose iš tinkamų sandorių šalių gali pagal vienakrypčius sandorius pirkti tinkamus antrinę rinką turinčius skolos vertybinius popierius. Šis sprendimas buvo priimtas bendros pinigų politikos kontekste, atsižvelgiant į keletą veiksnių, kurie žymiai padidino neigiamą riziką vidutinės trukmės kainų pokyčių prognozei, taip trukdydami pasiekti ECB pagrindinį tikslą – palaikyti kainų stabilumą. Šie veiksniai apima mažesnį nei tikėtasi priimtų pinigų politikos priemonių poveikį, daugelio faktinės ir prognozuojamos infliacijos euro zonoje veiksnių – tiek svarbiausių priemonių, tiek ir priemonių, atėmus kintančių komponentų, pavyzdžiui, energijos ir maisto, poveikį – mažėjimą link istoriškai žemo lygio ir padidėjusį galimą žymaus naftos kainų nuosmukio poveikį darbo užmokesčio ir kainų nustatymui;

| (4) | VSVVPP yra proporcinga priemonė kainų pokyčių prognozės rizikai sumažinti, kadangi ji dar labiau supaprastins pinigų politikos ir finansines sąlygas, įskaitant euro zonos ne finansų bendrovių ir namų ūkių skolinimosi sąlygas, tokiu būdu skatindama vartojimą ir investicijų išlaidas euro zonoje ir galiausiai prisidėdama prie infliacijos lygio grąžinimo iki mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo lygio vidutiniu laikotarpiu. Aplinkoje, kurioje pagrindinės ECB palūkanų normos yra ties jų žemesniąja riba, o privataus sektoriaus turtui skirtos pirkimo programos vertinamos kaip suteikusios išmatuojamą, tačiau nepakankamą postūmį dominuojančiai neigiamai rizikai kainų stabilumui valdyti, būtina prie Eurosistemos pinigų politikos priemonių pridėti VSVVPP – priemonę, pasižyminčią dideliu poveikio realiai ekonomikai potencialu. Dėl jos poveikio portfelio pusiausvyros atkūrimui, gana didelės VSVVPP pirkimų apimtys prisidės siekiant svarbaus pinigų politikos tikslo – paskatinti finansinius tarpininkus padidinti likvidumo teikimą tarpbankinei rinkai ir kredito teikimą euro zonos ekonomikai; |
| --- | --- |

(4)

VSVVPP yra proporcinga priemonė kainų pokyčių prognozės rizikai sumažinti, kadangi ji dar labiau supaprastins pinigų politikos ir finansines sąlygas, įskaitant euro zonos ne finansų bendrovių ir namų ūkių skolinimosi sąlygas, tokiu būdu skatindama vartojimą ir investicijų išlaidas euro zonoje ir galiausiai prisidėdama prie infliacijos lygio grąžinimo iki mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo lygio vidutiniu laikotarpiu. Aplinkoje, kurioje pagrindinės ECB palūkanų normos yra ties jų žemesniąja riba, o privataus sektoriaus turtui skirtos pirkimo programos vertinamos kaip suteikusios išmatuojamą, tačiau nepakankamą postūmį dominuojančiai neigiamai rizikai kainų stabilumui valdyti, būtina prie Eurosistemos pinigų politikos priemonių pridėti VSVVPP – priemonę, pasižyminčią dideliu poveikio realiai ekonomikai potencialu. Dėl jos poveikio portfelio pusiausvyros atkūrimui, gana didelės VSVVPP pirkimų apimtys prisidės siekiant svarbaus pinigų politikos tikslo – paskatinti finansinius tarpininkus padidinti likvidumo teikimą tarpbankinei rinkai ir kredito teikimą euro zonos ekonomikai;

| (5) | VSVVPP įtvirtinta nemažai saugiklių, kuriais siekiama užtikrinti, kad numatyti pirkimai būtų proporcingi jos tikslams, ir kad jos sąrangoje būtų tinkamai atsižvelgiama į susijusią finansinę riziką, kuri būtų ribojama rizikos valdymu. Siekiant užtikrinti sklandų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių rinkų veikimą ir išvengti trukdymų tinkamai restruktūrizuoti skolą, Eurosistemos centrinių bankų vykdomiems tokių vertybinių popierių pirkimams bus taikomos tam tikros ribos; |
| --- | --- |

(5)

VSVVPP įtvirtinta nemažai saugiklių, kuriais siekiama užtikrinti, kad numatyti pirkimai būtų proporcingi jos tikslams, ir kad jos sąrangoje būtų tinkamai atsižvelgiama į susijusią finansinę riziką, kuri būtų ribojama rizikos valdymu. Siekiant užtikrinti sklandų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių rinkų veikimą ir išvengti trukdymų tinkamai restruktūrizuoti skolą, Eurosistemos centrinių bankų vykdomiems tokių vertybinių popierių pirkimams bus taikomos tam tikros ribos;

| (6) | VSVVPP visiškai suderinama su Eurosistemos centrinių bankų įsipareigojimais pagal Sutartis, įskaitant piniginio finansavimo draudimą, ir netrikdo Eurosistemos veikimo vadovaujantis atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu; |
| --- | --- |

(6)

VSVVPP visiškai suderinama su Eurosistemos centrinių bankų įsipareigojimais pagal Sutartis, įskaitant piniginio finansavimo draudimą, ir netrikdo Eurosistemos veikimo vadovaujantis atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu;

| (7) | VSVVPP, TUVPPP ir POPP3 apimties kontekste kas mėnesį rinkai suteiktas likvidumas iš visų pirkimų sudarys 60 milijardų eurų. Pirkimus ketinama vykdyti iki 2016 m. rugsėjo mėnesio pabaigos; bet kokiu atveju jie bus vykdomi tol, kol, Valdančiosios tarybos vertinimu, infliacijos tendencija taps tvari ir atitiks Valdančiosios tarybos tikslą užtikrinti, kad vidutiniu laikotarpiu infliacija būtų mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo lygio; |
| --- | --- |

(7)

VSVVPP, TUVPPP ir POPP3 apimties kontekste kas mėnesį rinkai suteiktas likvidumas iš visų pirkimų sudarys 60 milijardų eurų. Pirkimus ketinama vykdyti iki 2016 m. rugsėjo mėnesio pabaigos; bet kokiu atveju jie bus vykdomi tol, kol, Valdančiosios tarybos vertinimu, infliacijos tendencija taps tvari ir atitiks Valdančiosios tarybos tikslą užtikrinti, kad vidutiniu laikotarpiu infliacija būtų mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo lygio;

| (8) | siekdama užtikrinti VSVVPP veiksmingumą, Eurosistema patikslina, kad ji sutinka su tokiu pat (pari passu) kaip privačių investuotojų traktavimu antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių, kuriuos Eurosistema gali pirkti pagal VSVVPP, atžvilgiu, kaip nustatyta tokių priemonių sąlygose; |
| --- | --- |

(8)

siekdama užtikrinti VSVVPP veiksmingumą, Eurosistema patikslina, kad ji sutinka su tokiu pat (pari passu) kaip privačių investuotojų traktavimu antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių, kuriuos Eurosistema gali pirkti pagal VSVVPP, atžvilgiu, kaip nustatyta tokių priemonių sąlygose;

| (9) | Eurosistemos vykdomi tinkamų antrinę rinką turinčių skolos priemonių pirkimai pagal VSVVPP turėtų būti įgyvendinami decentralizuotai, tinkamai atsižvelgiant į rinkos kainų formavimąsi ir rinkos veikimo aplinkybes, ir koordinuojami ECB, taip apsaugant Eurosistemos pinigų politikos vieningumą, |
| --- | --- |

(9)

Eurosistemos vykdomi tinkamų antrinę rinką turinčių skolos priemonių pirkimai pagal VSVVPP turėtų būti įgyvendinami decentralizuotai, tinkamai atsižvelgiant į rinkos kainų formavimąsi ir rinkos veikimo aplinkybes, ir koordinuojami ECB, taip apsaugant Eurosistemos pinigų politikos vieningumą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

VSVVPP sukūrimas ir apimtis

Eurosistema sukuria VSVVPP, pagal kurią Eurosistemos centriniai bankai antrinėse rinkose iš tinkamų kitų sandorių šalių, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, tam tikromis sąlygomis perka tinkamus antrinę rinką turinčius skolos vertybinius popierius, kaip apibrėžta 3 straipsnyje.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime taikomos šios apibrėžtys:

1.   Eurosistemos centrinis bankas– ECB ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (toliau – NCB);

2.   pripažinta agentūra– subjektas, kurį Eurosistema klasifikuoja kaip pripažintą agentūrą VSVVPP tikslais;

3.   tarptautinė organizacija– subjektas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (1) 118 straipsnyje, ir kurį Eurosistema klasifikuoja kaip tarptautinę organizaciją VSVVPP tikslais;

4.   daugiašalis plėtros bankas– subjektas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 117 straipsnio 2 dalyje, ir kurį Eurosistema klasifikuoja kaip daugiašalį plėtros banką VSVVPP tikslais;

5.   teigiamas peržiūros rezultatas– vėlesnis iš šių dviejų sprendimų: Europos stabilumo mechanizmo Direktorių valdybos sprendimas ir, jei Tarptautinis valiutos fondas kartu finansuoja finansinės pagalbos programą – Tarptautinio valiutos fondo Vykdančiosios valdybos sprendimas patvirtinti kitą išmokėjimą pagal tą programą, suprantant, kad abu sprendimai yra būtini pirkimams pagal VSVVPP atnaujinti.

2–4 punktuose nurodytų subjektų sąrašas skelbiamas ECB interneto svetainėje.

3 straipsnis

Antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių tinkamumo kriterijai

1.   Atsižvelgiant į šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus, eurais išreikšti antrinę rinką turintys skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleido valstybių narių, kurių valiuta yra euro, centrinės Vyriausybės, euro zonoje esančios pripažintos agentūros, euro zonoje esančios tarptautinės organizacijos ir euro zonoje esantys daugiašaliai plėtros bankai, yra tinkami Eurosistemos centrinių bankų pirkimams pagal VSVVPP. Išimtiniais atvejais, kai numatyto pirkimo kiekio negalima pasiekti, Valdančioji taryba gali nuspręsti pirkti antrinę rinką turinčius skolos vertybinius popierius, kuriuos išleido kiti euro zonoje esantys subjektai, pagal 4 dalyje nustatytas sąlygas.

2.   Kad būtų tinkami pirkimams pagal VSVVPP, antrinę rinką turintys skolos vertybiniai popieriai turi atitikti antrinę rinką turinčio turto tinkamumo Eurosistemos kredito operacijoms kriterijus pagal Gairių ECB/2011/14 (2) I priedą. Jiems taikomi šie reikalavimai:

| a) | antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių emitentas arba garantas turi bent kredito kokybės 3 žingsnio kredito kokybės įvertinimą pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę, išreikštą bent vienu viešu kredito reitingu, kurį suteikė Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje pripažinta išorinė kredito vertinimo institucija (IKVI); |
| --- | --- |

a)

antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių emitentas arba garantas turi bent kredito kokybės 3 žingsnio kredito kokybės įvertinimą pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę, išreikštą bent vienu viešu kredito reitingu, kurį suteikė Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje pripažinta išorinė kredito vertinimo institucija (IKVI);

| b) | jei yra keli IKVI emitento arba IKVI garanto reitingai, taikoma pirmojo geriausiojo taisyklė, t. y. taikomas geriausias IKVI emitento arba garanto reitingas. Jei atitiktis kredito kokybės reikalavimams yra nustatyta remiantis IKVI garanto reitingu, garantija turi atitikti priimtinos garantijos požymius, kaip nustatyta Gairių ECB/2011/14 I priedo 6.3.2 skirsnio c punkto i–iv papunkčiuose; |
| --- | --- |

b)

jei yra keli IKVI emitento arba IKVI garanto reitingai, taikoma pirmojo geriausiojo taisyklė, t. y. taikomas geriausias IKVI emitento arba garanto reitingas. Jei atitiktis kredito kokybės reikalavimams yra nustatyta remiantis IKVI garanto reitingu, garantija turi atitikti priimtinos garantijos požymius, kaip nustatyta Gairių ECB/2011/14 I priedo 6.3.2 skirsnio c punkto i–iv papunkčiuose;

| c) | jei pripažintos IKVI suteiktas emitento arba garanto kredito vertinimas neatitinka bent kredito kokybės 3 žingsnio Eurosistemos suderintoje reitingų skalėje, antrinę rinką turintys skolos vertybiniai popieriai yra tinkami tik tuomet, jei juos išleido arba visapusiškai garantavo euro zonos valstybių narių centrinės Vyriausybės pagal finansinės pagalbos programą, ir kurių atžvilgiu Valdančioji taryba sustabdė Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos taikymą pagal Gairių ECB/2014/31 (3) 8 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

jei pripažintos IKVI suteiktas emitento arba garanto kredito vertinimas neatitinka bent kredito kokybės 3 žingsnio Eurosistemos suderintoje reitingų skalėje, antrinę rinką turintys skolos vertybiniai popieriai yra tinkami tik tuomet, jei juos išleido arba visapusiškai garantavo euro zonos valstybių narių centrinės Vyriausybės pagal finansinės pagalbos programą, ir kurių atžvilgiu Valdančioji taryba sustabdė Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos taikymą pagal Gairių ECB/2014/31 (3) 8 straipsnį;

| d) | jei vykdomai finansinės pagalbos programai taikoma peržiūra, tinkamumas pirkimams pagal VSVVPP yra sustabdomas ir atnaujinamas tik esant teigiamiems įvertinimo rezultatams. |
| --- | --- |

d)

jei vykdomai finansinės pagalbos programai taikoma peržiūra, tinkamumas pirkimams pagal VSVVPP yra sustabdomas ir atnaujinamas tik esant teigiamiems įvertinimo rezultatams.

3.   Kad būtų tinkami pirkimams pagal VSVVPP, skolos vertybiniai popieriai, kaip apibrėžta 1–2 dalyse, turi turėti ne mažesnį kaip 2 metų likusį terminą ir ne didesnį kaip 30 metų likusį terminą tuo metu, kai atitinkamas Eurosistemos centrinis bankas juos perka. Siekiant užtikrinti sklandų įgyvendinimą, antrinę rinką turinčios skolos priemonės, kurių likęs terminas 30 metų ir 364 dienos, yra tinkamos pagal VSVVPP. Jeigu numatyto pirkti centrinių Vyriausybių ir pripažintų agentūrų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių kiekio negalima pasiekti, nacionaliniai centriniai bankai taip pat atlieka pakaitalų – tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių – pirkimus.

4.   Išimtiniais atvejais, jei numatyto pirkti antrinę rinką turinčių skolos priemonių, kurias išleido centrinės Vyriausybės arba pripažintos agentūros, esančios Eurosistemos centrinių bankų jurisdikcijoje, kiekio negalima pasiekti, Eurosistemos centriniai bankai gali pasiūlyti Valdančiajai tarybai kaip pakaitalus pirkti jų jurisdikcijoje esančių viešųjų ne finansų bendrovių išleistus antrinę rinką turinčius skolos vertybinius popierius. Pasiūlytos viešosios ne finansų bendrovės turi atitikti bent šiuos abu kriterijus:

| — | būti ne finansų bendrovė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 549/2013 (4); |
| --- | --- |

—

būti ne finansų bendrovė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 549/2013 (4);

| — | būti viešojo sektoriaus subjektas, tai yra subjektas, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 3603/93 (5) 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

—

būti viešojo sektoriaus subjektas, tai yra subjektas, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 3603/93 (5) 3 straipsnyje.

Gavus Valdančiosios tarybos pritarimą, eurais išreikštos antrinę rinką turinčios skolos priemonės, išleistos tokių euro zonoje esančių viešųjų ne finansų bendrovių, kurios atitinka i) antrinę rinką turinčio turto kaip įkaito Eurosistemos kredito operacijoms tinkamumo kriterijus pagal Gairių ECB/2011/14 I priedo 6.2.1 skirsnį ir ii) 2 ir 3 dalių reikalavimus, yra tinkamos pirkimams pagal VSVVPP kaip pakaitalai.

5.   Leidžiama pirkti nominalias antrinę rinką turinčias skolos priemones, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet didesnė už indėlių galimybės normą.

4 straipsnis

Pirkimų vykdymo apribojimai

1.   Siekiant leisti susiformuoti tinkamų vertybinių popierių rinkos kainai, tam tikru Valdančiosios tarybos nustatytu laikotarpiu („ribojimo laikotarpis“) neleidžiama pirkti naujai išleistų vertybinių popierių arba pagal tęstinę emisiją išleistų vertybinių popierių (angl. k. tapped security) ir antrinę rinką turinčių skolos priemonių, kurių likęs terminas sukanka panašiu metu kaip ir antrinę rinką turinčių skolos priemonių, kurios bus išleistos, terminas (prieš jį ir po jo). Sindikuotiems vertybiniams popieriams ribojimo laikotarpis taikomas prieš išleidimą, dedant visas įmanomas pastangas.

2.   Jei kiekvienos finansinės pagalbos programos peržiūros rezultatas yra teigiamas, skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido arba visapusiškai garantavo euro zonos valstybių narių, kurioms taikoma finansinės pagalbos programa, centrinės Vyriausybės, pirkimų pagal VSVVPP laikotarpis paprastai yra ne ilgesnis kaip du mėnesiai, išskyrus atvejus, kai dėl susidariusių išimtinių aplinkybių pirkimai turi būti sustabdyti anksčiau arba pirkimai turi būti tęsiami ir praėjus šiam laikotarpiui, iki kitos peržiūros pradžios.

5 straipsnis

Pirkimų ribos

1.   Atsižvelgiant į 3 straipsnį, antrinę rinką turintiems skolos vertybiniams popieriams, atitinkantiems 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, konsolidavus turimus vertybinius popierius visuose Eurosistemos centrinių bankų portfeliuose, pagal VSVVPP taikoma emisijos dalies riba kiekvienam tarptautiniam vertybinių popierių identifikavimo numeriui. Iš pradžių, pirmiems šešiems pirkimų mėnesiams, riba bus 25 %, o vėliau Valdančioji taryba ją peržiūrės.

2.   3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems skolos vertybiniams popieriams bus taikoma kitokia emisijos dalies riba.

3.   Pagal VSVVPP visų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių terminams, kaip nustatyta 3 straipsnyje, taikoma 33 % emitento likusių vertybinių popierių agreguota riba, konsolidavus turimus vertybinius popierius visuose Eurosistemos centrinių bankų portfeliuose.

6 straipsnis

Portfelių paskirstymas

1.   Iš visos pagal VSVVPP tinkamų nupirktų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių vertės 12 % yra perkama tinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistų vertybinių popierių ir 88 % yra perkami tinkamų centrinių Vyriausybių ir pripažintų agentūrų išleistų vertybinių popierių. Valdančioji taryba gali peržiūrėti šį paskirstymą. Tinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistų skolos vertybinių popierių pirkimus vykdo tik NCB.

2.   Iš visos pagal VSVVPP tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių pirkimų rinkos vertės 92 % yra nacionalinių centrinių bankų dalis, o likusius 8 % perka ECB. Skirtingoms jurisdikcijoms pirkimai paskirstomi pagal ECB kapitalo pasirašymo raktą, kaip nurodyta ECBS statuto 29 straipsnyje.

3.   Antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių, kurie perkami pagal VSVVPP, paskirstymui Eurosistemos centriniai bankai taiko specializacijos schemą. Valdančioji taryba leidžia ad hoc nukrypimus nuo specializacijos schemos, jeigu dėl objektyvių priežasčių šios schemos laikytis neįmanoma arba tokie nukrypimai būtini siekiant bendrų pinigų politikos tikslų pagal VSVVPP. Visų pirma, kiekvienas NCB perka savo paties jurisdikcijos emitentų tinkamus vertybinius popierius. Tinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistus vertybinius popierius gali pirkti visi NCB. ECB perka visų jurisdikcijų centrinių Vyriausybių ir pripažintų agentūrų išleistus vertybinius popierius.

7 straipsnis

Tinkamos kitos sandorių šalys

VSVVPP tinkamos kitos sandorių šalys yra:

| a) | subjektai, kurie atitinka tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijus pagal Gairių ECB/2011/14 I priedo 2.1 skirsnį, ir |
| --- | --- |

a)

subjektai, kurie atitinka tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijus pagal Gairių ECB/2011/14 I priedo 2.1 skirsnį, ir

| b) | visos kitos sandorių šalys, kurias Eurosistemos centriniai bankai naudoja savo eurais išreikštų investicinių portfelių investavimui. |
| --- | --- |

b)

visos kitos sandorių šalys, kurias Eurosistemos centriniai bankai naudoja savo eurais išreikštų investicinių portfelių investavimui.

8 straipsnis

Skaidrumas

1.   Eurosistema kas savaitę skelbia vertybinių popierių, laikomų pagal VSVVPP, suvestinę balansinę vertę konsoliduotos savaitinės finansinės ataskaitos komentare.

2.   Eurosistema kas mėnesį skelbia jos turimų VSVVPP vertybinių popierių vidutinį svertinį likusį terminą pagal emitento rezidavimo vietą, iš kitų emitentų išskirdama tarptautines organizacijas ir daugiašalius plėtros bankus.

3.   Pagal VSVVPP laikomų vertybinių popierių balansinė vertė kas savaitę skelbiama ECB interneto svetainėje, atvirosios rinkos operacijų skiltyje.

9 straipsnis

Vertybinių popierių skolinimas

Siekdama užtikrinti VSVVPP efektyvumą, Eurosistema sudaro galimybę pagal VSVVPP nupirktus vertybinius popierius skolinti, įskaitant atpirkimo sandorius.

10 straipsnis

Baigiamoji nuostata

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo ECB interneto svetainėje. Jis taikomas nuo 2015 m. kovo 9 d.

Priimta Nikosijoje 2015 m. kovo 4 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

1

(2)  2011 m. rugsėjo 20 d. Gairės ECB/2011/14 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (OL L 331, 2011 12 14, p. 1).

2

(3)  2014 m. liepos 9 d. Gairės ECB/2014/31 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu, ir kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2007/9 (OL L 240, 2014 8 13, p. 28).

3

(4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1).

4

(5)  1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3603/93, nustatantis apibrėžimus, susijusius su Sutarties 104 ir 104b (1) straipsniuose numatytų draudimų taikymu (OL L 332, 1993 12 31, p. 1).

5

---

Klaidų ištaisymas

| 14.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/25

---

Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 117, 2015 m. gegužės 8 d.
  )

10 puslapis:

yra:

„Съставено в Кейп Таун на дванадесети март и в Рига на двадесет и седми март две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Ciudad del Cabo el doce de marzo y en Riga el veintisiete de marzo de dos mil quince.

V Kapském Městě dne dvanáctého března a v Rize dne dvacátého sedmého března dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Cape Town den tolvte marts og i Riga den syvogtyvende marts to tusind og femten.

Geschehen zu Kapstadt am zwölften März und zu Riga am siebenundzwanzigsten März zweitausendfünfzehn.

Sõlmitud kahe tuhande viieteistkümnenda aasta märtsikuu kaheteistkümnendal päeval Kaplinnas ja kahekümne seitsmendal päeval Riias.

Έγινε στο Κέιπ Τάουν τη δωδέκατη ημέρα του Μαρτίου και στη Ρίγα την εικοστή έβδομη ημέρα του Μαρτίου του έτους δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Cape Town on the twelfth day of March and at Riga on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and fifteen.

Fait au Cap, le douze mars, et à Riga, le vingt-sept mars deux mille quinze.

Sastavljeno u Cape Townu dana dvanaestog ožujka te u Rigi dana dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Città del Capo il dodici marzo e a Riga il ventisette marzo dell'anno duemilaquindici.

Keiptaunā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divpadsmitajā martā, un Rīgā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta Keiptaune du tūkstančiai penkioliktųjų metų kovo dvyliktą dieną ir Rygoje kovo dvidešimt septintą dieną.

Kelt Fokvárosban, a kétezer-tizenötödik év március havának tizenkettedik napján, illetve Rigában, március havának huszonhetedik napján.

Magħmul f'Cape Town fit-tnax-il jum ta' Marzu u f'Riga fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Kaapstad, de twaalfde maart, en te Riga, de zevenentwintigste maart tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Cape Town dnia dwunastego marca oraz w Rydze dnia dwudziestego siódmego marca dwa tysiące piętnastego roku.

Feito na Cidade do Cabo aos doze dias do mês de março e em Riga aos vinte e sete dias do mês de março de dois mil e quinze.

Întocmit la Cape Town, la doisprezece martie și la Riga, la douăzeci și șapte martie, în anul două mii cincisprezece.

V Kapskom Meste dvanásteho marca a v Rige dvadsiateho siedmeho marca roku dvetisíc pätnásť.

V Cape Townu, dvanajstega marca, in v Rigi, sedemindvajsetega marca dva tisoč petnajst.

Tehty Kapkaupungissa kahdentenatoista päivänä maaliskuuta ja Riiassa kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Kapstaden den tolfte mars och i Riga den tjugosjunde mars år tjugohundrafemton.“

turi būti:

„Съставено в Кейп Таун на дванадесети март и в Рига на двадесет и седми март две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Ciudad del Cabo el doce de marzo y en Riga el veintisiete de marzo de dos mil quince.

V Kapském Městě dne dvanáctého března a v Rize dne dvacátého sedmého března dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Cape Town den tolvte marts og i Riga den syvogtyvende marts to tusind og femten.

Geschehen zu Kapstadt am zwölften März und zu Riga am siebenundzwanzigsten März zweitausendfünfzehn.

Sõlmitud kahe tuhande viieteistkümnenda aasta märtsikuu kaheteistkümnendal päeval Kaplinnas ja kahekümne seitsmendal päeval Riias.

Έγινε στο Κέιπ Τάουν τη δωδέκατη ημέρα του Μαρτίου και στη Ρίγα την εικοστή έβδομη ημέρα του Μαρτίου του έτους δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Cape Town on the twelfth day of March and at Riga on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and fifteen.

Fait au Cap, le douze mars, et à Riga, le vingt-sept mars deux mille quinze.

Sastavljeno u Cape Townu dana dvanaestog ožujka te u Rigi dana dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Città del Capo il dodici marzo e a Riga il ventisette marzo dell'anno duemilaquindici.

Keiptaunā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divpadsmitajā martā, un Rīgā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta Keiptaune du tūkstančiai penkioliktųjų metų kovo dvyliktą dieną ir Rygoje kovo dvidešimt septintą dieną.

Kelt Fokvárosban, a kétezer-tizenötödik év március havának tizenkettedik napján, illetve Rigában, március havának huszonhetedik napján.

Magħmul f'Cape Town fit-tnax-il jum ta' Marzu u f'Riga fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Kaapstad, de twaalfde maart, en te Riga, de zevenentwintigste maart tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Cape Town dnia dwunastego marca oraz w Rydze dnia dwudziestego siódmego marca dwa tysiące piętnastego roku.

Feito na Cidade do Cabo aos doze dias do mês de março e em Riga aos vinte e sete dias do mês de março de dois mil e quinze.

Întocmit la Cape Town, la doisprezece martie și la Riga, la douăzeci și șapte martie, în anul două mii cincisprezece.

V Kapskom Meste dvanásteho marca a v Rige dvadsiateho siedmeho marca roku dvetisíc pätnásť.

V Cape Townu, dvanajstega marca, in v Rigi, sedemindvajsetega marca dva tisoč petnajst.

Tehty Kapkaupungissa kahdentenatoista päivänä maaliskuuta ja Riiassa kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Kapstaden den tolfte mars och i Riga den tjugosjunde mars år tjugohundrafemton.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

За Европейската общнoст

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Za Europsku uniju

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

For the Republic of South Africa

wa Repapoliki ya Afrika Borwa

Ya Rephaboliki ya Afrika Borwa

Wa Rephaboliki ya Aforika Borwa

WeRiphabliki yaseNingizimu Afrika

wa Rephabuliki ya Afurika Tshipembe

Wa Riphabliki ra Afrika-Dzonga

Vir die Republiek van Suid-Afrika

WeRiphabhliki yeSewula Afrika

WeRiphablikhi yoMzantsi Afrika

WeRiphabhulikhi yaseNingizimu Afrika

Image“

---

| 14.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/28

---

2015 m. balandžio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/670 dėl 2015 m. mokesčių zonų vienetinių tarifų atitikties Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsniui klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 110, 2015 m. balandžio 29 d.
  )

27 puslapis, priedas:

yra:

| „12 | Lietuva | 42,82 EUR“ |
| --- | --- | --- |

„12

Lietuva

42,82 EUR“

turi būti:

| „12 | Lietuva | 46,82 EUR“ |
| --- | --- | --- |

„12

Lietuva

46,82 EUR“

---