# Europos Sąjungos L 130/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 130 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. gegužės 28d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 130

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. gegužės 28d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. gegužės 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/822, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Capão de Freamunde (SGN)] | 1 |
| | * | 2015 m. gegužės 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/823, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Glückstädter Matjes (SGN)] | 3 |
| | * | 2015 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/824, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 900/2008, nustatantis analizės metodus ir kitas technines nuostatas, būtinas importo tvarkai, taikomai tam tikroms prekėms, gautoms perdirbant žemės ūkio produktus, įgyvendinti | 4 |
| | | 2015 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/825, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 8 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. gegužės 22 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/826 dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3526) | 10 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2015 m. gegužės 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/822, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Capão de Freamunde (SGN)]

1

*

2015 m. gegužės 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/823, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Glückstädter Matjes (SGN)]

3

*

2015 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/824, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 900/2008, nustatantis analizės metodus ir kitas technines nuostatas, būtinas importo tvarkai, taikomai tam tikroms prekėms, gautoms perdirbant žemės ūkio produktus, įgyvendinti

4

2015 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/825, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

8

SPRENDIMAI

*

2015 m. gegužės 22 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/826 dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3526)

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3526)

10

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 28.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/822

2015 m. gegužės 11 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Capão de Freamunde (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Portugalijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Capão de Freamunde“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Portugalijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Capão de Freamunde“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Capão de Freamunde“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Capão de Freamunde“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pavadinimas „Capão de Freamunde“ (SGN) įregistruojamas.

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.1 klasei „Šviežia mėsa (ir subproduktai)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL C 2, 2015 1 7, p. 3.

2

(3)  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 28.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/823

2015 m. gegužės 11 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Glückstädter Matjes (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Vokietijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Glückstädter Matjes“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Vokietijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Glückstädter Matjes“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Glückstädter Matjes“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Glückstädter Matjes“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pavadinimas „Glückstädter Matjes“ (SGN) įregistruojamas.

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.7 klasei „Šviežios žuvys, moliuskai bei vėžiagyviai ir jų produktai“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL C 2, 2015 1 7, p. 7.

2

(3)  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 28.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/824

2015 m. gegužės 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 900/2008, nustatantis analizės metodus ir kitas technines nuostatas, būtinas importo tvarkai, taikomai tam tikroms prekėms, gautoms perdirbant žemės ūkio produktus, įgyvendinti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 16 d. Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2014, kuriuo nustatoma prekybos tvarka, taikoma tam tikroms prekėms, gaunamoms perdirbant žemės ūkio produktus, ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1216/2009 ir (EB) Nr. 614/2009 (1), ypač į jo 35 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (2), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 900/2008 (3) nustatyti analizės metodai, būtini tam tikrų perdirbtų žemės ūkio produktų importo muitui apskaičiuoti, atsižvelgiant į jų sudėtyje esantį pieno riebalų kiekį, pieno baltymų kiekį, krakmolo ir gliukozės kiekį bei sacharozės, invertuotojo cukraus ir izogliukozės kiekį; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 900/2008 (3) nustatyti analizės metodai, būtini tam tikrų perdirbtų žemės ūkio produktų importo muitui apskaičiuoti, atsižvelgiant į jų sudėtyje esantį pieno riebalų kiekį, pieno baltymų kiekį, krakmolo ir gliukozės kiekį bei sacharozės, invertuotojo cukraus ir izogliukozės kiekį;

| (2) | tie analizės metodai naudojami tikrinant importuotų perdirbtų žemės ūkio produktų sudėtį, nurodytą importo deklaracijoje. Importo muito žemės ūkio sudedamoji dalis daugeliu atvejų apskaičiuojama remiantis nurodyta sudėtimi. Analizės metodai taikomi importuotų prekių mėginiams, kuriuos paima muitinė; |
| --- | --- |

(2)

tie analizės metodai naudojami tikrinant importuotų perdirbtų žemės ūkio produktų sudėtį, nurodytą importo deklaracijoje. Importo muito žemės ūkio sudedamoji dalis daugeliu atvejų apskaičiuojama remiantis nurodyta sudėtimi. Analizės metodai taikomi importuotų prekių mėginiams, kuriuos paima muitinė;

| (3) | nurodžius, kad prekių sudėtyje, be pieno riebalų, kitų riebalų nėra, importuotų perdirbtų žemės ūkio produktų sudėtyje esantis pieno riebalų kiekis nustatomas ekstrahuojant petroleteriu, prieš tai atlikus hidrolizę naudojant druskos rūgštį. Nurodžius, kad prekių sudėtyje yra ne tik pieno riebalų, bet ir kitų riebalų, pieno riebalų kiekis apskaičiuojamas pagal sviesto rūgšties koncentracijos procentą, darant prielaidą, kad sviesto rūgšties kiekis pieno riebaluose nekinta. Remiantis moksliniais įrodymais, pieno riebaluose sviesto rūgšties, išreikštos metilo butiratu, koncentracija yra 4 %, todėl apskaičiuojant pieno riebalų kiekį taikomas koeficientas lygus 25. Abiejų metodų patikimumas įrodytas tyrimų kokybės tikrinimo testais ir ilgalaike patirtimi; |
| --- | --- |

(3)

nurodžius, kad prekių sudėtyje, be pieno riebalų, kitų riebalų nėra, importuotų perdirbtų žemės ūkio produktų sudėtyje esantis pieno riebalų kiekis nustatomas ekstrahuojant petroleteriu, prieš tai atlikus hidrolizę naudojant druskos rūgštį. Nurodžius, kad prekių sudėtyje yra ne tik pieno riebalų, bet ir kitų riebalų, pieno riebalų kiekis apskaičiuojamas pagal sviesto rūgšties koncentracijos procentą, darant prielaidą, kad sviesto rūgšties kiekis pieno riebaluose nekinta. Remiantis moksliniais įrodymais, pieno riebaluose sviesto rūgšties, išreikštos metilo butiratu, koncentracija yra 4 %, todėl apskaičiuojant pieno riebalų kiekį taikomas koeficientas lygus 25. Abiejų metodų patikimumas įrodytas tyrimų kokybės tikrinimo testais ir ilgalaike patirtimi;

| (4) | vis dėlto, dėl kai kurių pieno produktų gamybos proceso sviesto rūgšties kiekis jų sudėtyje esančiuose pieno riebaluose yra mažesnis. Komisijos Jungtinis tyrimų centras 2015 m. kovo 13 d. ataskaitoje (4) nustatė, kad sviesto rūgšties kiekis sumažėja tų pieno produktų sudėtyje esančiuose pieno riebaluose, kurie gaunami pieną nugriebiant, suplakant arba iš pieno gaminant sūrį, pvz., nugriebto pieno, pasukų ir išrūgų, taip pat produktų, gautų juos toliau perdirbant, pvz., nugriebto pieno miltelių, pieno baltymų koncentrato, pieno baltymų izoliato, pasukų miltelių, saldžiųjų išrūgų miltelių, rūgščiųjų išrūgų miltelių, išrūgų baltymų koncentrato ir išrūgų baltymų izoliato. Atliekant bandymus nustatyta, kad sviesto rūgšties sumažėjimo lygis iš šių produktų išskirtuose pieno riebaluose yra apie 50 %; |
| --- | --- |

(4)

vis dėlto, dėl kai kurių pieno produktų gamybos proceso sviesto rūgšties kiekis jų sudėtyje esančiuose pieno riebaluose yra mažesnis. Komisijos Jungtinis tyrimų centras 2015 m. kovo 13 d. ataskaitoje (4) nustatė, kad sviesto rūgšties kiekis sumažėja tų pieno produktų sudėtyje esančiuose pieno riebaluose, kurie gaunami pieną nugriebiant, suplakant arba iš pieno gaminant sūrį, pvz., nugriebto pieno, pasukų ir išrūgų, taip pat produktų, gautų juos toliau perdirbant, pvz., nugriebto pieno miltelių, pieno baltymų koncentrato, pieno baltymų izoliato, pasukų miltelių, saldžiųjų išrūgų miltelių, rūgščiųjų išrūgų miltelių, išrūgų baltymų koncentrato ir išrūgų baltymų izoliato. Atliekant bandymus nustatyta, kad sviesto rūgšties sumažėjimo lygis iš šių produktų išskirtuose pieno riebaluose yra apie 50 %;

| (5) | kai tie pieno produktai naudojami perdirbtų žemės ūkio produktų gamyboje, sviesto rūgšties kiekis pieno produktų pagrindu pagamintų perdirbtų žemės ūkio produktų sudėtyje esančiuose pieno riebaluose taip pat sumažėja. Jeigu nepridėta kitų pieno produktų, pastebimas vienodas sumažėjimo lygis perdirbtuose žemės ūkio produktuose; |
| --- | --- |

(5)

kai tie pieno produktai naudojami perdirbtų žemės ūkio produktų gamyboje, sviesto rūgšties kiekis pieno produktų pagrindu pagamintų perdirbtų žemės ūkio produktų sudėtyje esančiuose pieno riebaluose taip pat sumažėja. Jeigu nepridėta kitų pieno produktų, pastebimas vienodas sumažėjimo lygis perdirbtuose žemės ūkio produktuose;

| (6) | visų pieno produktų, kurių sudėtyje esančiuose pieno riebaluose sviesto rūgšties kiekis yra mažesnis, sausos medžiagos pieno riebalų kiekis yra mažas, o pieno baltymų kiekis didelis. Šių produktų vidutinis pieno baltymų kiekis paprastai yra bent aštuonis kartus didesnis nei vidutinis pieno riebalų kiekis; |
| --- | --- |

(6)

visų pieno produktų, kurių sudėtyje esančiuose pieno riebaluose sviesto rūgšties kiekis yra mažesnis, sausos medžiagos pieno riebalų kiekis yra mažas, o pieno baltymų kiekis didelis. Šių produktų vidutinis pieno baltymų kiekis paprastai yra bent aštuonis kartus didesnis nei vidutinis pieno riebalų kiekis;

| (7) | dėl sumažėjusio sviesto rūgšties kiekio iki šiol taikomu analizės metodu nustatytas pieno riebalų kiekis perdirbtuose žemės ūkio produktuose gali būti mažesnis, nei importo deklaracijoje nurodytas pieno riebalų kiekis. Dėl šios priežasties produktui priskirtas papildomas kodas ir apskaičiuotas importo muitas gali skirtis nuo produktams, kuriuose sviesto rūgšties kiekis nėra mažesnis, nustatyto kodo ir muito; |
| --- | --- |

(7)

dėl sumažėjusio sviesto rūgšties kiekio iki šiol taikomu analizės metodu nustatytas pieno riebalų kiekis perdirbtuose žemės ūkio produktuose gali būti mažesnis, nei importo deklaracijoje nurodytas pieno riebalų kiekis. Dėl šios priežasties produktui priskirtas papildomas kodas ir apskaičiuotas importo muitas gali skirtis nuo produktams, kuriuose sviesto rūgšties kiekis nėra mažesnis, nustatyto kodo ir muito;

| (8) | daugeliu atvejų dėl akivaizdžiai mažesnio pieno riebalų kiekio, kuris nustatytas iki šiol taikomu metodu, produktui priskiriamas papildomas kodas, todėl to produkto importo muitas yra mažesnis nei tų produktų, kuriuose yra toks pats kiekis pieno riebalų, kuriuose sviesto rūgšties kiekis nesumažėjęs. Vis dėlto kartais dėl akivaizdžiai mažesnio pieno riebalų kiekio priskiriamas papildomas kodas lemia daug didesnį importo muitą, todėl nustatomas nepagrįstai didelis muitas; |
| --- | --- |

(8)

daugeliu atvejų dėl akivaizdžiai mažesnio pieno riebalų kiekio, kuris nustatytas iki šiol taikomu metodu, produktui priskiriamas papildomas kodas, todėl to produkto importo muitas yra mažesnis nei tų produktų, kuriuose yra toks pats kiekis pieno riebalų, kuriuose sviesto rūgšties kiekis nesumažėjęs. Vis dėlto kartais dėl akivaizdžiai mažesnio pieno riebalų kiekio priskiriamas papildomas kodas lemia daug didesnį importo muitą, todėl nustatomas nepagrįstai didelis muitas;

| (9) | todėl turėtų būti nustatytas kitas atitinkamų perdirbtų žemės ūkio produktų pieno riebalų kiekio nustatymo metodas; |
| --- | --- |

(9)

todėl turėtų būti nustatytas kitas atitinkamų perdirbtų žemės ūkio produktų pieno riebalų kiekio nustatymo metodas;

| (10) | šiuo reglamentu nustatytas metodas turėtų būti taikomas tik tiems perdirbtiems žemės ūkio produktams, kuriuose sviesto rūgšties kiekis yra sumažėjęs; atsižvelgiant į turimus mokslinius įrodymus šiam kiekiui nustatyti gali būti taikomas patikimas pieno riebalų nustatymo metodas. Naujasis metodas neturėtų būti naudojamas tiems produktams, kuriems iki šiol taikomo analizės metodo rezultatai yra patikimi, arba produktams, kuriems neįmanoma taikyti patikimo metodo, pagal kurį taip pat tiksliai ir aiškiai būtų nustatomas pieno riebalų kiekis; |
| --- | --- |

(10)

šiuo reglamentu nustatytas metodas turėtų būti taikomas tik tiems perdirbtiems žemės ūkio produktams, kuriuose sviesto rūgšties kiekis yra sumažėjęs; atsižvelgiant į turimus mokslinius įrodymus šiam kiekiui nustatyti gali būti taikomas patikimas pieno riebalų nustatymo metodas. Naujasis metodas neturėtų būti naudojamas tiems produktams, kuriems iki šiol taikomo analizės metodo rezultatai yra patikimi, arba produktams, kuriems neįmanoma taikyti patikimo metodo, pagal kurį taip pat tiksliai ir aiškiai būtų nustatomas pieno riebalų kiekis;

| (11) | iš turimų mokslinių įrodymų matyti, kad aiškiai nustatyti, kokiu tempu mažėja sviesto rūgšties kiekis, galima tik perdirbtuose žemės ūkio produktuose, kuriuose yra ne mažiau kaip 30 % pieno baltymų ir mažiau kaip 6 % pieno riebalų. Tie produktai yra pagaminti vien tik iš nugriebto pieno, išrūgų ar pasukų arba iš jų pagamintų pieno sudedamųjų dalių, nepridedant kitų pieno produktų; |
| --- | --- |

(11)

iš turimų mokslinių įrodymų matyti, kad aiškiai nustatyti, kokiu tempu mažėja sviesto rūgšties kiekis, galima tik perdirbtuose žemės ūkio produktuose, kuriuose yra ne mažiau kaip 30 % pieno baltymų ir mažiau kaip 6 % pieno riebalų. Tie produktai yra pagaminti vien tik iš nugriebto pieno, išrūgų ar pasukų arba iš jų pagamintų pieno sudedamųjų dalių, nepridedant kitų pieno produktų;

| (12) | sviesto rūgšties kiekiui pieno riebaluose sumažėjus 50 %, sviesto rūgšties, išreikštos metilo butiratu, kiekis pieno riebaluose sumažėja tik 2 %, vietoj 4 %. Todėl pagal naująjį metodą apskaičiuojant pieno riebalų kiekį turėtų būti taikomas koeficientas lygus 50, o ne 25; |
| --- | --- |

(12)

sviesto rūgšties kiekiui pieno riebaluose sumažėjus 50 %, sviesto rūgšties, išreikštos metilo butiratu, kiekis pieno riebaluose sumažėja tik 2 %, vietoj 4 %. Todėl pagal naująjį metodą apskaičiuojant pieno riebalų kiekį turėtų būti taikomas koeficientas lygus 50, o ne 25;

| (13) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 900/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(13)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 900/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (14) | siekiant užtikrinti, kad šio reglamento pakeitimų tikslai būtų pasiekti, Komisija turėtų iš naujo įvertinti, kaip veikia šiuo reglamentu nustatyti analizės metodai praėjus atitinkamam laikotarpiui, per kurį iš valstybių narių būtų galima surinkti pakankamai informacijos apie šio metodo taikymą. kad nebūtų užkraunama nereikalinga administracinė našta, turėtų būti teikiama tik ta informacija, kuri yra būtina įvertinti, kaip veikia naujasis metodas; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti, kad šio reglamento pakeitimų tikslai būtų pasiekti, Komisija turėtų iš naujo įvertinti, kaip veikia šiuo reglamentu nustatyti analizės metodai praėjus atitinkamam laikotarpiui, per kurį iš valstybių narių būtų galima surinkti pakankamai informacijos apie šio metodo taikymą. kad nebūtų užkraunama nereikalinga administracinė našta, turėtų būti teikiama tik ta informacija, kuri yra būtina įvertinti, kaip veikia naujasis metodas;

| (15) | Muitinės kodekso komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį nuomonės nepateikė, |
| --- | --- |

(15)

Muitinės kodekso komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį nuomonės nepateikė,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 900/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnio 3 dalis:






  a) | a papunktis pakeičiamas taip:






  „a) | Išskyrus b arba c papunkčiuose numatytus atvejus, prekių pieno riebalų kiekis kaip masės dalis nustatomas ekstrahuojant petroleteriu, prieš tai atlikus hidrolizę naudojant druskos rūgštį;“ |
| --- | --- | --- | --- |

1.

2 straipsnio 3 dalis:

a)

a papunktis pakeičiamas taip:

„a)

Išskyrus b arba c papunkčiuose numatytus atvejus, prekių pieno riebalų kiekis kaip masės dalis nustatomas ekstrahuojant petroleteriu, prieš tai atlikus hidrolizę naudojant druskos rūgštį;“

;

| b) | papildoma tokiu c papunkčiu:






  „c) | Jeigu deklaruojama, kad prekių, kurioms taikoma muito žemės ūkio sudedamoji dalis, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros antroje dalyje ir trečios dalies I skirsnio 1 priede, sudėtyje taip pat yra riebalų, kurie nėra pieno riebalai, 30 % ar daugiau pieno baltymų, kaip nustatyta pagal šio straipsnio 4 punktą, ir mažiau nei 6 % pieno riebalų, kaip nurodo deklarantas, vietoj b punkte nurodytos tvarkos taikoma tokia tvarka:






  — | prekių sudėtyje esančių visų riebalų masės procentinė dalis nustatoma, kaip nurodyta a papunktyje, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

papildoma tokiu c papunkčiu:

„c)

Jeigu deklaruojama, kad prekių, kurioms taikoma muito žemės ūkio sudedamoji dalis, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros antroje dalyje ir trečios dalies I skirsnio 1 priede, sudėtyje taip pat yra riebalų, kurie nėra pieno riebalai, 30 % ar daugiau pieno baltymų, kaip nustatyta pagal šio straipsnio 4 punktą, ir mažiau nei 6 % pieno riebalų, kaip nurodo deklarantas, vietoj b punkte nurodytos tvarkos taikoma tokia tvarka:

—

prekių sudėtyje esančių visų riebalų masės procentinė dalis nustatoma, kaip nurodyta a papunktyje,

| — | pieno riebalų kiekiui nustatyti taikomas metodas, kuris grindžiamas ekstrahavimu petroleteriu, prieš tai atlikus hidrolizę naudojant druskos rūgštį, o vėliau – riebalų rūgščių metilo esterių dujų chromatografiją. Jei randama pieno riebalų, jų procentinė dalis skaičiuojama dauginant metilo butirato koncentracijos procentą iš 50, dauginant rezultatą iš viso prekių masėje esančio riebalų kiekio procento ir dalijant iš 100.“ |
| --- | --- |

—

pieno riebalų kiekiui nustatyti taikomas metodas, kuris grindžiamas ekstrahavimu petroleteriu, prieš tai atlikus hidrolizę naudojant druskos rūgštį, o vėliau – riebalų rūgščių metilo esterių dujų chromatografiją. Jei randama pieno riebalų, jų procentinė dalis skaičiuojama dauginant metilo butirato koncentracijos procentą iš 50, dauginant rezultatą iš viso prekių masėje esančio riebalų kiekio procento ir dalijant iš 100.“

| 2. | įterpiamas 4a straipsnis:
  „4a straipsnis
  1.   Valstybės narės iki 2017 m. gruodžio 17 d. Komisijai pateikia informaciją apie analizės, atliktos laikantis 2 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos tvarkos, rezultatus, susijusius su prekėmis, kurių pieno baltymų kiekis yra ne mažiau kaip 30 %, kaip nustatyta pagal 2 straipsnio 4 dalį ir kurios deklaruotos muitinėse nuo 2015 m. birželio 17 d. ir 2017 m. birželio 17 d.
  2.   1 dalyje nurodyta informacija pateikiama elektronine forma; joje įrašoma:






  a) | muitinės deklaracijos priėmimo data; |
| --- | --- | --- |

2.

įterpiamas 4a straipsnis:

„4a straipsnis

1.   Valstybės narės iki 2017 m. gruodžio 17 d. Komisijai pateikia informaciją apie analizės, atliktos laikantis 2 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos tvarkos, rezultatus, susijusius su prekėmis, kurių pieno baltymų kiekis yra ne mažiau kaip 30 %, kaip nustatyta pagal 2 straipsnio 4 dalį ir kurios deklaruotos muitinėse nuo 2015 m. birželio 17 d. ir 2017 m. birželio 17 d.

2.   1 dalyje nurodyta informacija pateikiama elektronine forma; joje įrašoma:

a)

muitinės deklaracijos priėmimo data;

| b) | atitinkamų prekių kiekis; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų prekių kiekis;

| c) | tarifinis atitinkamų prekių klasifikavimas; |
| --- | --- |

c)

tarifinis atitinkamų prekių klasifikavimas;

| d) | nurodytas papildomas kodas ir prekių, kurioms taikytas 2 straipsnio 3 dalies c papunktyje nustatytas analizės metodas, papildomas kodas, taikomas remiantis to metodo rezultatais; |
| --- | --- |

d)

nurodytas papildomas kodas ir prekių, kurioms taikytas 2 straipsnio 3 dalies c papunktyje nustatytas analizės metodas, papildomas kodas, taikomas remiantis to metodo rezultatais;

| e) | pieno baltymų kiekis, kaip nustatyta 2 straipsnio 4 dalyje nurodytu analizės metodu; |
| --- | --- |

e)

pieno baltymų kiekis, kaip nustatyta 2 straipsnio 4 dalyje nurodytu analizės metodu;

| f) | pagal 2 straipsnio 3 dalį taikytas analizės metodas nustatant pieno riebalų kiekį; |
| --- | --- |

f)

pagal 2 straipsnio 3 dalį taikytas analizės metodas nustatant pieno riebalų kiekį;

| g) | bendras riebalų kiekis, kaip nustatyta 2 straipsnio 3 dalies a papunktyje nurodytu analizės metodu; |
| --- | --- |

g)

bendras riebalų kiekis, kaip nustatyta 2 straipsnio 3 dalies a papunktyje nurodytu analizės metodu;

| h) | pieno riebalų kiekis, kaip nustatyta vienu iš 2 straipsnio 3 dalyje nurodytų analizės metodų; |
| --- | --- |

h)

pieno riebalų kiekis, kaip nustatyta vienu iš 2 straipsnio 3 dalyje nurodytų analizės metodų;

| i) | tam tikrais atvejais, perdirbto žemės ūkio produkto sudėtyje esančių riebalų, kurie nėra pieno riebalai, rūšis. |
| --- | --- |

i)

tam tikrais atvejais, perdirbto žemės ūkio produkto sudėtyje esančių riebalų, kurie nėra pieno riebalai, rūšis.

3.   Komisija, remdamasi valstybių narių pagal 1 ir 2 dalis pateikta informacija, valstybėms narėms pateikia ataskaitą apie tai, kaip veikia 2 straipsnio 3 dalies c papunktyje nustatyta tvarka. Komisija šią ataskaitą pateikia iki 2018 m. birželio 17 d.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 150, 2014 5 20, p. 1.

1

(2)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

2

(3)  2008 m. rugsėjo 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 900/2008, nustatantis analizės metodus ir kitas technines nuostatas, būtinas importo tvarkai, taikomai tam tikroms prekėms, gautoms perdirbant žemės ūkio produktus, įgyvendinti (OL L 248, 2008 9 17, p. 8).

3

(4)  Komisijos Jungtinio tyrimų centro 2015 m. kovo 13 d. ataskaita „Techninė anomalijų analizė, susijusi su Reglamento (EB) Nr. 900/2008 2 straipsnio 3 dalies b punkte aprašytu tyrimu, skirtu nustatyti pieno riebalų kiekį perdirbtuose žemės ūkio produktuose siekiant nustatyti importo muitus, kai yra riebalų, kurie nėra pieno riebalai“ (ISBN 978–92–79–45593–3, ISSN 1831–9424, DOI 10.2787/781672, EUR 27105, OPOCE LA-NA-27105-EN-N).

4

---

| 28.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/825

2015 m. gegužės 27 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 61,0 |
| MA | 88,7 |
| MK | 91,9 |
| TR | 87,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 41,5 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 62,9 |
| 0709 93 10 | TR | 122,6 |
| ZZ | 122,6 |
| 0805 10 20 | EG | 59,9 |
| MA | 49,5 |
| ZA | 77,6 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 50 10 | BR | 103,9 |
| MA | 111,5 |
| TR | 67,0 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 100,9 |
| 0808 10 80 | AR | 97,8 |
| BR | 93,8 |
| CL | 141,7 |
| NZ | 127,8 |
| US | 232,9 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 115,3 |
| ZZ | 125,5 |
| 0809 29 00 | US | 413,6 |
| ZZ | 413,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

61,0

MA

88,7

MK

91,9

TR

87,9

ZZ

82,4

0707 00 05

AL

41,5

MK

41,5

TR

105,8

ZZ

62,9

0709 93 10

TR

122,6

ZZ

122,6

0805 10 20

EG

59,9

MA

49,5

ZA

77,6

ZZ

62,3

0805 50 10

BR

103,9

MA

111,5

TR

67,0

ZA

121,2

ZZ

100,9

0808 10 80

AR

97,8

BR

93,8

CL

141,7

NZ

127,8

US

232,9

UY

68,9

ZA

115,3

ZZ

125,5

0809 29 00

US

413,6

ZZ

413,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 28.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/10

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/826

2015 m. gegužės 22 d.

dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3526)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

I.   FAKTAI IR PROCEDŪRA

| (1) | Komisijos sprendimu 2010/561/ES (1) patvirtintos Danijos nacionalinės nuostatos dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) (toliau – nitritų) dėjimo į mėsos produktus, įtrauktos į 2005 m. sausio 11 d. įsakymą Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašą (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“), apie kurias Danijos Karalystė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2009 m. lapkričio 20 d. raštu. Tos nacionalinės nuostatos patvirtintos iki 2015 m. gegužės 25 d. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu 2010/561/ES (1) patvirtintos Danijos nacionalinės nuostatos dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) (toliau – nitritų) dėjimo į mėsos produktus, įtrauktos į 2005 m. sausio 11 d. įsakymą Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašą (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“), apie kurias Danijos Karalystė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2009 m. lapkričio 20 d. raštu. Tos nacionalinės nuostatos patvirtintos iki 2015 m. gegužės 25 d.

| (2) | Danija neprivalėjo į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/52/EB (2), kiek tai susiję su nitritų naudojimu mėsos produktuose. Sprendimu 2010/561/ES reikalaujama, kad Danija nuolat rinktų ir teiktų Komisijai duomenis apie tai, ar taikant Direktyvoje 2006/52/EB nustatytus kiekius užtikrinamas reikiamas apsaugos lygis, ir ar prie6ingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai. Tuo sprendimu taip pat reikalaujama, kad Komisija stebėtų Direktyvos 2006/52/EB įgyvendinimą valstybėse narėse, ypač tai, kaip nitritus naudoja gamintojai įvairių kategorijų maisto produktuose, ir konsultuotųsi su valstybėmis narėmis, suinteresuotaisiais subjektais ir EFSA. |
| --- | --- |

(2)

Danija neprivalėjo į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/52/EB (2), kiek tai susiję su nitritų naudojimu mėsos produktuose. Sprendimu 2010/561/ES reikalaujama, kad Danija nuolat rinktų ir teiktų Komisijai duomenis apie tai, ar taikant Direktyvoje 2006/52/EB nustatytus kiekius užtikrinamas reikiamas apsaugos lygis, ir ar prie6ingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai. Tuo sprendimu taip pat reikalaujama, kad Komisija stebėtų Direktyvos 2006/52/EB įgyvendinimą valstybėse narėse, ypač tai, kaip nitritus naudoja gamintojai įvairių kategorijų maisto produktuose, ir konsultuotųsi su valstybėmis narėmis, suinteresuotaisiais subjektais ir EFSA.

| (3) | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1129/2011 (3) nitritų kiekiai ir naudojimo sąlygos, nustatyti Direktyvoje 2006/52/EB, buvo perkelti į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 (4) II priedą, kuris taikomas nuo 2013 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1129/2011 (3) nitritų kiekiai ir naudojimo sąlygos, nustatyti Direktyvoje 2006/52/EB, buvo perkelti į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 (4) II priedą, kuris taikomas nuo 2013 m. birželio 1 d.

| (4) | 2014 m. lapkričio 25 d. raštu Danija pranešė Komisijai pageidaujanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo maisto produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. 2013 m. gegužės 27 d. įsakymas Nr. 542 dėl maisto priedų (ir kt.) maisto produktuose (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato:31.5.2013, Fødevarerministeriet). Su pranešimu Danija pateikė papildomos informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose. |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 25 d. raštu Danija pranešė Komisijai pageidaujanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo maisto produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. 2013 m. gegužės 27 d. įsakymas Nr. 542 dėl maisto priedų (ir kt.) maisto produktuose (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato:31.5.2013, Fødevarerministeriet). Su pranešimu Danija pateikė papildomos informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose.

1.   SĄJUNGOS TEISĖS AKTAI

1.1.   SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalys

| (5) | SESV 114 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad „jei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“ |
| --- | --- |

(5)

SESV 114 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad „jei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“

| (6) | Vadovaudamasi SESV 114 straipsnio 6 dalimi, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(6)

Vadovaudamasi SESV 114 straipsnio 6 dalimi, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

1.2.   Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008

| (7) | Remiantis bendraisiais Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 principais, maisto priedai tvirtinami atsižvelgiant į pagrįstą technologinį poreikį, priedo priimtinumą sveikatos požiūriu ir į tai, ar priedo naudojimas neklaidintų vartotojo. |
| --- | --- |

(7)

Remiantis bendraisiais Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 principais, maisto priedai tvirtinami atsižvelgiant į pagrįstą technologinį poreikį, priedo priimtinumą sveikatos požiūriu ir į tai, ar priedo naudojimas neklaidintų vartotojo.

| (8) | Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, patvirtintų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos. Tik Sąjungos sąraše nurodyti maisto priedai gali būti atskirai pateikiami rinkai ir naudojami maisto produktuose laikantis jame nurodytų naudojimo sąlygų. |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, patvirtintų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos. Tik Sąjungos sąraše nurodyti maisto priedai gali būti atskirai pateikiami rinkai ir naudojami maisto produktuose laikantis jame nurodytų naudojimo sąlygų.

| (9) | Nitritai mėsos produktuose jau daug dešimtmečių naudoti tam, kad, inter alia, kartu su kitais veiksniais būtų užtikrintas mėsos produktų, visų pirma sūdytų, konservavimas bei mikrobiologinė sauga ir slopinamas, be kita ko, gyvybei pavojingą botulizmą sukeliančių Clostridium botulinum bakterijų dauginimasis. Kartu pripažįstama, kad dėl nitritų mėsos produktuose gali susidaryti daugiau nitrozaminų, kurie, kaip nustatyta, yra kancerogeniški. Todėl šios srities teisės aktuose, viena vertus, turi būti tinkamai atsižvelgiama į nitrozaminų susidarymo riziką, kylančią dėl mėsos produktuose esančių nitritų, kita vertus, į nitritų apsaugos nuo bakterijų (visų pirma sukeliančių botulizmą) dauginimosi poveikį. |
| --- | --- |

(9)

Nitritai mėsos produktuose jau daug dešimtmečių naudoti tam, kad, inter alia, kartu su kitais veiksniais būtų užtikrintas mėsos produktų, visų pirma sūdytų, konservavimas bei mikrobiologinė sauga ir slopinamas, be kita ko, gyvybei pavojingą botulizmą sukeliančių Clostridium botulinum bakterijų dauginimasis. Kartu pripažįstama, kad dėl nitritų mėsos produktuose gali susidaryti daugiau nitrozaminų, kurie, kaip nustatyta, yra kancerogeniški. Todėl šios srities teisės aktuose, viena vertus, turi būti tinkamai atsižvelgiama į nitrozaminų susidarymo riziką, kylančią dėl mėsos produktuose esančių nitritų, kita vertus, į nitritų apsaugos nuo bakterijų (visų pirma sukeliančių botulizmą) dauginimosi poveikį.

| (10) | Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 08.3 punkto kategorijoje „Mėsos produktai“ nustatyti didžiausi kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) kiekiai, kurie gali būti pridedami gaminant. Nustatytas didžiausias kiekis, kurį bendrai galima pridėti į daugumą mėsos produktų, yra 150 mg/kg, o į sterilizuotus mėsos produktus – 100 mg/kg. Kai kuriems konkrečiose valstybėse narėse tradiciniu būdu gaminamiems sūdytiems mėsos produktams nustatytas didžiausias kiekis yra 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(10)

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 08.3 punkto kategorijoje „Mėsos produktai“ nustatyti didžiausi kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) kiekiai, kurie gali būti pridedami gaminant. Nustatytas didžiausias kiekis, kurį bendrai galima pridėti į daugumą mėsos produktų, yra 150 mg/kg, o į sterilizuotus mėsos produktus – 100 mg/kg. Kai kuriems konkrečiose valstybėse narėse tradiciniu būdu gaminamiems sūdytiems mėsos produktams nustatytas didžiausias kiekis yra 180 mg/kg.

| (11) | Nukrypstant nuo bendros taisyklės, Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 08.3.4 punkto kategorijose „Tradiciniu būdu sūdomi mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų“ nustatyti didžiausi liekamieji kiekiai kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, gaminamuose tradiciniais būdais. Nustatyti 50 mg/kg, 100 mg/kg ir 175 mg/kg didžiausi liekamieji kiekiai, taikomi įvairioms produktų grupėms: pvz., Wiltshire bacon, dry cured bacon ir panašių produktų – 175 mg/kg, Wiltshire ham ir panašių produktų – 100 mg/kg. Didžiausi šių produktų liekamieji kiekiai nustatyti todėl, kad dėl šių produktų gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamų sūrymo druskų kiekio. Šių konkrečių produktų gamybos procesas aprašytas reglamente, kad būtų įmanoma nustatyti „panašius produktus“ ir aiškiai nurodyti, kokiems produktams taikomi atitinkami didžiausi kiekiai. |
| --- | --- |

(11)

Nukrypstant nuo bendros taisyklės, Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 08.3.4 punkto kategorijose „Tradiciniu būdu sūdomi mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų“ nustatyti didžiausi liekamieji kiekiai kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, gaminamuose tradiciniais būdais. Nustatyti 50 mg/kg, 100 mg/kg ir 175 mg/kg didžiausi liekamieji kiekiai, taikomi įvairioms produktų grupėms: pvz., Wiltshire bacon, dry cured bacon ir panašių produktų – 175 mg/kg, Wiltshire ham ir panašių produktų – 100 mg/kg. Didžiausi šių produktų liekamieji kiekiai nustatyti todėl, kad dėl šių produktų gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamų sūrymo druskų kiekio. Šių konkrečių produktų gamybos procesas aprašytas reglamente, kad būtų įmanoma nustatyti „panašius produktus“ ir aiškiai nurodyti, kokiems produktams taikomi atitinkami didžiausi kiekiai.

| (12) | Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nurodyti didžiausi kiekiai buvo nustatyti remiantis Maisto mokslinio komiteto (toliau – MMK) 1990 m. (5) ir 1995 m. (6) nuomonėmis, taip pat Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2003 m. lapkričio 26 d. nuomone (7). Didžiausi kiekiai, kurie gali būti pridedami, atitinka tose mokslinėse nuomonėse nurodytas ribas: į sterilizuotus mėsos produktus leidžiama pridėti iki 100 mg/kg nitritų, o į kitus produktus – 150 mg/kg. Mėsos produktų (sūdytų) ir gamybos būdų Europos Sąjungoje yra labai daug, todėl Sąjungos teisės aktų leidėjas nusprendė, kad šiuo metu neįmanoma nustatyti konkrečių tinkamų nitritų kiekių kiekviename produkte. |
| --- | --- |

(12)

Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nurodyti didžiausi kiekiai buvo nustatyti remiantis Maisto mokslinio komiteto (toliau – MMK) 1990 m. (5) ir 1995 m. (6) nuomonėmis, taip pat Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2003 m. lapkričio 26 d. nuomone (7). Didžiausi kiekiai, kurie gali būti pridedami, atitinka tose mokslinėse nuomonėse nurodytas ribas: į sterilizuotus mėsos produktus leidžiama pridėti iki 100 mg/kg nitritų, o į kitus produktus – 150 mg/kg. Mėsos produktų (sūdytų) ir gamybos būdų Europos Sąjungoje yra labai daug, todėl Sąjungos teisės aktų leidėjas nusprendė, kad šiuo metu neįmanoma nustatyti konkrečių tinkamų nitritų kiekių kiekviename produkte.

| (13) | Didžiausio pridedamo kiekio ribojimo taisyklės išimčių nėra daug. Jos taikomos konkretiems produktams, kurie gaminami tradiciniu būdu kai kuriose valstybėse narėse ir dėl kurių gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamo sūrymo druskų kiekio. Tradiciniai produktai, kuriems jos taikomos, apibrėžiami visų pirma aprašant jų gamybos būdą. |
| --- | --- |

(13)

Didžiausio pridedamo kiekio ribojimo taisyklės išimčių nėra daug. Jos taikomos konkretiems produktams, kurie gaminami tradiciniu būdu kai kuriose valstybėse narėse ir dėl kurių gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamo sūrymo druskų kiekio. Tradiciniai produktai, kuriems jos taikomos, apibrėžiami visų pirma aprašant jų gamybos būdą.

2.   NACIONALINĖS NUOSTATOS, APIE KURIAS PRANEŠĖ DANIJA

| (14) | Nacionalinės nuostatos, apie kurias 2014 m. lapkričio 25 d. pranešė Danija, tai – 2013 m. gegužės 27 d. įsakymas Nr. 542 dėl maisto priedų (ir kt.) maisto produktuose (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 31.5.2013, Fødevarerministeriet). Atsižvelgdama į Sprendimą 2010/561/ES Komisija jau įvertino griežtesnes Danijos taikomas taisykles dėl E 249 ir E 250.
  Įsakyme Nr. 542 nustatyta, kad nitritus (E 249–250) mėsos produktuose galima naudoti tik laikantis to įsakymo 3 priede nustatytų sąlygų. Remiantis Sprendimu 2010/561/ES nustatytos [toliau nurodytos] nitritų (E 249–250) naudojimo sąlygos ir apribojimai. Lentelėje išvardytos maisto produktų kategorijos atitinka Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų II priede išvardytas kategorijas ir pakeičia jame nurodytus naudojimo būdus:






  Maisto produktas | Pridedamų nitritų kiekis (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 08.3.1
  Termiškai neapdorota perdirbta mėsa | Iš viso 60 mg/kg, tačiau fermentuotame saliamyje iš viso 100 mg/kg, o visiškai arba pusiau konservuotuose produktuose – iš viso 150 mg/kg |
| 08.3.2
  Termiškai apdorota perdirbta mėsa | Iš viso 60 mg/kg, išskyrus tradicinius daniškus mėsos kukulius ir kepenų paštetą. Visiškai arba pusiau konservuotuose produktuose – iš viso 150 mg/kg, Rullepølse (susukta ritinėliais mėsos dešra) – iš viso 100 mg/kg, visiškai arba pusiau konservuotuose produktuose ir sūdytame kumpyje – iš viso 150 mg/kg |
| 08.3.4
  Tradiciniu būdu sūdomi mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų | Iš viso 60 mg/kg, tačiau Wiltshire
  bacon ir susijusių išpjovų – iš viso 150 mg/kg |

(14)

Nacionalinės nuostatos, apie kurias 2014 m. lapkričio 25 d. pranešė Danija, tai – 2013 m. gegužės 27 d. įsakymas Nr. 542 dėl maisto priedų (ir kt.) maisto produktuose (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 31.5.2013, Fødevarerministeriet). Atsižvelgdama į Sprendimą 2010/561/ES Komisija jau įvertino griežtesnes Danijos taikomas taisykles dėl E 249 ir E 250.

Įsakyme Nr. 542 nustatyta, kad nitritus (E 249–250) mėsos produktuose galima naudoti tik laikantis to įsakymo 3 priede nustatytų sąlygų. Remiantis Sprendimu 2010/561/ES nustatytos [toliau nurodytos] nitritų (E 249–250) naudojimo sąlygos ir apribojimai. Lentelėje išvardytos maisto produktų kategorijos atitinka Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų II priede išvardytas kategorijas ir pakeičia jame nurodytus naudojimo būdus:

Maisto produktas

Pridedamų nitritų kiekis (mg/kg)

08.3.1

Termiškai neapdorota perdirbta mėsa

Iš viso 60 mg/kg, tačiau fermentuotame saliamyje iš viso 100 mg/kg, o visiškai arba pusiau konservuotuose produktuose – iš viso 150 mg/kg

08.3.2

Termiškai apdorota perdirbta mėsa

Iš viso 60 mg/kg, išskyrus tradicinius daniškus mėsos kukulius ir kepenų paštetą. Visiškai arba pusiau konservuotuose produktuose – iš viso 150 mg/kg, Rullepølse (susukta ritinėliais mėsos dešra) – iš viso 100 mg/kg, visiškai arba pusiau konservuotuose produktuose ir sūdytame kumpyje – iš viso 150 mg/kg

08.3.4

Tradiciniu būdu sūdomi mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų

Iš viso 60 mg/kg, tačiau Wiltshire
  bacon ir susijusių išpjovų – iš viso 150 mg/kg

| (15) | Taigi 60 mg/kg riba taikoma daugelio rūšių mėsos produktams, o atitinkami Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatyti didžiausi kiekiai yra 100 arba 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(15)

Taigi 60 mg/kg riba taikoma daugelio rūšių mėsos produktams, o atitinkami Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatyti didžiausi kiekiai yra 100 arba 150 mg/kg.

3.   PROCEDŪRA

| (16) | 2014 m. lapkričio 25 d. raštu Danija pranešė Komisijai pageidaujanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Su pranešimu Danija pateikė papildomos informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose. |
| --- | --- |

(16)

2014 m. lapkričio 25 d. raštu Danija pranešė Komisijai pageidaujanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Su pranešimu Danija pateikė papildomos informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose.

| (17) | Apie šį pranešimą Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (8), kad apie Danijos nacionalines nuostatas ir prašymą pagrindžiančias priežastis būtų informuotos kitos suinteresuotosios šalys. 2015 m. kovo 30 d. laišku Komisija apie pranešimą taip pat informavo kitas valstybes nares ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabų. Komisija iki minėto termino gavo pastabų iš Čekijos Respublikos ir Švedijos.






  — | Čekijos Respublika sutinka su tuo, kad buvo nustatytos griežtesnės nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose ribos, t. y. su nacionaliniu reikalavimu Danijos gamintojams. Tačiau, kalbant apie produktus iš kitų valstybių narių, Čekijos Respublika reikalauja, kad ir toliau būtų taikomi Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų nustatyti nitritų kiekiai mėsos produktuose. |
| --- | --- | --- |

(17)

Apie šį pranešimą Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (8), kad apie Danijos nacionalines nuostatas ir prašymą pagrindžiančias priežastis būtų informuotos kitos suinteresuotosios šalys. 2015 m. kovo 30 d. laišku Komisija apie pranešimą taip pat informavo kitas valstybes nares ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabų. Komisija iki minėto termino gavo pastabų iš Čekijos Respublikos ir Švedijos.

—

Čekijos Respublika sutinka su tuo, kad buvo nustatytos griežtesnės nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose ribos, t. y. su nacionaliniu reikalavimu Danijos gamintojams. Tačiau, kalbant apie produktus iš kitų valstybių narių, Čekijos Respublika reikalauja, kad ir toliau būtų taikomi Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų nustatyti nitritų kiekiai mėsos produktuose.

| — | Švedija mano, kad Danijos nacionalinės nuostatos yra deramai pagrįstos ir neatrodo, kad jos turėtų didelį poveikį Švedijos sąlygoms. Remdamasi Danijos pranešime pateikta informacija, Švedija neturi pagrindo nepritarti galiojančių nacionalinių taisyklių galiojimo pratęsimui. Pratęsus nuostatų galiojimą ES turėtų galimybę peržiūrėti nitritų kiekius ir atsižvelgti į šiuo metu EFSA vykdomą darbą, susijusį su nitritais kaip maisto priedais. |
| --- | --- |

—

Švedija mano, kad Danijos nacionalinės nuostatos yra deramai pagrįstos ir neatrodo, kad jos turėtų didelį poveikį Švedijos sąlygoms. Remdamasi Danijos pranešime pateikta informacija, Švedija neturi pagrindo nepritarti galiojančių nacionalinių taisyklių galiojimo pratęsimui. Pratęsus nuostatų galiojimą ES turėtų galimybę peržiūrėti nitritų kiekius ir atsižvelgti į šiuo metu EFSA vykdomą darbą, susijusį su nitritais kaip maisto priedais.

4.   NITRITŲ PAKARTOTINIS VERTINIMAS

| (18) | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 257/2010 (9) reikalaujama, kad Europos maisto saugos tarnyba iki 2015 m. pabaigos atliktų pakartotinį kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) vertinimą. Atlikdama šį pakartotinį vertinimą EFSA turi išnagrinėti ankstesnes MMK ir EFSA nuomones (jei yra), pirminį dokumentų rinkinį, suinteresuotojo (-ųjų) ūkio subjekto (-ų) ir (arba) visų kitų suinteresuotųjų šalių pateiktus duomenis, taip pat Komisijos bei valstybių narių pateiktus duomenis ir surinkti visą susijusią literatūrą, paskelbtą nuo paskutinio kiekvieno maisto priedo įvertinimo. |
| --- | --- |

(18)

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 257/2010 (9) reikalaujama, kad Europos maisto saugos tarnyba iki 2015 m. pabaigos atliktų pakartotinį kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) vertinimą. Atlikdama šį pakartotinį vertinimą EFSA turi išnagrinėti ankstesnes MMK ir EFSA nuomones (jei yra), pirminį dokumentų rinkinį, suinteresuotojo (-ųjų) ūkio subjekto (-ų) ir (arba) visų kitų suinteresuotųjų šalių pateiktus duomenis, taip pat Komisijos bei valstybių narių pateiktus duomenis ir surinkti visą susijusią literatūrą, paskelbtą nuo paskutinio kiekvieno maisto priedo įvertinimo.

| (19) | EFSA buvo perduoti su Danijos pranešimu pateikti duomenys apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose ir paprašyta atsižvelgti į tuos duomenis atliekant pakartotinį vertinimą. |
| --- | --- |

(19)

EFSA buvo perduoti su Danijos pranešimu pateikti duomenys apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose ir paprašyta atsižvelgti į tuos duomenis atliekant pakartotinį vertinimą.

5.   KOMISIJOS VYKDOMA STEBĖSENA

| (20) | 2014 m. Komisija užbaigė dokumentų tyrimą, siekdama stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina ES taisykles dėl nitritų. Tyrimas buvo pagrįstas atsakymais į visoms valstybėms narėms pateiktą klausimyną. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, nepaisant keleto išimčių, paprastai į nesterilizuotus mėsos produktus pridedamas nitritų kiekis yra mažesnis nei didžiausias ES leidžiamas kiekis, tačiau didesnis nei Danijoje. Ataskaitoje prieita prie išvados, kad reikėtų išsamiau išnagrinėti galimybę peržiūrėti šiuo metu taikomus didžiausius nitritų kiekius (10). |
| --- | --- |

(20)

2014 m. Komisija užbaigė dokumentų tyrimą, siekdama stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina ES taisykles dėl nitritų. Tyrimas buvo pagrįstas atsakymais į visoms valstybėms narėms pateiktą klausimyną. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, nepaisant keleto išimčių, paprastai į nesterilizuotus mėsos produktus pridedamas nitritų kiekis yra mažesnis nei didžiausias ES leidžiamas kiekis, tačiau didesnis nei Danijoje. Ataskaitoje prieita prie išvados, kad reikėtų išsamiau išnagrinėti galimybę peržiūrėti šiuo metu taikomus didžiausius nitritų kiekius (10).

| (21) | Todėl Komisija pradėjo ad hoc tyrimą, siekdama nustatyti, kaip nitritus naudoja gamintojai įvairių kategorijų maisto produktuose. Atliekant šį tyrimą bus ieškoma informacijos literatūroje, rengiamas seminaras mėsos technologijų ekspertams ir vykdoma ES mėsos pramonės atstovų apklausa apie nitritų faktinį naudojimą ir naudojamus kiekius tam tikrų rūšių mėsos produktuose. Šio tyrimo rezultatai turėtų būti gauti iki 2015 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(21)

Todėl Komisija pradėjo ad hoc tyrimą, siekdama nustatyti, kaip nitritus naudoja gamintojai įvairių kategorijų maisto produktuose. Atliekant šį tyrimą bus ieškoma informacijos literatūroje, rengiamas seminaras mėsos technologijų ekspertams ir vykdoma ES mėsos pramonės atstovų apklausa apie nitritų faktinį naudojimą ir naudojamus kiekius tam tikrų rūšių mėsos produktuose. Šio tyrimo rezultatai turėtų būti gauti iki 2015 m. pabaigos.

II.   VERTINIMAS

1.   PRIIMTINUMAS

| (22) | Pagal SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, priėmus suderinimo priemonę, palikti galioti griežtesnes nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba priežastimis, susijusiomis su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, jeigu ji praneša apie tokias nacionalines nuostatas Komisijai, o Komisija tokias priemones patvirtina. |
| --- | --- |

(22)

Pagal SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, priėmus suderinimo priemonę, palikti galioti griežtesnes nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba priežastimis, susijusiomis su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, jeigu ji praneša apie tokias nacionalines nuostatas Komisijai, o Komisija tokias priemones patvirtina.

| (23) | Danijos pranešimas susijęs su nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis nukrypstama nuo nustatytųjų Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250). Dabartinės Danijos nuostatos iš esmės jau galiojo tuo metu, kai minėti didžiausi kiekiai buvo nustatyti Direktyvoje 2006/52/EB. |
| --- | --- |

(23)

Danijos pranešimas susijęs su nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis nukrypstama nuo nustatytųjų Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250). Dabartinės Danijos nuostatos iš esmės jau galiojo tuo metu, kai minėti didžiausi kiekiai buvo nustatyti Direktyvoje 2006/52/EB.

| (24) | Danijos įsakymu Nr. 542 nitritų į mėsos produktus leidžiama pridėti tik jeigu neviršijami nustatyti konkretūs dedami kiekiai. Priklausomai nuo aptariamų produktų šie didžiausi leidžiami kiekiai yra 60, 100 arba 150 mg/kg ir tam tikruose produktuose yra mažesni už nustatytuosius Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Be to, priešingai nei Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, Danijos nuostatose nenumatyta jokių didžiausio pridedamo nitritų kiekio nustatymo principo išimčių, todėl neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradiciniu būdu pagamintų mėsos produktų iš kitų valstybių narių. |
| --- | --- |

(24)

Danijos įsakymu Nr. 542 nitritų į mėsos produktus leidžiama pridėti tik jeigu neviršijami nustatyti konkretūs dedami kiekiai. Priklausomai nuo aptariamų produktų šie didžiausi leidžiami kiekiai yra 60, 100 arba 150 mg/kg ir tam tikruose produktuose yra mažesni už nustatytuosius Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Be to, priešingai nei Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, Danijos nuostatose nenumatyta jokių didžiausio pridedamo nitritų kiekio nustatymo principo išimčių, todėl neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradiciniu būdu pagamintų mėsos produktų iš kitų valstybių narių.

| (25) | Todėl Danijos nuostatos yra griežtesnės nei Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos, nes jomis nustatytas mažesnis kelių tipų produktams taikomas didžiausias pridedamas kiekis (dažnai – 60 mg/kg) ir jomis neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradicinių mėsos produktų dėl didžiausio liekamojo kiekio. |
| --- | --- |

(25)

Todėl Danijos nuostatos yra griežtesnės nei Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos, nes jomis nustatytas mažesnis kelių tipų produktams taikomas didžiausias pridedamas kiekis (dažnai – 60 mg/kg) ir jomis neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradicinių mėsos produktų dėl didžiausio liekamojo kiekio.

| (26) | Vadovaujantis SESV 114 straipsnio 4 dalimi pranešimas papildytas nurodant priežastis, susijusias su SESV 36 straipsnyje nurodytu vienu ar daugiau pagrindinių poreikių, šiuo atveju su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga. Papildomai pateiktoje Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos ataskaitoje pateikiami papildomi duomenys apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose. |
| --- | --- |

(26)

Vadovaujantis SESV 114 straipsnio 4 dalimi pranešimas papildytas nurodant priežastis, susijusias su SESV 36 straipsnyje nurodytu vienu ar daugiau pagrindinių poreikių, šiuo atveju su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga. Papildomai pateiktoje Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos ataskaitoje pateikiami papildomi duomenys apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose.

| (27) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos pateiktas prašymas dėl leidimo toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose pagal SESV veikimo 114 straipsnio 4 dalį yra priimtinas. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos pateiktas prašymas dėl leidimo toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose pagal SESV veikimo 114 straipsnio 4 dalį yra priimtinas.

2.   PRAŠYMO PAGRĮSTUMO VERTINIMAS

| (28) | Pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį ir 6 dalies pirmąją pastraipą Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Sąjungos suderinimo priemonių. |
| --- | --- |

(28)

Pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį ir 6 dalies pirmąją pastraipą Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Sąjungos suderinimo priemonių.

| (29) | Komisija visų pirma turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(29)

Komisija visų pirma turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

| (30) | Reikia pažymėti, kad, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatytus terminus, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi visų pirma remtis priežastimis, apie kurias pranešė valstybė narė. Tai reiškia, kad, remiantis Sutarties nuostatomis, pareiga įrodyti nacionalinių priemonių pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir nuostatas toliau taikyti norinčiai valstybei narei. |
| --- | --- |

(30)

Reikia pažymėti, kad, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatytus terminus, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi visų pirma remtis priežastimis, apie kurias pranešė valstybė narė. Tai reiškia, kad, remiantis Sutarties nuostatomis, pareiga įrodyti nacionalinių priemonių pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir nuostatas toliau taikyti norinčiai valstybei narei.

| (31) | Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios turėtų būti persvarstyta Sąjungos suderinimo priemonė, nuo kurios nukrypstama nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas. |
| --- | --- |

(31)

Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios turėtų būti persvarstyta Sąjungos suderinimo priemonė, nuo kurios nukrypstama nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas.

2.1.   Danijos pozicija

| (32) | Danija teigia, kad jos teisės aktais užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygis, nes nustatytas mažesnis didžiausias leidžiamas pridedamas nitritų kiekis nei nustatytasis Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, be to, neleidžiama pateikti rinkai tradicinių mėsos produktų, į kuriuos pridedamo kiekio neįmanoma nustatyti. Danija mano, kad Danijos nuostatos visiškai atitinka 1990 m. ir 1995 m. MMK nuomonėse pateiktas rekomendacijas bei 2003 m. lapkričio 26 d. EFSA nuomonę. |
| --- | --- |

(32)

Danija teigia, kad jos teisės aktais užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygis, nes nustatytas mažesnis didžiausias leidžiamas pridedamas nitritų kiekis nei nustatytasis Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, be to, neleidžiama pateikti rinkai tradicinių mėsos produktų, į kuriuos pridedamo kiekio neįmanoma nustatyti. Danija mano, kad Danijos nuostatos visiškai atitinka 1990 m. ir 1995 m. MMK nuomonėse pateiktas rekomendacijas bei 2003 m. lapkričio 26 d. EFSA nuomonę.

| (33) | Danija taip pat mano, kad naudojamo nitritų kiekio reglamentavimas remiantis tuo, ar viršijama nustatyta atitinkama leidžiama paros dozė (LPD), nėra pakankamas būtinai žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti. Nitritų LPD nustatyta neatsižvelgiant į nitrozaminų susidarymą, kuris siejamas su nitritų naudojimu mėsos produktuose. Remiantis moksliniais vertinimais nitrozaminai yra genotoksiški; todėl neįmanoma nustatyti ribos, kada jie nebėra kancerogeniški. Danija pabrėžia, kad nitrozaminų susidarymas priklauso nuo pridedamo nitritų kiekio, o ne nuo daug mažesnio liekamojo kiekio, kuris paprastai lieka vartojamame produkte dėl cheminės medžiagos virsmų. |
| --- | --- |

(33)

Danija taip pat mano, kad naudojamo nitritų kiekio reglamentavimas remiantis tuo, ar viršijama nustatyta atitinkama leidžiama paros dozė (LPD), nėra pakankamas būtinai žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti. Nitritų LPD nustatyta neatsižvelgiant į nitrozaminų susidarymą, kuris siejamas su nitritų naudojimu mėsos produktuose. Remiantis moksliniais vertinimais nitrozaminai yra genotoksiški; todėl neįmanoma nustatyti ribos, kada jie nebėra kancerogeniški. Danija pabrėžia, kad nitrozaminų susidarymas priklauso nuo pridedamo nitritų kiekio, o ne nuo daug mažesnio liekamojo kiekio, kuris paprastai lieka vartojamame produkte dėl cheminės medžiagos virsmų.

| (34) | Taigi, šios šalies nuomone, apskritai moksliniame vertinime įrodyta, kad: a) nitritų naudojimas turėtų būti kuo labiau sumažintas naudojant skirtingą kiekį pagal su įvairiais maisto produktais susijusius techninius poreikius, b) nitritų ir nitratų naudojimas turėtų būti reglamentuojamas pagal pridedamus, o ne pagal liekamuosius kiekius ir c) būtinas konservavimas atliekamas naudojant EFSA rekomenduojamus kiekius. Todėl Danija mano, kad jos nacionalinės nuostatos sisteminiu požiūriu atitinka šias rekomendacijas, o Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos dėl nitritų jų neatitinka. |
| --- | --- |

(34)

Taigi, šios šalies nuomone, apskritai moksliniame vertinime įrodyta, kad: a) nitritų naudojimas turėtų būti kuo labiau sumažintas naudojant skirtingą kiekį pagal su įvairiais maisto produktais susijusius techninius poreikius, b) nitritų ir nitratų naudojimas turėtų būti reglamentuojamas pagal pridedamus, o ne pagal liekamuosius kiekius ir c) būtinas konservavimas atliekamas naudojant EFSA rekomenduojamus kiekius. Todėl Danija mano, kad jos nacionalinės nuostatos sisteminiu požiūriu atitinka šias rekomendacijas, o Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos dėl nitritų jų neatitinka.

| (35) | Danija taip pat pabrėžia, kad jos nacionalinės nuostatos galioja daug metų ir niekada nekėlė su atitinkamų produktų konservavimu susijusių problemų. Be to, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis sergamumas botulizmu nedidelis ir nuo 1980 m. nepasitaikė nė vieno atvejo, kuris būtų susijęs su mėsos produktų vartojimu. Danija pažymi, kad nuo 2006 m. botulizmo atvejų Danijoje nėra užregistruota. Taigi Danijos nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose vis dar laikomos pakankamomis visapusiškai apsaugai nuo apsinuodijimų maistu užtikrinti. |
| --- | --- |

(35)

Danija taip pat pabrėžia, kad jos nacionalinės nuostatos galioja daug metų ir niekada nekėlė su atitinkamų produktų konservavimu susijusių problemų. Be to, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis sergamumas botulizmu nedidelis ir nuo 1980 m. nepasitaikė nė vieno atvejo, kuris būtų susijęs su mėsos produktų vartojimu. Danija pažymi, kad nuo 2006 m. botulizmo atvejų Danijoje nėra užregistruota. Taigi Danijos nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose vis dar laikomos pakankamomis visapusiškai apsaugai nuo apsinuodijimų maistu užtikrinti.

| (36) | Dėl vartojimo įpročių Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos ataskaitoje pateikiami papildomi mėsos produktų vartojimo ir importo bei nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizės duomenys. Danijos institucijų nuomone, ši ataskaita rodo, kad mėsos produktų, į kuriuos gali būti pridedama nitritų, vartojimas pastaraisiais metais nepakito. |
| --- | --- |

(36)

Dėl vartojimo įpročių Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos ataskaitoje pateikiami papildomi mėsos produktų vartojimo ir importo bei nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizės duomenys. Danijos institucijų nuomone, ši ataskaita rodo, kad mėsos produktų, į kuriuos gali būti pridedama nitritų, vartojimas pastaraisiais metais nepakito.

| (37) | Dėl nitritų poveikio Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerija pateikia skaičiavimus, pagrįstus 384 nitritų perdirbtoje mėsoje ir šaltos mėsos išpjovose tyrimais ir vartojimo duomenimis, gautais atlikus mitybos tyrimus. Remiantis šiais skaičiavimais, vidutinis nitritų poveikis tebėra mažesnis nei LPD. Poveikis 4–5 metų amžiaus vaikams (kilogramui kūno masės) yra 3 kartus didesnis nei suaugusiems. |
| --- | --- |

(37)

Dėl nitritų poveikio Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerija pateikia skaičiavimus, pagrįstus 384 nitritų perdirbtoje mėsoje ir šaltos mėsos išpjovose tyrimais ir vartojimo duomenimis, gautais atlikus mitybos tyrimus. Remiantis šiais skaičiavimais, vidutinis nitritų poveikis tebėra mažesnis nei LPD. Poveikis 4–5 metų amžiaus vaikams (kilogramui kūno masės) yra 3 kartus didesnis nei suaugusiems.

| (38) | Dėl nitrozaminų susidarymo perdirbtuose maisto produktuose Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerija pateikė DTU nacionalinio maisto instituto parengtą suvestinę N-nitrozaminų perdirbtuose maisto produktuose ataskaitą, kurioje daroma išvada, kad nitrozaminų kiekis labiausiai mažėja, jei naudojama kuo mažiau nitritų ir jei jie naudojami kartu su eritorbo rūgštimi, askorbo rūgštimi ar askorbatu, nes taip trukdoma susidaryti nitrozaminams. |
| --- | --- |

(38)

Dėl nitrozaminų susidarymo perdirbtuose maisto produktuose Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerija pateikė DTU nacionalinio maisto instituto parengtą suvestinę N-nitrozaminų perdirbtuose maisto produktuose ataskaitą, kurioje daroma išvada, kad nitrozaminų kiekis labiausiai mažėja, jei naudojama kuo mažiau nitritų ir jei jie naudojami kartu su eritorbo rūgštimi, askorbo rūgštimi ar askorbatu, nes taip trukdoma susidaryti nitrozaminams.

| (39) | Be to, Danija mano, kad jos nuostatos dėl nitritų nesudarys kliūčių prekybai, ir pateikė statistinių duomenų, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami ir importas nuo 2010 m. netgi išaugo. |
| --- | --- |

(39)

Be to, Danija mano, kad jos nuostatos dėl nitritų nesudarys kliūčių prekybai, ir pateikė statistinių duomenų, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami ir importas nuo 2010 m. netgi išaugo.

| (40) | Apibendrinant galima pasakyti, kad, Danijos nuomone, yra teisėta mažinti nitrozaminų poveikio žmonių sveikatai keliamą riziką toliau taikant galiojančius jos teisės aktus, kurie yra griežtesni už Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 reikalavimus. Danijos nuomone, stebėsena, kurios imtasi pagal Sprendimą 2010/561/ES, rodo, kad su sveikata susiję motyvai, į kuriuos atsižvelgta anksčiau, tebėra aktualūs. Galiausiai Danijos teigimu, turimi duomenys rodo, kad Danijos nuostatos nesudaro kliūčių prekybai atitinkamais produktais. |
| --- | --- |

(40)

Apibendrinant galima pasakyti, kad, Danijos nuomone, yra teisėta mažinti nitrozaminų poveikio žmonių sveikatai keliamą riziką toliau taikant galiojančius jos teisės aktus, kurie yra griežtesni už Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 reikalavimus. Danijos nuomone, stebėsena, kurios imtasi pagal Sprendimą 2010/561/ES, rodo, kad su sveikata susiję motyvai, į kuriuos atsižvelgta anksčiau, tebėra aktualūs. Galiausiai Danijos teigimu, turimi duomenys rodo, kad Danijos nuostatos nesudaro kliūčių prekybai atitinkamais produktais.

2.2.   Danijos pozicijos vertinimas

2.2.1   Pagrindimas remiantis SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais

| (41) | Danijos teisės aktais siekiama užtikrinti kuo aukštesnį žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos nuo nitritų ir galimo nitrozaminų susidarymo mėsos produktuose poveikio lygį, nustatant mažesnius, palyginti su nustatytaisiais Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, didžiausius pridedamus nitritų kiekius tam tikruose mėsos produktuose ir neleidžiant pateikti rinkai produktų, jeigu galima nustatyti tik jų liekamuosius didžiausius kiekius. |
| --- | --- |

(41)

Danijos teisės aktais siekiama užtikrinti kuo aukštesnį žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos nuo nitritų ir galimo nitrozaminų susidarymo mėsos produktuose poveikio lygį, nustatant mažesnius, palyginti su nustatytaisiais Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, didžiausius pridedamus nitritų kiekius tam tikruose mėsos produktuose ir neleidžiant pateikti rinkai produktų, jeigu galima nustatyti tik jų liekamuosius didžiausius kiekius.

| (42) | Vertinant, ar dabartiniai Danijos teisės aktai iš tiesų yra tinkami ir būtini siekiant minėto tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Visų pirma reikia įvertinti dvejopo pobūdžio riziką sveikatai – riziką dėl nitrozaminų mėsos produktuose ir dėl mikrobiologinės mėsos produktų saugos. Pastarasis aspektas – tai ne vien tik technologinis poreikis, bet ir sveikatai labai svarbus aspektas. Nors ir pripažįstama, kad nitritų kiekis mėsos produktuose turėtų būti ribojamas, mažesnis nitritų kiekis mėsos produktuose savaime nereikš geresnės žmonių sveikatos apsaugos. Atitinkamose MMK ir EFSA nuomonėse tvirtinama, kad tinkamiausias nitritų kiekis priklauso nuo daugelio veiksnių, pvz., druskos kiekio, drėgmės, pH vertės, produkto laikymo termino, higienos, temperatūros kontrolės ir kt. |
| --- | --- |

(42)

Vertinant, ar dabartiniai Danijos teisės aktai iš tiesų yra tinkami ir būtini siekiant minėto tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Visų pirma reikia įvertinti dvejopo pobūdžio riziką sveikatai – riziką dėl nitrozaminų mėsos produktuose ir dėl mikrobiologinės mėsos produktų saugos. Pastarasis aspektas – tai ne vien tik technologinis poreikis, bet ir sveikatai labai svarbus aspektas. Nors ir pripažįstama, kad nitritų kiekis mėsos produktuose turėtų būti ribojamas, mažesnis nitritų kiekis mėsos produktuose savaime nereikš geresnės žmonių sveikatos apsaugos. Atitinkamose MMK ir EFSA nuomonėse tvirtinama, kad tinkamiausias nitritų kiekis priklauso nuo daugelio veiksnių, pvz., druskos kiekio, drėgmės, pH vertės, produkto laikymo termino, higienos, temperatūros kontrolės ir kt.

| (43) | Atsižvelgdama į pirmiau ir 10 bei 11 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus motyvus, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į mėsos produktų visoje Sąjungoje įvairovę, Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 tinkamai atsižvelgta į vienas kitam prieštaraujančius pavojus sveikatai. |
| --- | --- |

(43)

Atsižvelgdama į pirmiau ir 10 bei 11 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus motyvus, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į mėsos produktų visoje Sąjungoje įvairovę, Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 tinkamai atsižvelgta į vienas kitam prieštaraujančius pavojus sveikatai.

| (44) | Tačiau Komisija turi įvertinti specifinį Danijos teisės aktų leidėjo pasirinkimą ir su jau seniai galiojančių taisyklių taikymu susijusią patirtį. Danija, pateikusi apsinuodijimų mėsos produktais, ypač botulizmo, atvejų statistiką, įrodė, kad ji savo nacionaliniais teisės aktais iki šiol pasiekė teigiamų rezultatų. Šie duomenys rodo, kad Danijos teisės aktais nustatytų didžiausių kiekių pakanka dabar Danijoje gaminamų mėsos produktų mikrobiologinei saugai ir Danijoje naudojamiems gamybos būdams užtikrinti. |
| --- | --- |

(44)

Tačiau Komisija turi įvertinti specifinį Danijos teisės aktų leidėjo pasirinkimą ir su jau seniai galiojančių taisyklių taikymu susijusią patirtį. Danija, pateikusi apsinuodijimų mėsos produktais, ypač botulizmo, atvejų statistiką, įrodė, kad ji savo nacionaliniais teisės aktais iki šiol pasiekė teigiamų rezultatų. Šie duomenys rodo, kad Danijos teisės aktais nustatytų didžiausių kiekių pakanka dabar Danijoje gaminamų mėsos produktų mikrobiologinei saugai ir Danijoje naudojamiems gamybos būdams užtikrinti.

| (45) | Komisija pažymi, kad Danijos teisės aktai atitinka atitinkamas Sąjungos mokslinių tarnybų mokslines nuomones. Jie grindžiami didžiausių leidžiamų pridedamų kiekių reglamentavimu ir juose atsižvelgiama į tose nuomonėse nurodytus skirtingus pridedamus nitritų kiekius, t. y. 50–150 mg/kg. Tuo pačiu Danija nustatė konkretesnius, palyginti su reglamentu, didžiausius leidžiamus dėti į tam tikrų grupių mėsos produktus nitritų kiekius, atsižvelgdama į Danijoje paplitusias mėsos produktų rūšis ir gamybos metodus. |
| --- | --- |

(45)

Komisija pažymi, kad Danijos teisės aktai atitinka atitinkamas Sąjungos mokslinių tarnybų mokslines nuomones. Jie grindžiami didžiausių leidžiamų pridedamų kiekių reglamentavimu ir juose atsižvelgiama į tose nuomonėse nurodytus skirtingus pridedamus nitritų kiekius, t. y. 50–150 mg/kg. Tuo pačiu Danija nustatė konkretesnius, palyginti su reglamentu, didžiausius leidžiamus dėti į tam tikrų grupių mėsos produktus nitritų kiekius, atsižvelgdama į Danijoje paplitusias mėsos produktų rūšis ir gamybos metodus.

| (46) | Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad pagal Danijos pateiktą informaciją dauguma Danijos gyventojų vartojamų mėsos produktų yra tokie mėsos produktai, kuriems taikoma 60 mg/kg ribinė vertė, ir ji turėtų būti padidinta iki 100 arba 150 mg/kg. Nors Danijos gamintojai, kaip ir kitų valstybių narių gamintojai, neprivalėtų didinti į produktus pridedamo nitritų kiekio iki didžiausio leidžiamo, nurodyto Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, negalima atmesti galimybės, kad faktinis nitritų poveikis Danijos gyventojams padidėtų. |
| --- | --- |

(46)

Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad pagal Danijos pateiktą informaciją dauguma Danijos gyventojų vartojamų mėsos produktų yra tokie mėsos produktai, kuriems taikoma 60 mg/kg ribinė vertė, ir ji turėtų būti padidinta iki 100 arba 150 mg/kg. Nors Danijos gamintojai, kaip ir kitų valstybių narių gamintojai, neprivalėtų didinti į produktus pridedamo nitritų kiekio iki didžiausio leidžiamo, nurodyto Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, negalima atmesti galimybės, kad faktinis nitritų poveikis Danijos gyventojams padidėtų.

| (47) | Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad prašymas palikti galioti priemones, apie kurias pranešta, laikinai gali būti patenkintas dėl Danijos visuomenės sveikatos apsaugos motyvų. |
| --- | --- |

(47)

Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad prašymas palikti galioti priemones, apie kurias pranešta, laikinai gali būti patenkintas dėl Danijos visuomenės sveikatos apsaugos motyvų.

2.2.2   Savavališkų diskriminacijos priemonių, užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimo ar kliūčių vidaus rinkos veikimui nebuvimas

2.2.2.1.   Savavališkų diskriminacijos priemonių nebuvimas

| (48) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigota patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališka diskriminacija. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai. |
| --- | --- |

(48)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigota patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališka diskriminacija. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai.

| (49) | Danijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek šalyje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė. |
| --- | --- |

(49)

Danijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek šalyje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė.

2.2.2.2.   Užslėpto prekybos apribojimo nebuvimas

| (50) | Nacionalinės nuostatos, kuriomis labiau nei Sąjungos reglamentu ribojamas produktų naudojimas, paprastai yra prekybos kliūtis, kadangi teisėtai likusioje Sąjungos dalyje rinkai tiekiami ir naudojami produktai dėl naudojimo apribojimų negali būti tiekiami atitinkamos valstybės narės rinkai. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos yra skirtos neleisti dėl netinkamų priežasčių taikyti 4 ir 5 šio straipsnio dalyse nustatytais kriterijais pagrįstų apribojimų, kurie būtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. tai būtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė. |
| --- | --- |

(50)

Nacionalinės nuostatos, kuriomis labiau nei Sąjungos reglamentu ribojamas produktų naudojimas, paprastai yra prekybos kliūtis, kadangi teisėtai likusioje Sąjungos dalyje rinkai tiekiami ir naudojami produktai dėl naudojimo apribojimų negali būti tiekiami atitinkamos valstybės narės rinkai. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos yra skirtos neleisti dėl netinkamų priežasčių taikyti 4 ir 5 šio straipsnio dalyse nustatytais kriterijais pagrįstų apribojimų, kurie būtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. tai būtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė.

| (51) | Danijos taisyklėmis taip pat nustatomos griežtesnės nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus normos, taikomos ūkio subjektams kitose valstybėse narėse ar teritorijose, kuriose galioja kitos suderintos taisyklės, todėl Danijos taisyklės gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba kliūtis vidaus rinkos veikimui. Tačiau pripažįstama, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga kliūtis vidaus rinkai. Danija pateikė skaičių, kurie rodo, kad, nepaisant nacionalinių teisės aktų, mėsos produktai iš kitų valstybių narių yra importuojami, o nuo 2010 m. šis importas netgi išaugo. |
| --- | --- |

(51)

Danijos taisyklėmis taip pat nustatomos griežtesnės nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus normos, taikomos ūkio subjektams kitose valstybėse narėse ar teritorijose, kuriose galioja kitos suderintos taisyklės, todėl Danijos taisyklės gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba kliūtis vidaus rinkos veikimui. Tačiau pripažįstama, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga kliūtis vidaus rinkai. Danija pateikė skaičių, kurie rodo, kad, nepaisant nacionalinių teisės aktų, mėsos produktai iš kitų valstybių narių yra importuojami, o nuo 2010 m. šis importas netgi išaugo.

| (52) | Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas. |
| --- | --- |

(52)

Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas.

2.2.2.3.   Kliūčių vidaus rinkos veikimui nebuvimas

| (53) | Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti patvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, yra priemonė, galinti turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti SESV 114 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkos veikimui sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui. |
| --- | --- |

(53)

Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti patvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, yra priemonė, galinti turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti SESV 114 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkos veikimui sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui.

| (54) | Atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės pabrėžtą naudą sveikatai sumažinus nitritų mėsos produktuose poveikį, į tai, kad, remiantis dabar turimais skaičiais, poveikio prekybai nėra arba jis yra labai mažas, ir į tai, kad taisyklės nėra neproporcingos ir nėra kliūtis vidaus rinkos veikimui pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį, Komisija mano, kad taisyklės, apie kurias pranešė Danija, gali būti laikinai ir toliau taikomos dėl su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga susijusių priežasčių. |
| --- | --- |

(54)

Atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės pabrėžtą naudą sveikatai sumažinus nitritų mėsos produktuose poveikį, į tai, kad, remiantis dabar turimais skaičiais, poveikio prekybai nėra arba jis yra labai mažas, ir į tai, kad taisyklės nėra neproporcingos ir nėra kliūtis vidaus rinkos veikimui pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį, Komisija mano, kad taisyklės, apie kurias pranešė Danija, gali būti laikinai ir toliau taikomos dėl su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga susijusių priežasčių.

| (55) | Atsižvelgdama į šią analizę Komisija mano, kad sąlyga dėl kliūties vidaus rinkos veikimui nebuvimo yra įgyvendinta. |
| --- | --- |

(55)

Atsižvelgdama į šią analizę Komisija mano, kad sąlyga dėl kliūties vidaus rinkos veikimui nebuvimo yra įgyvendinta.

2.2.3   Laiko apribojimai

| (56) | Pirmiau išdėstytos išvados pagrįstos dabar turima informacija, visų pirma – skaičiais, kurie rodo, kad Danija sugebėjo valdyti botulizmą nepaisant nedidelių į tam tikrų rūšių mėsos produktus pridedamų nitritų kiekių, o prekyba nebuvo neproporcingai trikdoma. |
| --- | --- |

(56)

Pirmiau išdėstytos išvados pagrįstos dabar turima informacija, visų pirma – skaičiais, kurie rodo, kad Danija sugebėjo valdyti botulizmą nepaisant nedidelių į tam tikrų rūšių mėsos produktus pridedamų nitritų kiekių, o prekyba nebuvo neproporcingai trikdoma.

| (57) | Kitas svarbus veiksnys yra Danijoje suvartojamų mėsos produktų, kuriems taikant Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 nitritų, o kartu ir nitrozaminų poveikis Danijos gyventojams galėtų išaugti, dalis. |
| --- | --- |

(57)

Kitas svarbus veiksnys yra Danijoje suvartojamų mėsos produktų, kuriems taikant Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 nitritų, o kartu ir nitrozaminų poveikis Danijos gyventojams galėtų išaugti, dalis.

| (58) | Danijai reikėtų nuolat stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai. Visų pirma turėtų būti renkami duomenys apie botulizmo kontrolę. Danija taip pat turėtų toliau rinkti duomenis apie mėsos produktų iš kitų valstybių narių importą. Būtų reikalaujama, kad Danija per dvejus metus nuo šio sprendimo priėmimo minėtus duomenis pateiktų Komisijai. Be to, Komisija turėtų atsižvelgti į EFSA pakartotinio nitritų vertinimo, atlikto pagal Reglamentą (ES) Nr. 257/2010, ir ad hoc tyrimo, kaip nitritus naudoja gamintojai įvairių kategorijų maisto produktuose, išvadas. |
| --- | --- |

(58)

Danijai reikėtų nuolat stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai. Visų pirma turėtų būti renkami duomenys apie botulizmo kontrolę. Danija taip pat turėtų toliau rinkti duomenis apie mėsos produktų iš kitų valstybių narių importą. Būtų reikalaujama, kad Danija per dvejus metus nuo šio sprendimo priėmimo minėtus duomenis pateiktų Komisijai. Be to, Komisija turėtų atsižvelgti į EFSA pakartotinio nitritų vertinimo, atlikto pagal Reglamentą (ES) Nr. 257/2010, ir ad hoc tyrimo, kaip nitritus naudoja gamintojai įvairių kategorijų maisto produktuose, išvadas.

| (59) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pirmiau nurodytos nacionalinės nuostatos gali būti patvirtintos ribotam trejų metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

(59)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pirmiau nurodytos nacionalinės nuostatos gali būti patvirtintos ribotam trejų metų laikotarpiui.

III.   IŠVADA

| (60) | Atsižvelgdama į pirmiau minėtus motyvus ir valstybių narių pateiktas pastabas dėl Danijos institucijų pranešimo Komisija laikosi nuomonės, kad Komisijos 2014 m. lapkričio 25 d. gautas Danijos prašymas palikti galioti nacionalines nuostatas dėl nitritų dėjimo, kurios yra griežtesnės nei nustatytosios Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, gali būti patvirtintas trejų metų laikotarpiui nuo šio sprendimo priėmimo datos. Danijai reikėtų toliau nuolat stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai. |
| --- | --- |

(60)

Atsižvelgdama į pirmiau minėtus motyvus ir valstybių narių pateiktas pastabas dėl Danijos institucijų pranešimo Komisija laikosi nuomonės, kad Komisijos 2014 m. lapkričio 25 d. gautas Danijos prašymas palikti galioti nacionalines nuostatas dėl nitritų dėjimo, kurios yra griežtesnės nei nustatytosios Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, gali būti patvirtintas trejų metų laikotarpiui nuo šio sprendimo priėmimo datos. Danijai reikėtų toliau nuolat stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nacionalinės nuostatos dėl nitritų dėjimo į mėsos produktus, įtrauktos į 2013 m. gegužės 27 d. įsakymą Nr. 542 dėl maisto priedų (ir kt.) maisto produktuose (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato:31.5.2013, Fødevarerministeriet), apie kurias Danijos Karalystė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2014 m. lapkričio 25 d. raštu, patvirtinamos.

2 straipsnis

Šis sprendimas galioja iki 2018 m. gegužės 22 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 22 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  2010 m. gegužės 25 d. Komisijos sprendimas 2010/561/ES dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija (OL L 247, 2010 9 21, p. 55).

1

(2)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/52/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, ir Direktyvą 94/35/EB dėl maisto produktuose naudojamų saldiklių (OL L 204, 2006 7 26, p. 10).

2

(3)  2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1129/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas sudarant Sąjungos maisto priedų sąrašą (OL L 295, 2011 11 12, p. 1).

3

(4)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16).

4

(5)  1990 m. spalio 19 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų, Europos Komisija, Maisto mokslinio komiteto ataskaitos (dvidešimt šešta serija), p. 21.

5

(6)  1995 m. rugsėjo 22 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų, Europos Komisija, Maisto mokslinio komiteto ataskaitos (trisdešimt aštunta serija), p. 1.

6

(7)  Komisijai paprašius pateikta Europos maisto saugos tarnybos Mokslinės biologinių pavojų grupės nuomonė dėl nitritų ir (arba) nitratų poveikio mikrobiologinei mėsos produktų saugai, EFSA leidinys (2003 m.) Nr. 14, p. 1.

7

EFSA

(8)  OL C 93, 2015 3 20, p. 18.

8

(9)  2010 m. kovo 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 257/2010, kuriuo nustatoma patvirtintų maisto priedų pakartotinio vertinimo programa pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 80, 2010 3 26, p. 19).

9

(10)  https://webgate.ec.europa.eu/sanco_foods/main/index.cfm?event=document.edit&identifier=5924&documentTypeIdentifier=57

10

---