# Uradni list L 94/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.094.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 94 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5728. marec 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.094.slv

Uradni list

Evropske unije

L 94

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5728. marec 2014

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (
  1
  ) | 1 |
| | * | Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (
  1
  ) | 65 |
| | * | Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (
  1
  ) | 243 |
| | * | Direktiva 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev | 375 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (
  1
  )

1

1

*

Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (
  1
  )

1

65

*

Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (
  1
  )

1

243

*

Direktiva 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev

375

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 28.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/1

---

DIREKTIVA 2014/23/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 26. februarja 2014

o podeljevanju koncesijskih pogodb

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1), člena 62 in člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ker na ravni Unije ni jasnih pravil, ki bi urejala podeljevanje koncesijskih pogodb, ni pravne varnosti, ovirano je prosto opravljanje storitev in izkrivljeno delovanje notranjega trga. Zato so gospodarski subjekti, zlasti mala in srednja podjetja (MSP), prikrajšani za pravice na notranjem trgu in ne morejo izkoristiti pomembnih poslovnih priložnosti, javni organi pa javnih sredstev ne morejo uporabiti tako, da bi državljani Unije imeli koristi od kakovostnih storitev po najboljših cenah. Ustrezen, uravnotežen in prožen pravni okvir za podeljevanje koncesij bi vsem gospodarskim subjektom Unije zagotovil učinkovit in nediskriminatoren dostop do trga ter pravno varnost, s čimer bi se spodbudile javne naložbe v infrastrukturo in strateške storitve za državljane. Tak pravni okvir bi povečal tudi pravno varnost za gospodarske subjekte ter bi lahko bil podlaga in sredstvo za nadaljnje odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil in porast mednarodne trgovine. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izboljšanju možnosti dostopa MSP do vseh koncesijskih trgov v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Ker na ravni Unije ni jasnih pravil, ki bi urejala podeljevanje koncesijskih pogodb, ni pravne varnosti, ovirano je prosto opravljanje storitev in izkrivljeno delovanje notranjega trga. Zato so gospodarski subjekti, zlasti mala in srednja podjetja (MSP), prikrajšani za pravice na notranjem trgu in ne morejo izkoristiti pomembnih poslovnih priložnosti, javni organi pa javnih sredstev ne morejo uporabiti tako, da bi državljani Unije imeli koristi od kakovostnih storitev po najboljših cenah. Ustrezen, uravnotežen in prožen pravni okvir za podeljevanje koncesij bi vsem gospodarskim subjektom Unije zagotovil učinkovit in nediskriminatoren dostop do trga ter pravno varnost, s čimer bi se spodbudile javne naložbe v infrastrukturo in strateške storitve za državljane. Tak pravni okvir bi povečal tudi pravno varnost za gospodarske subjekte ter bi lahko bil podlaga in sredstvo za nadaljnje odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil in porast mednarodne trgovine. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izboljšanju možnosti dostopa MSP do vseh koncesijskih trgov v Uniji.

| (2) | Pravila zakonodajnega okvira za podeljevanje koncesij bi morala biti jasna in enostavna. Ustrezno bi morala odražati specifičnost koncesij v primerjavi z javnimi naročili ter ne bi smela povzročati pretirane birokracije. |
| --- | --- |

(2)

Pravila zakonodajnega okvira za podeljevanje koncesij bi morala biti jasna in enostavna. Ustrezno bi morala odražati specifičnost koncesij v primerjavi z javnimi naročili ter ne bi smela povzročati pretirane birokracije.

| (3) | Javno naročanje ima ključno vlogo pri strategiji Evropa 2020, določeni v sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), saj gre za enega od tržnih instrumentov, ki se bodo uporabili za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter hkrati zagotovili najučinkovitejšo rabo javnih sredstev. Zato so koncesijske pogodbe pomemben instrument za dolgoročen strukturni razvoj infrastrukture in strateških storitev, pri čemer prispevajo k povečanju konkurence na notranjem trgu, omogočajo koristi od strokovnega znanja v zasebnem sektorju ter pomagajo dosegati učinkovitost in inovativnost. |
| --- | --- |

(3)

Javno naročanje ima ključno vlogo pri strategiji Evropa 2020, določeni v sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), saj gre za enega od tržnih instrumentov, ki se bodo uporabili za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter hkrati zagotovili najučinkovitejšo rabo javnih sredstev. Zato so koncesijske pogodbe pomemben instrument za dolgoročen strukturni razvoj infrastrukture in strateških storitev, pri čemer prispevajo k povečanju konkurence na notranjem trgu, omogočajo koristi od strokovnega znanja v zasebnem sektorju ter pomagajo dosegati učinkovitost in inovativnost.

| (4) | Za podeljevanje koncesij za javne gradnje trenutno veljajo osnovna pravila iz Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), medtem ko za podeljevanje koncesij za storitve s čezmejnim interesom veljajo načela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti načela prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in opravljanja storitev, ter načela, ki iz tega izhajajo, kot so enaka obravnava, nediskriminacija, vzajemno priznavanje, sorazmernost in transparentnost. Vendar bi lahko prišlo do pravne negotovosti, saj nacionalni zakonodajalci različno razlagajo načela Pogodbe, pa tudi do precejšnjih razlik v zakonodaji različnih držav članic. To potrjuje tudi obsežna sodna praksa Sodišča Evropske unije, ki pa je le delno obravnavalo nekatere vidike podeljevanja koncesijskih pogodb.
  Zato sta na ravni Unije potrebna enotna uporaba načel PDEU v vseh državah članicah in odprava razlik v njihovem razumevanju, s čimer bo odpravljeno tudi dolgotrajno izkrivljanje notranjega trga. S tem bi tudi spodbudili učinkovitost javne porabe, olajšali enakopraven dostop in pravično sodelovanje MSP pri podeljevanju koncesijskih pogodb, tako na lokalni ravni kot na ravni Unije, ter podprli doseganje trajnostnih ciljev javne politike. |
| --- | --- |

(4)

Za podeljevanje koncesij za javne gradnje trenutno veljajo osnovna pravila iz Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), medtem ko za podeljevanje koncesij za storitve s čezmejnim interesom veljajo načela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti načela prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in opravljanja storitev, ter načela, ki iz tega izhajajo, kot so enaka obravnava, nediskriminacija, vzajemno priznavanje, sorazmernost in transparentnost. Vendar bi lahko prišlo do pravne negotovosti, saj nacionalni zakonodajalci različno razlagajo načela Pogodbe, pa tudi do precejšnjih razlik v zakonodaji različnih držav članic. To potrjuje tudi obsežna sodna praksa Sodišča Evropske unije, ki pa je le delno obravnavalo nekatere vidike podeljevanja koncesijskih pogodb.

Zato sta na ravni Unije potrebna enotna uporaba načel PDEU v vseh državah članicah in odprava razlik v njihovem razumevanju, s čimer bo odpravljeno tudi dolgotrajno izkrivljanje notranjega trga. S tem bi tudi spodbudili učinkovitost javne porabe, olajšali enakopraven dostop in pravično sodelovanje MSP pri podeljevanju koncesijskih pogodb, tako na lokalni ravni kot na ravni Unije, ter podprli doseganje trajnostnih ciljev javne politike.

| (5) | Ta direktiva priznava in ponovno potrjuje pravico držav članic in javnih organov, da se odločijo o načinih upravljanja, ki se jim zdijo najustreznejši za izvajanje gradenj in opravljanje storitev. Zlasti ta direktiva nikakor ne bi smela vplivati na možnost držav članic in javnih organov, da izvajajo gradnje ali zagotavljajo storitve javnosti neposredno ali pa jih prenesejo na tretje osebe. Države članice ali javni organi bi morali še naprej imeti možnost, da pri doseganju ciljev javne politike v skladu s pravom Unije opredelijo in določijo značilnosti storitev, ki bodo opravljene, vključno z vsemi pogoji glede kakovosti ali cene storitev. |
| --- | --- |

(5)

Ta direktiva priznava in ponovno potrjuje pravico držav članic in javnih organov, da se odločijo o načinih upravljanja, ki se jim zdijo najustreznejši za izvajanje gradenj in opravljanje storitev. Zlasti ta direktiva nikakor ne bi smela vplivati na možnost držav članic in javnih organov, da izvajajo gradnje ali zagotavljajo storitve javnosti neposredno ali pa jih prenesejo na tretje osebe. Države članice ali javni organi bi morali še naprej imeti možnost, da pri doseganju ciljev javne politike v skladu s pravom Unije opredelijo in določijo značilnosti storitev, ki bodo opravljene, vključno z vsemi pogoji glede kakovosti ali cene storitev.

| (6) | Opozoriti bi bilo treba, da se lahko države članice v skladu z načeli enake obravnave, nediskriminacije, transparentnosti in prostega pretoka oseb, določenimi v PDEU, same odločijo, ali bo opravljanje storitev organizirano kot opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena ali kot kombinacija obeh. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da ta direktiva ne vpliva na možnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da pri doseganju svojih ciljev javne politike v skladu s pravom Unije opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena, njihov obseg in značilnosti storitve, ki bo opravljena, vključno z vsemi pogoji glede kakovosti storitve. Prav tako ne bi smela vplivati na pristojnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom št. 26, ki je priložen PDEU in Pogodbi o Evropski uniji (PEU), opravljajo, naročajo in financirajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Poleg tega ta direktiva ne obravnava financiranja storitev splošnega gospodarskega pomena ali sistemov pomoči, ki jih v skladu s pravili Unije o konkurenci dodelijo države članice, zlasti na socialnem področju. Primerno je pojasniti, da negospodarske storitve splošnega pomena ne bi smele spadati v področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(6)

Opozoriti bi bilo treba, da se lahko države članice v skladu z načeli enake obravnave, nediskriminacije, transparentnosti in prostega pretoka oseb, določenimi v PDEU, same odločijo, ali bo opravljanje storitev organizirano kot opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena ali kot kombinacija obeh. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da ta direktiva ne vpliva na možnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da pri doseganju svojih ciljev javne politike v skladu s pravom Unije opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena, njihov obseg in značilnosti storitve, ki bo opravljena, vključno z vsemi pogoji glede kakovosti storitve. Prav tako ne bi smela vplivati na pristojnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom št. 26, ki je priložen PDEU in Pogodbi o Evropski uniji (PEU), opravljajo, naročajo in financirajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Poleg tega ta direktiva ne obravnava financiranja storitev splošnega gospodarskega pomena ali sistemov pomoči, ki jih v skladu s pravili Unije o konkurenci dodelijo države članice, zlasti na socialnem področju. Primerno je pojasniti, da negospodarske storitve splošnega pomena ne bi smele spadati v področje uporabe te direktive.

| (7) | Obenem je primerno opozoriti, da ta direktiva ne bi smela posegati v zakonodajo držav članic o socialni varnosti. Prav tako ne bi smela povzročiti liberalizacije storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so pridržane za osebe javnega ali zasebnega prava, ali privatizacije oseb javnega prava, ki opravljajo storitve. |
| --- | --- |

(7)

Obenem je primerno opozoriti, da ta direktiva ne bi smela posegati v zakonodajo držav članic o socialni varnosti. Prav tako ne bi smela povzročiti liberalizacije storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so pridržane za osebe javnega ali zasebnega prava, ali privatizacije oseb javnega prava, ki opravljajo storitve.

| (8) | Za koncesije, enake ali višje od določene vrednosti, je primerno določiti minimalno usklajevanje nacionalnih postopkov za podelitev takih pogodb na podlagi načel PDEU, da se omogoči odpiranje koncesij konkurenci in zagotovi zadostna pravna varnost. Te določbe o usklajevanju ne bi smele presegati tega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev in zagotovitev določene prožnosti. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da te določbe po potrebi dopolnijo in nadalje razvijejo, zlasti da izboljšajo skladnost z navedenimi načeli. |
| --- | --- |

(8)

Za koncesije, enake ali višje od določene vrednosti, je primerno določiti minimalno usklajevanje nacionalnih postopkov za podelitev takih pogodb na podlagi načel PDEU, da se omogoči odpiranje koncesij konkurenci in zagotovi zadostna pravna varnost. Te določbe o usklajevanju ne bi smele presegati tega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev in zagotovitev določene prožnosti. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da te določbe po potrebi dopolnijo in nadalje razvijejo, zlasti da izboljšajo skladnost z navedenimi načeli.

| (9) | Pojasniti bi bilo treba, da lahko skupine gospodarskih subjektov, tudi če obstajajo v obliki začasnih združenj, sodelujejo v postopkih podelitve, ne da bi za to morale prevzeti določeno pravno obliko. Kadar in kolikor je to potrebno, na primer v primeru, ko se zahteva solidarna odgovornost, bi se ob podelitvi koncesije takim skupinam lahko zahtevala določena oblika. Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali javnim naročnikom ali naročnikom omogočiti, da izrecno določijo, kako naj bi skupine gospodarskih subjektov izpolnile zahteve v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem ali merila glede tehnične in strokovne sposobnosti, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti, ki sodelujejo samostojno. Za izvajanje koncesijskih pogodb s strani skupin gospodarskih subjektov utegne biti potrebno določiti pogoje, ki jih posameznim udeležencem ni treba izpolnjevati. Takšni pogoji, ki bi jih morali upravičevati objektivni razlogi in bi morali biti sorazmerni, bi lahko na primer zajemali zahtevo po imenovanju skupnega predstavnika ali vodilnega partnerja za namene postopka podelitve koncesije ali zahtevo po informacijah o njihovi sestavi. |
| --- | --- |

(9)

Pojasniti bi bilo treba, da lahko skupine gospodarskih subjektov, tudi če obstajajo v obliki začasnih združenj, sodelujejo v postopkih podelitve, ne da bi za to morale prevzeti določeno pravno obliko. Kadar in kolikor je to potrebno, na primer v primeru, ko se zahteva solidarna odgovornost, bi se ob podelitvi koncesije takim skupinam lahko zahtevala določena oblika. Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali javnim naročnikom ali naročnikom omogočiti, da izrecno določijo, kako naj bi skupine gospodarskih subjektov izpolnile zahteve v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem ali merila glede tehnične in strokovne sposobnosti, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti, ki sodelujejo samostojno. Za izvajanje koncesijskih pogodb s strani skupin gospodarskih subjektov utegne biti potrebno določiti pogoje, ki jih posameznim udeležencem ni treba izpolnjevati. Takšni pogoji, ki bi jih morali upravičevati objektivni razlogi in bi morali biti sorazmerni, bi lahko na primer zajemali zahtevo po imenovanju skupnega predstavnika ali vodilnega partnerja za namene postopka podelitve koncesije ali zahtevo po informacijah o njihovi sestavi.

| (10) | Nekatere določbe o usklajevanju bi bilo treba uvesti tudi za podeljevanje koncesij za gradnje in storitve v energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, saj lahko nacionalni organi vplivajo na vedênje subjektov, ki delujejo v teh sektorjih, pa tudi zato, ker delujejo na zaprtih trgih, na katerih države članice dodeljujejo posebne ali izključne pravice do oskrbovanja, zagotavljanja ali upravljanja omrežij za zadevne storitve. |
| --- | --- |

(10)

Nekatere določbe o usklajevanju bi bilo treba uvesti tudi za podeljevanje koncesij za gradnje in storitve v energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, saj lahko nacionalni organi vplivajo na vedênje subjektov, ki delujejo v teh sektorjih, pa tudi zato, ker delujejo na zaprtih trgih, na katerih države članice dodeljujejo posebne ali izključne pravice do oskrbovanja, zagotavljanja ali upravljanja omrežij za zadevne storitve.

| (11) | Koncesije so odplačne pogodbe, s katerimi eden ali več javnih naročnikov ali naročnikov izvedbo gradenj ali opravljanje in upravljanje storitev zaupa enemu ali več gospodarskim subjektom. Predmet takšnih pogodb je naročilo gradenj ali storitev s koncesijo, pri čemer je nadomestilo pravica do uporabe gradenj ali storitev ali ta pravica skupaj s plačilom. Takšne pogodbe lahko, vendar ne nujno, vključujejo prenos lastništva na javne naročnike ali naročnike, vendar javni naročniki ali naročniki vedno pridobijo koristi od zadevnih gradenj ali storitev. |
| --- | --- |

(11)

Koncesije so odplačne pogodbe, s katerimi eden ali več javnih naročnikov ali naročnikov izvedbo gradenj ali opravljanje in upravljanje storitev zaupa enemu ali več gospodarskim subjektom. Predmet takšnih pogodb je naročilo gradenj ali storitev s koncesijo, pri čemer je nadomestilo pravica do uporabe gradenj ali storitev ali ta pravica skupaj s plačilom. Takšne pogodbe lahko, vendar ne nujno, vključujejo prenos lastništva na javne naročnike ali naročnike, vendar javni naročniki ali naročniki vedno pridobijo koristi od zadevnih gradenj ali storitev.

| (12) | Za namene te direktive bi bilo treba pojasniti, da zgolj financiranje dejavnosti, zlasti prek nepovratnih sredstev, ki je pogosto povezano z obveznostjo vračila prejetih zneskov, če se ne porabijo za predvidene namene, ne spada v področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(12)

Za namene te direktive bi bilo treba pojasniti, da zgolj financiranje dejavnosti, zlasti prek nepovratnih sredstev, ki je pogosto povezano z obveznostjo vračila prejetih zneskov, če se ne porabijo za predvidene namene, ne spada v področje uporabe te direktive.

| (13) | Poleg tega ureditve, pri katerih se vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo določene pogoje, brez kakršne koli selektivnosti, na primer sistema potrošniške izbire ali storitvenih bonov, dovoli opravljanje neke naloge, ne bi smele biti uvrščene med koncesije, vključno s takimi, katerih podlaga je pravni sporazum med javnim organom in gospodarskimi subjekti. Takšni sistemi običajno temeljijo na odločitvi javnega organa, v kateri so določeni transparentni in nediskriminatorni pogoji, pod katerimi imajo gospodarski subjekti stalen dostop do opravljanja določenih storitev, kot so socialne storitve, tako da lahko potrošniki izbirajo med temi gospodarskimi subjekti. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega ureditve, pri katerih se vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo določene pogoje, brez kakršne koli selektivnosti, na primer sistema potrošniške izbire ali storitvenih bonov, dovoli opravljanje neke naloge, ne bi smele biti uvrščene med koncesije, vključno s takimi, katerih podlaga je pravni sporazum med javnim organom in gospodarskimi subjekti. Takšni sistemi običajno temeljijo na odločitvi javnega organa, v kateri so določeni transparentni in nediskriminatorni pogoji, pod katerimi imajo gospodarski subjekti stalen dostop do opravljanja določenih storitev, kot so socialne storitve, tako da lahko potrošniki izbirajo med temi gospodarskimi subjekti.

| (14) | Poleg tega med koncesije ne bi smeli biti uvrščeni nekateri akti držav članic, na primer dovoljenja ali licence, pri katerih država članica ali njen javni organ določi pogoje za izvajanje gospodarske dejavnosti, tudi pogoj izvedbe določenih del, ter ki se običajno dodelijo na zahtevo gospodarskega subjekta in ne na pobudo javnega naročnika ali naročnika in pri katerih ima gospodarski subjekt možnost, da odstopi od izvedbe gradnje ali opravljanja storitev. V primerih navedenih državnih aktov se lahko uporabljajo posebne določbe Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). V nasprotju z navedenimi akti držav članic pa so v koncesijskih pogodbah določene vzajemno zavezujoče obveznosti, pri katerih je treba gradnje ali storitve izvajati v skladu s posebnimi pravno izvršljivimi zahtevami, ki jih določi javni naročnik ali naročnik. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega med koncesije ne bi smeli biti uvrščeni nekateri akti držav članic, na primer dovoljenja ali licence, pri katerih država članica ali njen javni organ določi pogoje za izvajanje gospodarske dejavnosti, tudi pogoj izvedbe določenih del, ter ki se običajno dodelijo na zahtevo gospodarskega subjekta in ne na pobudo javnega naročnika ali naročnika in pri katerih ima gospodarski subjekt možnost, da odstopi od izvedbe gradnje ali opravljanja storitev. V primerih navedenih državnih aktov se lahko uporabljajo posebne določbe Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). V nasprotju z navedenimi akti držav članic pa so v koncesijskih pogodbah določene vzajemno zavezujoče obveznosti, pri katerih je treba gradnje ali storitve izvajati v skladu s posebnimi pravno izvršljivimi zahtevami, ki jih določi javni naročnik ali naročnik.

| (15) | Poleg tega med koncesije v smislu te direktive ne bi smeli biti uvrščeni nekateri sporazumi o pravici gospodarskega subjekta do uporabe nekaterih javnih domen ali virov na podlagi zasebnega ali javnega prava, na primer zemljišč ali kakršne koli javne lastnine, zlasti v sektorju pomorskih pristanišč, pristanišč na celinskih vodah ali letališč, pri katerih država ali javni naročnik ali naročnik določi samo splošne pogoje za njihovo uporabo, ne naroči pa konkretnih gradenj ali storitev. To so običajno zakupne pogodbe za javno lastnino ali zemljišča, ki na splošno vsebujejo določila za prepustitev javne lastnine ali zemljišča najemniku, uporabo, ki ji je lastnina namenjena, obveznosti najemodajalca in najemnika za vzdrževanje lastnine, trajanje zakupa in prepustitev lastnine najemodajalcu ter najemnino in povezane stroške, ki jih mora plačati najemnik. |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega med koncesije v smislu te direktive ne bi smeli biti uvrščeni nekateri sporazumi o pravici gospodarskega subjekta do uporabe nekaterih javnih domen ali virov na podlagi zasebnega ali javnega prava, na primer zemljišč ali kakršne koli javne lastnine, zlasti v sektorju pomorskih pristanišč, pristanišč na celinskih vodah ali letališč, pri katerih država ali javni naročnik ali naročnik določi samo splošne pogoje za njihovo uporabo, ne naroči pa konkretnih gradenj ali storitev. To so običajno zakupne pogodbe za javno lastnino ali zemljišča, ki na splošno vsebujejo določila za prepustitev javne lastnine ali zemljišča najemniku, uporabo, ki ji je lastnina namenjena, obveznosti najemodajalca in najemnika za vzdrževanje lastnine, trajanje zakupa in prepustitev lastnine najemodajalcu ter najemnino in povezane stroške, ki jih mora plačati najemnik.

| (16) | Poleg tega med koncesije v smislu te direktive tudi ne bi smeli biti uvrščeni sporazumi, ki podeljujejo služnostne pravice prehoda v zvezi z uporabo javnih nepremičnin zaradi zagotavljanja ali upravljanja fiksnih linij ali omrežij za opravljanje javne storitve, če iz teh sporazumov ne izhaja obveznost dobave ter če ti sporazumi ne določajo, da javni naročnik ali naročnik pridobi storitve zase ali za končne uporabnike. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega med koncesije v smislu te direktive tudi ne bi smeli biti uvrščeni sporazumi, ki podeljujejo služnostne pravice prehoda v zvezi z uporabo javnih nepremičnin zaradi zagotavljanja ali upravljanja fiksnih linij ali omrežij za opravljanje javne storitve, če iz teh sporazumov ne izhaja obveznost dobave ter če ti sporazumi ne določajo, da javni naročnik ali naročnik pridobi storitve zase ali za končne uporabnike.

| (17) | Pogodbe, ki ne zajemajo plačil izvajalcu, ki je plačan na podlagi reguliranih tarif, izračunanih tako, da krijejo vse stroške in naložbe izvajalca pri opravljanju storitve, ne bi smele biti zajete s to direktivo. |
| --- | --- |

(17)

Pogodbe, ki ne zajemajo plačil izvajalcu, ki je plačan na podlagi reguliranih tarif, izračunanih tako, da krijejo vse stroške in naložbe izvajalca pri opravljanju storitve, ne bi smele biti zajete s to direktivo.

| (18) | Posledica težav pri razlagi pojmov koncesija in javno naročilo je nenehna pravna negotovost med zainteresiranimi stranmi, Sodišče Evropske unije pa je o tem sprejelo številne sodbe. Zato bi bilo treba jasneje opredeliti koncesijo, zlasti v povezavi s pojmom operativnega tveganja. Glavna značilnost koncesije, tj. pravica do uporabe gradenj ali storitev, vedno pomeni prenos gospodarskega operativnega tveganja na koncesionarja, kar lahko tudi pomeni, da naložbe in stroški, ki nastanejo pri izvajanju gradenj ali storitev, pod običajnimi pogoji delovanja ne bodo v celoti povrnjeni, čeprav del tveganja še vedno nosi javni naročnik ali naročnik. Uporaba posebnih pravil, ki urejajo podeljevanje koncesij, ne bi bila upravičena, če bi razbremenil gospodarskega subjekta morebitnih izgub tako, da bi mu jamčil minimalne prihodke, ki bi bili enaki ali višji od naložb in stroškov, ki so gospodarskemu subjektu nastali pri izvajanju pogodbe. Hkrati bi bilo treba pojasniti, da bi bilo treba nekatere ureditve, ki jih izključno poplača javni naročnik ali naročnik, uvrstiti med koncesije, če je povrnitev naložb in stroškov, ki so gospodarskemu subjektu nastali pri izvedbi gradnje ali opravljanju storitve, odvisna od dejanskega povpraševanja po storitvah ali sredstvih oziroma od njihove dobave. |
| --- | --- |

(18)

Posledica težav pri razlagi pojmov koncesija in javno naročilo je nenehna pravna negotovost med zainteresiranimi stranmi, Sodišče Evropske unije pa je o tem sprejelo številne sodbe. Zato bi bilo treba jasneje opredeliti koncesijo, zlasti v povezavi s pojmom operativnega tveganja. Glavna značilnost koncesije, tj. pravica do uporabe gradenj ali storitev, vedno pomeni prenos gospodarskega operativnega tveganja na koncesionarja, kar lahko tudi pomeni, da naložbe in stroški, ki nastanejo pri izvajanju gradenj ali storitev, pod običajnimi pogoji delovanja ne bodo v celoti povrnjeni, čeprav del tveganja še vedno nosi javni naročnik ali naročnik. Uporaba posebnih pravil, ki urejajo podeljevanje koncesij, ne bi bila upravičena, če bi razbremenil gospodarskega subjekta morebitnih izgub tako, da bi mu jamčil minimalne prihodke, ki bi bili enaki ali višji od naložb in stroškov, ki so gospodarskemu subjektu nastali pri izvajanju pogodbe. Hkrati bi bilo treba pojasniti, da bi bilo treba nekatere ureditve, ki jih izključno poplača javni naročnik ali naročnik, uvrstiti med koncesije, če je povrnitev naložb in stroškov, ki so gospodarskemu subjektu nastali pri izvedbi gradnje ali opravljanju storitve, odvisna od dejanskega povpraševanja po storitvah ali sredstvih oziroma od njihove dobave.

| (19) | Če je tveganje odpravljeno s sektorsko uredbo, ki koncesionarju jamči izravnavo naložb in stroškov, ki so mu nastali pri izvajanju pogodbe, se taka pogodba ne bi smela šteti za koncesijo po tej direktivi. Dejstvo, da je tveganje od vsega začetka omejeno, ne izključuje uvrstitve pogodbe med koncesije. To je na primer mogoče v sektorjih z reguliranimi tarifami ali kadar je operativno tveganje omejeno s pogodbeno ureditvijo, ki določa delno nadomestilo, tudi nadomestilo ob predčasni odpovedi koncesije zaradi razlogov, ki jih je mogoče pripisati javnemu naročniku ali naročniku, ali višje sile. |
| --- | --- |

(19)

Če je tveganje odpravljeno s sektorsko uredbo, ki koncesionarju jamči izravnavo naložb in stroškov, ki so mu nastali pri izvajanju pogodbe, se taka pogodba ne bi smela šteti za koncesijo po tej direktivi. Dejstvo, da je tveganje od vsega začetka omejeno, ne izključuje uvrstitve pogodbe med koncesije. To je na primer mogoče v sektorjih z reguliranimi tarifami ali kadar je operativno tveganje omejeno s pogodbeno ureditvijo, ki določa delno nadomestilo, tudi nadomestilo ob predčasni odpovedi koncesije zaradi razlogov, ki jih je mogoče pripisati javnemu naročniku ali naročniku, ali višje sile.

| (20) | Operativno tveganje bi moralo izhajati iz dejavnikov, na katere stranke nimajo vpliva. Tveganja, kot so tveganja, povezana s slabim upravljanjem ali neizpolnjevanjem pogodbenih obveznosti gospodarskega subjekta ali višjo silo, niso odločilna pri uvrstitvi pogodbe med koncesije, saj so ta tveganja značilna za vse pogodbe, ne glede na to, ali gre za javno naročilo ali koncesijo. Operativno tveganje bi bilo treba razumeti kot tveganje, ki je posledica izpostavljenosti tržnim nepredvidljivostim in je povezano s povpraševanjem ali dobavo oziroma tako s povpraševanjem kot dobavo. Tveganje, povezano s povpraševanjem, je tveganje glede dejanskega povpraševanja po gradnjah ali storitvah, ki so predmet pogodbe. Tveganje, povezano z dobavo, je tveganje pri izvedbi gradnje ali opravljanju storitev, ki so predmet pogodbe, zlasti tveganje, da opravljene storitve ne bodo ustrezale povpraševanju. Pri oceni operativnega tveganja bi bilo treba dosledno in enotno upoštevati neto trenutno vrednost vseh naložb, stroškov in prihodkov koncesionarja. |
| --- | --- |

(20)

Operativno tveganje bi moralo izhajati iz dejavnikov, na katere stranke nimajo vpliva. Tveganja, kot so tveganja, povezana s slabim upravljanjem ali neizpolnjevanjem pogodbenih obveznosti gospodarskega subjekta ali višjo silo, niso odločilna pri uvrstitvi pogodbe med koncesije, saj so ta tveganja značilna za vse pogodbe, ne glede na to, ali gre za javno naročilo ali koncesijo. Operativno tveganje bi bilo treba razumeti kot tveganje, ki je posledica izpostavljenosti tržnim nepredvidljivostim in je povezano s povpraševanjem ali dobavo oziroma tako s povpraševanjem kot dobavo. Tveganje, povezano s povpraševanjem, je tveganje glede dejanskega povpraševanja po gradnjah ali storitvah, ki so predmet pogodbe. Tveganje, povezano z dobavo, je tveganje pri izvedbi gradnje ali opravljanju storitev, ki so predmet pogodbe, zlasti tveganje, da opravljene storitve ne bodo ustrezale povpraševanju. Pri oceni operativnega tveganja bi bilo treba dosledno in enotno upoštevati neto trenutno vrednost vseh naložb, stroškov in prihodkov koncesionarja.

| (21) | Sodišče Evropske unije je v svoji sodni praksi večkrat preučilo pojem „osebe javnega prava“. Več pojasnil je ključnih pri popolnem razumevanju tega koncepta. Zato bi bilo treba pojasniti, da se oseba, ki deluje v običajnih tržnih pogojih in si prizadeva za dobiček ter nosi izgube, ki izhajajo iz opravljanja njene dejavnosti, ne bi smela šteti za „osebo javnega prava“, saj se lahko šteje, da so potrebe splošnega interesa, za katerih izpolnjevanje je bila ustanovljena ali zadolžena, industrijske ali poslovne narave. Podobno je Sodišče preučilo tudi pogoj glede izvora financiranja zadevne osebe in pojasnilo, da financirati „večinoma“ pomeni več od polovice in da so lahko del takega financiranja plačila uporabnikov, ki so določena, izračunana in prejeta v skladu s pravili javnega prava. |
| --- | --- |

(21)

Sodišče Evropske unije je v svoji sodni praksi večkrat preučilo pojem „osebe javnega prava“. Več pojasnil je ključnih pri popolnem razumevanju tega koncepta. Zato bi bilo treba pojasniti, da se oseba, ki deluje v običajnih tržnih pogojih in si prizadeva za dobiček ter nosi izgube, ki izhajajo iz opravljanja njene dejavnosti, ne bi smela šteti za „osebo javnega prava“, saj se lahko šteje, da so potrebe splošnega interesa, za katerih izpolnjevanje je bila ustanovljena ali zadolžena, industrijske ali poslovne narave. Podobno je Sodišče preučilo tudi pogoj glede izvora financiranja zadevne osebe in pojasnilo, da financirati „večinoma“ pomeni več od polovice in da so lahko del takega financiranja plačila uporabnikov, ki so določena, izračunana in prejeta v skladu s pravili javnega prava.

| (22) | Primerno je opredeliti „izključne pravice“ in „posebne pravice“, saj je to ključnega pomena pri opredelitvi področja uporabe te direktive in pojma „naročniki“. V zvezi s slednjim bi bilo treba pojasniti, da za subjekte, ki niso naročniki iz točke (a) člena 7(1) ali javna podjetja, veljajo določbe te direktive samo, kolikor na podlagi teh pravic opravljajo eno od dejavnosti, ki spadajo v področje njene uporabe. Vendar se ne bodo šteli kot naročniki, če so bile te pravice dodeljene po postopku, ki temelji na objektivnih merilih, zlasti v skladu z zakonodajo Unije, in v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti. Ta zakonodaja bi morala vključevati Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), Direktivo 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Prav tako bi bilo treba pojasniti, da ta seznam zakonodaje ni izčrpen in da pravice v kakršni koli obliki, ki so bile dodeljene po drugih postopkih na podlagi objektivnih meril in o katerih je bila javnost ustrezno obveščena, niso relevantne za določanje naročnikov, zajetih v tej direktivi. |
| --- | --- |

(22)

Primerno je opredeliti „izključne pravice“ in „posebne pravice“, saj je to ključnega pomena pri opredelitvi področja uporabe te direktive in pojma „naročniki“. V zvezi s slednjim bi bilo treba pojasniti, da za subjekte, ki niso naročniki iz točke (a) člena 7(1) ali javna podjetja, veljajo določbe te direktive samo, kolikor na podlagi teh pravic opravljajo eno od dejavnosti, ki spadajo v področje njene uporabe. Vendar se ne bodo šteli kot naročniki, če so bile te pravice dodeljene po postopku, ki temelji na objektivnih merilih, zlasti v skladu z zakonodajo Unije, in v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti. Ta zakonodaja bi morala vključevati Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), Direktivo 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Prav tako bi bilo treba pojasniti, da ta seznam zakonodaje ni izčrpen in da pravice v kakršni koli obliki, ki so bile dodeljene po drugih postopkih na podlagi objektivnih meril in o katerih je bila javnost ustrezno obveščena, niso relevantne za določanje naročnikov, zajetih v tej direktivi.

| (23) | Ta direktiva bi se morala uporabljati zgolj za koncesijske pogodbe, katerih vrednost je enaka ali višja od določene mejne vrednosti, ki bi morala biti taka, da bi bile koncesije očitno zanimive za gospodarske subjekte iz držav članic, ki niso države članice javnega naročnika ali naročnika. Zato je treba določiti metodo izračuna ocenjene vrednosti koncesije, ki bi morala biti enaka za koncesije za gradnje in storitve, saj je večina pogodb mešanih. Nanašati bi se morala na celotni promet koncesionarja brez DDV med trajanjem pogodbe, ki ga oceni javni naročnik ali naročnik, kot nadomestilo za gradnje in storitve, ki so predmet koncesije. |
| --- | --- |

(23)

Ta direktiva bi se morala uporabljati zgolj za koncesijske pogodbe, katerih vrednost je enaka ali višja od določene mejne vrednosti, ki bi morala biti taka, da bi bile koncesije očitno zanimive za gospodarske subjekte iz držav članic, ki niso države članice javnega naročnika ali naročnika. Zato je treba določiti metodo izračuna ocenjene vrednosti koncesije, ki bi morala biti enaka za koncesije za gradnje in storitve, saj je večina pogodb mešanih. Nanašati bi se morala na celotni promet koncesionarja brez DDV med trajanjem pogodbe, ki ga oceni javni naročnik ali naročnik, kot nadomestilo za gradnje in storitve, ki so predmet koncesije.

| (24) | Za zagotovitev dejanskega odpiranja trga in pravičnega ravnotežja pri uporabi pravil o podeljevanju koncesij v energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev je treba zajete subjekte opredeliti na drug način kot s sklicevanjem na njihov pravni status. Zato bi bilo treba zagotoviti, da se ohrani enako obravnavanje naročnikov iz javnega in zasebnega sektorja. Prav tako je treba v skladu s členom 345 PDEU zagotoviti, da ni poseganja v lastninskopravno ureditev v državah članicah. Zato bi bilo treba uporabljati posebna in enotna pravila za koncesije, ki jih podelijo naročniki, ki opravljajo eno od navedenih dejavnosti, za izvedbo take dejavnosti, ne glede na to, ali so državni, lokalni ali regionalni organi, osebe javnega prava, javna podjetja ali druge osebe s posebnimi ali izključnimi pravicami. Treba bi bilo domnevati, da subjekti, ki so v skladu z nacionalnim pravom odgovorni za opravljanje storitev, povezanih z eno od dejavnosti iz Priloge II, te dejavnosti tudi izvajajo. |
| --- | --- |

(24)

Za zagotovitev dejanskega odpiranja trga in pravičnega ravnotežja pri uporabi pravil o podeljevanju koncesij v energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev je treba zajete subjekte opredeliti na drug način kot s sklicevanjem na njihov pravni status. Zato bi bilo treba zagotoviti, da se ohrani enako obravnavanje naročnikov iz javnega in zasebnega sektorja. Prav tako je treba v skladu s členom 345 PDEU zagotoviti, da ni poseganja v lastninskopravno ureditev v državah članicah. Zato bi bilo treba uporabljati posebna in enotna pravila za koncesije, ki jih podelijo naročniki, ki opravljajo eno od navedenih dejavnosti, za izvedbo take dejavnosti, ne glede na to, ali so državni, lokalni ali regionalni organi, osebe javnega prava, javna podjetja ali druge osebe s posebnimi ali izključnimi pravicami. Treba bi bilo domnevati, da subjekti, ki so v skladu z nacionalnim pravom odgovorni za opravljanje storitev, povezanih z eno od dejavnosti iz Priloge II, te dejavnosti tudi izvajajo.

| (25) | Pojasniti bi bilo treba, da ustrezna dejavnost na področju letališč zajema tudi storitve za potnike, ki prispevajo k nemotenemu delovanju letališke infrastrukture in bi jih dobro delujoče, sodobno letališče moralo zagotavljati, kot so maloprodaja, gostinske storitve in parkirišča. |
| --- | --- |

(25)

Pojasniti bi bilo treba, da ustrezna dejavnost na področju letališč zajema tudi storitve za potnike, ki prispevajo k nemotenemu delovanju letališke infrastrukture in bi jih dobro delujoče, sodobno letališče moralo zagotavljati, kot so maloprodaja, gostinske storitve in parkirišča.

| (26) | Nekateri naročniki so dejavni na področjih proizvodnje, prenosa ali distribucije toplote in hlajenja. Morda je nekoliko nejasno, katera pravila se uporabljajo za dejavnosti, povezane z ogrevanjem, in katera za dejavnosti, povezane s hlajenjem. Zato bi bilo treba pojasniti, da gre pri prenosu in/ali distribuciji toplote za dejavnost, zajeto v Prilogi II, in tako za subjekte, dejavne v sektorju ogrevanja, veljajo pravila te direktive, ki se uporabljajo za naročnike, kolikor jih lahko štejemo za naročnike. Na drugi strani pa za subjekte, ki poslujejo v sektorju hlajenja, veljajo pravila te direktive, ki se uporabljajo za javne naročnike, kolikor jih lahko štejemo za javne naročnike. Na koncu bi bilo treba pojasniti še, da bi bilo treba koncesije, podeljene za izvajanje pogodb, ki se hkrati nanašajo na ogrevanje in hlajenje, obravnavati v skladu z določbami o pogodbah za izvajanje več dejavnosti, na podlagi česar se določi, katera pravila naročanja, če sploh katera, bodo urejala njihovo podelitev. |
| --- | --- |

(26)

Nekateri naročniki so dejavni na področjih proizvodnje, prenosa ali distribucije toplote in hlajenja. Morda je nekoliko nejasno, katera pravila se uporabljajo za dejavnosti, povezane z ogrevanjem, in katera za dejavnosti, povezane s hlajenjem. Zato bi bilo treba pojasniti, da gre pri prenosu in/ali distribuciji toplote za dejavnost, zajeto v Prilogi II, in tako za subjekte, dejavne v sektorju ogrevanja, veljajo pravila te direktive, ki se uporabljajo za naročnike, kolikor jih lahko štejemo za naročnike. Na drugi strani pa za subjekte, ki poslujejo v sektorju hlajenja, veljajo pravila te direktive, ki se uporabljajo za javne naročnike, kolikor jih lahko štejemo za javne naročnike. Na koncu bi bilo treba pojasniti še, da bi bilo treba koncesije, podeljene za izvajanje pogodb, ki se hkrati nanašajo na ogrevanje in hlajenje, obravnavati v skladu z določbami o pogodbah za izvajanje več dejavnosti, na podlagi česar se določi, katera pravila naročanja, če sploh katera, bodo urejala njihovo podelitev.

| (27) | Pred kakršno koli načrtovano spremembo področja uporabe te direktive za sektor hlajenja bi bilo treba preučiti položaj tega sektorja, da bi pridobili dovolj informacij, zlasti v zvezi s konkurenčnim položajem, obsegom čezmejnega naročanja in mnenji zainteresiranih strani. Ker bi lahko uporaba te direktive za ta sektor bistveno vplivala na odpiranje trga, bi bilo treba preučitev opraviti pri oceni učinka te direktive. |
| --- | --- |

(27)

Pred kakršno koli načrtovano spremembo področja uporabe te direktive za sektor hlajenja bi bilo treba preučiti položaj tega sektorja, da bi pridobili dovolj informacij, zlasti v zvezi s konkurenčnim položajem, obsegom čezmejnega naročanja in mnenji zainteresiranih strani. Ker bi lahko uporaba te direktive za ta sektor bistveno vplivala na odpiranje trga, bi bilo treba preučitev opraviti pri oceni učinka te direktive.

| (28) | Pojasniti bi bilo treba, da za namene odstavkov 1 in 2 Priloge II „dobava“ vključuje generiranje/proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo. Vendar proizvodnja plina v obliki črpanja spada v področje uporabe odstavka 6 navedene priloge. |
| --- | --- |

(28)

Pojasniti bi bilo treba, da za namene odstavkov 1 in 2 Priloge II „dobava“ vključuje generiranje/proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo. Vendar proizvodnja plina v obliki črpanja spada v področje uporabe odstavka 6 navedene priloge.

| (29) | V primeru mešanih pogodb bi bilo treba veljavna pravila določiti glede na glavni predmet pogodbe, če so različni sestavni deli pogodbe objektivno neločljivi. Zato bi bilo treba pojasniti, kako naj bi javni naročniki in naročniki določili, ali so različni deli ločljivi ali ne. Tako pojasnilo bi bilo treba podpreti z zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije. Ločljivost ali neločljivost različnih delov bi se morala določiti za vsak primer posebej, pri čemer izraženi ali domnevni nameni javnega naročnika ali naročnika, da se različni vidiki, ki sestavljajo mešano pogodbo, obravnavajo kot neločljivi, ne bi smeli zadostovati, temveč bi jih bilo treba podpreti z objektivnimi dokazi, ki bi te namene lahko upravičili in bi lahko potrdili potrebo po sklenitvi enotne pogodbe. Taka upravičena potreba po sklenitvi enotne pogodbe bi lahko bila denimo prisotna v primeru gradnje ene same stavbe, del katere bi neposredno uporabljal zadevni javni naročnik, drugi del pa se bi upravljal s koncesijo, npr. za zagotavljanje javnih parkirnih mest. Pojasniti bi bilo treba, da se potreba po sklenitvi enotne pogodbe lahko pojavi zaradi razlogov tehnične in gospodarske narave. |
| --- | --- |

(29)

V primeru mešanih pogodb bi bilo treba veljavna pravila določiti glede na glavni predmet pogodbe, če so različni sestavni deli pogodbe objektivno neločljivi. Zato bi bilo treba pojasniti, kako naj bi javni naročniki in naročniki določili, ali so različni deli ločljivi ali ne. Tako pojasnilo bi bilo treba podpreti z zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije. Ločljivost ali neločljivost različnih delov bi se morala določiti za vsak primer posebej, pri čemer izraženi ali domnevni nameni javnega naročnika ali naročnika, da se različni vidiki, ki sestavljajo mešano pogodbo, obravnavajo kot neločljivi, ne bi smeli zadostovati, temveč bi jih bilo treba podpreti z objektivnimi dokazi, ki bi te namene lahko upravičili in bi lahko potrdili potrebo po sklenitvi enotne pogodbe. Taka upravičena potreba po sklenitvi enotne pogodbe bi lahko bila denimo prisotna v primeru gradnje ene same stavbe, del katere bi neposredno uporabljal zadevni javni naročnik, drugi del pa se bi upravljal s koncesijo, npr. za zagotavljanje javnih parkirnih mest. Pojasniti bi bilo treba, da se potreba po sklenitvi enotne pogodbe lahko pojavi zaradi razlogov tehnične in gospodarske narave.

| (30) | Pri mešanih pogodbah, ki jih je mogoče ločiti, imajo javni naročniki in naročniki seveda vedno možnost, da za posamezne dele mešane pogodbe oddajo ločene pogodbe; v tem primeru bi morale biti določbe, ki bi se uporabljale za vsak posamezni del, določene izključno ob upoštevanju značilnosti zadevne pogodbe. Nasprotno, če javni naročniki in naročniki sklenejo oddati pogodbo, ki vključuje elemente koncesije in druge elemente – ne glede na njihovo vrednost in ne glede na pravno ureditev, ki bi sicer veljala za te elemente – pa bi bilo treba navesti pravila, ki se uporabljajo v teh primerih. Vendar bi bilo treba predpisati posebne določbe za mešane pogodbe, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike oziroma nekatere dele, ki ne spadajo v področje uporabe PDEU. |
| --- | --- |

(30)

Pri mešanih pogodbah, ki jih je mogoče ločiti, imajo javni naročniki in naročniki seveda vedno možnost, da za posamezne dele mešane pogodbe oddajo ločene pogodbe; v tem primeru bi morale biti določbe, ki bi se uporabljale za vsak posamezni del, določene izključno ob upoštevanju značilnosti zadevne pogodbe. Nasprotno, če javni naročniki in naročniki sklenejo oddati pogodbo, ki vključuje elemente koncesije in druge elemente – ne glede na njihovo vrednost in ne glede na pravno ureditev, ki bi sicer veljala za te elemente – pa bi bilo treba navesti pravila, ki se uporabljajo v teh primerih. Vendar bi bilo treba predpisati posebne določbe za mešane pogodbe, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike oziroma nekatere dele, ki ne spadajo v področje uporabe PDEU.

| (31) | Koncesije se lahko podelijo za izpolnitev zahtev v zvezi z več dejavnostmi, za katere utegnejo veljati različne pravne ureditve. Pojasniti bi bilo treba, da bi morala biti pravna ureditev, ki se uporablja za enotno koncesijo, namenjeno za več dejavnosti, podrejena pravilom, ki se uporabljajo za dejavnost, za katero je pogodba pretežno namenjena. Določitev dejavnosti, za katero je koncesija pretežno namenjena, bi morala temeljiti na analizi zahtev, ki jih mora določena koncesija izpolnjevati, opravi pa jo naročnik, da oceni vrednost koncesije in pripravi dokumentacijo v zvezi s podeljevanjem koncesije. V nekaterih primerih je lahko objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je koncesija pretežno namenjena. Določiti bi bilo treba, katera pravila veljajo za take primere. |
| --- | --- |

(31)

Koncesije se lahko podelijo za izpolnitev zahtev v zvezi z več dejavnostmi, za katere utegnejo veljati različne pravne ureditve. Pojasniti bi bilo treba, da bi morala biti pravna ureditev, ki se uporablja za enotno koncesijo, namenjeno za več dejavnosti, podrejena pravilom, ki se uporabljajo za dejavnost, za katero je pogodba pretežno namenjena. Določitev dejavnosti, za katero je koncesija pretežno namenjena, bi morala temeljiti na analizi zahtev, ki jih mora določena koncesija izpolnjevati, opravi pa jo naročnik, da oceni vrednost koncesije in pripravi dokumentacijo v zvezi s podeljevanjem koncesije. V nekaterih primerih je lahko objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je koncesija pretežno namenjena. Določiti bi bilo treba, katera pravila veljajo za take primere.

| (32) | V nekaterih primerih je določeni javni naročnik ali naročnik, ki je državni, regionalni ali lokalni organ ali oseba javnega prava ali določeno združenje takih organov, edini, ki lahko opravlja neko storitev, za kar ima na podlagi nacionalnih zakonov ali drugih objavljenih predpisov, ki so skladni s PDEU, izključno pravico. Pojasniti bi bilo treba, da lahko v takem primeru navedeni javni naročnik ali naročnik iz te uvodne izjave ali združenje javnih naročnikov ali naročnikov podeli koncesije takim osebam brez uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(32)

V nekaterih primerih je določeni javni naročnik ali naročnik, ki je državni, regionalni ali lokalni organ ali oseba javnega prava ali določeno združenje takih organov, edini, ki lahko opravlja neko storitev, za kar ima na podlagi nacionalnih zakonov ali drugih objavljenih predpisov, ki so skladni s PDEU, izključno pravico. Pojasniti bi bilo treba, da lahko v takem primeru navedeni javni naročnik ali naročnik iz te uvodne izjave ali združenje javnih naročnikov ali naročnikov podeli koncesije takim osebam brez uporabe te direktive.

| (33) | Primerno je tudi, da se iz področja uporabe te direktive izključijo določene koncesije za storitve, podeljene gospodarskim subjektom, če so podeljene na podlagi izključne pravice, ki jo ima določeni gospodarski subjekt v skladu z nacionalnim zakonom ali drugim objavljenim predpisom in je bila dodeljena v skladu s PDEU in akti Unije o skupnih pravilih v zvezi z dostopom na trg, ki se uporabljajo za dejavnosti iz Priloge II, saj pri taki izključni pravici ni mogoče uporabiti konkurenčnega postopka podelitve koncesije. Ne glede na to in brez poseganja v pravne posledice splošne izključitve iz področja uporabe te direktive bi morala za koncesije iz drugega pododstavka člena 10(1) veljati obveznost objave obvestila o podelitvi koncesije, da se zagotovi osnovna transparentnost, razen če so pogoji za tako transparentnost določeni s področno zakonodajo. Zaradi boljše transparentnosti bi morala država članica, ki gospodarskemu subjektu dodeli izključno pravico za izvajanje ene od dejavnosti iz Priloge II, o tem obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(33)

Primerno je tudi, da se iz področja uporabe te direktive izključijo določene koncesije za storitve, podeljene gospodarskim subjektom, če so podeljene na podlagi izključne pravice, ki jo ima določeni gospodarski subjekt v skladu z nacionalnim zakonom ali drugim objavljenim predpisom in je bila dodeljena v skladu s PDEU in akti Unije o skupnih pravilih v zvezi z dostopom na trg, ki se uporabljajo za dejavnosti iz Priloge II, saj pri taki izključni pravici ni mogoče uporabiti konkurenčnega postopka podelitve koncesije. Ne glede na to in brez poseganja v pravne posledice splošne izključitve iz področja uporabe te direktive bi morala za koncesije iz drugega pododstavka člena 10(1) veljati obveznost objave obvestila o podelitvi koncesije, da se zagotovi osnovna transparentnost, razen če so pogoji za tako transparentnost določeni s področno zakonodajo. Zaradi boljše transparentnosti bi morala država članica, ki gospodarskemu subjektu dodeli izključno pravico za izvajanje ene od dejavnosti iz Priloge II, o tem obvestiti Komisijo.

| (34) | Za namene te direktive bi morali imeti pojmi bistveni varnostni interesi, vojaška oprema, občutljiva oprema, občutljive gradnje in občutljive storitve enak pomen kot v Direktivi 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(34)

Za namene te direktive bi morali imeti pojmi bistveni varnostni interesi, vojaška oprema, občutljiva oprema, občutljive gradnje in občutljive storitve enak pomen kot v Direktivi 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (35) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na možnost držav članic, da v skladu s pravom Unije izberejo metode za organiziranje in nadziranje iger na srečo in stav, tudi z dovoljenji. Primerno je, da se iz področja uporabe te direktive izključijo koncesije, ki so povezane s prirejanjem loterij in jih država članica gospodarskemu subjektu podeli na podlagi izključne pravice s postopkom brez objave na podlagi veljavnih nacionalnih zakonov ali drugih objavljenih predpisov, ki so skladni s PDEU. Ta izključitev je utemeljena z dodelitvijo izključne pravice gospodarskemu subjektu, zaradi česar ni mogoče uporabiti konkurenčnega postopka, in s potrebo po ohranitvi možnosti držav članic, da na nacionalni ravni regulirajo sektor iger na srečo zaradi njihovih obveznosti glede varstva javnega in družbenega reda. |
| --- | --- |

(35)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na možnost držav članic, da v skladu s pravom Unije izberejo metode za organiziranje in nadziranje iger na srečo in stav, tudi z dovoljenji. Primerno je, da se iz področja uporabe te direktive izključijo koncesije, ki so povezane s prirejanjem loterij in jih država članica gospodarskemu subjektu podeli na podlagi izključne pravice s postopkom brez objave na podlagi veljavnih nacionalnih zakonov ali drugih objavljenih predpisov, ki so skladni s PDEU. Ta izključitev je utemeljena z dodelitvijo izključne pravice gospodarskemu subjektu, zaradi česar ni mogoče uporabiti konkurenčnega postopka, in s potrebo po ohranitvi možnosti držav članic, da na nacionalni ravni regulirajo sektor iger na srečo zaradi njihovih obveznosti glede varstva javnega in družbenega reda.

| (36) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za nekatere storitve v sili, če jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja, saj bi težko ohranili posebno naravo teh organizacij, če bi bilo izvajalce storitev treba izbirati v skladu s postopki iz te direktive. Vendar pa izključitev ne bi smela preseči nujno potrebnega. Zato bi bilo treba izrecno določiti, da ne bi smeli izključiti storitev prevoza bolnikov z reševalnimi vozili. V zvezi s tem je treba tudi pojasniti, da skupina 601 iz nomenklature CPV „storitve kopenskega prevoza“ ne zajema storitev reševalnih vozil, ki so v razredu CPV 8514. Pojasniti bi bilo torej treba, da bi morala za storitve, ki so zajete s kodo CPV 85143000-3, pri katerih gre izključno za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili, veljati posebna ureditev, določena za socialne in druge posebne storitve (v nadaljnjem besedilu: enostavnejša ureditev). Posledično bi enostavnejša ureditev veljala tudi za mešane koncesijske pogodbe za opravljanje storitev reševalnih vozil na splošno, če bi bila vrednost storitev za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili večja od vrednosti drugih storitev reševalnih vozil. |
| --- | --- |

(36)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za nekatere storitve v sili, če jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja, saj bi težko ohranili posebno naravo teh organizacij, če bi bilo izvajalce storitev treba izbirati v skladu s postopki iz te direktive. Vendar pa izključitev ne bi smela preseči nujno potrebnega. Zato bi bilo treba izrecno določiti, da ne bi smeli izključiti storitev prevoza bolnikov z reševalnimi vozili. V zvezi s tem je treba tudi pojasniti, da skupina 601 iz nomenklature CPV „storitve kopenskega prevoza“ ne zajema storitev reševalnih vozil, ki so v razredu CPV 8514. Pojasniti bi bilo torej treba, da bi morala za storitve, ki so zajete s kodo CPV 85143000-3, pri katerih gre izključno za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili, veljati posebna ureditev, določena za socialne in druge posebne storitve (v nadaljnjem besedilu: enostavnejša ureditev). Posledično bi enostavnejša ureditev veljala tudi za mešane koncesijske pogodbe za opravljanje storitev reševalnih vozil na splošno, če bi bila vrednost storitev za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili večja od vrednosti drugih storitev reševalnih vozil.

| (37) | Primerno je opozoriti, da se ta direktiva uporablja le za javne naročnike in naročnike iz držav članic. Njene določbe zato ne veljajo za politične stranke, saj niso niti javni naročniki niti naročniki. Vendar bi lahko politične stranke v nekaterih državah članicah uvrstili med osebe javnega prava. Vendar so nekatere storitve (kot je produkcija propagandnih filmov in produkcija propagandnih videofilmov) tako zelo neločljivo povezane s političnimi stališči izvajalcev storitev, kadar se te opravljajo v okviru volilne kampanje, da za običajni način izbora teh izvajalcev storitev ni mogoče uporabiti pravil o koncesijah. Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da statut in financiranje evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij urejajo druga pravila kot tista iz te direktive. |
| --- | --- |

(37)

Primerno je opozoriti, da se ta direktiva uporablja le za javne naročnike in naročnike iz držav članic. Njene določbe zato ne veljajo za politične stranke, saj niso niti javni naročniki niti naročniki. Vendar bi lahko politične stranke v nekaterih državah članicah uvrstili med osebe javnega prava. Vendar so nekatere storitve (kot je produkcija propagandnih filmov in produkcija propagandnih videofilmov) tako zelo neločljivo povezane s političnimi stališči izvajalcev storitev, kadar se te opravljajo v okviru volilne kampanje, da za običajni način izbora teh izvajalcev storitev ni mogoče uporabiti pravil o koncesijah. Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da statut in financiranje evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij urejajo druga pravila kot tista iz te direktive.

| (38) | Mnogi naročniki so organizirani kot gospodarska skupina, ki lahko združuje več posameznih podjetij; pogosto imajo posamezna podjetja točno določeno vlogo v okviru gospodarske skupine. Zato je primerno izključiti določene koncesije za storitve in gradnje, podeljene povezanemu podjetju, katerega glavna dejavnost je, da opravlja te storitve ali izvaja te gradnje za skupino, katere del je, in ne za to, da bi jih ponudil na trgu. Primerno je izključiti tudi določene koncesije za storitve in gradnje, ki jih naročnik podeli skupnemu podjetju, ki ga za opravljanje dejavnosti iz te direktive sestavlja več naročnikov in katerega del je tudi zadevni naročnik. Vendar je prav tako primerno zagotoviti, da ta izključitev ne povzroči izkrivljanja konkurence v korist podjetij ali skupnih podjetij, ki so povezana z naročniki; primerno je zagotoviti ustrezen sklop pravil, zlasti za zgornjo mejo, v okviru katere lahko podjetja dosežejo del svojega prometa na trgu ter, nad katero bi izgubila možnost za pridobitev koncesije brez javnega razpisa, ter za sestavo skupnih podjetij in trdnost povezav med temi skupnimi podjetji in naročniki, ki jih sestavljajo. |
| --- | --- |

(38)

Mnogi naročniki so organizirani kot gospodarska skupina, ki lahko združuje več posameznih podjetij; pogosto imajo posamezna podjetja točno določeno vlogo v okviru gospodarske skupine. Zato je primerno izključiti določene koncesije za storitve in gradnje, podeljene povezanemu podjetju, katerega glavna dejavnost je, da opravlja te storitve ali izvaja te gradnje za skupino, katere del je, in ne za to, da bi jih ponudil na trgu. Primerno je izključiti tudi določene koncesije za storitve in gradnje, ki jih naročnik podeli skupnemu podjetju, ki ga za opravljanje dejavnosti iz te direktive sestavlja več naročnikov in katerega del je tudi zadevni naročnik. Vendar je prav tako primerno zagotoviti, da ta izključitev ne povzroči izkrivljanja konkurence v korist podjetij ali skupnih podjetij, ki so povezana z naročniki; primerno je zagotoviti ustrezen sklop pravil, zlasti za zgornjo mejo, v okviru katere lahko podjetja dosežejo del svojega prometa na trgu ter, nad katero bi izgubila možnost za pridobitev koncesije brez javnega razpisa, ter za sestavo skupnih podjetij in trdnost povezav med temi skupnimi podjetji in naročniki, ki jih sestavljajo.

| (39) | Podjetja bi se morala šteti za povezana podjetja, če med naročnikom in zadevnim podjetjem obstaja neposreden ali posreden prevladujoč vpliv ali ima nad njima prevladujoč vpliv drugo podjetje; v tej zvezi udeležba zasebnega kapitala kot taka ne bi smela biti pomembna. Preverjanje, ali je posamezno podjetje povezano z določenim naročnikom, bi moralo biti mogoče izvesti na čim enostavnejši način. Ker je treba morebiten obstoj takšnega neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti že zaradi odločanja o tem, ali je treba letne računovodske izkaze zadevnih podjetij in naročnikov konsolidirati, bi bilo treba podjetja v primeru konsolidacije njihovih letnih računovodskih izkazov tako šteti za povezana podjetja. Vendar se pravila Unije o konsolidiranih računovodskih izkazih v nekaterih primerih ne uporabljajo, na primer zaradi velikosti vključenih podjetij ali neizpolnjevanja nekaterih pogojev v zvezi z njihovo pravno obliko. V takšnih primerih – če se Direktiva Sveta 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12) ne uporablja – bo treba obstoj neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti ob upoštevanju lastništva, finančne udeležbe ali predpisov, ki urejajo delovanje teh podjetij. |
| --- | --- |

(39)

Podjetja bi se morala šteti za povezana podjetja, če med naročnikom in zadevnim podjetjem obstaja neposreden ali posreden prevladujoč vpliv ali ima nad njima prevladujoč vpliv drugo podjetje; v tej zvezi udeležba zasebnega kapitala kot taka ne bi smela biti pomembna. Preverjanje, ali je posamezno podjetje povezano z določenim naročnikom, bi moralo biti mogoče izvesti na čim enostavnejši način. Ker je treba morebiten obstoj takšnega neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti že zaradi odločanja o tem, ali je treba letne računovodske izkaze zadevnih podjetij in naročnikov konsolidirati, bi bilo treba podjetja v primeru konsolidacije njihovih letnih računovodskih izkazov tako šteti za povezana podjetja. Vendar se pravila Unije o konsolidiranih računovodskih izkazih v nekaterih primerih ne uporabljajo, na primer zaradi velikosti vključenih podjetij ali neizpolnjevanja nekaterih pogojev v zvezi z njihovo pravno obliko. V takšnih primerih – če se Direktiva Sveta 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12) ne uporablja – bo treba obstoj neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti ob upoštevanju lastništva, finančne udeležbe ali predpisov, ki urejajo delovanje teh podjetij.

| (40) | Za koncesije v vodnem sektorju pogosto veljajo posebne in kompleksne ureditve, ki jih je treba natančno upoštevati, saj je voda javna dobrina temeljnega pomena za vse državljane Unije. Zaradi posebnosti teh ureditev je sektor vode upravičeno izključiti iz področja uporabe te direktive. Izključitev se nanaša na koncesije za gradnje in storitve v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo pitne vode, ali v zvezi z dobavo pitne vode takšnim omrežjem. Koncesije v zvezi z odstranjevanjem ali čiščenjem odpadnih voda ter projekti vodnega inženirstva, namakanja ali izsuševanja površin (pod pogojem, da količina vode, namenjena za dobavo pitne vode, predstavlja več kot 20 % celotne količine vode, zagotovljene bodisi s temi projekti bodisi z namakalnimi ali drenažnimi napravami) bi morale biti prav tako izključene, če so povezane z izključeno dejavnostjo. |
| --- | --- |

(40)

Za koncesije v vodnem sektorju pogosto veljajo posebne in kompleksne ureditve, ki jih je treba natančno upoštevati, saj je voda javna dobrina temeljnega pomena za vse državljane Unije. Zaradi posebnosti teh ureditev je sektor vode upravičeno izključiti iz področja uporabe te direktive. Izključitev se nanaša na koncesije za gradnje in storitve v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo pitne vode, ali v zvezi z dobavo pitne vode takšnim omrežjem. Koncesije v zvezi z odstranjevanjem ali čiščenjem odpadnih voda ter projekti vodnega inženirstva, namakanja ali izsuševanja površin (pod pogojem, da količina vode, namenjena za dobavo pitne vode, predstavlja več kot 20 % celotne količine vode, zagotovljene bodisi s temi projekti bodisi z namakalnimi ali drenažnimi napravami) bi morale biti prav tako izključene, če so povezane z izključeno dejavnostjo.

| (41) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za koncesije, ki jih podelijo naročniki za omogočanje opravljanja dejavnosti iz Priloge II, če je dejavnost v državi članici, v kateri se opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, in je to ugotovljeno po postopku, ki je v ta namen uveden v Direktivi 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13). Zato je primerno obdržati postopek, ki se uporablja za vse sektorje iz te direktive ali njihove dele in ki bo omogočal upoštevanje učinkov sedanjega ali prihodnjega odpiranja konkurenci. Takšen postopek bi moral zagotoviti pravno varnost za zadevne subjekte in ustrezen postopek odločanja ter v kratkem roku zagotoviti enotno uporabo prava Unije na tem področju. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da se vse odločbe, ki so bile sprejete na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) pred začetkom veljavnosti te direktive, uporabljajo še naprej. |
| --- | --- |

(41)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za koncesije, ki jih podelijo naročniki za omogočanje opravljanja dejavnosti iz Priloge II, če je dejavnost v državi članici, v kateri se opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, in je to ugotovljeno po postopku, ki je v ta namen uveden v Direktivi 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13). Zato je primerno obdržati postopek, ki se uporablja za vse sektorje iz te direktive ali njihove dele in ki bo omogočal upoštevanje učinkov sedanjega ali prihodnjega odpiranja konkurenci. Takšen postopek bi moral zagotoviti pravno varnost za zadevne subjekte in ustrezen postopek odločanja ter v kratkem roku zagotoviti enotno uporabo prava Unije na tem področju. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da se vse odločbe, ki so bile sprejete na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) pred začetkom veljavnosti te direktive, uporabljajo še naprej.

| (42) | Ta direktiva, ki je naslovljena na države članice, se ne uporablja za koncesije, ki jih podeljujejo mednarodne organizacije v svojem imenu in za svoj račun. Vendar je treba pojasniti, v kakšnem obsegu bi bilo treba to direktivo uporabljati za podeljevanje koncesij, ki ga urejajo posebna mednarodna pravila. |
| --- | --- |

(42)

Ta direktiva, ki je naslovljena na države članice, se ne uporablja za koncesije, ki jih podeljujejo mednarodne organizacije v svojem imenu in za svoj račun. Vendar je treba pojasniti, v kakšnem obsegu bi bilo treba to direktivo uporabljati za podeljevanje koncesij, ki ga urejajo posebna mednarodna pravila.

| (43) | Pri podeljevanju koncesij za nekatere avdiovizualne in radijske medijske storitve, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev, bi moralo biti dopuščeno, da se upoštevajo vidiki kulturnega ali družbenega pomena, zaradi katerih je uporaba pravil o podeljevanju koncesij neustrezna. Zaradi tega je treba uveljaviti izjemo za koncesije za storitve, ki jih podeljujejo sami ponudniki medijskih storitev, pri nakupu, pripravi, produkciji ali koprodukciji standardnih programov in drugih pripravljalnih storitev, kot so tiste v zvezi s scenariji ali umetniškimi uprizoritvami, ki so potrebne za pripravo programa. Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi bilo treba to izjemo uporabljati za radiodifuzijske medijske storitve ter za storitve na zahtevo (nelinearne storitve). Vendar se ta izključitev ne bi smela uporabljati za nabavo tehnične opreme, potrebne za produkcijo, koprodukcijo in oddajanje teh programov. |
| --- | --- |

(43)

Pri podeljevanju koncesij za nekatere avdiovizualne in radijske medijske storitve, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev, bi moralo biti dopuščeno, da se upoštevajo vidiki kulturnega ali družbenega pomena, zaradi katerih je uporaba pravil o podeljevanju koncesij neustrezna. Zaradi tega je treba uveljaviti izjemo za koncesije za storitve, ki jih podeljujejo sami ponudniki medijskih storitev, pri nakupu, pripravi, produkciji ali koprodukciji standardnih programov in drugih pripravljalnih storitev, kot so tiste v zvezi s scenariji ali umetniškimi uprizoritvami, ki so potrebne za pripravo programa. Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi bilo treba to izjemo uporabljati za radiodifuzijske medijske storitve ter za storitve na zahtevo (nelinearne storitve). Vendar se ta izključitev ne bi smela uporabljati za nabavo tehnične opreme, potrebne za produkcijo, koprodukcijo in oddajanje teh programov.

| (44) | Ta direktiva ne posega v pristojnost držav članic glede financiranja storitev javne radiotelevizije, če je tako financiranje odobreno radiotelevizijskim zavodom za opravljanje javne službe, kakor jo naloži, opredeli in organizira vsaka država članica v skladu s Protokolom (št. 29) o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah, ki je priložen PDEU in PEU. |
| --- | --- |

(44)

Ta direktiva ne posega v pristojnost držav članic glede financiranja storitev javne radiotelevizije, če je tako financiranje odobreno radiotelevizijskim zavodom za opravljanje javne službe, kakor jo naloži, opredeli in organizira vsaka država članica v skladu s Protokolom (št. 29) o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah, ki je priložen PDEU in PEU.

| (45) | Obstaja precejšnja pravna negotovost glede vprašanja, v kolikšni meri bi bilo treba pogodbe, sklenjene med osebami v javnem sektorju, zajeti v pravila o koncesijah. Države članice in celo javni naročniki ali naročniki zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije razlagajo različno. Zato je treba pojasniti, v katerih primerih se za pogodbe, sklenjene v javnem sektorju, ne uporabljajo pravila, določena v tej direktivi. Taka pojasnitev bi morala temeljiti na načelih iz zadevne sodne prakse Sodišča Evropske unije. Dejstvo, da sta obe pogodbeni stranki tudi javna organa, samo po sebi ne izključuje uporabe pravil, določenih v tej direktivi. Vendar pa uporaba pravil, določenih v tej direktivi, ne bi smela posegati v svobodo javnih organov, da naloge na področju javnih storitev, za katere so pristojni, izvajajo z uporabo lastnih virov, kar zajema tudi možnost sodelovanja z drugimi javnimi organi. Zagotoviti bi bilo treba, da nobeno izvzeto javno-javno sodelovanje ne izkrivlja konkurence glede na zasebne gospodarske subjekte, kolikor zasebnemu izvajalcu storitev zagotavlja prednost pred tekmeci. |
| --- | --- |

(45)

Obstaja precejšnja pravna negotovost glede vprašanja, v kolikšni meri bi bilo treba pogodbe, sklenjene med osebami v javnem sektorju, zajeti v pravila o koncesijah. Države članice in celo javni naročniki ali naročniki zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije razlagajo različno. Zato je treba pojasniti, v katerih primerih se za pogodbe, sklenjene v javnem sektorju, ne uporabljajo pravila, določena v tej direktivi. Taka pojasnitev bi morala temeljiti na načelih iz zadevne sodne prakse Sodišča Evropske unije. Dejstvo, da sta obe pogodbeni stranki tudi javna organa, samo po sebi ne izključuje uporabe pravil, določenih v tej direktivi. Vendar pa uporaba pravil, določenih v tej direktivi, ne bi smela posegati v svobodo javnih organov, da naloge na področju javnih storitev, za katere so pristojni, izvajajo z uporabo lastnih virov, kar zajema tudi možnost sodelovanja z drugimi javnimi organi. Zagotoviti bi bilo treba, da nobeno izvzeto javno-javno sodelovanje ne izkrivlja konkurence glede na zasebne gospodarske subjekte, kolikor zasebnemu izvajalcu storitev zagotavlja prednost pred tekmeci.

| (46) | Za koncesije, podeljene odvisnim pravnim osebam, se postopki iz te direktive ne bi smeli uporabljati, če javni naročnik ali naročnik iz točke (a) člena 7(1) obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe, pod pogojem, da odvisna pravna oseba več kot 80 % svojih dejavnosti izvaja za izpolnitev nalog, ki ji jih je zaupal javni naročnik ali naročnik, ki jo obvladuje, ali so ji jih zaupale druge pravne osebe, ki jih ta javni naročnik ali naročnik obvladuje, ne glede na to, kdo je upravičenec za izvajanje pogodbe. Izvzetje ne bi smelo veljati za primere, ko je zasebni gospodarski subjekt neposredno udeležen v kapitalu odvisne pravne osebe, saj bi v takih okoliščinah zasebni gospodarski subjekt s kapitalsko udeležbo v odvisni pravni osebi s podelitvijo koncesije brez konkurenčnega postopka imel neupravičeno prednost pred tekmeci. Vendar pa glede na posebne značilnosti javnih organov z obveznim članstvom, kot so organizacije, pristojne za upravljanje ali izvajanje nekaterih javnih storitev, to ne bi smelo veljati v primerih, ko je udeležba določenih zasebnih gospodarskih subjektov v kapitalu odvisne pravne osebe obvezna na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladne s Pogodbama, pod pogojem, da takšna udeležba ni obvladujoča in zaviralna ter da ne vpliva odločilno na odločitve odvisne pravne osebe.
  Pojasniti bi bilo treba tudi, da je odločilen dejavnik zgolj neposredna udeležba zasebnega kapitala v odvisni pravni osebi. Če je v javnem naročniku ali naročniku, ki obvladuje pravno osebo, oziroma v javnih naročnikih ali naročnikih, ki obvladujejo pravno osebo, udeležen zasebni kapital, to ne onemogoča oddaje javnih naročil odvisni pravni osebi brez uporabe postopkov iz te direktive, saj takšna udeležba ne izkrivlja konkurence med zasebnimi gospodarskimi subjekti. Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali imeti javni naročniki ali naročniki, kot so osebe javnega prava, v katerih je lahko udeležen zasebni kapital, možnost uveljavljati izvzetje zaradi horizontalnega sodelovanja. Če so izpolnjeni vsi drugi pogoji za horizontalno sodelovanje, bi izvzetje zaradi horizontalnega sodelovanja tako moralo zajeti tudi take javne naročnike ali naročnike, če je pogodba sklenjena izključno med javnimi naročniki ali naročniki. |
| --- | --- |

(46)

Za koncesije, podeljene odvisnim pravnim osebam, se postopki iz te direktive ne bi smeli uporabljati, če javni naročnik ali naročnik iz točke (a) člena 7(1) obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe, pod pogojem, da odvisna pravna oseba več kot 80 % svojih dejavnosti izvaja za izpolnitev nalog, ki ji jih je zaupal javni naročnik ali naročnik, ki jo obvladuje, ali so ji jih zaupale druge pravne osebe, ki jih ta javni naročnik ali naročnik obvladuje, ne glede na to, kdo je upravičenec za izvajanje pogodbe. Izvzetje ne bi smelo veljati za primere, ko je zasebni gospodarski subjekt neposredno udeležen v kapitalu odvisne pravne osebe, saj bi v takih okoliščinah zasebni gospodarski subjekt s kapitalsko udeležbo v odvisni pravni osebi s podelitvijo koncesije brez konkurenčnega postopka imel neupravičeno prednost pred tekmeci. Vendar pa glede na posebne značilnosti javnih organov z obveznim članstvom, kot so organizacije, pristojne za upravljanje ali izvajanje nekaterih javnih storitev, to ne bi smelo veljati v primerih, ko je udeležba določenih zasebnih gospodarskih subjektov v kapitalu odvisne pravne osebe obvezna na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladne s Pogodbama, pod pogojem, da takšna udeležba ni obvladujoča in zaviralna ter da ne vpliva odločilno na odločitve odvisne pravne osebe.

Pojasniti bi bilo treba tudi, da je odločilen dejavnik zgolj neposredna udeležba zasebnega kapitala v odvisni pravni osebi. Če je v javnem naročniku ali naročniku, ki obvladuje pravno osebo, oziroma v javnih naročnikih ali naročnikih, ki obvladujejo pravno osebo, udeležen zasebni kapital, to ne onemogoča oddaje javnih naročil odvisni pravni osebi brez uporabe postopkov iz te direktive, saj takšna udeležba ne izkrivlja konkurence med zasebnimi gospodarskimi subjekti. Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali imeti javni naročniki ali naročniki, kot so osebe javnega prava, v katerih je lahko udeležen zasebni kapital, možnost uveljavljati izvzetje zaradi horizontalnega sodelovanja. Če so izpolnjeni vsi drugi pogoji za horizontalno sodelovanje, bi izvzetje zaradi horizontalnega sodelovanja tako moralo zajeti tudi take javne naročnike ali naročnike, če je pogodba sklenjena izključno med javnimi naročniki ali naročniki.

| (47) | Javni naročniki ali naročniki iz točke (a) člena 7(1) bi se lahko odločili, da bodo prek sodelovanja skupaj izvajali svoje javne storitve, ne da bi morali uporabljati kakršno koli določeno pravno obliko. Takšno sodelovanje bi lahko zajemalo vse vrste dejavnosti v zvezi z izvajanjem storitev in odgovornosti, ki so bile dodeljene sodelujočim organom ali so jih ti prevzeli, npr. obvezne ali prostovoljne naloge lokalnih ali regionalnih organov ali storitve, ki jih določenim organom nalaga javno pravo. Storitve, ki jih izvajajo različni sodelujoči organi ali subjekti, niso nujno enake, lahko pa se tudi dopolnjujejo. Ta direktiva, se ne bi smela uporabljati pri pogodbah za skupno opravljanje javnih storitev, če so sklenjene izključno med javnimi naročniki ali naročniki, če se pri tem sodelovanju upoštevajo le vidiki javnega interesa in če noben zasebni izvajalec storitev nima prednosti pred svojimi tekmeci.
  Da bi izpolnili te pogoje, bi moralo sodelovanje temeljiti na konceptu sodelovanja. Tako sodelovanje ne pomeni, da morajo vsi sodelujoči organi izvajati glavne pogodbene obveznosti, če se zavežejo, da bodo prispevali k skupnemu izvajanju zadevne javne storitve. Poleg tega bi bilo treba pri sodelovanju, kakor tudi pri vsakršnih finančnih transferjih med sodelujočimi javnimi naročniki, upoštevati le vidike javnega interesa. |
| --- | --- |

(47)

Javni naročniki ali naročniki iz točke (a) člena 7(1) bi se lahko odločili, da bodo prek sodelovanja skupaj izvajali svoje javne storitve, ne da bi morali uporabljati kakršno koli določeno pravno obliko. Takšno sodelovanje bi lahko zajemalo vse vrste dejavnosti v zvezi z izvajanjem storitev in odgovornosti, ki so bile dodeljene sodelujočim organom ali so jih ti prevzeli, npr. obvezne ali prostovoljne naloge lokalnih ali regionalnih organov ali storitve, ki jih določenim organom nalaga javno pravo. Storitve, ki jih izvajajo različni sodelujoči organi ali subjekti, niso nujno enake, lahko pa se tudi dopolnjujejo. Ta direktiva, se ne bi smela uporabljati pri pogodbah za skupno opravljanje javnih storitev, če so sklenjene izključno med javnimi naročniki ali naročniki, če se pri tem sodelovanju upoštevajo le vidiki javnega interesa in če noben zasebni izvajalec storitev nima prednosti pred svojimi tekmeci.

Da bi izpolnili te pogoje, bi moralo sodelovanje temeljiti na konceptu sodelovanja. Tako sodelovanje ne pomeni, da morajo vsi sodelujoči organi izvajati glavne pogodbene obveznosti, če se zavežejo, da bodo prispevali k skupnemu izvajanju zadevne javne storitve. Poleg tega bi bilo treba pri sodelovanju, kakor tudi pri vsakršnih finančnih transferjih med sodelujočimi javnimi naročniki, upoštevati le vidike javnega interesa.

| (48) | V nekaterih primerih pravna oseba v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava deluje kot podporna ali tehnična služba določenega javnega naročnika ali naročnika ter mora izvajati navodila, ki ji jih da zadevni javni naročnik ali naročnik, in tako nima vpliva na plačilo za svoje delo. Tako popolnoma upravno razmerje zaradi nepogodbenega značaja ne bi smelo spadati v področje uporabe postopkov za podelitev koncesije. |
| --- | --- |

(48)

V nekaterih primerih pravna oseba v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava deluje kot podporna ali tehnična služba določenega javnega naročnika ali naročnika ter mora izvajati navodila, ki ji jih da zadevni javni naročnik ali naročnik, in tako nima vpliva na plačilo za svoje delo. Tako popolnoma upravno razmerje zaradi nepogodbenega značaja ne bi smelo spadati v področje uporabe postopkov za podelitev koncesije.

| (49) | Pojasniti bi bilo treba, da bi morali pojem „gospodarski subjekt“ razlagati dovolj široko, da bi zajemal katero koli osebo in/ali subjekt, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj, dobavo blaga ali opravljanje storitev, ne glede na to, v kakšni pravni obliki se ta oseba in/ali subjekt odloči delovati. Pojem „gospodarski subjekt“ bi torej moral zajemati podjetja, podružnice, hčerinske družbe, partnerstva, zadruge, družbe z omejeno odgovornostjo, javne ali zasebne univerze in druge oblike subjektov, ne glede na to, ali gre za „pravne osebe“ v vseh okoliščinah. |
| --- | --- |

(49)

Pojasniti bi bilo treba, da bi morali pojem „gospodarski subjekt“ razlagati dovolj široko, da bi zajemal katero koli osebo in/ali subjekt, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj, dobavo blaga ali opravljanje storitev, ne glede na to, v kakšni pravni obliki se ta oseba in/ali subjekt odloči delovati. Pojem „gospodarski subjekt“ bi torej moral zajemati podjetja, podružnice, hčerinske družbe, partnerstva, zadruge, družbe z omejeno odgovornostjo, javne ali zasebne univerze in druge oblike subjektov, ne glede na to, ali gre za „pravne osebe“ v vseh okoliščinah.

| (50) | Za zagotovitev ustreznega oglaševanja koncesij za gradnje in storitve, enake ali višje od določene mejne vrednosti, ki jih podelijo naročniki in javni naročniki, je treba pred podelitvijo takih koncesij obvezno objaviti obvestilo o koncesiji v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev ustreznega oglaševanja koncesij za gradnje in storitve, enake ali višje od določene mejne vrednosti, ki jih podelijo naročniki in javni naročniki, je treba pred podelitvijo takih koncesij obvezno objaviti obvestilo o koncesiji v Uradnem listu Evropske unije.

| (51) | Zaradi negativnih učinkov na konkurenco bi bilo treba podeljevanje koncesij brez predhodne objave dopustiti samo v zelo izjemnih okoliščinah. Ta izjema bi morala biti omejena na primere, ko je že od začetka jasno, da objava ne bi prispevala k večji konkurenci, zlasti ker lahko koncesijo objektivno izvede samo en gospodarski subjekt. Nezmožnosti podelitve koncesije drugemu gospodarskemu subjektu ne bi smel ustvariti sam javni naročnik ali naročnik zaradi prihodnjega postopka podelitve. Poleg tega bi bilo treba temeljito preučiti, ali obstajajo ustrezne nadomestne rešitve. |
| --- | --- |

(51)

Zaradi negativnih učinkov na konkurenco bi bilo treba podeljevanje koncesij brez predhodne objave dopustiti samo v zelo izjemnih okoliščinah. Ta izjema bi morala biti omejena na primere, ko je že od začetka jasno, da objava ne bi prispevala k večji konkurenci, zlasti ker lahko koncesijo objektivno izvede samo en gospodarski subjekt. Nezmožnosti podelitve koncesije drugemu gospodarskemu subjektu ne bi smel ustvariti sam javni naročnik ali naročnik zaradi prihodnjega postopka podelitve. Poleg tega bi bilo treba temeljito preučiti, ali obstajajo ustrezne nadomestne rešitve.

| (52) | Za preprečevanje zapiranja trga in omejevanja konkurence bi bilo treba omejiti trajanje koncesije. Koncesije z zelo dolgim obdobjem trajanja lahko prav tako povzročijo zapiranje trga ter posledično ovirajo prosti pretok storitev in svobodo ustanavljanja. Vendar je lahko takšno obdobje trajanja upravičeno, če je potrebno, da se lahko koncesionarju povrnejo naložbe, načrtovane za izvedbo koncesije, ter da vloženi kapital prinese dobiček. Pri koncesijah z obdobjem trajanja, daljšim od petih let, bi bilo zato treba trajanje omejiti na obdobje, v katerem lahko koncesionar upravičeno pričakuje, da se mu bo pod običajnimi pogoji delovanja povrnila naložba, opravljena za izvajanje gradenj in storitev, in bo vloženi kapital prinesel dobiček, pri čemer se upoštevajo določeni pogodbeni cilji, k doseganju katerih se zaveže koncesionar pri izpolnjevanju zahtev, nanašajočih se na primer na kakovost ali ceno za uporabnike. Ocena bi morala biti veljavna v trenutku podelitve koncesije. Vključuje lahko začetne in poznejše naložbe, za katere se šteje, da so potrebne pri izvajanju koncesije, zlasti stroške za infrastrukturo, avtorske pravice, patente, opremo, logistiko, zaposlovanje in usposabljanje osebja ter začetne stroške. Najdaljše obdobje trajanja koncesije bi moralo biti navedeno v koncesijski dokumentaciji, razen če je trajanje eno od meril za podelitev pogodbe. Javni naročniki in naročniki bi lahko vedno podelili koncesijo za obdobje, ki je krajše od obdobja, potrebnega za povrnitev naložb, pod pogojem, da zaradi s tem povezanega nadomestila ni odpravljeno operativno tveganje. |
| --- | --- |

(52)

Za preprečevanje zapiranja trga in omejevanja konkurence bi bilo treba omejiti trajanje koncesije. Koncesije z zelo dolgim obdobjem trajanja lahko prav tako povzročijo zapiranje trga ter posledično ovirajo prosti pretok storitev in svobodo ustanavljanja. Vendar je lahko takšno obdobje trajanja upravičeno, če je potrebno, da se lahko koncesionarju povrnejo naložbe, načrtovane za izvedbo koncesije, ter da vloženi kapital prinese dobiček. Pri koncesijah z obdobjem trajanja, daljšim od petih let, bi bilo zato treba trajanje omejiti na obdobje, v katerem lahko koncesionar upravičeno pričakuje, da se mu bo pod običajnimi pogoji delovanja povrnila naložba, opravljena za izvajanje gradenj in storitev, in bo vloženi kapital prinesel dobiček, pri čemer se upoštevajo določeni pogodbeni cilji, k doseganju katerih se zaveže koncesionar pri izpolnjevanju zahtev, nanašajočih se na primer na kakovost ali ceno za uporabnike. Ocena bi morala biti veljavna v trenutku podelitve koncesije. Vključuje lahko začetne in poznejše naložbe, za katere se šteje, da so potrebne pri izvajanju koncesije, zlasti stroške za infrastrukturo, avtorske pravice, patente, opremo, logistiko, zaposlovanje in usposabljanje osebja ter začetne stroške. Najdaljše obdobje trajanja koncesije bi moralo biti navedeno v koncesijski dokumentaciji, razen če je trajanje eno od meril za podelitev pogodbe. Javni naročniki in naročniki bi lahko vedno podelili koncesijo za obdobje, ki je krajše od obdobja, potrebnega za povrnitev naložb, pod pogojem, da zaradi s tem povezanega nadomestila ni odpravljeno operativno tveganje.

| (53) | Iz popolne uporabe te direktive je primerno izključiti samo storitve z omejeno čezmejno razsežnostjo, kot so nekatere socialne, zdravstvene ali izobraževalne storitve. Te storitve se opravljajo v posebnem okviru, ki se med državami članicami zaradi različne kulturne tradicije zelo razlikuje. Za koncesije za te storitve bi bilo zato treba določiti posebno ureditev ter pri tem upoštevati, da se urejajo na novo. Zadostno obveščenost morebitnih ponudnikov o poslovnih priložnostih ter vseh zainteresiranih oseb o številu in vrsti podeljenih koncesij zagotavlja obveznost objave predhodnega informativnega obvestila in obvestila o podelitvi koncesije, katere vrednost je enaka mejni vrednosti iz te direktive ali večja. Poleg tega bi morale države članice uvesti ustrezne ukrepe za podeljevanje koncesijskih pogodb za te storitve, s katerimi bi morale zagotoviti skladnost z načeloma transparentnosti in enake obravnave gospodarskih subjektov ter javnim naročnikom in naročnikom omogočiti, da upoštevajo posebnosti zadevnih storitev. Države članice bi morale zagotoviti, da lahko javni naročniki in naročniki upoštevajo potrebo po zagotovitvi inovativnosti ter, v skladu s členom 14 PDEU in protokolom št. 26, visoke ravni kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti, enake obravnave ter spodbujanja splošnega dostopa in pravic uporabnikov. |
| --- | --- |

(53)

Iz popolne uporabe te direktive je primerno izključiti samo storitve z omejeno čezmejno razsežnostjo, kot so nekatere socialne, zdravstvene ali izobraževalne storitve. Te storitve se opravljajo v posebnem okviru, ki se med državami članicami zaradi različne kulturne tradicije zelo razlikuje. Za koncesije za te storitve bi bilo zato treba določiti posebno ureditev ter pri tem upoštevati, da se urejajo na novo. Zadostno obveščenost morebitnih ponudnikov o poslovnih priložnostih ter vseh zainteresiranih oseb o številu in vrsti podeljenih koncesij zagotavlja obveznost objave predhodnega informativnega obvestila in obvestila o podelitvi koncesije, katere vrednost je enaka mejni vrednosti iz te direktive ali večja. Poleg tega bi morale države članice uvesti ustrezne ukrepe za podeljevanje koncesijskih pogodb za te storitve, s katerimi bi morale zagotoviti skladnost z načeloma transparentnosti in enake obravnave gospodarskih subjektov ter javnim naročnikom in naročnikom omogočiti, da upoštevajo posebnosti zadevnih storitev. Države članice bi morale zagotoviti, da lahko javni naročniki in naročniki upoštevajo potrebo po zagotovitvi inovativnosti ter, v skladu s členom 14 PDEU in protokolom št. 26, visoke ravni kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti, enake obravnave ter spodbujanja splošnega dostopa in pravic uporabnikov.

| (54) | Zaradi pomembnosti kulturnega okvira in občutljivosti teh storitev bi bilo treba državam članicam zagotoviti dovolj proste presoje, da lahko organizirajo izbor ponudnikov storitev tako, kot je po njihovem mnenju najustrezneje. Ta direktiva državam članicam ne preprečujejo, da bi pri izboru ponudnikov storitev uporabljale posebna merila za kakovost, kot so merila iz prostovoljnega evropskega okvira kakovosti za socialne storitve, ki ga je pripravil Odbor Evropske unije za socialno zaščito. Države članice in/ali javni organi lahko te storitve še naprej opravljajo sami ali socialne storitve organizirajo tako, da ne sklenejo koncesijskih pogodb, na primer samo s financiranjem takih storitev ali podelitvijo licenc oziroma dovoljenj vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih predhodno določi javni naročnik ali naročnik, brez omejitev ali kvot, če tak sistem zagotavlja ustrezno oglaševanje ter upošteva načeli transparentnosti in nediskriminacije. |
| --- | --- |

(54)

Zaradi pomembnosti kulturnega okvira in občutljivosti teh storitev bi bilo treba državam članicam zagotoviti dovolj proste presoje, da lahko organizirajo izbor ponudnikov storitev tako, kot je po njihovem mnenju najustrezneje. Ta direktiva državam članicam ne preprečujejo, da bi pri izboru ponudnikov storitev uporabljale posebna merila za kakovost, kot so merila iz prostovoljnega evropskega okvira kakovosti za socialne storitve, ki ga je pripravil Odbor Evropske unije za socialno zaščito. Države članice in/ali javni organi lahko te storitve še naprej opravljajo sami ali socialne storitve organizirajo tako, da ne sklenejo koncesijskih pogodb, na primer samo s financiranjem takih storitev ali podelitvijo licenc oziroma dovoljenj vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih predhodno določi javni naročnik ali naročnik, brez omejitev ali kvot, če tak sistem zagotavlja ustrezno oglaševanje ter upošteva načeli transparentnosti in nediskriminacije.

| (55) | Zaradi ustrezne vključitve okoljskih in socialnih zahtev ter zahtev s področja dela v postopke podeljevanja koncesij je nadvse pomembno, da države članice in javni naročniki ali naročniki sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti z obveznostmi s področja okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki veljajo na kraju izvajanja gradenj ali opravljanja storitev in izhajajo iz zakonov ali drugih predpisov na nacionalni ravni in na ravni Unije, pa tudi iz kolektivnih pogodb, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije. Pri izvajanju koncesije bi bilo treba upoštevati tudi obveznosti na podlagi mednarodnih sporazumov, ki so jih ratificirale vse države članice in so navedeni v tej direktivi. Vendar pa navedeno nikakor ne bi smelo preprečevati uporabe za delavce ugodnejših pogojev zaposlitve. Ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z osnovnimi načeli prava Unije, zlasti da se zagotovi enaka obravnava. Takšne ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES (15) in na način, ki zagotavlja enako obravnavo in ni neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov in delavcev iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

(55)

Zaradi ustrezne vključitve okoljskih in socialnih zahtev ter zahtev s področja dela v postopke podeljevanja koncesij je nadvse pomembno, da države članice in javni naročniki ali naročniki sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti z obveznostmi s področja okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki veljajo na kraju izvajanja gradenj ali opravljanja storitev in izhajajo iz zakonov ali drugih predpisov na nacionalni ravni in na ravni Unije, pa tudi iz kolektivnih pogodb, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije. Pri izvajanju koncesije bi bilo treba upoštevati tudi obveznosti na podlagi mednarodnih sporazumov, ki so jih ratificirale vse države članice in so navedeni v tej direktivi. Vendar pa navedeno nikakor ne bi smelo preprečevati uporabe za delavce ugodnejših pogojev zaposlitve. Ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z osnovnimi načeli prava Unije, zlasti da se zagotovi enaka obravnava. Takšne ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES (15) in na način, ki zagotavlja enako obravnavo in ni neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov in delavcev iz drugih držav članic.

| (56) | Treba bi bilo šteti, da se storitve zagotavljajo na kraju, na katerem se izvede značilna izpolnitev. Če se storitve zagotavljajo na daljavo, kot na primer storitve klicnih centrov, bi bilo treba šteti, da se zagotavljajo na kraju, na katerem se storitve izvajajo, ne glede na kraje in države članice, ki so jim storitve namenjene. |
| --- | --- |

(56)

Treba bi bilo šteti, da se storitve zagotavljajo na kraju, na katerem se izvede značilna izpolnitev. Če se storitve zagotavljajo na daljavo, kot na primer storitve klicnih centrov, bi bilo treba šteti, da se zagotavljajo na kraju, na katerem se storitve izvajajo, ne glede na kraje in države članice, ki so jim storitve namenjene.

| (57) | Zadevne obveznosti bi se lahko odražale v klavzulah o koncesijah. V koncesije bi moralo biti prav tako mogoče vključiti klavzule za zagotavljanje upoštevanja kolektivnih pogodb v skladu s pravom Unije. Neizpolnjevanje zadevnih obveznosti je mogoče šteti za hudo kršitev zadevnega gospodarskega subjekta, zaradi katere je lahko ta gospodarski subjekt izključen iz postopka podelitve koncesije. |
| --- | --- |

(57)

Zadevne obveznosti bi se lahko odražale v klavzulah o koncesijah. V koncesije bi moralo biti prav tako mogoče vključiti klavzule za zagotavljanje upoštevanja kolektivnih pogodb v skladu s pravom Unije. Neizpolnjevanje zadevnih obveznosti je mogoče šteti za hudo kršitev zadevnega gospodarskega subjekta, zaradi katere je lahko ta gospodarski subjekt izključen iz postopka podelitve koncesije.

| (58) | Upoštevanje omenjenih določb okoljskega, socialnega in delovnega prava bi bilo treba spremljati v zadevnih fazah postopka podelitve koncesije, tj. pri uporabi splošnih načel, ki urejajo izbor udeležencev in oddajo pogodb, ter pri uporabi meril za izključitev. |
| --- | --- |

(58)

Upoštevanje omenjenih določb okoljskega, socialnega in delovnega prava bi bilo treba spremljati v zadevnih fazah postopka podelitve koncesije, tj. pri uporabi splošnih načel, ki urejajo izbor udeležencev in oddajo pogodb, ter pri uporabi meril za izključitev.

| (59) | Nobena določba v tej direktivi ne bi smela preprečiti uvedbe ali uveljavitve ukrepov, potrebnih za varovanje javnega reda, javne morale, javne varnosti, zdravja, življenja ljudi in živali, ohranitve rastlinskega življenja, ali drugih okoljskih ukrepov, zlasti zaradi trajnostnega razvoja, če so ti ukrepi v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(59)

Nobena določba v tej direktivi ne bi smela preprečiti uvedbe ali uveljavitve ukrepov, potrebnih za varovanje javnega reda, javne morale, javne varnosti, zdravja, življenja ljudi in živali, ohranitve rastlinskega življenja, ali drugih okoljskih ukrepov, zlasti zaradi trajnostnega razvoja, če so ti ukrepi v skladu s PDEU.

| (60) | Da bi med izvajanjem postopka zagotovili zaupnost, javni naročniki in naročniki ter gospodarski subjekti ne bi smeli razkriti informacij, ki so označene kot zaupne. V primeru neupoštevanja te obveznosti bi morale biti uvedene ustrezne sankcije, kakor in kolikor so določene po civilnem ali upravnem pravu držav članic. |
| --- | --- |

(60)

Da bi med izvajanjem postopka zagotovili zaupnost, javni naročniki in naročniki ter gospodarski subjekti ne bi smeli razkriti informacij, ki so označene kot zaupne. V primeru neupoštevanja te obveznosti bi morale biti uvedene ustrezne sankcije, kakor in kolikor so določene po civilnem ali upravnem pravu držav članic.

| (61) | Države članice bi morale zaradi preprečevanja goljufij, favoriziranja, korupcije in nasprotij interesov sprejeti ustrezna pravila, s katerimi bi zagotovile transparentnost postopka podeljevanja koncesij ter enako obravnavo vseh kandidatov in ponudnikov. S takšnimi ukrepi bi morali zlasti odpraviti nasprotje interesov in druge resne nepravilnosti. |
| --- | --- |

(61)

Države članice bi morale zaradi preprečevanja goljufij, favoriziranja, korupcije in nasprotij interesov sprejeti ustrezna pravila, s katerimi bi zagotovile transparentnost postopka podeljevanja koncesij ter enako obravnavo vseh kandidatov in ponudnikov. S takšnimi ukrepi bi morali zlasti odpraviti nasprotje interesov in druge resne nepravilnosti.

| (62) | Javni naročniki in naročniki bi morali biti obvezani, da upoštevajo minimalni rok za prejem vlog in ponudb, tako da jih bodo lahko oddali vsi zainteresirani gospodarski subjekti. |
| --- | --- |

(62)

Javni naročniki in naročniki bi morali biti obvezani, da upoštevajo minimalni rok za prejem vlog in ponudb, tako da jih bodo lahko oddali vsi zainteresirani gospodarski subjekti.

| (63) | Izbira sorazmernih, nediskriminatornih in poštenih pogojev za sodelovanje gospodarskih subjektov in njihova uporaba sta bistveni za dejanski dostop subjektov do gospodarskih priložnosti, ki jih nudijo koncesije. Zlasti možnost, da lahko kandidat uporabi tudi zmogljivosti drugih subjektov, je lahko odločilna za sodelovanje MSP. Zato je primerno določiti, da bi se morali pogoji za sodelovanje nanašati izključno na strokovno in tehnično sposobnost ter na finančni in ekonomski položaj gospodarskih subjektov in biti povezani s predmetom pogodbe, da bi jih bilo treba objaviti v obvestilu o koncesiji in da gospodarskemu subjektu, razen v izjemnih okoliščinah, ne smejo preprečiti, da bi uporabil zmogljivosti drugih subjektov, ne glede na pravno razmerje med njim in temi subjekti, če gospodarski subjekt javnemu naročniku ali naročniku dokaže, da bo imel na voljo potrebna sredstva. |
| --- | --- |

(63)

Izbira sorazmernih, nediskriminatornih in poštenih pogojev za sodelovanje gospodarskih subjektov in njihova uporaba sta bistveni za dejanski dostop subjektov do gospodarskih priložnosti, ki jih nudijo koncesije. Zlasti možnost, da lahko kandidat uporabi tudi zmogljivosti drugih subjektov, je lahko odločilna za sodelovanje MSP. Zato je primerno določiti, da bi se morali pogoji za sodelovanje nanašati izključno na strokovno in tehnično sposobnost ter na finančni in ekonomski položaj gospodarskih subjektov in biti povezani s predmetom pogodbe, da bi jih bilo treba objaviti v obvestilu o koncesiji in da gospodarskemu subjektu, razen v izjemnih okoliščinah, ne smejo preprečiti, da bi uporabil zmogljivosti drugih subjektov, ne glede na pravno razmerje med njim in temi subjekti, če gospodarski subjekt javnemu naročniku ali naročniku dokaže, da bo imel na voljo potrebna sredstva.

| (64) | Poleg tega bi bilo treba javnim naročnikom ali naročnikom zaradi boljše vključitve socialnih in okoljskih vidikov v postopke podeljevanja koncesij omogočiti, da uporabljajo merila za podelitev ali pogoje za izvajanje koncesij v zvezi z gradnjami ali storitvami, ki jih je treba zagotoviti v okviru koncesijske pogodbe, in sicer v vseh pogledih in fazah njihove življenjske dobe, od pridobivanja surovin za proizvod do faze njegove odstranitve, vključno z dejavniki, povezanimi z določenim postopkom proizvodnje, dobave ali trgovanja s temi gradnjami ali storitvami ali določenimi postopki v poznejši fazi njihove življenjske dobe, tudi če ti dejavniki fizično niso del njih. Merila in pogoji v zvezi s takim postopkom proizvodnje ali dobave so na primer, da se storitve, ki so predmet koncesije, zagotavljajo z uporabo energetsko učinkovitih naprav. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije to zajema tudi merila za podelitev ali pogoje za izvajanje koncesije, ki zadevajo uporabo proizvodov pravične trgovine med izvajanjem koncesije, ki jo je treba podeliti. Merila in pogoji, ki zadevajo trgovanje in njegove pogoje, se lahko na primer nanašajo na zahtevo, da se podizvajalcem plačata minimalna cena in cenovna premija. Pogoji za izvajanje koncesije, ki se nanašajo na okoljske vidike, lahko na primer vključujejo zmanjševanje količine odpadkov ali učinkovitost virov. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega bi bilo treba javnim naročnikom ali naročnikom zaradi boljše vključitve socialnih in okoljskih vidikov v postopke podeljevanja koncesij omogočiti, da uporabljajo merila za podelitev ali pogoje za izvajanje koncesij v zvezi z gradnjami ali storitvami, ki jih je treba zagotoviti v okviru koncesijske pogodbe, in sicer v vseh pogledih in fazah njihove življenjske dobe, od pridobivanja surovin za proizvod do faze njegove odstranitve, vključno z dejavniki, povezanimi z določenim postopkom proizvodnje, dobave ali trgovanja s temi gradnjami ali storitvami ali določenimi postopki v poznejši fazi njihove življenjske dobe, tudi če ti dejavniki fizično niso del njih. Merila in pogoji v zvezi s takim postopkom proizvodnje ali dobave so na primer, da se storitve, ki so predmet koncesije, zagotavljajo z uporabo energetsko učinkovitih naprav. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije to zajema tudi merila za podelitev ali pogoje za izvajanje koncesije, ki zadevajo uporabo proizvodov pravične trgovine med izvajanjem koncesije, ki jo je treba podeliti. Merila in pogoji, ki zadevajo trgovanje in njegove pogoje, se lahko na primer nanašajo na zahtevo, da se podizvajalcem plačata minimalna cena in cenovna premija. Pogoji za izvajanje koncesije, ki se nanašajo na okoljske vidike, lahko na primer vključujejo zmanjševanje količine odpadkov ali učinkovitost virov.

| (65) | Merila za podelitev ali pogoje za izvajanje koncesij, ki zadevajo socialne vidike proizvodnega postopka, bi bilo treba uporabljati v skladu z Direktivo 96/71/ES, kakor jo razlaga Sodišče Evropske unije, ter jih ne bi smeli izbrati ali uporabljati na način, ki je neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki so pogodbenice Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA) ali sporazumov o prosti trgovini, katerih pogodbenica je Unija. Zato bi morale zahteve v zvezi z osnovnimi delovnimi pogoji, ki jih ureja Direktiva 96/71/ES, npr. minimalnimi plačami, ostati na ravni, ki jo določajo nacionalna zakonodaja ali kolektivne pogodbe, ki se uporabljajo v skladu s pravom Unije v okviru navedene direktive. Pogoji za izvajanje koncesij so lahko namenjeni tudi boljšemu izvajanju ukrepov za spodbujanje enakosti žensk in moških pri delu, večji udeležbi žensk na trgu dela in usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, varstvu okolja ali dobremu počutju živali, vsebinski skladnosti s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD) ter zaposlovanju večjega števila prikrajšanih oseb, kot je potrebno v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(65)

Merila za podelitev ali pogoje za izvajanje koncesij, ki zadevajo socialne vidike proizvodnega postopka, bi bilo treba uporabljati v skladu z Direktivo 96/71/ES, kakor jo razlaga Sodišče Evropske unije, ter jih ne bi smeli izbrati ali uporabljati na način, ki je neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki so pogodbenice Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA) ali sporazumov o prosti trgovini, katerih pogodbenica je Unija. Zato bi morale zahteve v zvezi z osnovnimi delovnimi pogoji, ki jih ureja Direktiva 96/71/ES, npr. minimalnimi plačami, ostati na ravni, ki jo določajo nacionalna zakonodaja ali kolektivne pogodbe, ki se uporabljajo v skladu s pravom Unije v okviru navedene direktive. Pogoji za izvajanje koncesij so lahko namenjeni tudi boljšemu izvajanju ukrepov za spodbujanje enakosti žensk in moških pri delu, večji udeležbi žensk na trgu dela in usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, varstvu okolja ali dobremu počutju živali, vsebinski skladnosti s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD) ter zaposlovanju večjega števila prikrajšanih oseb, kot je potrebno v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (66) | Ukrepi, namenjeni varovanju zdravja osebja, vključenega v postopek izvajanja koncesije, spodbujanju družbenega vključevanja prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebami, zadolženimi za izvajanje koncesije, ali usposabljanju na področju spretnosti, zahtevanih za zadevno koncesijo, so tudi lahko predmet meril za podelitev ali pogojev za izvajanje koncesije, če zadevajo gradnje ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu s koncesijo. Taka merila ali pogoji lahko na primer zadevajo zaposlovanje dolgotrajno brezposelnih ali izvajanje ukrepov usposabljanja brezposelnih ali mladih med izvajanjem koncesije, ki bo podeljena. Javni naročniki lahko v tehničnih specifikacijah navedejo take socialne zahteve, ki so neposredno značilne za zadevni proizvod ali storitev, npr. dostopnost za invalidne osebe ali oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom. |
| --- | --- |

(66)

Ukrepi, namenjeni varovanju zdravja osebja, vključenega v postopek izvajanja koncesije, spodbujanju družbenega vključevanja prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebami, zadolženimi za izvajanje koncesije, ali usposabljanju na področju spretnosti, zahtevanih za zadevno koncesijo, so tudi lahko predmet meril za podelitev ali pogojev za izvajanje koncesije, če zadevajo gradnje ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu s koncesijo. Taka merila ali pogoji lahko na primer zadevajo zaposlovanje dolgotrajno brezposelnih ali izvajanje ukrepov usposabljanja brezposelnih ali mladih med izvajanjem koncesije, ki bo podeljena. Javni naročniki lahko v tehničnih specifikacijah navedejo take socialne zahteve, ki so neposredno značilne za zadevni proizvod ali storitev, npr. dostopnost za invalidne osebe ali oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom.

| (67) | Tehnične in funkcionalne zahteve, ki jih pripravijo javni naročniki in naročniki, morajo omogočati odprtost koncesij konkurenci. V teh zahtevah bi morale biti opredeljene zahtevane značilnosti gradenj in/ali storitev, zajetih v koncesiji, v njih pa je lahko naveden določen postopek proizvodnje ali zagotavljanja zahtevanih gradenj ali storitev, pod pogojem, da so povezane s predmetom koncesije ter sorazmerne z njeno vrednostjo in cilji. V določenem postopku proizvodnje so lahko vključene zahteve v zvezi z dostopnostjo za invalidne osebe ali stopnjami okoljske učinkovitosti. Te tehnične in funkcionalne zahteve bi morale biti vključene v koncesijsko dokumentacijo ter ustrezati načeloma enake obravnave in transparentnosti. Sestaviti bi jih bilo treba tako, da se prepreči umetno omejevanje konkurence, zlasti z zahtevami, ki dajejo prednost določenemu gospodarskemu subjektu, ker navajajo ključne značilnosti blaga, storitev ali gradenj, ki jih ta gospodarski subjekt navadno zagotavlja. Vsekakor bi morali javni naročniki ali naročniki upoštevati ponudbe za gradnje in/ali storitve, vključno z blagom, povezanim s takšnimi gradnjami in storitvami, ki enako izpolnjujejo zahtevane značilnosti. |
| --- | --- |

(67)

Tehnične in funkcionalne zahteve, ki jih pripravijo javni naročniki in naročniki, morajo omogočati odprtost koncesij konkurenci. V teh zahtevah bi morale biti opredeljene zahtevane značilnosti gradenj in/ali storitev, zajetih v koncesiji, v njih pa je lahko naveden določen postopek proizvodnje ali zagotavljanja zahtevanih gradenj ali storitev, pod pogojem, da so povezane s predmetom koncesije ter sorazmerne z njeno vrednostjo in cilji. V določenem postopku proizvodnje so lahko vključene zahteve v zvezi z dostopnostjo za invalidne osebe ali stopnjami okoljske učinkovitosti. Te tehnične in funkcionalne zahteve bi morale biti vključene v koncesijsko dokumentacijo ter ustrezati načeloma enake obravnave in transparentnosti. Sestaviti bi jih bilo treba tako, da se prepreči umetno omejevanje konkurence, zlasti z zahtevami, ki dajejo prednost določenemu gospodarskemu subjektu, ker navajajo ključne značilnosti blaga, storitev ali gradenj, ki jih ta gospodarski subjekt navadno zagotavlja. Vsekakor bi morali javni naročniki ali naročniki upoštevati ponudbe za gradnje in/ali storitve, vključno z blagom, povezanim s takšnimi gradnjami in storitvami, ki enako izpolnjujejo zahtevane značilnosti.

| (68) | Koncesije so ponavadi dolgoročni, kompleksni dogovori, pri katerih koncesionar prevzame odgovornosti in tveganja, ki jih imajo navadno javni naročniki in naročniki ter so običajno v njihovi pristojnosti. Zato bi moralo biti javnim naročnikom in naročnikom dovoljeno, da ob upoštevanju te direktive ter načel transparentnosti in enake obravnave ohranijo določeno prožnost pri določitvi in organizaciji postopka izbire koncesionarja. Vendar je zaradi zagotovitve enake obravnave in transparentnosti med celotnim postopkom podelitve primerno določiti osnovna jamstva za postopek podelitve, med drugim za obveščanje o vrsti in obsegu koncesije, omejitev števila kandidatov, pošiljanje informacij kandidatom in ponudnikom ter razpoložljivost ustreznih evidenc. Treba je tudi določiti, da ni dovoljeno odstopati od prvotnih določil obvestila o koncesiji, da se prepreči nepravično obravnavanje morebitnih kandidatov. |
| --- | --- |

(68)

Koncesije so ponavadi dolgoročni, kompleksni dogovori, pri katerih koncesionar prevzame odgovornosti in tveganja, ki jih imajo navadno javni naročniki in naročniki ter so običajno v njihovi pristojnosti. Zato bi moralo biti javnim naročnikom in naročnikom dovoljeno, da ob upoštevanju te direktive ter načel transparentnosti in enake obravnave ohranijo določeno prožnost pri določitvi in organizaciji postopka izbire koncesionarja. Vendar je zaradi zagotovitve enake obravnave in transparentnosti med celotnim postopkom podelitve primerno določiti osnovna jamstva za postopek podelitve, med drugim za obveščanje o vrsti in obsegu koncesije, omejitev števila kandidatov, pošiljanje informacij kandidatom in ponudnikom ter razpoložljivost ustreznih evidenc. Treba je tudi določiti, da ni dovoljeno odstopati od prvotnih določil obvestila o koncesiji, da se prepreči nepravično obravnavanje morebitnih kandidatov.

| (69) | Koncesije ne bi smele biti podeljene gospodarskim subjektom, ki so sodelovali v hudodelski združbi ali bili spoznani za krive korupcije, goljufije v škodo finančnih interesov Unije, terorističnih kaznivih dejanj, pranja denarja, financiranja terorizma ali trgovine z ljudmi. Državam članicam pa bi bilo treba v izjemnih primerih omogočiti odstopanje od teh obveznih izključitev, če je podelitev pogodbe neizogibna zaradi pomembnejših zahtev v splošnem interesu. Tudi neplačevanje davkov ali prispevkov za socialno varnost bi bilo treba sankcionirati z obvezno izključitvijo na ravni Unije. |
| --- | --- |

(69)

Koncesije ne bi smele biti podeljene gospodarskim subjektom, ki so sodelovali v hudodelski združbi ali bili spoznani za krive korupcije, goljufije v škodo finančnih interesov Unije, terorističnih kaznivih dejanj, pranja denarja, financiranja terorizma ali trgovine z ljudmi. Državam članicam pa bi bilo treba v izjemnih primerih omogočiti odstopanje od teh obveznih izključitev, če je podelitev pogodbe neizogibna zaradi pomembnejših zahtev v splošnem interesu. Tudi neplačevanje davkov ali prispevkov za socialno varnost bi bilo treba sankcionirati z obvezno izključitvijo na ravni Unije.

| (70) | Poleg tega bi bilo treba javnim naročnikom in naročnikom omogočiti tudi, da izključijo gospodarske subjekte, ki so se izkazali za nezanesljive, npr. zaradi hujših ali ponavljajočih se kršitev okoljskih ali socialnih obveznosti, vključno s pravili o dostopnosti za invalidne osebe, ali drugih hujših kršitev poklicnih pravil, kot so kršitve pravil konkurence ali pravic intelektualne lastnine. Pojasniti bi bilo treba, da se v primeru hujše kršitve poklicnih pravil lahko omaje integriteta gospodarskega subjekta, s čimer gospodarski subjekt postane neustrezen za podelitev koncesijske pogodbe, ne glede na to, ali ima sicer tehnične in ekonomske zmogljivosti za izvedbo pogodbe. Javni naročniki in naročniki bi morali prav tako imeti možnost domnevati, da je prišlo do hujših kršitev poklicnih pravil, če lahko pred končno in zavezujočo odločitvijo o obstoju razlogov za obvezno izključitev na kakršen koli ustrezen način dokažejo, da je gospodarski subjekt kršil svoje obveznosti, tudi obveznost plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, razen če nacionalno pravo ne določa drugače, pri čemer pa je treba upoštevati, da bodo odgovorni za posledice morebitne napačne odločitve. Javni naročniki in naročniki bi morali imeti tudi možnost izključitve kandidatov ali ponudnikov, če so se pri izvajanju prejšnjih koncesij ali drugih pogodb, sklenjenih z javnimi naročniki ali naročniki, pokazale večje pomanjkljivosti glede ključnih zahtev, na primer nezmožnost dobave ali izvedbe, velike pomanjkljivosti dobavljenega proizvoda ali opravljene storitve, zaradi katerih je bila neuporabna za predvideni namen, ali neustrezno ravnanje, ki povzroča resne dvome o zanesljivosti gospodarskega subjekta. V nacionalnem pravu bi moralo biti določeno najdaljše trajanje take izključitve. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega bi bilo treba javnim naročnikom in naročnikom omogočiti tudi, da izključijo gospodarske subjekte, ki so se izkazali za nezanesljive, npr. zaradi hujših ali ponavljajočih se kršitev okoljskih ali socialnih obveznosti, vključno s pravili o dostopnosti za invalidne osebe, ali drugih hujših kršitev poklicnih pravil, kot so kršitve pravil konkurence ali pravic intelektualne lastnine. Pojasniti bi bilo treba, da se v primeru hujše kršitve poklicnih pravil lahko omaje integriteta gospodarskega subjekta, s čimer gospodarski subjekt postane neustrezen za podelitev koncesijske pogodbe, ne glede na to, ali ima sicer tehnične in ekonomske zmogljivosti za izvedbo pogodbe. Javni naročniki in naročniki bi morali prav tako imeti možnost domnevati, da je prišlo do hujših kršitev poklicnih pravil, če lahko pred končno in zavezujočo odločitvijo o obstoju razlogov za obvezno izključitev na kakršen koli ustrezen način dokažejo, da je gospodarski subjekt kršil svoje obveznosti, tudi obveznost plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, razen če nacionalno pravo ne določa drugače, pri čemer pa je treba upoštevati, da bodo odgovorni za posledice morebitne napačne odločitve. Javni naročniki in naročniki bi morali imeti tudi možnost izključitve kandidatov ali ponudnikov, če so se pri izvajanju prejšnjih koncesij ali drugih pogodb, sklenjenih z javnimi naročniki ali naročniki, pokazale večje pomanjkljivosti glede ključnih zahtev, na primer nezmožnost dobave ali izvedbe, velike pomanjkljivosti dobavljenega proizvoda ali opravljene storitve, zaradi katerih je bila neuporabna za predvideni namen, ali neustrezno ravnanje, ki povzroča resne dvome o zanesljivosti gospodarskega subjekta. V nacionalnem pravu bi moralo biti določeno najdaljše trajanje take izključitve.

| (71) | Dopustiti pa bi bilo treba možnost, da gospodarski subjekti sprejmejo ukrepe za zagotavljanje ustreznosti, katerih namen je odprava posledic kaznivih dejanj ali kršitev ter učinkovito preprečevanje nadaljnjih primerov neustreznega ravnanja. Med temi ukrepi so lahko zlasti ukrepi v zvezi z osebjem in organizacijo, na primer prekinitev vseh stikov z osebami ali organizacijami, vpletenimi v kršitve, ustrezni ukrepi za reorganizacijo osebja, uvedba sistemov poročanja in nadzora, oblikovanje strukture notranje revizije za spremljanje skladnosti in sprejetje pravil o notranji odgovornosti in odškodninah. Če taki ukrepi zagotovijo dovolj jamstev, zadevni gospodarski subjekt ne bi smel biti več izključen zgolj zaradi teh razlogov. Gospodarskim subjektom bi bilo treba omogočiti, da zahtevajo preučitev ukrepov za zagotavljanje ustreznosti, ki so jih sprejeli, da bi lahko sodelovali v postopku podelitve koncesije. Vendar bi morale natančne postopkovne in materialne pogoje za uporabo v teh primerih določiti države članice. Zlasti bi se lahko same odločile, ali naj ustrezne ocene opravijo posamezni javni naročniki ali naročniki sami, ali pa za to nalogo pooblastijo druge organe na centralni ali decentralizirani ravni. |
| --- | --- |

(71)

Dopustiti pa bi bilo treba možnost, da gospodarski subjekti sprejmejo ukrepe za zagotavljanje ustreznosti, katerih namen je odprava posledic kaznivih dejanj ali kršitev ter učinkovito preprečevanje nadaljnjih primerov neustreznega ravnanja. Med temi ukrepi so lahko zlasti ukrepi v zvezi z osebjem in organizacijo, na primer prekinitev vseh stikov z osebami ali organizacijami, vpletenimi v kršitve, ustrezni ukrepi za reorganizacijo osebja, uvedba sistemov poročanja in nadzora, oblikovanje strukture notranje revizije za spremljanje skladnosti in sprejetje pravil o notranji odgovornosti in odškodninah. Če taki ukrepi zagotovijo dovolj jamstev, zadevni gospodarski subjekt ne bi smel biti več izključen zgolj zaradi teh razlogov. Gospodarskim subjektom bi bilo treba omogočiti, da zahtevajo preučitev ukrepov za zagotavljanje ustreznosti, ki so jih sprejeli, da bi lahko sodelovali v postopku podelitve koncesije. Vendar bi morale natančne postopkovne in materialne pogoje za uporabo v teh primerih določiti države članice. Zlasti bi se lahko same odločile, ali naj ustrezne ocene opravijo posamezni javni naročniki ali naročniki sami, ali pa za to nalogo pooblastijo druge organe na centralni ali decentralizirani ravni.

| (72) | Pomembno je, da pristojni nacionalni organi, kot so na primer delovne inšpekcije ali agencije za varstvo okolja, z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci upoštevajo veljavne obveznosti iz okoljskega, socialnega in delovnega prava, določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije. Zagotoviti je treba tudi določeno transparentnost v podizvajalski verigi, saj so na ta način javni naročniki in naročniki obveščeni o tem, kdo je prisoten na gradbiščih, na katerih se izvaja gradnja zanje, ali katera podjetja opravljajo storitve v stavbah, na infrastrukturi ali območjih, kot so mestne hiše, občinske šole, športni objekti, pristanišča ali avtoceste, za katera so javni naročniki odgovorni ali ki so pod njihovim nadzorom. Pojasniti bi bilo treba, da je za posredovanje zahtevanih informacij v vsakem primeru odgovoren koncesionar, bodisi na podlagi posebnih klavzul, ki jih bo vsak javni naročnik ali naročnik moral vključiti v vse postopke podelitve, bodisi na podlagi obveznosti, ki jih bodo države članice naložile koncesionarjem v obliki splošno veljavnih določb.
  Pojasniti bi morali tudi, da bi bilo treba pogoje, povezane z zagotavljanjem upoštevanja veljavnih obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določenih v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije, uporabiti vedno, kadar nacionalno pravo države članice določa mehanizem solidarne odgovornosti med podizvajalci in koncesionarjem. Poleg tega bi bilo treba izrecno navesti, da gredo države članice lahko še dlje, na primer tako, da razširijo obveznosti glede transparentnosti ali da javnim naročnikom ali naročnikom omogočijo oziroma od njih zahtevajo, da preverijo, da podizvajalci niso v nobeni od situacij, ki bi utemeljevala izključitev gospodarskih subjektov. Če se taki ukrepi uporabljajo za podizvajalce, bi bilo treba zagotoviti skladnost z določbami, ki se uporabljajo za koncesionarja; obstoj obveznih razlogov za izključitev bi tako pomenil, da mora koncesionar zamenjati zadevnega podizvajalca. Če se pri takem preverjanju izkaže, da obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, bi bilo treba pojasniti, da lahko javni naročniki ali naročniki zahtevajo zamenjavo. Izrecno pa bi bilo treba navesti tudi, da so javni naročniki ali naročniki lahko primorani zahtevati zamenjavo zadevnega podizvajalca, če bi bila v takih primerih obvezna izključitev koncesionarja. Prav tako bi bilo treba izrecno določiti, da lahko države članice v nacionalnem pravu še naprej določajo strožja pravila glede odgovornosti. |
| --- | --- |

(72)

Pomembno je, da pristojni nacionalni organi, kot so na primer delovne inšpekcije ali agencije za varstvo okolja, z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci upoštevajo veljavne obveznosti iz okoljskega, socialnega in delovnega prava, določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije. Zagotoviti je treba tudi določeno transparentnost v podizvajalski verigi, saj so na ta način javni naročniki in naročniki obveščeni o tem, kdo je prisoten na gradbiščih, na katerih se izvaja gradnja zanje, ali katera podjetja opravljajo storitve v stavbah, na infrastrukturi ali območjih, kot so mestne hiše, občinske šole, športni objekti, pristanišča ali avtoceste, za katera so javni naročniki odgovorni ali ki so pod njihovim nadzorom. Pojasniti bi bilo treba, da je za posredovanje zahtevanih informacij v vsakem primeru odgovoren koncesionar, bodisi na podlagi posebnih klavzul, ki jih bo vsak javni naročnik ali naročnik moral vključiti v vse postopke podelitve, bodisi na podlagi obveznosti, ki jih bodo države članice naložile koncesionarjem v obliki splošno veljavnih določb.

Pojasniti bi morali tudi, da bi bilo treba pogoje, povezane z zagotavljanjem upoštevanja veljavnih obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določenih v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije, uporabiti vedno, kadar nacionalno pravo države članice določa mehanizem solidarne odgovornosti med podizvajalci in koncesionarjem. Poleg tega bi bilo treba izrecno navesti, da gredo države članice lahko še dlje, na primer tako, da razširijo obveznosti glede transparentnosti ali da javnim naročnikom ali naročnikom omogočijo oziroma od njih zahtevajo, da preverijo, da podizvajalci niso v nobeni od situacij, ki bi utemeljevala izključitev gospodarskih subjektov. Če se taki ukrepi uporabljajo za podizvajalce, bi bilo treba zagotoviti skladnost z določbami, ki se uporabljajo za koncesionarja; obstoj obveznih razlogov za izključitev bi tako pomenil, da mora koncesionar zamenjati zadevnega podizvajalca. Če se pri takem preverjanju izkaže, da obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, bi bilo treba pojasniti, da lahko javni naročniki ali naročniki zahtevajo zamenjavo. Izrecno pa bi bilo treba navesti tudi, da so javni naročniki ali naročniki lahko primorani zahtevati zamenjavo zadevnega podizvajalca, če bi bila v takih primerih obvezna izključitev koncesionarja. Prav tako bi bilo treba izrecno določiti, da lahko države članice v nacionalnem pravu še naprej določajo strožja pravila glede odgovornosti.

| (73) | Javni naročniki ali naročniki bi morali ponudbe oceniti na podlagi enega ali več meril za podelitev. Merila za podelitev koncesij bi morala biti vedno skladna z nekaterimi splošnimi standardi, tako da bosta zagotovljeni transparentnost in enaka obravnava. Ti standardi se lahko nanašajo na dejavnike, ki niso zgolj gospodarski, temveč vplivajo na vrednost ponudbe z vidika javnega naročnika ali naročnika in mu omogočajo določitev skupne gospodarske koristi za javnega naročnika ali naročnika. Vsi morebitni kandidati ali ponudniki bi morali biti vnaprej seznanjeni z merili, ki bi morala biti povezana s predmetom pogodbe, javnemu naročniku ali naročniku pa ne bi smela zagotavljati neomejene svobodne izbire. Dopuščati bi morala učinkovito konkurenco ter vključevati zahteve, ki omogočajo učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki. Merila za podelitev lahko med drugim vključujejo okoljska ali socialna merila ali merila v zvezi z inovativnostjo. Javni naročniki ali naročniki bi morali tudi navesti merila za podelitev v padajočem zaporedju glede na pomembnost, da bi zagotovili enako obravnavo morebitnih ponudnikov, s tem ko bi jim omogočili seznanitev z vsemi elementi, ki jih morajo upoštevati pri pripravi ponudbe.
  Če javni naročnik ali naročnik prejme ponudbo, v kateri je predlagana inovativna rešitev z izjemno funkcionalno učinkovitostjo, ki je skrben javni naročnik ali naročnik ni mogel predvideti, lahko javni naročnik ali naročnik izjemoma spremeni vrstni red meril za podelitev in tako upošteva nove možnosti, ki jih ponuja ta inovativna rešitev, pod pogojem, da takšna sprememba zagotavlja enako obravnavo vseh dejanskih ali morebitnih ponudnikov z izdajo novega povabila k oddaji ponudb ali po potrebi z objavo novega obvestila o koncesiji. |
| --- | --- |

(73)

Javni naročniki ali naročniki bi morali ponudbe oceniti na podlagi enega ali več meril za podelitev. Merila za podelitev koncesij bi morala biti vedno skladna z nekaterimi splošnimi standardi, tako da bosta zagotovljeni transparentnost in enaka obravnava. Ti standardi se lahko nanašajo na dejavnike, ki niso zgolj gospodarski, temveč vplivajo na vrednost ponudbe z vidika javnega naročnika ali naročnika in mu omogočajo določitev skupne gospodarske koristi za javnega naročnika ali naročnika. Vsi morebitni kandidati ali ponudniki bi morali biti vnaprej seznanjeni z merili, ki bi morala biti povezana s predmetom pogodbe, javnemu naročniku ali naročniku pa ne bi smela zagotavljati neomejene svobodne izbire. Dopuščati bi morala učinkovito konkurenco ter vključevati zahteve, ki omogočajo učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki. Merila za podelitev lahko med drugim vključujejo okoljska ali socialna merila ali merila v zvezi z inovativnostjo. Javni naročniki ali naročniki bi morali tudi navesti merila za podelitev v padajočem zaporedju glede na pomembnost, da bi zagotovili enako obravnavo morebitnih ponudnikov, s tem ko bi jim omogočili seznanitev z vsemi elementi, ki jih morajo upoštevati pri pripravi ponudbe.

Če javni naročnik ali naročnik prejme ponudbo, v kateri je predlagana inovativna rešitev z izjemno funkcionalno učinkovitostjo, ki je skrben javni naročnik ali naročnik ni mogel predvideti, lahko javni naročnik ali naročnik izjemoma spremeni vrstni red meril za podelitev in tako upošteva nove možnosti, ki jih ponuja ta inovativna rešitev, pod pogojem, da takšna sprememba zagotavlja enako obravnavo vseh dejanskih ali morebitnih ponudnikov z izdajo novega povabila k oddaji ponudb ali po potrebi z objavo novega obvestila o koncesiji.

| (74) | Z elektronskimi informacijskimi in komunikacijskimi sredstvi se lahko zelo poenostavi objava koncesij ter povečajo učinkovitost, hitrost in transparentnost postopkov podeljevanja koncesij. Postala bi lahko standardna sredstva sporočanja in izmenjave informacij v postopkih podeljevanja koncesij, saj znatno povečujejo možnosti gospodarskih subjektov za sodelovanje v postopkih podeljevanja koncesij na celotnem notranjem trgu. |
| --- | --- |

(74)

Z elektronskimi informacijskimi in komunikacijskimi sredstvi se lahko zelo poenostavi objava koncesij ter povečajo učinkovitost, hitrost in transparentnost postopkov podeljevanja koncesij. Postala bi lahko standardna sredstva sporočanja in izmenjave informacij v postopkih podeljevanja koncesij, saj znatno povečujejo možnosti gospodarskih subjektov za sodelovanje v postopkih podeljevanja koncesij na celotnem notranjem trgu.

| (75) | Pri koncesijskih pogodbah gre običajno za dolgoročne in kompleksne tehnične in finančne dogovore, med veljavnostjo katerih se razmere spreminjajo. Zato je treba pojasniti pogoje, pod katerimi je treba zaradi spremenjene koncesije med njenim izvajanjem izvesti nov postopek podelitve koncesije, pri čemer je treba upoštevati zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije. Nov postopek podelitve koncesije se zahteva v primeru bistvenih sprememb prvotne koncesije, zlasti glede obsega in vsebine vzajemnih pravic ter obveznosti pogodbenih strank, vključno s porazdelitvijo pravic intelektualne lastnine. Take spremembe kažejo, da se nameravajo pogodbene stranke ponovno pogajati o ključnih določilih ali pogojih te koncesije. To velja zlasti, če bi spremenjeni pogoji, v primeru da bi veljali že za prvotni postopek, vplivali na rezultat postopka. Spremembe koncesije, zaradi katerih se le malo spremeni vrednost pogodbe do določene ravni vrednosti, bi morale biti vedno možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek podelitve koncesije. Zato in zaradi pravne varnosti bi bilo treba v tej direktivi določiti mejne vrednosti „de minimis“, pod katerimi nov postopek podelitve ni potreben. Spremembe koncesije nad temi mejnimi vrednostmi bi morale biti možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek podelitve koncesije, če so takšne spremembe v skladu z določenimi pogoji. To bi na primer lahko bilo v primeru sprememb – če so takšne spremembe v skladu z ustreznimi pogoji iz te direktive – ki so potrebne zaradi upoštevanja zahtev javnih naročnikov ali naročnikov, v zvezi z varnostnimi zahtevami in ob upoštevanju posebnosti določenih dejavnosti, kot je na primer upravljanje gorskih športnih in turističnih objektov, če se lahko zakonodaja spremeni zaradi upoštevanja povezanih tveganj. |
| --- | --- |

(75)

Pri koncesijskih pogodbah gre običajno za dolgoročne in kompleksne tehnične in finančne dogovore, med veljavnostjo katerih se razmere spreminjajo. Zato je treba pojasniti pogoje, pod katerimi je treba zaradi spremenjene koncesije med njenim izvajanjem izvesti nov postopek podelitve koncesije, pri čemer je treba upoštevati zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije. Nov postopek podelitve koncesije se zahteva v primeru bistvenih sprememb prvotne koncesije, zlasti glede obsega in vsebine vzajemnih pravic ter obveznosti pogodbenih strank, vključno s porazdelitvijo pravic intelektualne lastnine. Take spremembe kažejo, da se nameravajo pogodbene stranke ponovno pogajati o ključnih določilih ali pogojih te koncesije. To velja zlasti, če bi spremenjeni pogoji, v primeru da bi veljali že za prvotni postopek, vplivali na rezultat postopka. Spremembe koncesije, zaradi katerih se le malo spremeni vrednost pogodbe do določene ravni vrednosti, bi morale biti vedno možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek podelitve koncesije. Zato in zaradi pravne varnosti bi bilo treba v tej direktivi določiti mejne vrednosti „de minimis“, pod katerimi nov postopek podelitve ni potreben. Spremembe koncesije nad temi mejnimi vrednostmi bi morale biti možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek podelitve koncesije, če so takšne spremembe v skladu z določenimi pogoji. To bi na primer lahko bilo v primeru sprememb – če so takšne spremembe v skladu z ustreznimi pogoji iz te direktive – ki so potrebne zaradi upoštevanja zahtev javnih naročnikov ali naročnikov, v zvezi z varnostnimi zahtevami in ob upoštevanju posebnosti določenih dejavnosti, kot je na primer upravljanje gorskih športnih in turističnih objektov, če se lahko zakonodaja spremeni zaradi upoštevanja povezanih tveganj.

| (76) | Javni naročniki in naročniki so lahko soočeni z zunanjimi okoliščinami, ki jih ob podelitvi koncesije niso mogli predvideti, zlasti če se izvajanje koncesije nanaša na daljše obdobje. V takih primerih je potrebna določena prožnost, da je mogoče koncesijo prilagoditi tem okoliščinam brez novega postopka podelitve. Pojem nepredvidljivih okoliščin se nanaša na okoliščine, ki jih ni bilo mogoče napovedati, čeprav je javni naročnik ali naročnik ustrezno skrbno pripravil prvotno podelitev ter pri tem upošteval razpoložljiva sredstva, vrsto in značilnosti zadevnega projekta, dobro prakso na zadevnem področju in potrebo po zagotovitvi ustreznega razmerja med sredstvi, porabljenimi med pripravo podelitve koncesije, in njeno predvideno vrednostjo. Vendar to ne more veljati v primerih, ko se zaradi spremembe spremeni splošna narava koncesije, na primer če se gradnje, ki jih je treba izvesti, ali storitve, ki jih je treba opraviti, nadomestijo z drugimi ali če se bistveno spremeni vrsta koncesije, saj je v takem primeru mogoče predpostaviti hipotetičen vpliv na rezultat. Pri koncesijah, podeljenih za izvajanje dejavnosti, ki ni na seznamu iz Priloge II, povečanje vrednosti, ki ne zahteva novega postopka podeljevanja, ne bi smelo presegati 50 % vrednosti prvotne koncesije. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, bi morala ta omejitev veljati za vrednost posamezne spremembe. Te zaporedne spremembe ne bi smele biti namenjene obidu te direktive. |
| --- | --- |

(76)

Javni naročniki in naročniki so lahko soočeni z zunanjimi okoliščinami, ki jih ob podelitvi koncesije niso mogli predvideti, zlasti če se izvajanje koncesije nanaša na daljše obdobje. V takih primerih je potrebna določena prožnost, da je mogoče koncesijo prilagoditi tem okoliščinam brez novega postopka podelitve. Pojem nepredvidljivih okoliščin se nanaša na okoliščine, ki jih ni bilo mogoče napovedati, čeprav je javni naročnik ali naročnik ustrezno skrbno pripravil prvotno podelitev ter pri tem upošteval razpoložljiva sredstva, vrsto in značilnosti zadevnega projekta, dobro prakso na zadevnem področju in potrebo po zagotovitvi ustreznega razmerja med sredstvi, porabljenimi med pripravo podelitve koncesije, in njeno predvideno vrednostjo. Vendar to ne more veljati v primerih, ko se zaradi spremembe spremeni splošna narava koncesije, na primer če se gradnje, ki jih je treba izvesti, ali storitve, ki jih je treba opraviti, nadomestijo z drugimi ali če se bistveno spremeni vrsta koncesije, saj je v takem primeru mogoče predpostaviti hipotetičen vpliv na rezultat. Pri koncesijah, podeljenih za izvajanje dejavnosti, ki ni na seznamu iz Priloge II, povečanje vrednosti, ki ne zahteva novega postopka podeljevanja, ne bi smelo presegati 50 % vrednosti prvotne koncesije. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, bi morala ta omejitev veljati za vrednost posamezne spremembe. Te zaporedne spremembe ne bi smele biti namenjene obidu te direktive.

| (77) | V skladu z načeloma enake obravnave in transparentnosti se uspešen ponudnik ne bi smel – če je koncesija na primer odpovedana zaradi pomanjkljivega izvajanja – nadomestiti z drugim gospodarskim subjektom brez ponovnega odprtja koncesije konkurenci. Pri uspešnem ponudniku, ki izvaja koncesijo, pa lahko – zlasti če je bila koncesija podeljena skupini gospodarskih subjektov – med izvajanjem koncesije pride do nekaterih strukturnih sprememb, kot so izključno notranje reorganizacije, prevzemi, združitve in pripojitve ali nesolventnost. Zaradi takih strukturnih sprememb ne bi smeli biti samodejno potrebni novi postopki podelitve koncesije, ki jo izvaja zadevni ponudnik. |
| --- | --- |

(77)

V skladu z načeloma enake obravnave in transparentnosti se uspešen ponudnik ne bi smel – če je koncesija na primer odpovedana zaradi pomanjkljivega izvajanja – nadomestiti z drugim gospodarskim subjektom brez ponovnega odprtja koncesije konkurenci. Pri uspešnem ponudniku, ki izvaja koncesijo, pa lahko – zlasti če je bila koncesija podeljena skupini gospodarskih subjektov – med izvajanjem koncesije pride do nekaterih strukturnih sprememb, kot so izključno notranje reorganizacije, prevzemi, združitve in pripojitve ali nesolventnost. Zaradi takih strukturnih sprememb ne bi smeli biti samodejno potrebni novi postopki podelitve koncesije, ki jo izvaja zadevni ponudnik.

| (78) | Javnim naročnikom in naročnikom bi bilo treba omogočiti, da predvidijo spremembe koncesije s klavzulami o pregledu ali opcijskimi klavzulami, vendar jim take klavzule ne bi smele omogočiti neomejene proste presoje. Zato bi bilo treba v tej direktivi določiti, v kakšnem obsegu je mogoče spremembe predvideti že v prvotni koncesiji. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko dovolj jasno oblikovane klavzule o pregledu ali opcijske klavzule določajo na primer indeksacijo cen ali, denimo, zagotovijo, da je oprema za komunikacijo, ki se dobavi v določenem obdobju, še naprej ustrezna, tudi v primeru spreminjajočih se komunikacijskih protokolov ali drugih tehnoloških sprememb. Z dovolj jasnimi klavzulami bi moralo biti mogoče določiti tudi prilagoditve koncesije, potrebne zaradi tehničnih težav, ki se pojavijo med obratovanjem ali vzdrževanjem. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da bi koncesije lahko na primer zajemale redno vzdrževanje in določale izredna vzdrževalna dela, ki bi lahko postala potrebna za zagotovitev neprekinjenega opravljanja javne storitve. |
| --- | --- |

(78)

Javnim naročnikom in naročnikom bi bilo treba omogočiti, da predvidijo spremembe koncesije s klavzulami o pregledu ali opcijskimi klavzulami, vendar jim take klavzule ne bi smele omogočiti neomejene proste presoje. Zato bi bilo treba v tej direktivi določiti, v kakšnem obsegu je mogoče spremembe predvideti že v prvotni koncesiji. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko dovolj jasno oblikovane klavzule o pregledu ali opcijske klavzule določajo na primer indeksacijo cen ali, denimo, zagotovijo, da je oprema za komunikacijo, ki se dobavi v določenem obdobju, še naprej ustrezna, tudi v primeru spreminjajočih se komunikacijskih protokolov ali drugih tehnoloških sprememb. Z dovolj jasnimi klavzulami bi moralo biti mogoče določiti tudi prilagoditve koncesije, potrebne zaradi tehničnih težav, ki se pojavijo med obratovanjem ali vzdrževanjem. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da bi koncesije lahko na primer zajemale redno vzdrževanje in določale izredna vzdrževalna dela, ki bi lahko postala potrebna za zagotovitev neprekinjenega opravljanja javne storitve.

| (79) | Javni naročniki in naročniki so lahko soočeni z razmerami, zaradi katerih so potrebne dodatne gradnje ali storitve. V takih primerih bi morala biti upravičena sprememba prvotne koncesije brez novega postopka podelitve koncesije, če so izpolnjeni pogoji iz te direktive. |
| --- | --- |

(79)

Javni naročniki in naročniki so lahko soočeni z razmerami, zaradi katerih so potrebne dodatne gradnje ali storitve. V takih primerih bi morala biti upravičena sprememba prvotne koncesije brez novega postopka podelitve koncesije, če so izpolnjeni pogoji iz te direktive.

| (80) | Včasih so javni naročniki in naročniki soočeni z razmerami, zaradi katerih morajo predčasno odpovedati koncesijo, da bi izpolnili obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije na področju koncesij. Države članice bi morale zato zagotoviti, da imajo javni naročniki in naročniki možnost, da pod pogoji, določenimi v nacionalnem pravu, odpovejo koncesijo med njeno veljavnostjo, če to zahteva pravo Unije. |
| --- | --- |

(80)

Včasih so javni naročniki in naročniki soočeni z razmerami, zaradi katerih morajo predčasno odpovedati koncesijo, da bi izpolnili obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije na področju koncesij. Države članice bi morale zato zagotoviti, da imajo javni naročniki in naročniki možnost, da pod pogoji, določenimi v nacionalnem pravu, odpovejo koncesijo med njeno veljavnostjo, če to zahteva pravo Unije.

| (81) | Da se zagotovita ustrezno sodno varstvo kandidatov in ponudnikov v postopkih podelitve koncesij ter učinkovito uveljavljanje te direktive in načel PDEU, bi bilo treba Direktivo Sveta 89/665/EGS (16) ter Direktivo Sveta 92/13/EGS (17) uporabljati tudi za koncesije za storitve in koncesije za gradnje, ki jih podelijo javni naročniki in naročniki. Direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(81)

Da se zagotovita ustrezno sodno varstvo kandidatov in ponudnikov v postopkih podelitve koncesij ter učinkovito uveljavljanje te direktive in načel PDEU, bi bilo treba Direktivo Sveta 89/665/EGS (16) ter Direktivo Sveta 92/13/EGS (17) uporabljati tudi za koncesije za storitve in koncesije za gradnje, ki jih podelijo javni naročniki in naročniki. Direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (82) | Obdelavo osebnih podatkov v skladu s to direktivo bi morala urejati Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (18). |
| --- | --- |

(82)

Obdelavo osebnih podatkov v skladu s to direktivo bi morala urejati Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (18).

| (83) | Države članice morajo dosledno in sistematično spremljati izvajanje in delovanje pravil o podeljevanju koncesijskih pogodb, da se zagotovi učinkovita in enotna uporaba prava Unije. |
| --- | --- |

(83)

Države članice morajo dosledno in sistematično spremljati izvajanje in delovanje pravil o podeljevanju koncesijskih pogodb, da se zagotovi učinkovita in enotna uporaba prava Unije.

| (84) | Komisija bi morala preučiti ekonomske učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti, določenih v tej direktivi, na notranji trg, zlasti glede dejavnikov, kot so čezmejno podeljevanje pogodb, udeležba MSP in transakcijski stroški, ter ekonomske učinke izključitve, določene v členu 12, ob upoštevanju posebnih struktur v vodnem sektorju. Komisija bi morala o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2019. V skladu s členom XXIV(7) Sporazuma GPA se bodo nadaljnja pogajanja o njem začela tri leta po začetku njegove veljavnosti, nato pa bodo potekala v rednih presledkih. Pri tem bi bilo treba v okviru pogajanj na podlagi Sporazuma GPA preučiti ustreznost ravni mejnih vrednosti, pri čemer se upošteva vpliv inflacije in transakcijskih stroškov. Kjer je to mogoče in ustrezno, Komisija presodi, ali bi v naslednjem krogu pogajanj predlagala zvišanje mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA. Pri spremembi mejnih vrednosti bi moral poročilu Komisije po potrebi slediti zakonodajni predlog o spremembi mejne vrednosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(84)

Komisija bi morala preučiti ekonomske učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti, določenih v tej direktivi, na notranji trg, zlasti glede dejavnikov, kot so čezmejno podeljevanje pogodb, udeležba MSP in transakcijski stroški, ter ekonomske učinke izključitve, določene v členu 12, ob upoštevanju posebnih struktur v vodnem sektorju. Komisija bi morala o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2019. V skladu s členom XXIV(7) Sporazuma GPA se bodo nadaljnja pogajanja o njem začela tri leta po začetku njegove veljavnosti, nato pa bodo potekala v rednih presledkih. Pri tem bi bilo treba v okviru pogajanj na podlagi Sporazuma GPA preučiti ustreznost ravni mejnih vrednosti, pri čemer se upošteva vpliv inflacije in transakcijskih stroškov. Kjer je to mogoče in ustrezno, Komisija presodi, ali bi v naslednjem krogu pogajanj predlagala zvišanje mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA. Pri spremembi mejnih vrednosti bi moral poročilu Komisije po potrebi slediti zakonodajni predlog o spremembi mejne vrednosti iz te direktive.

| (85) | Za prilagoditev hitremu tehničnemu, ekonomskemu in regulativnemu razvoju bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pregledom seznama aktov iz Priloge III, pregledom postopkov za metode izračunavnja v zvezi z mejno vrednostjo ter redno revidiranje mejne vrednosti same, spreminjanjem sklicevanj na nomenklaturo CPV ter prilagajanje aktov iz Priloge X. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(85)

Za prilagoditev hitremu tehničnemu, ekonomskemu in regulativnemu razvoju bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pregledom seznama aktov iz Priloge III, pregledom postopkov za metode izračunavnja v zvezi z mejno vrednostjo ter redno revidiranje mejne vrednosti same, spreminjanjem sklicevanj na nomenklaturo CPV ter prilagajanje aktov iz Priloge X. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (86) | Za zagotovitev enotnih pogojev v zvezi s postopkom priprave in pošiljanja obvestil ter pošiljanja in objavljanja podatkov iz prilog V, VII in VIII bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Za sprejetje izvedbenih aktov, ki nimajo nobenega finančnega učinka niti ne vplivajo na vrsto in obseg obveznosti, ki izhajajo iz te direktive, bi se moral uporabiti svetovalni postopek. Nasprotno, ti akti imajo samo upravni namen in naj bi omogočali lažjo uporabo pravil iz te direktive. |
| --- | --- |

(86)

Za zagotovitev enotnih pogojev v zvezi s postopkom priprave in pošiljanja obvestil ter pošiljanja in objavljanja podatkov iz prilog V, VII in VIII bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Za sprejetje izvedbenih aktov, ki nimajo nobenega finančnega učinka niti ne vplivajo na vrsto in obseg obveznosti, ki izhajajo iz te direktive, bi se moral uporabiti svetovalni postopek. Nasprotno, ti akti imajo samo upravni namen in naj bi omogočali lažjo uporabo pravil iz te direktive.

| (87) | Ker cilja te direktive, in sicer uskladiti zakone in druge predpise držav članic, ki se uporabljajo za nekatere koncesijske postopke, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lahko ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(87)

Ker cilja te direktive, in sicer uskladiti zakone in druge predpise držav članic, ki se uporabljajo za nekatere koncesijske postopke, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lahko ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (88) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov v primeru te direktive upravičena – |
| --- | --- |

(88)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov v primeru te direktive upravičena –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

| NASLOV I: | PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE, NAČELA IN OPREDELITEV POJMOV |
| --- | --- |

NASLOV I:

| POGLAVJE I: | Področje uporabe, splošna načela in opredelitev pojmov |
| --- | --- |

POGLAVJE I:

| ODDELEK I: | PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE, SPLOŠNA NAČELA, OPREDELITEV POJMOV IN MEJNA VREDNOST |
| --- | --- |

ODDELEK I:

| Člen 1: | Predmet urejanja in področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 1:

| Člen 2: | Načelo samostojnega upravljanja s strani javnih organov |
| --- | --- |

Člen 2:

| Člen 3: | Načela enake obravnave, nediskriminacije in transparentnosti |
| --- | --- |

Člen 3:

| Člen 4: | Možnost, da države članice same opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena |
| --- | --- |

Člen 4:

| Člen 5: | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 5:

| Člen 6: | Javni naročniki |
| --- | --- |

Člen 6:

| Člen 7: | Naročniki |
| --- | --- |

Člen 7:

| Člen 8: | Mejna vrednost in metode za izračun ocenjene vrednosti koncesij |
| --- | --- |

Člen 8:

| Člen 9: | Revizija mejne vrednosti |
| --- | --- |

Člen 9:

| ODDELEK II: | IZKLJUČITVE |
| --- | --- |

ODDELEK II:

| Člen 10: | Izključitve, ki se uporabljajo za koncesije, ki jih podelijo javni naročniki in naročniki |
| --- | --- |

Člen 10:

| Člen 11: | Posebne izključitve na področju elektronskih telekomunikacij |
| --- | --- |

Člen 11:

| Člen 12: | Posebne izključitve na vodnem področju |
| --- | --- |

Člen 12:

| Člen 13: | Koncesije, ki se podelijo povezanemu podjetju |
| --- | --- |

Člen 13:

| Člen 14: | Koncesije, ki se podelijo skupnemu podjetju ali naročniku, ki je del skupnega podjetja |
| --- | --- |

Člen 14:

| Člen 15: | Sporočanje informacij s strani naročnikov |
| --- | --- |

Člen 15:

| Člen 16: | Izključitev dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci |
| --- | --- |

Člen 16:

| Člen 17: | Koncesije med subjekti v javnem sektorju |
| --- | --- |

Člen 17:

| ODDELEK III: | SPLOŠNE DOLOČBE |
| --- | --- |

ODDELEK III:

| Člen 18: | Trajanje koncesije |
| --- | --- |

Člen 18:

| Člen 19: | Socialne in druge posebne storitve |
| --- | --- |

Člen 19:

| Člen 20: | Mešane pogodbe |
| --- | --- |

Člen 20:

| Člen 21: | Mešane pogodbe, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike |
| --- | --- |

Člen 21:

| Člen 22: | Pogodbe, ki zajemajo dejavnosti iz Priloge II in druge dejavnosti |
| --- | --- |

Člen 22:

| Člen 23: | Koncesije, ki zajemajo dejavnosti iz Priloge II ter dejavnosti, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike |
| --- | --- |

Člen 23:

| ODDELEK IV: | POSEBNI PRIMERI |
| --- | --- |

ODDELEK IV:

| Člen 24: | Pridržane koncesije |
| --- | --- |

Člen 24:

| Člen 25: | Raziskovalne in razvojne storitve |
| --- | --- |

Člen 25:

| POGLAVJE II: | Načela |
| --- | --- |

POGLAVJE II:

| Člen 26: | Gospodarski subjekti |
| --- | --- |

Člen 26:

| Člen 27: | Nomenklature |
| --- | --- |

Člen 27:

| Člen 28: | Zaupnost |
| --- | --- |

Člen 28:

| Člen 29: | Pravila za sporočanje |
| --- | --- |

Člen 29:

| NASLOV II: | PRAVILA ZA PODELJEVANJE KONCESIJ: SPLOŠNA NAČELA IN POSTOPKOVNA JAMSTVA |
| --- | --- |

NASLOV II:

| POGLAVJE I: | Splošna načela |
| --- | --- |

POGLAVJE I:

| Člen 30: | Splošna načela |
| --- | --- |

Člen 30:

| Člen 31: | Obvestila o koncesijah |
| --- | --- |

Člen 31:

| Člen 32: | Obvestila o podelitvi koncesije |
| --- | --- |

Člen 32:

| Člen 33: | Oblika in način objave obvestil |
| --- | --- |

Člen 33:

| Člen 34: | Dostopnost koncesijske dokumentacije v elektronski obliki |
| --- | --- |

Člen 34:

| Člen 35: | Preprečevanje korupcije in nasprotij interesov |
| --- | --- |

Člen 35:

| POGLAVJE II: | Postopkovna jamstva |
| --- | --- |

POGLAVJE II:

| Člen 36: | Tehnične in funkcionalne zahteve |
| --- | --- |

Člen 36:

| Člen 37: | Postopkovna jamstva |
| --- | --- |

Člen 37:

| Člen 38: | Izbor in kvalitativna ocena kandidatov |
| --- | --- |

Člen 38:

| Člen 39: | Roki za prejem vlog in ponudb za koncesijo |
| --- | --- |

Člen 39:

| Člen 40: | Zagotavljanje informacij kandidatom in ponudnikom |
| --- | --- |

Člen 40:

| Člen 41: | Merila za podelitev |
| --- | --- |

Člen 41:

| NASLOV III: | PRAVILA ZA IZVAJANJE KONCESIJ |
| --- | --- |

NASLOV III:

| Člen 42: | Oddaja pogodb podizvajalcem |
| --- | --- |

Člen 42:

| Člen 43: | Spremembe pogodb med njihovo veljavnostjo |
| --- | --- |

Člen 43:

| Člen 44: | Odpoved koncesije |
| --- | --- |

Člen 44:

| Člen 45: | Spremljanje in poročanje |
| --- | --- |

Člen 45:

| NASLOV IV: | SPREMEMBE DIREKTIV 89/665/EGS in 92/13/EGS |
| --- | --- |

NASLOV IV:

| Člen 46: | Spremembe Direktive 89/665/EGS |
| --- | --- |

Člen 46:

| Člen 47: | Spremembe Direktive 92/13/EGS |
| --- | --- |

Člen 47:

| NASLOV V: | PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV V:

| Člen 48: | Izvajanje pooblastil |
| --- | --- |

Člen 48:

| Člen 49: | Nujni postopek |
| --- | --- |

Člen 49:

| Člen 50: | Postopek v odboru |
| --- | --- |

Člen 50:

| Člen 51: | Prenos |
| --- | --- |

Člen 51:

| Člen 52: | Prehodne določbe |
| --- | --- |

Člen 52:

| Člen 53: | Spremljanje in poročanje |
| --- | --- |

Člen 53:

| Člen 54: | Začetek veljavnosti |
| --- | --- |

Člen 54:

| Člen 55: | Naslovniki |
| --- | --- |

Člen 55:

| PRILOGE: | |
| --- | --- |

PRILOGE:

| PRILOGA I: | SEZNAM DEJAVNOSTI IZ TOČKE 7ČLENA 5 |
| --- | --- |

PRILOGA I:

| PRILOGA II: | DEJAVNOSTI, KI JIH IZVAJAJO NAROČNIKI IZ ČLENA 7 |
| --- | --- |

PRILOGA II:

| PRILOGA III: | SEZNAM PRAVNIH AKTOV UNIJE IZ TOČKE (b) ČLENA 7(2) |
| --- | --- |

PRILOGA III:

| PRILOGA IV: | STORITVE IZ ČLENA 19 |
| --- | --- |

PRILOGA IV:

| PRILOGA V: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O KONCESIJAH IZ ČLENA 31 |
| --- | --- |

PRILOGA V:

| PRILOGA VI: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V PREDHODNIH INFORMATIVNIH OBVESTILIH O KONCESIJAH ZA SOCIALNE IN DRUGE POSEBNE STORITVE, KAKOR JE DOLOČENO V ČLENU 31(3) |
| --- | --- |

PRILOGA VI:

| PRILOGA VII: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O PODELITVI KONCESIJE IZ ČLENA 32 |
| --- | --- |

PRILOGA VII:

| PRILOGA VIII: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O PODELITVI KONCESIJ ZA SOCIALNE IN DRUGE POSEBNE STORITVE, KAKOR JE DOLOČENO V ČLENU 32 |
| --- | --- |

PRILOGA VIII:

| PRILOGA IX: | ZNAČILNOSTI OBJAVE |
| --- | --- |

PRILOGA IX:

| PRILOGA X: | SEZNAM MEDNARODNIH SOCIALNIH IN OKOLJSKIH KONVENCIJ IZ ČLENA 30(3) |
| --- | --- |

PRILOGA X:

| PRILOGA XI: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O SPREMEMBAH KONCESIJE MED NJENO VELJAVNOSTJO V SKLADU S ČLENOM 43 |
| --- | --- |

PRILOGA XI:

NASLOV I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE, NAČELA IN OPREDELITEV POJMOV

POGLAVJE I

Področje uporabe, splošna načela in opredelitev pojmov

Oddelek I

Predmet urejanja, področje uporabe, splošna načela, opredelitev pojmov in mejna vrednost

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa pravila o postopkih naročanja, ki jih izvedejo javni naročniki in naročniki s koncesijami, katerih ocenjena vrednost ni manjša od mejnih vrednosti iz člena 8.

2.   Ta direktiva se uporablja za podeljevanje koncesij za gradnje ali storitve gospodarskim subjektom s strani:

| (a) | javnih naročnikov ali |
| --- | --- |

(a)

javnih naročnikov ali

| (b) | naročnikov, če so gradnje ali storitve namenjene za opravljanje ene od dejavnosti iz Priloge II. |
| --- | --- |

(b)

naročnikov, če so gradnje ali storitve namenjene za opravljanje ene od dejavnosti iz Priloge II.

3.   Pri uporabi te direktive se upošteva člen 346 PDEU.

4.   Sporazumi, sklepi ali drugi pravni instrumenti, ki urejajo prenos pooblastil in pristojnosti za izvajanje javnih nalog med javnimi naročniki ali naročniki oziroma skupinami javnih naročnikov ali naročnikov in ki ne določajo odplačnosti izvedbe pogodbe, se štejejo za zadevo notranje organizacije zadevne države članice in se ta direktiva zanje kot take ne uporablja.

Člen 2

Načelo samostojnega upravljanja s strani javnih organov

1.   Ta direktiva potrjuje načelo samostojnega upravljanja s strani nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov v skladu z nacionalnim pravom in pravom Unije. Ti organi sami odločajo, kako bodo najbolje upravljali izvajanje gradenj ali opravljanje storitev in zlasti zagotovili visoko raven kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti, enako obravnavo ter spodbujanje splošnega dostopa in pravic uporabnikov v javnih storitvah.

Ti organi se lahko odločijo, da svoje naloge v javnem interesu izvajajo z lastnimi sredstvi ali v sodelovanju z drugimi organi oziroma da njihovo izvajanje prenesejo na gospodarske subjekte.

2.   Ta direktiva ne vpliva na lastninskopravno ureditev v državah članicah. Zlasti ta direktiva ne predpisuje privatizacije javnih podjetij, ki zagotavljajo javne storitve.

Člen 3

Načela enake obravnave, nediskriminacije in transparentnosti

1.   Javni naročniki in naročniki obravnavajo gospodarske subjekte enako in nediskriminatorno ter delujejo transparentno in sorazmerno.

Postopek podelitve koncesije, vključno z oceno njene vrednosti, ni zasnovan z namenom, da bi bil izključen iz področja uporabe te direktive ali da bi neupravičeno zagotavljal boljšo oziroma slabšo obravnavo nekaterih gospodarskih subjektov ali nekaterih gradenj, blaga ali storitev.

2.   Javni naročniki in naročniki bi si morali prizadevati za zagotavljanje transparentnosti postopka podelitve in izvajanja pogodbe, ob upoštevanju člena 28.

Člen 4

Možnost, da države članice same opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena

1.   Ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, da v skladu s pravom Unije same opredelijo, kaj štejejo za storitve splošnega gospodarskega pomena, kako bi morale biti te storitve organizirane in financirane v skladu s pravili o državni pomoči in katere posebne obveznosti bi zanje morale veljati. Ta direktiva prav tako ne vpliva na to, kako države članice urejajo svoje sisteme socialne varnosti.

2.   Negospodarske storitve splošnega pomena ne spadajo v področje uporabe te direktive.

Člen 5

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „koncesije“ pomeni koncesije za gradnje ali koncesije za storitve, kakor je opredeljeno v točkah (a) in (b):






  (a) | „koncesija za gradnje“ pomeni pisno sklenjeno odplačno pogodbo, s katero eden ali več javnih naročnikov ali naročnikov izvedbo gradenj zaupa enemu ali več gospodarskim subjektom, pri čemer je nadomestilo zgolj pravica do uporabe gradenj, ki so predmet pogodbe, ali ta pravica skupaj s plačilom; |
| --- | --- | --- |

1.

„koncesije“ pomeni koncesije za gradnje ali koncesije za storitve, kakor je opredeljeno v točkah (a) in (b):

(a)

„koncesija za gradnje“ pomeni pisno sklenjeno odplačno pogodbo, s katero eden ali več javnih naročnikov ali naročnikov izvedbo gradenj zaupa enemu ali več gospodarskim subjektom, pri čemer je nadomestilo zgolj pravica do uporabe gradenj, ki so predmet pogodbe, ali ta pravica skupaj s plačilom;

| (b) | „koncesija za storitve“ pomeni pisno sklenjeno odplačno pogodbo, s katero eden ali več javnih naročnikov ali naročnikov opravljanje in upravljanje storitev, razen izvajanja gradenj iz točke (a), zaupa enemu ali več gospodarskim subjektom, pri čemer je nadomestilo zgolj pravica do uporabe storitev, ki so predmet pogodbe, ali ta pravica skupaj s plačilom. |
| --- | --- |

(b)

„koncesija za storitve“ pomeni pisno sklenjeno odplačno pogodbo, s katero eden ali več javnih naročnikov ali naročnikov opravljanje in upravljanje storitev, razen izvajanja gradenj iz točke (a), zaupa enemu ali več gospodarskim subjektom, pri čemer je nadomestilo zgolj pravica do uporabe storitev, ki so predmet pogodbe, ali ta pravica skupaj s plačilom.

Podelitev koncesije za gradnje ali storitve pomeni, da se operativno tveganje pri izvajanju teh gradenj ali storitev prenese na koncesionarja in vključuje tveganje, povezano s povpraševanjem, ali tveganje, povezano z dobavo, ali oboje. Šteje se, da koncesionar prevzame operativno tveganje, če pod običajnimi pogoji delovanja ni zagotovljeno, da se mu bodo povrnile naložbe ali stroški, ki nastanejo pri izvajanju gradenj ali storitev, ki so predmet koncesije. Del tveganja, ki se prenese na koncesionarja, vključuje dejansko izpostavljenost tržnim nepredvidljivostim, kar pomeni, da ocenjena morebitna izguba za koncesionarja ni zgolj nominalna ali zanemarljiva;

| 2. | „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali osebo javnega prava ali skupino teh oseb, tudi začasna združenja podjetij, ki na trgu ponujajo izvedbo gradenj in/ali gradbenega dela, dobavo blaga ali opravljanje storitev; |
| --- | --- |

2.

„gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali osebo javnega prava ali skupino teh oseb, tudi začasna združenja podjetij, ki na trgu ponujajo izvedbo gradenj in/ali gradbenega dela, dobavo blaga ali opravljanje storitev;

| 3. | „kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki je zaprosil za povabilo k sodelovanju ali je povabljen k sodelovanju v postopku podelitve koncesije; |
| --- | --- |

3.

„kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki je zaprosil za povabilo k sodelovanju ali je povabljen k sodelovanju v postopku podelitve koncesije;

| 4. | „ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki predloži ponudbo; |
| --- | --- |

4.

„ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki predloži ponudbo;

| 5. | „koncesionar“ pomeni gospodarski subjekt, ki mu je bila podeljena koncesija; |
| --- | --- |

5.

„koncesionar“ pomeni gospodarski subjekt, ki mu je bila podeljena koncesija;

| 6. | „pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje, vključno z informacijami, poslanimi ali shranjenimi z elektronskimi sredstvi; |
| --- | --- |

6.

„pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje, vključno z informacijami, poslanimi ali shranjenimi z elektronskimi sredstvi;

| 7. | „izvedba gradnje“ pomeni izvedbo ali projektiranje in izvedbo gradenj, povezanih z eno od dejavnosti iz Priloge I, ali gradbenega dela ali dokončanje gradbenega dela s katerimi koli sredstvi v skladu z zahtevami javnega naročnika ali naročnika, ki odločilno vpliva na vrsto ali projektiranje gradnje; |
| --- | --- |

7.

„izvedba gradnje“ pomeni izvedbo ali projektiranje in izvedbo gradenj, povezanih z eno od dejavnosti iz Priloge I, ali gradbenega dela ali dokončanje gradbenega dela s katerimi koli sredstvi v skladu z zahtevami javnega naročnika ali naročnika, ki odločilno vpliva na vrsto ali projektiranje gradnje;

| 8. | „gradnja“ pomeni zaključeno visoko ali nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju gospodarske ali tehnične funkcije; |
| --- | --- |

8.

„gradnja“ pomeni zaključeno visoko ali nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju gospodarske ali tehnične funkcije;

| 9. | „elektronska sredstva“ pomeni elektronsko opremo za obdelavo (vključno z digitalnim zgoščevanjem) in shranjevanje podatkov, ki se pošiljajo in prejemajo po žicah, z radijskimi valovi, z optičnimi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi; |
| --- | --- |

9.

„elektronska sredstva“ pomeni elektronsko opremo za obdelavo (vključno z digitalnim zgoščevanjem) in shranjevanje podatkov, ki se pošiljajo in prejemajo po žicah, z radijskimi valovi, z optičnimi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi;

| 10. | „izključne pravice“ pomeni pravice, ki jih z zakonom ali drugim objavljenim predpisom, ki je združljiv s Pogodbama, dodeli pristojni organ države članice in s katerimi se izvajanje dejavnosti omeji na enega gospodarskega subjekta, kar znatno vpliva na možnost drugih gospodarskih subjektov za opravljanje take dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

„izključne pravice“ pomeni pravice, ki jih z zakonom ali drugim objavljenim predpisom, ki je združljiv s Pogodbama, dodeli pristojni organ države članice in s katerimi se izvajanje dejavnosti omeji na enega gospodarskega subjekta, kar znatno vpliva na možnost drugih gospodarskih subjektov za opravljanje take dejavnosti;

| 11. | „posebne pravice“ pomeni pravice, ki jih z zakonom ali drugim objavljenim predpisom, ki je združljiv s Pogodbama, dodeli pristojni organ države članice in s katerimi se izvajanje dejavnosti omeji na več gospodarskih subjektov, kar znatno vpliva na možnost drugih gospodarskih subjektov za opravljanje take dejavnosti; |
| --- | --- |

11.

„posebne pravice“ pomeni pravice, ki jih z zakonom ali drugim objavljenim predpisom, ki je združljiv s Pogodbama, dodeli pristojni organ države članice in s katerimi se izvajanje dejavnosti omeji na več gospodarskih subjektov, kar znatno vpliva na možnost drugih gospodarskih subjektov za opravljanje take dejavnosti;

| 12. | „koncesijski dokument“ pomeni vsak dokument, ki ga pripravi ali ki ga navaja javni naročnik ali naročnik, da opiše ali določi elemente koncesije ali postopka, vključno z obvestilom o koncesiji, tehničnimi in funkcionalnimi zahtevami, predlaganimi pogoji koncesije, obliko dokumentov, ki jih predložijo kandidati in ponudniki, informacijami o splošno veljavnih obveznostih in vsemi dodatnimi dokumenti; |
| --- | --- |

12.

„koncesijski dokument“ pomeni vsak dokument, ki ga pripravi ali ki ga navaja javni naročnik ali naročnik, da opiše ali določi elemente koncesije ali postopka, vključno z obvestilom o koncesiji, tehničnimi in funkcionalnimi zahtevami, predlaganimi pogoji koncesije, obliko dokumentov, ki jih predložijo kandidati in ponudniki, informacijami o splošno veljavnih obveznostih in vsemi dodatnimi dokumenti;

| 13. | „inovacije“ pomeni uvedbo novega ali znatno izboljšanega blaga, storitve ali postopka, vključno – a ne izključno – s proizvodnjo, gradnjo ali gradbenim procesom, novo tržno metodo ali novo organizacijsko metodo v poslovni praksi, organizaciji delovnih mest ali zunanjih odnosih, katere namen je med drugim pomagati obvladovati družbene izzive ali podpreti strategijo Evropa 2020. |
| --- | --- |

13.

„inovacije“ pomeni uvedbo novega ali znatno izboljšanega blaga, storitve ali postopka, vključno – a ne izključno – s proizvodnjo, gradnjo ali gradbenim procesom, novo tržno metodo ali novo organizacijsko metodo v poslovni praksi, organizaciji delovnih mest ali zunanjih odnosih, katere namen je med drugim pomagati obvladovati družbene izzive ali podpreti strategijo Evropa 2020.

Člen 6

Javni naročniki

1.   V tej direktivi „javni naročniki“ pomeni državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takih organov ali oseb javnega prava, ki izvajajo eno od dejavnosti iz Priloge II in podeljujejo koncesijo za izvajanje ene od teh dejavnosti.

2.   „Regionalni organi“ vključuje vse organe upravnih enot z nepopolnega seznama NUTS 1 in 2 iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (20).

3.   „Lokalni organi“ vključuje vse organe upravnih enot na ravni NUTS 3 in manjših upravnih enot iz Uredbe (ES) št. 1059/2003.

4.   „Osebe javnega prava“ pomeni osebe, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | ustanovljene so s posebnim namenom, da zadovoljujejo potrebe splošnega interesa, ki niso industrijske ali poslovne narave; |
| --- | --- |

(a)

ustanovljene so s posebnim namenom, da zadovoljujejo potrebe splošnega interesa, ki niso industrijske ali poslovne narave;

| (b) | so pravne osebe in |
| --- | --- |

(b)

so pravne osebe in

| (c) | jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava, ali so pod upravljavskim nadzorom teh oseb ali organov, ali imajo upravni, vodstveni ali nadzorni organ, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(c)

jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava, ali so pod upravljavskim nadzorom teh oseb ali organov, ali imajo upravni, vodstveni ali nadzorni organ, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava.

Člen 7

Naročniki

1.   V tej direktivi „naročniki“ pomeni subjekte, ki izvajajo eno od dejavnosti iz Priloge II in podeljujejo koncesije za izvajanje ene od teh dejavnosti, in sicer:

| (a) | državni, regionalni ali lokalni organi, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takih organov ali oseb javnega prava; |
| --- | --- |

(a)

državni, regionalni ali lokalni organi, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takih organov ali oseb javnega prava;

| (b) | javna podjetja, kakor so opredeljena v odstavku 4 tega člena; |
| --- | --- |

(b)

javna podjetja, kakor so opredeljena v odstavku 4 tega člena;

| (c) | subjekti, ki niso navedeni v točkah (a) in (b) tega odstavka, vendar delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki so jim dodeljene za izvajanje ene od dejavnosti iz Priloge II. |
| --- | --- |

(c)

subjekti, ki niso navedeni v točkah (a) in (b) tega odstavka, vendar delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki so jim dodeljene za izvajanje ene od dejavnosti iz Priloge II.

2.   Subjekti, ki so jim bile posebne ali izključne pravice dodeljene po postopku, v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti in je njihova dodelitev temeljila na objektivnih merilih, se ne štejejo za naročnike v smislu točke (c) odstavka 1. Ti postopki vključujejo:

| (a) | postopke naročanja s predhodnim javnim razpisom v skladu z Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21) in Direktivo 2014/25/EU, Direktivo 2009/81/ES ali to direktivo; |
| --- | --- |

(a)

postopke naročanja s predhodnim javnim razpisom v skladu z Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21) in Direktivo 2014/25/EU, Direktivo 2009/81/ES ali to direktivo;

| (b) | postopke na podlagi drugih pravnih aktov Unije iz Priloge III, ki zagotavljajo ustrezno predhodno transparentnost za izdajo dovoljenj na podlagi objektivnih meril. |
| --- | --- |

(b)

postopke na podlagi drugih pravnih aktov Unije iz Priloge III, ki zagotavljajo ustrezno predhodno transparentnost za izdajo dovoljenj na podlagi objektivnih meril.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 48 v zvezi s spreminjanjem seznama pravnih aktov Unije iz Priloge III, kadar je to potrebno zaradi razveljavitve ali spremembe takšnih aktov ali zaradi sprejetja novih aktov.

4.   „Javno podjetje“ je vsako podjetje, nad katerim imajo lahko javni naročniki neposredno ali posredno prevladujoč vpliv zaradi njegovega lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki urejajo njegovo poslovanje.

Domneva se, da imajo javni naročniki prevladujoč vpliv v vseh naslednjih primerih, v katerih:

| (a) | imajo neposredno ali posredno v lasti večino vpisanega kapitala podjetja; |
| --- | --- |

(a)

imajo neposredno ali posredno v lasti večino vpisanega kapitala podjetja;

| (b) | neposredno ali posredno nadzirajo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih izda podjetje; |
| --- | --- |

(b)

neposredno ali posredno nadzirajo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih izda podjetje;

| (c) | lahko neposredno ali posredno imenujejo več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja. |
| --- | --- |

(c)

lahko neposredno ali posredno imenujejo več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja.

Člen 8

Mejna vrednost in metode za izračun ocenjene vrednosti koncesij

1.   Ta direktiva se uporablja za koncesije, katerih vrednost je enaka ali večja od 5 186 000 EUR.

2.   Vrednost koncesije je celotni promet koncesionarja brez DDV med trajanjem pogodbe, ki ga oceni javni naročnik ali naročnik, kot nadomestilo za gradnje in storitve, ki so predmet koncesije, pa tudi za blago, povezano s takšnimi gradnjami in storitvami.

Navedena ocena velja, ko je poslano obvestilo o koncesiji, oziroma, če takšno obvestilo ni predvideno, ko javni naročnik ali naročnik začne postopek podelitve koncesije, na primer z navezovanjem stikov z gospodarskimi subjekti v zvezi s koncesijami.

Če je vrednost koncesije ob podelitvi koncesije več kot 20 % višja od njene ocenjene vrednosti, je za namene odstavka 1 veljavna ocena enaka vrednosti koncesije ob podelitvi koncesije.

3.   Ocenjena vrednost koncesije se izračuna z uporabo objektivne metode, ki je določena v koncesijski dokumentaciji. Če je primerno, javni naročniki in naročniki pri izračunavanju ocenjene vrednosti koncesije upoštevajo zlasti:

| (a) | vrednost kakršne koli opcije in podaljšanje trajanja koncesije; |
| --- | --- |

(a)

vrednost kakršne koli opcije in podaljšanje trajanja koncesije;

| (b) | prihodke od pristojbin in kazni, ki jih plačajo uporabniki gradenj ali storitev, razen tistih, ki so pobrane v imenu javnega naročnika ali naročnika; |
| --- | --- |

(b)

prihodke od pristojbin in kazni, ki jih plačajo uporabniki gradenj ali storitev, razen tistih, ki so pobrane v imenu javnega naročnika ali naročnika;

| (c) | plačila ali kakršne koli finančne koristi, ki jih koncesionar prejme od javnega naročnika ali naročnika ali drugega javnega organa, vključno z nadomestilom za izpolnjevanje obveznosti javne službe in državnimi investicijskimi subvencijami; |
| --- | --- |

(c)

plačila ali kakršne koli finančne koristi, ki jih koncesionar prejme od javnega naročnika ali naročnika ali drugega javnega organa, vključno z nadomestilom za izpolnjevanje obveznosti javne službe in državnimi investicijskimi subvencijami;

| (d) | vrednost nepovratnih sredstev ali kakršnih koli drugih finančnih koristi, dobljenih od tretjih oseb za izvajanje koncesije; |
| --- | --- |

(d)

vrednost nepovratnih sredstev ali kakršnih koli drugih finančnih koristi, dobljenih od tretjih oseb za izvajanje koncesije;

| (e) | prihodke od prodaje sredstev, ki so del koncesije; |
| --- | --- |

(e)

prihodke od prodaje sredstev, ki so del koncesije;

| (f) | vrednost vsega blaga in storitev, ki jih dajo koncesionarju na razpolago javni naročniki ali naročniki, če so potrebni za izvedbo gradenj ali opravljanje storitev; |
| --- | --- |

(f)

vrednost vsega blaga in storitev, ki jih dajo koncesionarju na razpolago javni naročniki ali naročniki, če so potrebni za izvedbo gradenj ali opravljanje storitev;

| (g) | kakšne koli nagrade ali plačila kandidatom ali ponudnikom. |
| --- | --- |

(g)

kakšne koli nagrade ali plačila kandidatom ali ponudnikom.

4.   Metoda, ki se uporablja za izračun ocenjene vrednosti koncesije, ne sme biti izbrana z namenom izključitve koncesije iz področja uporabe te direktive. Koncesije se ne sme razdeliti, da bi se izognili uporabi te direktive, razen če se to utemelji z objektivnimi razlogi.

5.   Če se lahko zaradi predlagane gradnje ali storitve podelijo koncesije v ločenih sklopih, se upošteva ocenjena skupna vrednost vseh teh sklopov.

6.   Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni vrednosti iz tega člena ali večja od nje, se ta direktiva uporabi za podelitev vsakega sklopa.

Člen 9

Revizija mejne vrednosti

1.   Komisija od 30. junija 2013 dalje vsaki dve leti preveri, ali mejna vrednost iz člena 8(1) ustreza mejni vrednosti iz Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA) glede koncesij za gradnje, ter mejno vrednost v skladu s tem členom po potrebi revidira.

Komisija v skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA znesek mejne vrednosti izračuna na podlagi povprečne dnevne vrednosti eura, izražene s posebnimi pravicami črpanja (SDR), za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja. Znesek tako spremenjene mejne vrednosti se po potrebi zaokroži navzdol na najbližjih tisoč eurov, da se zagotovi upoštevanje veljavne mejne vrednosti iz Sporazuma GPA, izražene s posebnimi pravicami črpanja (SDR).

2.   Komisija od 1. januarja 2014 vsaki dve leti v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro, določi znesek mejne vrednosti iz člena 8(1), revidiranih v skladu z odstavkom 1 tega člena.

V skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA določitev teh zneskov temelji na povprečnih dnevnih vrednostih teh valut v skladu z veljavno mejno vrednostjo, izraženo v eurih, za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja.

3.   Komisija objavi revidirano mejno vrednost iz odstavka 1, njene protivrednosti v nacionalnih valutah iz prvega pododstavka odstavka 2 in zneska, določenega v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2, v Uradnem listu Evropske unije v začetku novembra po njihovi reviziji.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 48, da prilagodi metodologijo iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena vsem spremembam metodologije iz Sporazuma GPA za revizijo mejne vrednosti iz člena 8(1) ter za določitev ustreznih vrednosti v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro, kot je navedeno v odstavku 2 tega člena.

Na Komisijo se prav tako prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 48 za revizijo mejne vrednosti iz člena 8(1) v skladu z odstavkom 1 tega člena.

5.   Če je treba revidirati to mejno vrednost, zaradi časovnih omejitev pa ni mogoče uporabiti postopka iz člena 48, se v nujnih primerih za delegirane akte, sprejete v skladu z drugim pododstavkom odstavka 4 tega člena, uporabi postopek iz člena 49.

Oddelek II

Izključitve

Člen 10

Izključitve za koncesije, ki jih podelijo javni naročniki in naročniki

1.   Ta direktiva se ne uporablja za koncesije za storitve, ki se podelijo javnemu naročniku ali naročniku iz točke (a) člena 7(1) ali združenju takih javnih naročnikov ali naročnikov na podlagi izključne pravice.

Ta direktiva se ne uporablja za koncesije za storitve, ki se podelijo gospodarskemu subjektu na podlagi izključne pravice, ki je bila podeljena v skladu s PDEU ter pravnimi akti Unije o skupnih pravilih v zvezi z dostopom na trg, ki se uporabljajo za dejavnosti iz Priloge II.

2.   Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 tega člena se uporablja člen 32, če področna zakonodaja Unije iz drugega pododstavka ne določa specifičnih področnih obveznosti glede transparentnosti.

Kadar država članica gospodarskemu subjektu podeli izključno pravico za opravljanje katere od dejavnosti iz Priloge II, o tem v enem mesecu po podelitvi te izključne pravice obvesti Komisijo.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za koncesije za storitve zračnega prevoza na podlagi izdaje operativne licence v smislu Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (22) ali za koncesije za storitve javnega potniškega prevoza v smislu Uredbe (ES) št. 1370/2007.

4.   Ta direktiva se ne uporablja za koncesije, ki jih mora javni naročnik ali naročnik podeliti ali pripraviti v skladu s postopki, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih določajo:

| (a) | pravni instrument, ki ustvarja obveznosti na podlagi mednarodnega prava, kot je mednarodni sporazum, ki se sklene v skladu s PDEU med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic, ali |
| --- | --- |

(a)

pravni instrument, ki ustvarja obveznosti na podlagi mednarodnega prava, kot je mednarodni sporazum, ki se sklene v skladu s PDEU med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic, ali

| (b) | mednarodna organizacija. |
| --- | --- |

(b)

mednarodna organizacija.

Ta direktiva se ne uporablja za koncesije, ki jih javni naročnik ali naročnik podeli v skladu s pravili naročanja, ki jih določi mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, kadar zadevne koncesije v celoti financira ta organizacija ali institucija. Pri koncesijah, ki jih večinoma sofinancira mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o veljavnih postopkih naročanja.

Države članice o vseh pravnih instrumentih iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka obvestijo Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 50.

Ta odstavek se ne uporablja za koncesije na obrambnem in varnostnem področju iz Direktive 2009/81/ES.

5.   Ta direktiva se ne uporablja za koncesije na obrambnem in varnostnem področju iz Direktive 2009/81/ES, ki jih urejajo:

| (a) | posebna postopkovna pravila na podlagi mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki je sklenjen med eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami; |
| --- | --- |

(a)

posebna postopkovna pravila na podlagi mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki je sklenjen med eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami;

| (b) | posebna postopkovna pravila na podlagi sklenjenega mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki zadeva nameščanje vojaških enot in se nanaša na podjetja v državi članici ali tretji državi; |
| --- | --- |

(b)

posebna postopkovna pravila na podlagi sklenjenega mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki zadeva nameščanje vojaških enot in se nanaša na podjetja v državi članici ali tretji državi;

| (c) | posebna postopkovna pravila mednarodne organizacije, ki nabavlja za svoje namene, ali za koncesije, ki jih mora država članica podeliti v skladu s temi pravili. |
| --- | --- |

(c)

posebna postopkovna pravila mednarodne organizacije, ki nabavlja za svoje namene, ali za koncesije, ki jih mora država članica podeliti v skladu s temi pravili.

6.   Ta direktiva se uporablja za podeljevanje koncesij na področju obrambe in varnosti iz Direktive 2009/81/ES, z izjemo:

| (a) | koncesij, pri katerih bi morala država članica ob uporabi te direktive predložiti informacije, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti; ali kadar so naročila in izvajanje koncesij označene kot zaupne ali jih morajo spremljati posebni varnostni ukrepi v skladu z zakoni ali drugimi predpisi, veljavnimi v državi članici, če je slednja določila, da zadevnih bistvenih interesov ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer s tistimi iz odstavka 7; |
| --- | --- |

(a)

koncesij, pri katerih bi morala država članica ob uporabi te direktive predložiti informacije, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti; ali kadar so naročila in izvajanje koncesij označene kot zaupne ali jih morajo spremljati posebni varnostni ukrepi v skladu z zakoni ali drugimi predpisi, veljavnimi v državi članici, če je slednja določila, da zadevnih bistvenih interesov ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer s tistimi iz odstavka 7;

| (b) | koncesij, podeljenih v okviru programa sodelovanja iz točke (c) člena 13 Direktive 2009/81/ES; |
| --- | --- |

(b)

koncesij, podeljenih v okviru programa sodelovanja iz točke (c) člena 13 Direktive 2009/81/ES;

| (c) | koncesij za gradnje in storitve, neposredno povezane z vojaško opremo ali občutljivo opremo, ali koncesij za gradnje in storitve za specifično vojaške namene ali občutljive gradnje in storitve, ki jih ena vlada podeli drugi; |
| --- | --- |

(c)

koncesij za gradnje in storitve, neposredno povezane z vojaško opremo ali občutljivo opremo, ali koncesij za gradnje in storitve za specifično vojaške namene ali občutljive gradnje in storitve, ki jih ena vlada podeli drugi;

| (d) | koncesij, podeljenih v tretji državi, ki se izvajajo, ko so sile nameščene zunaj ozemlja Unije, če jih je treba zaradi operativnih potreb skleniti z gospodarskimi subjekti z območja, na katerem se izvajajo operacije, in |
| --- | --- |

(d)

koncesij, podeljenih v tretji državi, ki se izvajajo, ko so sile nameščene zunaj ozemlja Unije, če jih je treba zaradi operativnih potreb skleniti z gospodarskimi subjekti z območja, na katerem se izvajajo operacije, in

| (e) | koncesij, ki so drugače izvzete iz te direktive. |
| --- | --- |

(e)

koncesij, ki so drugače izvzete iz te direktive.

7.   Ta direktiva se ne uporablja za koncesije, ki sicer niso izvzete skladno z odstavkom 6, če bistvenih varnostnih interesov države članice ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer z zahtevami za varovanje zaupnosti informacij, ki jih da na voljo javni naročnik ali naročnik v postopku podelitve koncesije iz te direktive.

8.   Ta direktiva se ne uporablja za koncesije za storitve za:

| (a) | pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin ali z njimi povezanih pravic s kakršnimi koli finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(a)

pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin ali z njimi povezanih pravic s kakršnimi koli finančnimi sredstvi;

| (b) | pridobitev, razvoj, produkcijo ali koprodukcijo programskega gradiva za avdiovizualne ali radijske medijske storitve, ki jih podeljujejo ponudniki avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev, ali koncesije za oddajni čas ali zagotavljanje programov, ki se podelijo ponudnikom avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev. V tej točki „avdiovizualne medijske storitve“ in „ponudniki medijskih storitev“ pomenijo isto kot v točkah (a) in (d) člena 1(1) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23). „Program“ pomeni isto kot v točki (b) člena 1(1) navedene direktive, vendar vključuje tudi radijske programe in gradivo za radijske programe. Poleg tega v tej določbi „programsko gradivo“ pomeni isto kot „program“. |
| --- | --- |

(b)

pridobitev, razvoj, produkcijo ali koprodukcijo programskega gradiva za avdiovizualne ali radijske medijske storitve, ki jih podeljujejo ponudniki avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev, ali koncesije za oddajni čas ali zagotavljanje programov, ki se podelijo ponudnikom avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev. V tej točki „avdiovizualne medijske storitve“ in „ponudniki medijskih storitev“ pomenijo isto kot v točkah (a) in (d) člena 1(1) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23). „Program“ pomeni isto kot v točki (b) člena 1(1) navedene direktive, vendar vključuje tudi radijske programe in gradivo za radijske programe. Poleg tega v tej določbi „programsko gradivo“ pomeni isto kot „program“.

| (c) | storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov; |
| --- | --- |

(c)

storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov;

| (d) | vse naslednje pravne storitve:






  (i) | pravno zastopanje stranke po odvetniku v smislu člena 1 Direktive Sveta 77/249/EGS (24) v:






  — | arbitraži ali spravnem postopku v državi članici, tretji državi ali pred mednarodno instanco za arbitražo ali spravni postopek ali |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vse naslednje pravne storitve:

(i)

pravno zastopanje stranke po odvetniku v smislu člena 1 Direktive Sveta 77/249/EGS (24) v:

—

arbitraži ali spravnem postopku v državi članici, tretji državi ali pred mednarodno instanco za arbitražo ali spravni postopek ali

| — | sodnih postopkih pred sodišči ali javnimi organi države članice, tretje države ali pred mednarodnimi sodišči ali institucijami; |
| --- | --- |

—

sodnih postopkih pred sodišči ali javnimi organi države članice, tretje države ali pred mednarodnimi sodišči ali institucijami;

| (ii) | pravno svetovanje, ki se izvaja med pripravami na postopek iz te točke, ali če obstajajo konkretni znaki in velika verjetnost, da bo zadeva, o kateri se svetuje, postala predmet takega postopka, pod pogojem, da svetuje odvetnik v smislu člena 1 Direktive 77/249/EGS; |
| --- | --- |

(ii)

pravno svetovanje, ki se izvaja med pripravami na postopek iz te točke, ali če obstajajo konkretni znaki in velika verjetnost, da bo zadeva, o kateri se svetuje, postala predmet takega postopka, pod pogojem, da svetuje odvetnik v smislu člena 1 Direktive 77/249/EGS;

| (iii) | storitve overovljanja in avtentifikacije dokumentov, ki jih morajo izvajati notarji; |
| --- | --- |

(iii)

storitve overovljanja in avtentifikacije dokumentov, ki jih morajo izvajati notarji;

| (iv) | pravne storitve, ki jih opravljajo skrbniki ali zakoniti zastopniki, ali druge pravne storitve, katerih izvajalce določi sodišče v zadevni državi članici ali ki so z zakonom določeni za opravljanje posebnih nalog pod nadzorom takih sodišč; |
| --- | --- |

(iv)

pravne storitve, ki jih opravljajo skrbniki ali zakoniti zastopniki, ali druge pravne storitve, katerih izvajalce določi sodišče v zadevni državi članici ali ki so z zakonom določeni za opravljanje posebnih nalog pod nadzorom takih sodišč;

| (v) | druge pravne storitve, ki so v zadevnih državah članicah povezane z izvajanjem javne oblasti, tudi če le priložnostno; |
| --- | --- |

(v)

druge pravne storitve, ki so v zadevnih državah članicah povezane z izvajanjem javne oblasti, tudi če le priložnostno;

| (e) | finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (25), storitve centralne banke in posle, izvedene z evropskim instrumentom za finančno stabilnost in Evropskim mehanizmom za stabilnost; |
| --- | --- |

(e)

finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (25), storitve centralne banke in posle, izvedene z evropskim instrumentom za finančno stabilnost in Evropskim mehanizmom za stabilnost;

| (f) | posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(f)

posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov;

| (g) | storitve civilne obrambe, civilne zaščite in preprečevanja nevarnosti, ki jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja in ki jih zajemajo kode CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9 in 85143000-3, razen storitev prevoza bolnikov z reševalnimi vozili; |
| --- | --- |

(g)

storitve civilne obrambe, civilne zaščite in preprečevanja nevarnosti, ki jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja in ki jih zajemajo kode CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9 in 85143000-3, razen storitev prevoza bolnikov z reševalnimi vozili;

| (h) | storitve političnih kampanj, ki jih zajemajo kode CPV 79341400-0, 92111230-3 in 92111240-6, če jih podeli politična stranka v okviru predvolilne kampanje. |
| --- | --- |

(h)

storitve političnih kampanj, ki jih zajemajo kode CPV 79341400-0, 92111230-3 in 92111240-6, če jih podeli politična stranka v okviru predvolilne kampanje.

9.   Ta direktiva se ne uporablja za koncesije za storitve za loterijske storitve, ki jih zajemajo kode CPV 92351100-7, ki jih država članica podeli gospodarskemu subjektu na podlagi izključne pravice. V tem odstavku pojem izključne pravice ne zajema izključnih pravic iz člena 7(2).

Podelitev takšne izključne pravice se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

10.   Ta direktiva se ne uporablja za koncesije, ki jih naročniki podelijo za izvajanje svojih dejavnosti v tretji državi, kadar pri tem ni fizično uporabljeno omrežje ali geografsko območje v Uniji.

Člen 11

Posebne izključitve na področju elektronskih komunikacij

Ta direktiva se ne uporablja za koncesije, katerih glavni cilj je javnim naročnikom omogočiti zagotavljanje ali uporabo javnih komunikacijskih omrežij, ali zagotavljanje ene ali več elektronskih komunikacijskih storitev javnosti.

V tem členu ima „javno komunikacijsko omrežje“ in „elektronska komunikacijska storitev“ enak pomen kot v Direktivi 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26).

Člen 12

Posebne izključitve na vodnem področju

1.   Ta direktiva se ne uporablja za koncesije za:

| (a) | zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo pitne vode; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo pitne vode;

| (b) | dobavo pitne vode takšnim omrežjem. |
| --- | --- |

(b)

dobavo pitne vode takšnim omrežjem.

2.   Ta direktiva se prav tako ne uporablja za koncesije z eno ali obema od naslednjih vsebin, če so povezane z dejavnostmi iz odstavka 1:

| (a) | projekte vodnega inženirstva, namakanja ali izsuševanja, pod pogojem, da količina vode, namenjena za dobavo pitne vode, predstavlja več kot 20 % celotne količine vode, zagotovljene bodisi s temi projekti bodisi z namakalnimi ali drenažnimi napravami, ali |
| --- | --- |

(a)

projekte vodnega inženirstva, namakanja ali izsuševanja, pod pogojem, da količina vode, namenjena za dobavo pitne vode, predstavlja več kot 20 % celotne količine vode, zagotovljene bodisi s temi projekti bodisi z namakalnimi ali drenažnimi napravami, ali

| (b) | odstranjevanje ali čiščenje odpadnih voda. |
| --- | --- |

(b)

odstranjevanje ali čiščenje odpadnih voda.

Člen 13

Koncesije, podeljene povezanemu podjetju

1.   V tem členu „povezano podjetje“ pomeni vsako podjetje, katerega letni računovodski izkazi so konsolidirani z izkazi naročnika v skladu z zahtevami iz Direktive 2013/34/EU.

2.   Pri naročnikih, za katere se ne uporablja Direktiva 2013/34/EU, „povezano podjetje“ pomeni vsako podjetje:

| (a) | v katerem ima lahko naročnik posredno ali neposredno prevladujoč vpliv; |
| --- | --- |

(a)

v katerem ima lahko naročnik posredno ali neposredno prevladujoč vpliv;

| (b) | ki ima lahko prevladujoč vpliv na naročnika ali |
| --- | --- |

(b)

ki ima lahko prevladujoč vpliv na naročnika ali

| (c) | v katerem ima, tako kot nad naročnikom, prevladujoči vpliv drugo podjetje zaradi lastništva, finančne udeležbe ali predpisov, ki urejajo njegovo delovanje. |
| --- | --- |

(c)

v katerem ima, tako kot nad naročnikom, prevladujoči vpliv drugo podjetje zaradi lastništva, finančne udeležbe ali predpisov, ki urejajo njegovo delovanje.

Za namene tega odstavka ima „prevladujoči vpliv“ enak pomen kot v drugem pododstavku člena 7(4).

3.   Ne glede na člen 17 in če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 4 tega člena, se ta direktiva ne uporablja za koncesije, ki jih podeli:

| (a) | naročnik povezanemu podjetju ali |
| --- | --- |

(a)

naročnik povezanemu podjetju ali

| (b) | skupno podjetje, ki ga je več naročnikov ustanovilo izključno za izvajanje dejavnosti iz Priloge II, podjetju, ki je povezano z enim od teh naročnikov. |
| --- | --- |

(b)

skupno podjetje, ki ga je več naročnikov ustanovilo izključno za izvajanje dejavnosti iz Priloge II, podjetju, ki je povezano z enim od teh naročnikov.

4.   Odstavek 3 se uporablja za:

| (a) | za koncesije za storitve pod pogojem, da je povezano podjetje vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, ob upoštevanju vseh storitev navedenega podjetja, v predhodnih treh letih doseglo pri opravljanju storitev za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je povezano; |
| --- | --- |

(a)

za koncesije za storitve pod pogojem, da je povezano podjetje vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, ob upoštevanju vseh storitev navedenega podjetja, v predhodnih treh letih doseglo pri opravljanju storitev za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je povezano;

| (b) | koncesije za gradnje pod pogojem, da je povezano podjetje vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, ob upoštevanju vseh gradenj navedenega podjetja, v predhodnih treh letih doseglo pri izvedbi gradenj za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je povezano. |
| --- | --- |

(b)

koncesije za gradnje pod pogojem, da je povezano podjetje vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, ob upoštevanju vseh gradenj navedenega podjetja, v predhodnih treh letih doseglo pri izvedbi gradenj za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je povezano.

5.   Če zaradi datuma ustanovitve ali začetka opravljanja dejavnosti povezanega podjetja podatkov o prometu v predhodnih treh letih ni na voljo, zadostuje, da podjetje zlasti v poslovnem načrtu prikaže, da je promet iz točk (a) ali (b) odstavka 4 verjeten.

6.   Če iste ali podobne storitve ali gradnje zagotavlja več kot eno podjetje, ki je povezano z naročnikom, s katerim tvori gospodarsko skupino, se deleži iz odstavka 4 izračunajo ob upoštevanju skupnega prometa, ki ga ta povezana podjetja ustvarijo z zagotavljanjem storitev ali gradenj.

Člen 14

Koncesije, podeljene skupnemu podjetju ali naročniku, ki je del skupnega podjetja

Ne glede na člen 17 in pod pogojem, da je bilo skupno podjetje ustanovljeno za vsaj triletno izvajanje zadevne dejavnosti in da listina o ustanovitvi skupnega podjetja določa, da bodo naročniki, ki ga sestavljajo, ostali njegov del za vsaj enako obdobje, se ta direktiva ne uporablja za koncesije, ki jih:

| (a) | skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti iz Priloge II, podeli enemu od teh naročnikov ali |
| --- | --- |

(a)

skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti iz Priloge II, podeli enemu od teh naročnikov ali

| (b) | naročnik podeli skupnemu podjetju, katerega del je. |
| --- | --- |

(b)

naročnik podeli skupnemu podjetju, katerega del je.

Člen 15

Sporočanje informacij s strani naročnikov

Naročniki Komisiji, če slednja to zahteva, sporočijo naslednje informacije o uporabi člena 13(2) in (3) ter člena 14:

| (a) | imena zadevnih podjetij ali skupnih podjetij; |
| --- | --- |

(a)

imena zadevnih podjetij ali skupnih podjetij;

| (b) | vrsto in vrednost zadevnih koncesij; |
| --- | --- |

(b)

vrsto in vrednost zadevnih koncesij;

| (c) | dokazila, ki so po mnenju Komisije potrebna, da se dokaže skladnost odnosa med podjetjem ali skupnim podjetjem, ki so mu koncesije podeljene, in naročnikom z zahtevami iz člena 13 ali člena 14. |
| --- | --- |

(c)

dokazila, ki so po mnenju Komisije potrebna, da se dokaže skladnost odnosa med podjetjem ali skupnim podjetjem, ki so mu koncesije podeljene, in naročnikom z zahtevami iz člena 13 ali člena 14.

Člen 16

Izključitev dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci

Ta direktiva se ne uporablja za koncesije, ki jih podeljujejo naročniki, če se v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU ugotovi, da je v državi članici, v kateri se bodo izvajale te koncesije, zadevna dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci v skladu s členom 34 navedene direktive.

Člen 17

Koncesije med subjekti v javnem sektorju

1.   Koncesija, ki jo podeli javni naročnik ali naročnik iz točke (a) člena 7(1) pravni osebi zasebnega ali javnega prava, ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | javni naročnik ali naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe in |
| --- | --- |

(a)

javni naročnik ali naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe in

| (b) | odvisna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih je zaupal javni naročnik ali naročnik, ki jo obvladuje, ali so ji jih zaupale druge pravne osebe, ki jih obvladuje ta javni naročnik ali naročnik, in |
| --- | --- |

(b)

odvisna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih je zaupal javni naročnik ali naročnik, ki jo obvladuje, ali so ji jih zaupale druge pravne osebe, ki jih obvladuje ta javni naročnik ali naročnik, in

| (c) | v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujoče in nezaviralne udeležbe zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo. |
| --- | --- |

(c)

v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujoče in nezaviralne udeležbe zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

Šteje se, da javni naročnik ali naročnik iz točke (a) člena 7(1) obvladuje pravno osebo podobno kot svoje službe v smislu točke (a) prvega pododstavka tega odstavka, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe. Obvladuje jo lahko tudi druga pravna oseba, ki jo na enak način obvladuje javni naročnik ali naročnik.

2.   Odstavek 1 se uporablja tudi, če odvisna pravna oseba, ki je javni naročnik ali naročnik iz točke (a) člena 7(1), podeli koncesijo javnemu naročniku ali naročniku, ki odvisno osebo obvladuje, ali drugi pravni osebi, ki jo obvladuje isti javni naročnik ali naročnik, če v pravni osebi, ki ji je podeljena koncesija, ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujoče in nezaviralne udeležbe zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

3.   Javni naročnik ali naročnik iz točke (a) člena 7(1), ki ne obvladuje pravne osebe zasebnega ali javnega prava v smislu odstavka 1 tega člena, lahko zadevni pravni osebi vseeno podeli koncesijo, ne da bi uporabljal določbe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | javni naročnik ali naročnik iz točke (a) člena 7(1) skupaj z drugimi javnimi naročniki ali naročniki obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe; |
| --- | --- |

(a)

javni naročnik ali naročnik iz točke (a) člena 7(1) skupaj z drugimi javnimi naročniki ali naročniki obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe;

| (b) | zadevna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih zaupajo javni naročniki ali naročniki, ki jo obvladujejo, ali ki ji jih zaupajo druge pravne osebe, ki jih obvladujejo isti javni naročniki ali naročniki, in |
| --- | --- |

(b)

zadevna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih zaupajo javni naročniki ali naročniki, ki jo obvladujejo, ali ki ji jih zaupajo druge pravne osebe, ki jih obvladujejo isti javni naročniki ali naročniki, in

| (c) | v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujoče in nezaviralne udeležbe zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo. |
| --- | --- |

(c)

v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujoče in nezaviralne udeležbe zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

Za namene točke (a) prvega pododstavka tega odstavka javni naročniki ali naročniki iz točke (a) člena 7(1) skupaj obvladujejo pravno osebo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (i) | organe odločanja odvisne pravne osebe sestavljajo predstavniki vseh sodelujočih javnih naročnikov ali naročnikov. Posamezni predstavniki lahko zastopajo več ali vse sodelujoče javne naročnike ali naročnike; |
| --- | --- |

(i)

organe odločanja odvisne pravne osebe sestavljajo predstavniki vseh sodelujočih javnih naročnikov ali naročnikov. Posamezni predstavniki lahko zastopajo več ali vse sodelujoče javne naročnike ali naročnike;

| (ii) | ti javni naročniki ali naročniki lahko skupaj odločilno vplivajo na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe in |
| --- | --- |

(ii)

ti javni naročniki ali naročniki lahko skupaj odločilno vplivajo na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe in

| (iii) | odvisna pravna oseba nima interesov, ki so v nasprotju z interesi javnih naročnikov ali naročnikov, ki jo obvladujejo. |
| --- | --- |

(iii)

odvisna pravna oseba nima interesov, ki so v nasprotju z interesi javnih naročnikov ali naročnikov, ki jo obvladujejo.

4.   Pogodba, sklenjena izključno med dvema ali več javnimi naročniki ali naročniki iz točke (a) člena 7(1), ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pogodba določa ali se z njo izvaja sodelovanje med sodelujočimi javnimi naročniki ali naročniki s ciljem zagotoviti, da se javne storitve, ki jih morajo opraviti, izvajajo ob uresničevanju ciljev, ki so jim skupni; |
| --- | --- |

(a)

pogodba določa ali se z njo izvaja sodelovanje med sodelujočimi javnimi naročniki ali naročniki s ciljem zagotoviti, da se javne storitve, ki jih morajo opraviti, izvajajo ob uresničevanju ciljev, ki so jim skupni;

| (b) | pri tem sodelovanju se upoštevajo le vidiki javnega interesa in |
| --- | --- |

(b)

pri tem sodelovanju se upoštevajo le vidiki javnega interesa in

| (c) | sodelujoči javni naročniki ali naročniki na odprtem trgu izvajajo manj kot 20 % dejavnosti, ki jih zajema sodelovanje. |
| --- | --- |

(c)

sodelujoči javni naročniki ali naročniki na odprtem trgu izvajajo manj kot 20 % dejavnosti, ki jih zajema sodelovanje.

5.   Pri določanju odstotka dejavnosti iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, točke (b) prvega pododstavka odstavka 3 in točke (c) odstavka 4 se upošteva skupni povprečni promet ali drugo ustrezno merilo, povezano z dejavnostjo, kot so stroški zadevne pravne osebe, javnega naročnika ali naročnika iz točke (a) člena 7(1) v zvezi s storitvami, blagom in gradnjami v treh letih pred podelitvijo koncesije.

Če zaradi datuma ustanovitve ali začetka opravljanja dejavnosti zadevne pravne osebe, javnega naročnika ali naročnika ali zaradi reorganizacije njenih dejavnosti podatki o prometu ali drugem ustreznem merilu, povezanem z dejavnostjo, kot so stroški, v predhodnih treh letih niso na voljo ali niso več relevantni, zadostuje, da pravna oseba zlasti v poslovnem načrtu prikaže, da je izračun dejavnosti verjeten.

Oddelek III

Splošne določbe

Člen 18

Trajanje koncesije

1.   Trajanje koncesij je omejeno. Predvidi ga javni naročnik ali naročnik glede na zahtevane gradnje ali storitve.

2.   Pri koncesijah, ki so daljše od pet let, koncesija traja največ tako dolgo, da ne presega obdobja, v katerem lahko koncesionar upravičeno pričakuje, da se mu bodo povrnile naložbe, opravljene za izvajanje gradenj ali storitev, in bo vloženi kapital prinesel dobiček, pri čemer se upoštevajo naložbe, potrebne za uresničitev določenih pogodbenih ciljev.

Naložbe, ki se upoštevajo za namene izračuna, vključujejo začetne naložbe in naknadne naložbe med trajanjem koncesije.

Člen 19

Socialne in druge posebne storitve

Za koncesije za socialne in druge posebne storitve iz Priloge IV, ki spadajo v področje uporabe te direktive, veljajo samo obveznosti iz člena 31(3) ter členov 32, 46 in 47.

Člen 20

Mešane pogodbe

1.   Koncesije, katerih predmet so gradnje in storitve, se podelijo v skladu z določbami, veljavnimi za vrsto koncesije, ki je značilna za glavni predmet zadevne pogodbe.

Pri mešanih koncesijah, ki jih deloma sestavljajo storitve socialnih in drugih specifičnih storitev iz Priloge IV in deloma druge storitve, se glavni predmet določi glede na to, katera od ocenjenih vrednosti zadevnih storitev je najvišja.

2.   Če so različni deli določene pogodbe objektivno ločljivi, se uporabljata odstavka 3 in 4. Če so različni deli določene pogodbe objektivno neločljivi, pa se uporablja odstavek 5.

Če del določene pogodbe ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, se uporablja člen 21 te direktive.

Pri pogodbah, namenjenih za več dejavnosti, kjer za eno od njih velja Priloga II te direktive ali Direktiva 2014/25/EU, se veljavne določbe določijo v skladu s členom 22 te direktive oziroma členom 6 Direktive 2014/25/EU.

3.   Pri pogodbah, katerih predmet sta elementa, zajeta v tej direktivi, pa tudi drugi elementi, se lahko javni naročniki in naročniki odločijo, da za posamezne dele podelijo ločene pogodbe. Če se javni naročniki ali naročniki odločijo za podelitev ločenih pogodb za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev velja za vsako od takšnih ločenih pogodb, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.

Če se javni naročniki ali naročniki odločijo za podelitev enotne pogodbe, se ta direktiva, razen če v odstavku 4 tega člena ali členu 21 ni določeno drugače, uporablja za mešano pogodbo, ki iz tega sledi, ne glede na vrednost delov, za katere bi sicer veljala drugačna pravna ureditev, in ne glede na to, katera pravna ureditev bi sicer veljala za te dele.

4.   Pri mešanih pogodbah, ki vsebujejo elemente koncesij in elemente javnih naročil, ki jih ureja Direktiva 2014/24/EU, ali naročil, ki jih ureja Direktiva 2014/25/EU, se mešana pogodba podeli v skladu z Direktivo 2014/24/EU oziroma Direktivo 2014/25/EU.

5.   Če so različni deli določene pogodbe objektivno neločljivi, se veljavna pravna ureditev določi na podlagi glavnega predmeta navedene pogodbe.

Pri takšnih pogodbah, ki imajo elemente koncesij za storitve in naročil blaga, se glavni predmet določi glede na to, katera od ocenjenih vrednosti zadevnih storitev ali blaga je višja.

Člen 21

Mešane pogodbe, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike

1.   Pri mešanih pogodbah, katerih predmet so elementi koncesij, ki jih ureja ta direktiva, in elementi naročil ali drugi elementi, ki jih ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, se uporablja ta člen.

Pri pogodbah, namenjenih za več dejavnosti, kjer za eno od njih velja Priloga II te direktive ali Direktiva 2014/25/EU, drugo pa ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, se veljavne določbe določijo v skladu s členom 23 te direktive oziroma členom 26 Direktive 2014/25/EU.

2.   Če so različni deli določene pogodbe objektivno ločljivi, se lahko javni naročniki ali naročniki odločijo, da za posamezne dele podelijo ločene pogodbe ali enotno pogodbo.

Če se javni naročniki ali naročniki odločijo za podelitev ločenih pogodb za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev velja za vsako od takšnih ločenih pogodb, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.

Če se javni naročniki ali naročniki odločijo za podelitev enotne pogodbe, se odločitev o veljavni pravni ureditvi sprejme na podlagi naslednjih meril:

| (a) | če del določene pogodbe ureja člen 346 PDEU ali različne dele urejata člen 346 PDEU oziroma Direktiva 2009/81/ES, se pogodba lahko podeli brez uporabe te direktive pod pogojem, da podelitev enotne pogodbe upravičujejo objektivni razlogi; |
| --- | --- |

(a)

če del določene pogodbe ureja člen 346 PDEU ali različne dele urejata člen 346 PDEU oziroma Direktiva 2009/81/ES, se pogodba lahko podeli brez uporabe te direktive pod pogojem, da podelitev enotne pogodbe upravičujejo objektivni razlogi;

| (b) | če del določene pogodbe ureja Direktiva 2009/81/ES, se lahko pogodbo podeli v skladu s to direktivo ali Direktivo 2009/81/ES pod pogojem, da je podelitev enotne pogodbe upravičena iz objektivnih razlogov. |
| --- | --- |

(b)

če del določene pogodbe ureja Direktiva 2009/81/ES, se lahko pogodbo podeli v skladu s to direktivo ali Direktivo 2009/81/ES pod pogojem, da je podelitev enotne pogodbe upravičena iz objektivnih razlogov.

Odločitev o podelitvi enotne pogodbe pa ne sme biti sprejeta z namenom izključitve pogodb iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES.

3.   Če so različni deli določene pogodbe objektivno neločljivi, se lahko pogodba podeli brez uporabe te direktive, če zajema elemente, za katere se uporablja člen 346 PDEU. V nasprotnem primeru lahko javni organ naročnik ali naročnik pogodbo podeli v skladu s to direktivo ali v skladu z Direktivo 2009/81/ES.

Člen 22

Pogodbe, ki zajemajo dejavnosti iz Priloge II in druge dejavnosti

1.   Z odstopanjem od člena 20 lahko javni naročniki in naročniki pri pogodbah, namenjenih za več dejavnosti, podelijo ločene pogodbe za vsako posamezno dejavnost ali enotno pogodbo. Če se javni naročniki ali naročniki odločijo podeliti ločene pogodbe, se odločitev o tem, katera pravila se uporabljajo za vsako od takšnih ločenih pogodb, sprejme na podlagi značilnosti posamezne zadevne dejavnosti.

Kadar se naročniki odločijo podeliti enotno pogodbo, se ne glede na člen 20 uporabljata odstavka 2 in 3 tega člena. Če pa eno od zadevnih dejavnosti ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, se uporablja člen 23 te direktive.

Odločitev o tem, ali podeliti enotno pogodbo ali več ločenih pogodb, se ne sme sprejeti z namenom izključitve te pogodbe ali pogodb iz področja uporabe te direktive ali, kjer je primerno, Direktive 2014/24/EU oziroma Direktive 2014/25/EU.

2.   Za pogodbo, namenjeno za več dejavnosti, veljajo pravila za dejavnost, za katero je pretežno namenjena.

3.   Pri pogodbah, pri katerih objektivno ni mogoče določiti, za katero dejavnost je pogodba pretežno namenjena, se veljavna pravila določijo v skladu z naslednjim:

| (a) | koncesija se podeli v skladu z določbami te direktive, ki se uporabljajo za koncesije, ki jih podelijo javni naročniki, če za eno od dejavnosti, za katere je namenjena pogodba, veljajo določbe te direktive, ki se uporabljajo za koncesije, ki jih podeljujejo javni naročniki, za drugo pa veljajo določbe te direktive, ki se uporabljajo za koncesije, ki jih podeljujejo naročniki; |
| --- | --- |

(a)

koncesija se podeli v skladu z določbami te direktive, ki se uporabljajo za koncesije, ki jih podelijo javni naročniki, če za eno od dejavnosti, za katere je namenjena pogodba, veljajo določbe te direktive, ki se uporabljajo za koncesije, ki jih podeljujejo javni naročniki, za drugo pa veljajo določbe te direktive, ki se uporabljajo za koncesije, ki jih podeljujejo naročniki;

| (b) | pogodba se podeli v skladu z Direktivo 2014/24/EU, če za eno od dejavnosti, za katere je namenjena pogodba, velja ta direktiva, za drugo pa Direktiva 2014/24/EU; |
| --- | --- |

(b)

pogodba se podeli v skladu z Direktivo 2014/24/EU, če za eno od dejavnosti, za katere je namenjena pogodba, velja ta direktiva, za drugo pa Direktiva 2014/24/EU;

| (c) | pogodba se podeli v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za katere je namenjena pogodba, velja ta direktiva, za drugo pa ne velja ne ta direktiva ne Direktiva 2014/24/EU ne Direktiva 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(c)

pogodba se podeli v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za katere je namenjena pogodba, velja ta direktiva, za drugo pa ne velja ne ta direktiva ne Direktiva 2014/24/EU ne Direktiva 2014/25/EU.

Člen 23

Koncesije, ki zajemajo dejavnosti iz Priloge II ter dejavnosti, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike

1.   Pri pogodbah, namenjenih za več dejavnosti, se lahko naročniki odločijo, da za vsako posamezno dejavnost podelijo ločene pogodbe ali da podelijo enotno pogodbo. Če se javni naročniki in naročniki odločijo za podelitev ločenih pogodb za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev velja za vsako od takšnih ločenih pogodb, sprejme na podlagi značilnosti zadevne posamezne dejavnosti.

Kadar se naročniki odločijo podeliti enotno pogodbo, se ne glede na člen 21 uporablja odstavek 2 tega člena.

Vendar se odločitev o tem, ali podeliti enotno pogodbo ali več ločenih pogodb, ne sme sprejeti z namenom izključitve pogodbe ali pogodb iz področja uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES.

2.   Pri pogodbah, namenjenih dejavnosti, ki jo ureja ta direktiva, in drugi dejavnosti, ki:

| (a) | jo ureja člen 346 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

jo ureja člen 346 PDEU;

| (b) | jo ureja Direktiva 2009/81/ES; |
| --- | --- |

(b)

jo ureja Direktiva 2009/81/ES;

lahko naročnik:

| (i) | v primerih iz točke (a) podeli pogodbo brez uporabe te direktive ali |
| --- | --- |

(i)

v primerih iz točke (a) podeli pogodbo brez uporabe te direktive ali

| (ii) | v primerih iz točke (b) podeli pogodbo v skladu s to direktive ali v skladu z Direktivo 2009/81/ES. Prvi pododstavek tega odstavka ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa Direktiva 2009/81/ES. |
| --- | --- |

(ii)

v primerih iz točke (b) podeli pogodbo v skladu s to direktive ali v skladu z Direktivo 2009/81/ES. Prvi pododstavek tega odstavka ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa Direktiva 2009/81/ES.

Pogodbe iz točke (b), ki poleg tega vključujejo naročila ali druge elemente, ki jih ureja člen 346 PDEU, se lahko podelijo brez uporabe te direktive.

Pogoj za uporabo tega odstavka pa je, da je podelitev enotne pogodbe upravičena iz objektivnih razlogov in da odločitev o podelitvi enotne pogodbe ni sprejeta z namenom izključitve pogodb iz uporabe te direktive.

Oddelek IV

Posebni primeri

Člen 24

Pridržane koncesije

Države članice lahko pridržijo pravico do sodelovanja v postopkih podelitve koncesij za invalidska podjetja in gospodarske subjekte, katerih glavni cilj je družbeno in poklicno vključevanje invalidnih ali prikrajšanih oseb, ali določijo, da se take koncesije izvedejo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja, če je vsaj 30 % zaposlenih v teh podjetjih, gospodarskih subjektih ali programih invalidnih ali prikrajšanih delavcev. Obvestilo o koncesiji ali v primeru koncesij za storitve iz člena 19 predhodno informativno obvestilo vsebuje napotilo na ta člen.

Člen 25

Raziskovalne in razvojne storitve

Ta direktiva se uporablja za koncesije za raziskovalne in razvojne storitve, ki jih zajemajo kode CPV 73000000-2 do 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 in 73430000-5, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | koristi od njih ima izključno javni naročnik ali naročnik za uporabo pri izvajanju lastne dejavnosti in |
| --- | --- |

(a)

koristi od njih ima izključno javni naročnik ali naročnik za uporabo pri izvajanju lastne dejavnosti in

| (b) | opravljeno storitev v celoti plača javni naročnik ali naročnik. |
| --- | --- |

(b)

opravljeno storitev v celoti plača javni naročnik ali naročnik.

POGLAVJE II

Načela

Člen 26

Gospodarski subjekti

1.   Gospodarski subjekti, ki v skladu s pravom države članice, v kateri imajo sedež, lahko izvajajo zadevno storitev, ne smejo biti zavrnjeni zgolj zato, ker bi morali biti v skladu s pravom države članice, v kateri se podeli pogodba, fizična ali pravna oseba.

Od pravnih oseb se lahko zahteva, da v ponudbi ali vlogi navedejo imena in ustrezno strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo zadevne pogodbe.

2.   V postopkih podelitve koncesij lahko sodelujejo skupine gospodarskih subjektov, vključno z začasnimi združenji. Javni naročniki ali naročniki pa od njih ne smejo zahtevati, da imajo, če želijo oddati ponudbo ali prijavo za sodelovanje, določeno pravno obliko.

Javni naročniki ali naročniki lahko v koncesijski dokumentaciji po potrebi pojasnijo, kako naj skupine gospodarskih subjektov izpolnijo zahteve v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem ali tehnično in strokovno sposobnostjo iz člena 38, če je to upravičeno iz objektivnih razlogov in je sorazmerno. Države članice lahko določijo splošne pogoje glede načina, na katerega skupine gospodarskih subjektov izpolnijo te zahteve. Tudi pogoji, pod katerimi morajo take skupine gospodarskih subjektov izvajati koncesijo in ki so drugačni od tistih, ki veljajo za posamezne udeležence, morajo biti upravičeni iz objektivnih razlogov in sorazmerni.

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 pa lahko javni naročniki in naročniki od skupin gospodarskih subjektov zahtevajo, da po tem, ko jim je podeljena pogodba, prevzamejo določeno pravno obliko, če je taka sprememba nujna za zadovoljivo izvedbo pogodbe.

Člen 27

Nomenklature

1.   Pri podeljevanju koncesij se vsa nomenklatura navaja z uporabo „enotnega besednjaka javnih naročil (CPV)“ iz Uredbe (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (27).

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 48, da prilagodi kode CPV iz te direktive, če je treba spremembe nomenklature CPV upoštevati v tej direktivi in če te spremembe ne pomenijo spremembe področja uporabe te direktive.

Člen 28

Zaupnost

1.   Brez poseganja v obveznosti v zvezi z oglaševanjem podeljenih koncesijskih pogodb ter obveščanjem kandidatov in ponudnikov iz členov 32 in 40 javni naročnik ali naročnik ne razkrije informacij, ki mu jih gospodarski subjekti predložijo in označijo kot zaupne, vključno vendar ne omejeno na tehnične ali poslovne skrivnosti in zaupne vidike ponudb, če v tej direktivi ali nacionalnem pravu, ki velja za javnega naročnika, zlasti pa pravu v zvezi z dostopom do informacij, ni določeno drugače.

Ta člen ne preprečuje javnega razkritja nezaupnih delov sklenjenih pogodb niti njihovih nadaljnjih sprememb.

2.   Javni naročnik ali naročnik lahko določi zahteve za gospodarske subjekte, katerih cilj je zaščititi zaupno naravo informacij, ki jih da na voljo med postopkom podeljevanja koncesije.

Člen 29

Pravila za sporočanje

1.   Države članice ali javni naročniki in naročniki lahko, razen kadar je uporaba elektronskih sredstev obvezna v skladu s členom 33(2) in členom 34, za vse sporočanje in izmenjavo informacij izberejo enega ali več od naslednjih načinov sporočanja:

| (a) | z elektronskimi sredstvi; |
| --- | --- |

(a)

z elektronskimi sredstvi;

| (b) | po pošti ali telefaksu; |
| --- | --- |

(b)

po pošti ali telefaksu;

| (c) | ustno, vključno prek telefona, za sporočanje, ki se ne nanaša na bistvene elemente postopka podelitve koncesije, če je vsebina ustnega sporočila zadostno dokumentirana na trajnem nosilcu; |
| --- | --- |

(c)

ustno, vključno prek telefona, za sporočanje, ki se ne nanaša na bistvene elemente postopka podelitve koncesije, če je vsebina ustnega sporočila zadostno dokumentirana na trajnem nosilcu;

| (d) | osebna izročitev, dokazana s potrdilom o prejemu. |
| --- | --- |

(d)

osebna izročitev, dokazana s potrdilom o prejemu.

Države članice lahko določijo obvezno uporabo elektronskih sredstev sporočanja in tako uvedejo strožje obveznosti, kot so določene v členu 33(2) in členu 34.

2.   Izbrana sredstva sporočanja so splošno dostopna in nediskriminatorna ter ne omejujejo gospodarskih subjektov pri dostopu do postopka podeljevanja koncesije. Orodja in naprave, ki se uporabljajo za sporočanje z elektronskimi sredstvi, ter njihove tehnične lastnosti so interoperabilni z izdelki informacijske in komunikacijske tehnologije v splošni uporabi.

Javni naročniki in naročniki pri vsem sporočanju, izmenjavi in shranjevanju informacij zagotovijo varovanje celovitosti podatkov ter zaupnosti vlog in ponudb. Vsebino vlog in ponudb pregledajo šele po izteku roka za njihovo oddajo.

NASLOV II

PRAVILA ZA PODELJEVANJE KONCESIJ:

SPLOŠNA NAČELA IN POSTOPKOVNA JAMSTVA

POGLAVJE I

Splošna načela

Člen 30

Splošna načela

1.   Javni naročnik ali naročnik ima pravico organizirati postopek izbire koncesionarja ob upoštevanju te direktive.

2.   Postopek za podeljevanje koncesije je zasnovan tako, da upošteva načela iz člena 3. Med postopkom podeljevanja koncesije je pomembno zlasti, da javni naročnik ali naročnik informacij ne zagotavlja na diskriminatoren način, zaradi katerega bi lahko nekateri kandidati ali ponudniki imeli prednost pred drugimi.

3.   Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju koncesijskih pogodb izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi X.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 48, da spremeni seznam iz Priloge X, če je to potrebno, da doda nove mednarodne sporazume, ki jih ratificirajo vse države članice, ali če navedenih veljavnih mednarodnih sporazumov ne ratificirajo več vse države članice oziroma se ti sporazumi kako drugače spremenijo, na primer njihov obseg, vsebina ali ime.

Člen 31

Obvestila o koncesijah

1.   Javni naročniki in naročniki, ki nameravajo podeliti koncesijo, sporočijo svojo namero z obvestilom o koncesiji.

2.   Obvestila o koncesijah vsebujejo informacije iz Priloge V in, če je primerno, vse druge informacije, ki se javnemu naročniku ali naročniku zdijo koristne, v skladu z obliko standardnih obrazcev.

3.   Javni naročniki in naročniki, ki nameravajo podeliti koncesijo za socialne in druge posebne storitve iz Priloge IV sporočijo svojo namero o načrtovani podelitvi koncesije z objavo predhodnega informativnega obvestila. Ta obvestila vsebujejo informacije iz Priloge VI.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 javni naročniki ali naročniki niso obvezani objaviti obvestila o koncesiji, če gradnje ali storitve lahko zagotovi samo določen gospodarski subjekt iz katerega od naslednjih razlogov:

| (a) | cilj koncesije je ustvariti ali pridobiti unikatno umetniško delo ali umetniško uprizoritev; |
| --- | --- |

(a)

cilj koncesije je ustvariti ali pridobiti unikatno umetniško delo ali umetniško uprizoritev;

| (b) | odsotnost konkurence iz tehničnih razlogov; |
| --- | --- |

(b)

odsotnost konkurence iz tehničnih razlogov;

| (c) | obstoj izključne pravice; |
| --- | --- |

(c)

obstoj izključne pravice;

| (d) | zaščita pravic intelektualne lastnine in izključnih pravic, ki niso opredeljene v točki (10) člena 5. |
| --- | --- |

(d)

zaščita pravic intelektualne lastnine in izključnih pravic, ki niso opredeljene v točki (10) člena 5.

Izjeme iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka se uporabljajo le, če ni ustrezne alternative ali nadomestila in če odsotnost konkurence ni posledica umetnega omejevanja parametrov podeljevanja koncesij.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 javni naročnik ali naročnik ni obvezan objaviti novega obvestila o koncesiji, če v predhodnem koncesijskem postopku ni bila predložena nobena vloga, ponudba oziroma nobena ustrezna ponudba ali vloga, če prvotni pogoji koncesijske pogodbe niso znatno spremenjeni in je Komisiji na njeno zahtevo poslano poročilo.

Šteje se, da ponudba iz prvega pododstavka ni ustrezna, če ni relevantna za koncesijo in brez znatnih sprememb očitno ne more izpolniti potreb ter zahtev javnega naročnika ali naročnika, kot so določene v koncesijski dokumentaciji.

Za namene prvega pododstavka se šteje, da vloga ni ustrezna:

| (a) | če je zadevni vlagatelj izključen ali bi lahko bil izključen na podlagi člena 38(5) do (9) ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih določi javni naročnik ali naročnik na podlagi člena 38(1); |
| --- | --- |

(a)

če je zadevni vlagatelj izključen ali bi lahko bil izključen na podlagi člena 38(5) do (9) ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih določi javni naročnik ali naročnik na podlagi člena 38(1);

| (b) | če vloge vključujejo neustrezne ponudbe v smislu drugega pododstavka. |
| --- | --- |

(b)

če vloge vključujejo neustrezne ponudbe v smislu drugega pododstavka.

Člen 32

Obvestila o podelitvi koncesije

1.   Najpozneje 48 dni po podelitvi koncesije javni naročniki in naročniki v skladu s postopkom iz člena 33 pošljejo obvestilo o podelitvi koncesije z rezultati postopka podeljevanja koncesije. Za socialne in druge posebne storitve iz Priloge IV je mogoče takšna obvestila pošiljati po četrtletjih. V tem primeru zbrana obvestila pošljejo v 48 dneh po koncu vsakega četrtletja.

2.   Obvestila o podelitvi koncesije vsebujejo informacije iz Priloge VII oziroma, pri koncesijah za socialne in druge posebne storitve iz Priloge IV, iz Priloge VIII ter so objavljena v skladu s členom 33.

Člen 33

Oblika in način objave obvestil

1.   Obvestila o koncesiji, obvestila o podelitvi koncesije in obvestilo iz drugega pododstavka člena 43(1) vsebujejo informacije iz prilog V, VII in VIII v obliki standardnih obrazcev, vključno s standardnimi obrazci za popravke.

Komisija z izvedbenimi akti določi take standardne obrazce. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 50.

2.   Obvestila iz odstavka 1 se pripravijo, z elektronskimi sredstvi pošljejo Uradu za publikacije Evropske unije in objavijo v skladu s Prilogo IX. Urad za publikacije Evropske unije izda javnemu naročniku ali naročniku potrdilo o prejemu obvestila in o objavi poslanih informacij z navedbo datuma objave, ki je dokazilo o objavi. Obvestila se objavijo najpozneje pet dni potem, ko so bila poslana. Stroške Urada za publikacije Evropske unije v zvezi z objavo obvestil krije Unija.

3.   Obvestila o koncesijah se objavijo v celoti v vsaj enem od uradnih jezikov institucij Unije, ki jih izbere javni naročnik ali naročnik. Ta jezikovna različica ali te jezikovne različice so edino verodostojno besedilo ali besedila. V drugih uradnih jezikih institucij Unije se objavi povzetek pomembnih elementov vsakega obvestila.

4.   Obvestila o koncesijah in obvestila o podelitvi koncesij se na nacionalni ravni ne objavijo pred objavo, za katero poskrbi Urad za publikacije Evropske unije, razen če se na ravni Unije ne objavijo 48 ur potem, ko Urad za publikacije Evropske unije potrdi, da je od javnega naročnika ali naročnika prejel obvestilo iz odstavka 2. Obvestila o koncesiji in obvestila o podelitvi koncesije, objavljena na nacionalni ravni, ne vsebujejo informacij, ki niso navedene v obvestilih, poslanih Uradu za publikacije Evropske unije, vendar je v njih naveden datum, ko je bilo obvestilo poslano Uradu za publikacije Evropske unije.

Člen 34

Dostopnost koncesijske dokumentacije v elektronski obliki

1.   Javni naročniki in naročniki od datuma objave obvestila o koncesiji oziroma, če obvestilo o koncesiji ne vsebuje povabila k oddaji ponudb, od datuma, ko je bilo poslano povabilo k oddaji ponudb, z elektronskimi sredstvi omogočijo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do koncesijske dokumentacije. V besedilu obvestila o koncesiji ali zadevnih povabil se navede spletni naslov, na katerem je na voljo ta dokumentacija.

2.   Če v ustrezno utemeljenih okoliščinah zaradi izrednih varnostnih ukrepov ali tehničnih razlogov oziroma zaradi izjemne občutljivosti poslovnih informacij, ki zahtevajo zelo visoko raven zaščite, ni mogoče zagotoviti neomejenega, popolnega, neposrednega in brezplačnega dostopa z elektronskimi sredstvi do nekaterih koncesijskih dokumentov, javni naročniki ali naročniki v obvestilu ali povabilu k oddaji ponudbe navedejo, da bodo zadevni koncesijski dokumenti poslani z neelektronskimi sredstvi, rok za prejem ponudb pa je podaljšan.

3.   Če javni naročniki in naročniki ali pristojne službe pravočasno prejmejo zahtevo, vsem vlagateljem ali ponudnikom, ki sodelujejo v postopku podeljevanja koncesije, zagotovijo dodatne informacije o koncesijski dokumentaciji najpozneje šest dni pred iztekom roka, ki je določen za prejem ponudb.

Člen 35

Preprečevanje korupcije in nasprotij interesov

Države članice od javnih naročnikov in naročnikov zahtevajo, da sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, favoriziranja in korupcije ter učinkovito preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nasprotij interesov pri izvajanju postopkov podelitve koncesije, da se prepreči kakršno koli izkrivljanje konkurence ter se zagotovita transparentnost postopka in enaka obravnava vseh kandidatov in ponudnikov.

Nasprotje interesov zajema vsaj vsak položaj, ko imajo uslužbenci javnega naročnika ali naročnika, ki sodelujejo pri izvajanju postopka podelitve koncesije ali lahko vplivajo na rezultate tega postopka, neposreden ali posreden finančni, ekonomski ali drug osebni interes, za katerega bi se lahko štelo, da vpliva na njihovo nepristranskost in neodvisnost v postopku podelitve koncesije.

Ukrepi, sprejeti v zvezi z nasprotjem interesov, ne presegajo tega, kar je nujno za preprečitev morebitnega nasprotja interesov ali odpravo ugotovljenega nasprotja interesov.

POGLAVJE II

Postopkovna jamstva

Člen 36

Tehnične in funkcionalne zahteve

1.   Tehnične in funkcionalne zahteve opredeljujejo zahtevane značilnosti gradnje ali storitev, ki so predmet koncesije. Opisane so v koncesijski dokumentaciji.

Te značilnosti se lahko nanašajo tudi na določen postopek proizvodnje ali zagotavljanja zahtevanih gradenj ali storitev, pod pogojem, da so povezane s predmetom pogodbe ter sorazmerne z njeno vrednostjo in cilji. Med temi značilnostmi so lahko na primer raven kakovosti, okoljske in podnebne uspešnosti, zahteve za oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom (vključno z dostopnostjo za invalidne osebe), ter ocenjevanje skladnosti, zahteve v zvezi z delovanjem, varnostjo ali dimenzijami, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, označevanjem in uporabo nalepk ali navodili za uporabnike.

2.   Če tega ne upravičuje predmet pogodbe, v tehničnih in funkcionalnih zahtevah niso navedeni določena izdelava ali izvor ali določen postopek, značilen za proizvode ali storitve določenega gospodarskega subjekta, ali blagovne znamke, patenti, tipi ali določena vrsta proizvodnje, če bi to dajalo prednost nekaterim podjetjem ali proizvodom oziroma bi bila nekatera podjetja ali proizvodi s tem izločeni. Takšna navedba je izjemoma dovoljena, če ni mogoče dovolj natančno in razumljivo opisati predmeta pogodbe. Takšna navedba vsebuje besedi „ali enakovredni“.

3.   Javni naročnik ali naročnik ne more zavrniti ponudbe z obrazložitvijo, da ponujene gradnje in storitve niso skladne s tehničnimi in funkcionalnimi zahtevami, ki jih je navedel, če ponudnik v svoji ponudbi na kakršen koli ustrezen način dokaže, da predlagane rešitve enako izpolnjujejo tehnične in funkcionalne zahteve.

Člen 37

Postopkovna jamstva

1.   Koncesije se podelijo na podlagi meril za podelitev, ki jih določi javni naročnik ali naročnik v skladu s členom 41, pod pogojem, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | ponudba je skladna z minimalnimi zahtevami, ki jih, kjer je primerno, določi javni naročnik ali naročnik; |
| --- | --- |

(a)

ponudba je skladna z minimalnimi zahtevami, ki jih, kjer je primerno, določi javni naročnik ali naročnik;

| (b) | ponudnik upošteva pogoje za sodelovanje iz člena 38(1) in |
| --- | --- |

(b)

ponudnik upošteva pogoje za sodelovanje iz člena 38(1) in

| (c) | ponudnik ni izključen iz sodelovanja v postopku podelitve koncesije v skladu s členom 38(4) do (7) ter ob upoštevanju člena 38(9). |
| --- | --- |

(c)

ponudnik ni izključen iz sodelovanja v postopku podelitve koncesije v skladu s členom 38(4) do (7) ter ob upoštevanju člena 38(9).

Minimalne zahteve iz točke (a) vključujejo pogoje in značilnosti (zlasti tehnične, fizične, funkcionalne in pravne), ki bi jih morala izpolnjevati ali imeti vsaka ponudba.

2.   Javni naročnik ali naročnik:

| (a) | v obvestilu o koncesiji zagotovi opis koncesije in pogojev za sodelovanje; |
| --- | --- |

(a)

v obvestilu o koncesiji zagotovi opis koncesije in pogojev za sodelovanje;

| (b) | v obvestilu o koncesiji, povabilu k oddaji ponudbe ali v drugi koncesijski dokumentaciji zagotovi opis meril za podelitev in, če je primerno, minimalne zahteve, ki morajo biti izpolnjene. |
| --- | --- |

(b)

v obvestilu o koncesiji, povabilu k oddaji ponudbe ali v drugi koncesijski dokumentaciji zagotovi opis meril za podelitev in, če je primerno, minimalne zahteve, ki morajo biti izpolnjene.

3.   Javni naročnik ali naročnik lahko na podlagi objektivnih meril omeji število kandidatov oziroma ponudnikov na primerno raven, pod pogojem, da je to storjeno na pregleden način. Število povabljenih kandidatov ali ponudnikov je dovolj veliko, da je zagotovljena resnična konkurenca.

4.   Javni naročnik ali naročnik vsem udeležencem sporoči opis predvidene organizacije postopka in njegov okvirni končni rok. Vse udeležence obvesti o kakršnih koli spremembah in z njimi seznani vse gospodarske subjekte, če spremembe zadevajo elemente, razkrite v obvestilu o koncesiji.

5.   S sredstvi, ki so po mnenju javnega naročnika ali naročnika primerna, zagotovi ustrezno evidentiranje faz postopka v skladu s členom 28(1).

6.   Javni naročnik ali naročnik se lahko pogaja s kandidati in ponudniki. Predmet koncesije, merila za njeno podelitev in minimalne zahteve se med pogajanji ne spreminjajo.

Člen 38

Izbor in kvalitativna ocena kandidatov

1.   Javni naročniki in naročniki preverijo pogoje za sodelovanje v zvezi s strokovno in tehnično sposobnostjo ter finančnim in ekonomskim položajem kandidatov ali ponudnikov na podlagi njihovih lastnih izjav ter navedbe ali navedb, ki jih morajo slednji predložiti kot dokazila v skladu z zahtevami iz obvestila o koncesiji, ki so nediskriminatorne in sorazmerne s predmetom koncesije. Pogoji za sodelovanje so povezani in sorazmerni s potrebo po zagotovitvi, da je koncesionar sposoben izvajati koncesijo, pri čemer je treba upoštevati predmet koncesije in namen, da se zagotovi resnična konkurenca.

2.   Če je to primerno, lahko gospodarski subjekt pri posamezni koncesiji uporabi zmogljivosti drugih subjektov, ne glede na pravno razmerje med njim in temi subjekti, da bi izpolnil pogoje za sodelovanje iz odstavka 1. Če želi gospodarski subjekt uporabiti zmogljivosti drugih subjektov, javnemu naročniku ali naročniku dokaže, da bo imel med celotnim trajanjem koncesije na voljo potrebna sredstva, na primer s predložitvijo zagotovil teh subjektov v ta namen. Javni naročnik ali naročnik lahko v zvezi s finančnim položajem zahteva, da so gospodarski subjekt in navedeni subjekti skupaj odgovorni za izpolnitev pogodbe.

3.   Pod enakimi pogoji lahko skupina gospodarskih subjektov iz člena 26 uporabi zmogljivosti udeležencev v tej skupini ali drugih subjektov.

4.   Javni naročniki in naročniki iz točke (a) člena 7(1) izključijo gospodarski subjekt iz sodelovanja v postopku podelitve koncesije, če ugotovijo, da je bil navedeni gospodarski subjekt pravnomočno obsojen iz enega od naslednjih razlogov:

| (a) | sodelovanja v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v členu 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ (28); |
| --- | --- |

(a)

sodelovanja v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v členu 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ (28);

| (b) | korupcije, kot je opredeljena v členu 3 Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (29) in členu 2(1) Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ (30), ter korupcije, kot je opredeljena v nacionalnem pravu javnega naročnika ali naročnika ali gospodarskega subjekta; |
| --- | --- |

(b)

korupcije, kot je opredeljena v členu 3 Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (29) in členu 2(1) Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ (30), ter korupcije, kot je opredeljena v nacionalnem pravu javnega naročnika ali naročnika ali gospodarskega subjekta;

| (c) | goljufije v smislu člena 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (31); |
| --- | --- |

(c)

goljufije v smislu člena 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (31);

| (d) | terorističnih kaznivih dejanj ali kaznivih dejanj, povezanih s terorističnimi dejavnostmi, kot so opredeljena v členu 1 oziroma 3 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ (32), ali spodbujanja k storitvi kaznivega dejanja, pomoči ali podpore pri tem ali poskusa storitve kaznivega dejanja, kot je navedeno v členu 4 navedenega okvirnega sklepa; |
| --- | --- |

(d)

terorističnih kaznivih dejanj ali kaznivih dejanj, povezanih s terorističnimi dejavnostmi, kot so opredeljena v členu 1 oziroma 3 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ (32), ali spodbujanja k storitvi kaznivega dejanja, pomoči ali podpore pri tem ali poskusa storitve kaznivega dejanja, kot je navedeno v členu 4 navedenega okvirnega sklepa;

| (e) | pranja denarja ali financiranja terorizma, kot sta opredeljena v členu 1 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33); |
| --- | --- |

(e)

pranja denarja ali financiranja terorizma, kot sta opredeljena v členu 1 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33);

| (f) | dela otrok in drugih oblik trgovine z ljudmi, kot so opredeljene v členu 2 Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34). |
| --- | --- |

(f)

dela otrok in drugih oblik trgovine z ljudmi, kot so opredeljene v členu 2 Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34).

Obveznost izključitve gospodarskega subjekta velja tudi, če je pravnomočno obsojena oseba članica upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa tega gospodarskega subjekta ali ima pooblastila za njegovo zastopanje oziroma odločanje ali nadzor v njem.

Naročniki, razen tisti iz točke (a) člena 7(1), lahko izključijo gospodarski subjekt iz sodelovanja v postopku podelitve koncesije, če so seznanjeni, da je bil ta gospodarski subjekt pravnomočno obsojen iz enega od razlogov, naštetih v prvem pododstavku tega odstavka.

5.   Javni naročniki in naročniki iz točke (a) člena 7(1) izključijo gospodarski subjekt iz sodelovanja v postopku podelitve koncesije, če so seznanjeni, da gospodarski subjekt krši obveznosti plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, in če je to ugotovljeno s sodno ali upravno odločbo, ki je dokončna oziroma pravnomočna in zavezujoča, v skladu z zakonskimi določbami države, v kateri ima sedež, ali določbami države članice javnega naročnika ali naročnika.

Javni naročniki in naročniki iz točke (a) člena 7(1) lahko poleg tega iz sodelovanja v postopku podelitve koncesije izključijo gospodarski subjekt, če lahko na ustrezen način dokažejo, da gospodarski subjekt krši obveznosti plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, oziroma lahko izključitev gospodarskega subjekta od njih zahtevajo države članice.

Ta odstavek se ne uporablja več, ko gospodarski subjekt izpolni svoje obveznosti s plačilom dolgovanih davkov ali prispevkov za socialno varnost, po potrebi skupaj z morebitnimi obračunanimi obrestmi ali globami, ali s sklenitvijo zavezujočega dogovora o takem plačilu.

6.   Države članice lahko izjemoma določijo odstopanje od obvezne izključitve iz odstavkov 4 in 5 zaradi pomembnejših razlogov, povezanih z javnim interesom, kot sta javno zdravje ali varstvo okolja.

Države članice lahko prav tako določijo odstopanje od obvezne izključitve iz odstavka 5, če bi bila izključitev očitno nesorazmerna, zlasti če niso plačane le manjše vsote davkov ali prispevkov za socialno varnost ali če gospodarski subjekt o točnem znesku, ki ga dolguje zaradi kršitve obveznosti plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, ni bil obveščen dovolj zgodaj, da bi lahko ukrepal, kot je določeno v tretjem pododstavku odstavka 5, pred iztekom roka za oddajo vloge.

7.   Javni naročniki ali naročniki lahko iz sodelovanja v postopku podelitve koncesije izključijo vsak gospodarski subjekt oziroma lahko to od njih zahteva država članica, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | če lahko na ustrezen način dokažejo kršitev veljavnih obveznosti iz člena 30(3); |
| --- | --- |

(a)

če lahko na ustrezen način dokažejo kršitev veljavnih obveznosti iz člena 30(3);

| (b) | če je gospodarski subjekt v stečaju oziroma v postopku zaradi insolventnosti ali postopku likvidacije, če njegova sredstva upravlja likvidacijski upravitelj ali sodišče, če poteka postopek z upniki, če so njegove poslovne dejavnosti začasno ustavljene ali je v podobnem položaju, ki nastane zaradi podobnega postopka v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi; javni naročnik ali naročnik lahko kljub temu sklene – oziroma to stori na zahtevo države članice – da ne bo izključil gospodarskega subjekta, ki je v enem od navedenih položajev, če ob upoštevanju veljavnih nacionalnih predpisov in ukrepov v zvezi z nadaljevanjem poslovne dejavnosti v navedenih položajih ugotovi, da bo zadevni gospodarski subjekt lahko izvedel koncesijo; |
| --- | --- |

(b)

če je gospodarski subjekt v stečaju oziroma v postopku zaradi insolventnosti ali postopku likvidacije, če njegova sredstva upravlja likvidacijski upravitelj ali sodišče, če poteka postopek z upniki, če so njegove poslovne dejavnosti začasno ustavljene ali je v podobnem položaju, ki nastane zaradi podobnega postopka v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi; javni naročnik ali naročnik lahko kljub temu sklene – oziroma to stori na zahtevo države članice – da ne bo izključil gospodarskega subjekta, ki je v enem od navedenih položajev, če ob upoštevanju veljavnih nacionalnih predpisov in ukrepov v zvezi z nadaljevanjem poslovne dejavnosti v navedenih položajih ugotovi, da bo zadevni gospodarski subjekt lahko izvedel koncesijo;

| (c) | če lahko javni naročnik z ustreznimi sredstvi dokaže, da je gospodarski subjekt zagrešil hujšo kršitev poklicnih pravil, s čimer je omajana njegova integriteta; |
| --- | --- |

(c)

če lahko javni naročnik z ustreznimi sredstvi dokaže, da je gospodarski subjekt zagrešil hujšo kršitev poklicnih pravil, s čimer je omajana njegova integriteta;

| (d) | če nasprotja interesov v smislu drugega odstavka člena 35 ni mogoče učinkovito odpraviti z drugim, manj vsiljivim ukrepom; |
| --- | --- |

(d)

če nasprotja interesov v smislu drugega odstavka člena 35 ni mogoče učinkovito odpraviti z drugim, manj vsiljivim ukrepom;

| (e) | če javni naročnik razpolaga z dovolj verjetnimi indici o tem, da je gospodarski subjekt sklenil dogovore z drugimi gospodarskimi subjekti z namenom izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

(e)

če javni naročnik razpolaga z dovolj verjetnimi indici o tem, da je gospodarski subjekt sklenil dogovore z drugimi gospodarskimi subjekti z namenom izkrivljanja konkurence;

| (f) | če so se pri gospodarskem subjektu pri prejšnji koncesiji ali pogodbi z javnim naročnikom ali naročnikom, kot je opredeljen v tej direktivi ali v Direktivi 2014/25/EU, pokazale precejšnje ali stalne pomanjkljivosti pri izpolnjevanju ključne zahteve, posledica pa je bila predčasna odpoved te prejšnje pogodbe, odškodnina ali druge primerljive sankcije; |
| --- | --- |

(f)

če so se pri gospodarskem subjektu pri prejšnji koncesiji ali pogodbi z javnim naročnikom ali naročnikom, kot je opredeljen v tej direktivi ali v Direktivi 2014/25/EU, pokazale precejšnje ali stalne pomanjkljivosti pri izpolnjevanju ključne zahteve, posledica pa je bila predčasna odpoved te prejšnje pogodbe, odškodnina ali druge primerljive sankcije;

| (g) | če je gospodarski subjekt kriv resnih zavajajočih razlag pri dajanju informacij, zahtevanih zaradi preverjanja odsotnosti razlogov za izključitev ali izpolnjevanja pogojev za sodelovanje, ne razkrije takšnih informacij ali ne more predložiti dokumentov, ki se zahtevajo kot dokazila; |
| --- | --- |

(g)

če je gospodarski subjekt kriv resnih zavajajočih razlag pri dajanju informacij, zahtevanih zaradi preverjanja odsotnosti razlogov za izključitev ali izpolnjevanja pogojev za sodelovanje, ne razkrije takšnih informacij ali ne more predložiti dokumentov, ki se zahtevajo kot dokazila;

| (h) | če gospodarski subjekt poskuša neupravičeno vplivati na postopek odločanja javnega naročnika ali naročnika, pridobiti zaupne informacije, zaradi katerih bi lahko imel neupravičeno prednost v postopku podelitve koncesije, ali iz malomarnosti predložiti zavajajoče informacije, ki bi lahko pomembno vplivale na odločitve o izključitvi, izboru ali podelitvi koncesije; |
| --- | --- |

(h)

če gospodarski subjekt poskuša neupravičeno vplivati na postopek odločanja javnega naročnika ali naročnika, pridobiti zaupne informacije, zaradi katerih bi lahko imel neupravičeno prednost v postopku podelitve koncesije, ali iz malomarnosti predložiti zavajajoče informacije, ki bi lahko pomembno vplivale na odločitve o izključitvi, izboru ali podelitvi koncesije;

| (i) | pri koncesijah na področju obrambe in varnosti iz Direktive 2009/81/ES, če se na podlagi kakršnih koli dokazov, vključno z zaupnimi viri podatkov, ugotovi, da gospodarski subjekt ni dovolj zanesljiv, da bi lahko izključili grožnje varnosti države članice. |
| --- | --- |

(i)

pri koncesijah na področju obrambe in varnosti iz Direktive 2009/81/ES, če se na podlagi kakršnih koli dokazov, vključno z zaupnimi viri podatkov, ugotovi, da gospodarski subjekt ni dovolj zanesljiv, da bi lahko izključili grožnje varnosti države članice.

8.   Javni naročniki in naročniki iz točke (a) člena 7(1) med postopkom kadar koli izključijo gospodarski subjekt, če se izkaže, da je zadevni gospodarski subjekt glede na storjena ali opuščena dejanja pred ali med postopkom v enem od položajev iz odstavka 4 tega člena in prvega pododstavka odstavka 5 tega člena.

Javni naročniki in naročniki lahko med postopkom kadar koli izključijo gospodarski subjekt oziroma to morajo storiti na zahtevo države članice, če se izkaže, da je zadevni gospodarski subjekt glede na storjena ali opuščena dejanja pred ali med postopkom v enem od položajev iz drugega pododstavka odstavka 5 in odstavka 7.

9.   Vsak gospodarski subjekt, ki je v enem od položajev iz odstavkov 4 in 7, lahko predloži dokaze, da je sprejel zadostne ukrepe, s katerimi lahko dokaže svojo zanesljivost kljub obstoju zadevnega razloga za izključitev. Če se šteje, da takšni dokazi zadoščajo, se zadevni gospodarski subjekt ne izključi iz postopka.

V ta namen gospodarski subjekt dokaže, da je plačal ali da se je zavezal plačati nadomestilo za vso škodo, povzročeno s kaznivim dejanjem ali kršitvijo, v dejavnem sodelovanju s preiskovalnimi organi v celoti razjasnil dejstva in okoliščine ter sprejel konkretne tehnične, organizacijske in kadrovske ukrepe, ustrezne za preprečitev nadaljnjih kaznivih dejanj ali kršitev. Pri ocenjevanju ukrepov, ki jih sprejmejo gospodarski subjekti, se upoštevajo resnost in posebne okoliščine kaznivega dejanja ali kršitve. Če se šteje, da ukrepi ne zadoščajo, zadevni gospodarski subjekt prejme utemeljitev razlogov za takšno odločitev.

Gospodarski subjekt, ki je bil s pravnomočno sodbo izključen iz sodelovanja v postopkih javnega naročanja ali podeljevanja koncesije, med obdobjem izključitve, določenim s to sodbo, ni upravičen do uporabe možnosti iz tega odstavka v državah članicah, v katerih sodba učinkuje.

10.   Države članice z zakoni ali drugimi predpisi in ob upoštevanju prava Unije določijo pogoje za izvajanje tega člena. Določijo zlasti najdaljše obdobje izključitve, če gospodarski subjekt ne sprejme nobenih ukrepov iz odstavka 9, da bi dokazal svojo zanesljivost. Če obdobje izključitve ni določeno s pravnomočno sodbo, to obdobje ne sme biti daljše od pet let od datuma izdaje pravnomočne obsodbe v primerih iz odstavka 4 in ne daljše od treh let od datuma zadevnega dogodka v primerih iz odstavka 7.

Člen 39

Roki za prejem vlog in ponudb za koncesijo

1.   Javni naročniki ali naročniki pri določanju rokov za prejem vlog ali ponudb upoštevajo zlasti kompleksnost koncesije in čas, potreben za pripravo ponudb ali vlog, brez poseganja v minimalne roke iz tega člena.

2.   Če je mogoče vloge ali ponudbe pripraviti šele po obisku lokacije ali po pregledu spremne dokumentacije k dokumentaciji o podeljevanju koncesije na kraju samem, se roki za prejem vlog za koncesijo ali za prejem ponudb določijo tako, da se lahko vsi zadevni gospodarski subjekti seznanijo z vsemi informacijami, potrebnimi za pripravo vlog ali ponudb, in so vsekakor daljši od minimalnih rokov iz odstavkov 3 in 4.

3.   Minimalni rok za prejem vlog za koncesijo, ne glede na to, ali vključujejo ponudbe, je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o koncesiji.

4.   Če se postopek izvaja v zaporednih fazah, je minimalni rok za prejem prvih ponudb 22 dni od datuma, ko je poslano povabilo k oddaji ponudbe.

5.   Rok za prejem ponudb se lahko skrajša za pet dni, če se javni naročnik ali naročnik strinja, da je ponudbe mogoče oddati z elektronskimi sredstvi v skladu s členom 29.

Člen 40

Zagotavljanje informacij kandidatom in ponudnikom

1.   Javni naročnik ali naročnik čim prej obvesti vsakega kandidata in ponudnika o sprejetih odločitvah v zvezi s podelitvijo koncesije, vključno z imenom uspešnega ponudnika, razlogi za morebitno zavrnitev njegove vloge oziroma ponudbe ter razlogi za morebitno odločitev, da se pogodba, za katero je bilo objavljeno obvestilo o koncesiji, ne podeli ali da se postopek ponovno začne.

Poleg tega javni naročnik ali naročnik na zahtevo zadevne stranke čim prej, vsekakor pa v 15 dneh od prejema pisnega zahtevka, vse ponudnike, ki so oddali dopustno ponudbo, obvesti o značilnostih in sorazmernih prednostih izbrane ponudbe.

2.   Javni naročnik ali naročnik se lahko odloči, da nekatere informacije iz odstavka 1 v zvezi s pogodbo izpusti, če bi objava takšnih informacij ovirala izvajanje zakona ali bi bila drugače v nasprotju z javnim interesom, če bi škodila upravičenim poslovnim interesom javnih ali zasebnih gospodarskih subjektov ali če bi lahko posegala v pošteno konkurenco med njimi.

Člen 41

Merila za podelitev

1.   Koncesije se podelijo na podlagi objektivnih meril, ki so skladna z načeli iz člena 3 in zagotavljajo, da se ponudbe ocenijo pod pogoji učinkovite konkurence, tako da je mogoče ugotoviti splošne gospodarske koristi, ki jih bo imel javni naročnik ali naročnik.

2.   Merila za podelitev so povezana s predmetom koncesije in javnemu naročniku ali naročniku ne dajejo neomejene svobode izbire. Med drugim lahko vključujejo okoljska ali socialna merila ali merila v zvezi z inovativnostjo.

Tem merilom so dodane zahteve za učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki.

Javni naročnik ali naročnik preveri, ali ponudbe ustrezno izpolnjujejo merila za podelitev.

3.   Javni naročnik ali naročnik našteje merila v padajočem zaporedju glede na pomembnost.

Če javni naročnik ali naročnik prejme ponudbo, v kateri je predlagana inovativna rešitev z izjemno funkcionalno učinkovitostjo, ki je skrben javni naročnik ali naročnik ni mogel predvideti, lahko javni naročnik ali naročnik ne glede na prvi pododstavek izjemoma spremeni vrstni red meril za podelitev in tako upošteva to inovativno rešitev. Javni naročnik ali naročnik v tem primeru vse ponudnike obvesti o spremembi zaporedja glede na pomembnost in objavi novo povabilo k oddaji ponudb ob upoštevanju minimalnih rokov iz člena 39(4). Če so merila za podelitev objavljena istočasno z objavo obvestila o koncesiji, javni naročnik ali naročnik objavi novo obvestilo o koncesiji ob upoštevanju minimalnih rokov iz člena 39(3).

Sprememba vrstnega reda ne sme povzročiti diskriminacije.

NASLOV III

PRAVILA ZA IZVAJANJE KONCESIJ

Člen 42

Oddaja pogodb podizvajalcem

1.   Pristojni nacionalni organi z ustreznimi ukrepi v okviru svojih odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci spoštujejo obveznosti iz člena 30(3).

2.   Javni naročnik ali naročnik lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – mora v koncesijski dokumentaciji od ponudnika ali vlagatelja zahtevati, da v svoji ponudbi navede vsak del koncesije, ki ga morda namerava oddati v podizvajanje tretjim osebam, ter vse predlagane podizvajalce. Ta odstavek ne vpliva na vprašanje odgovornosti glavnega koncesionarja.

3.   Pri koncesijah za gradnje in v zvezi s storitvami, ki se opravljajo v objektu pod nadzorom javnega naročnika ali naročnika, javni naročnik ali naročnik po podelitvi, najpozneje pa ob začetku izvajanja koncesije, od koncesionarja zahteva, da mu sporoči ime, kontaktne podatke in zakonite zastopnike svojih podizvajalcev, ki sodelujejo pri takšni gradnji ali storitvah, kolikor so ti podatki takrat znani. Javni naročnik ali naročnik od koncesionarja zahteva, da mu med izvajanjem koncesije sporoči morebitne spremembe teh informacij in potrebne informacije o morebitnih novih podizvajalcih, ki jih naknadno vključi v izvajanje takšnih gradenj ali opravljanje takšnih storitev.

Ne glede na prvi pododstavek lahko države članice določijo, da je za posredovanje zahtevanih informacij odgovoren neposredno koncesionar.

Prvi in drugi pododstavek se ne uporabljata za dobavitelje blaga.

Javni naročniki in naročniki lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – morajo obveznosti iz prvega pododstavka razširiti na primer na:

| (a) | koncesije za storitve poleg tistih, ki zadevajo opravljanje storitev v objektih pod nadzorom javnega naročnika ali naročnika, ali na dobavitelje blaga, ki so vključeni v koncesije za gradnje ali storitve; |
| --- | --- |

(a)

koncesije za storitve poleg tistih, ki zadevajo opravljanje storitev v objektih pod nadzorom javnega naročnika ali naročnika, ali na dobavitelje blaga, ki so vključeni v koncesije za gradnje ali storitve;

| (b) | podizvajalce podizvajalcev koncesionarja ali naslednje podizvajalce v podizvajalski verigi. |
| --- | --- |

(b)

podizvajalce podizvajalcev koncesionarja ali naslednje podizvajalce v podizvajalski verigi.

4.   Za preprečevanje kršitve obveznosti iz člena 30(3) se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi, kot so:

| (a) | če je v nacionalnem pravu države članice določen mehanizem solidarne odgovornosti podizvajalcev in koncesionarja, zadevna država članica zagotovi, da se zadevna pravila uporabljajo v skladu s pogoji iz člena 30(3); |
| --- | --- |

(a)

če je v nacionalnem pravu države članice določen mehanizem solidarne odgovornosti podizvajalcev in koncesionarja, zadevna država članica zagotovi, da se zadevna pravila uporabljajo v skladu s pogoji iz člena 30(3);

| (b) | javni naročniki in naročniki lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – morajo preveriti, ali obstajajo razlogi za izključitev podizvajalcev v skladu s členom 38(4) do (10). Javni naročnik ali naročnik v takšnih primerih od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo obvezni razlogi za njegovo izključitev. Javni naročnik ali naročnik lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – mora od gospodarskega subjekta zahtevati zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo neobvezni razlogi za njegovo izključitev. |
| --- | --- |

(b)

javni naročniki in naročniki lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – morajo preveriti, ali obstajajo razlogi za izključitev podizvajalcev v skladu s členom 38(4) do (10). Javni naročnik ali naročnik v takšnih primerih od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo obvezni razlogi za njegovo izključitev. Javni naročnik ali naročnik lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – mora od gospodarskega subjekta zahtevati zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo neobvezni razlogi za njegovo izključitev.

5.   Države članice lahko v nacionalnem pravu določijo strožja pravila glede odgovornosti.

6.   Države članice, ki so sklenile, da bodo določile ukrepe v skladu z odstavkoma 1 in 2, z zakoni ali drugimi predpisi in ob upoštevanju prava Unije določijo pogoje za izvajanje teh ukrepov. Države članice lahko pri tem omejijo njihovo veljavnost, med drugim v zvezi z nekaterimi vrstami pogodb, nekaterimi kategorijami javnih naročnikov, naročnikov ali gospodarskih subjektov ali nekaterimi zneski.

Člen 43

Spremembe pogodb med njihovo veljavnostjo

1.   Koncesije se lahko spremenijo brez novega postopka podelitve koncesije v skladu s to direktivo v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | če so spremembe ne glede na njihovo denarno vrednost predvidene v prvotni koncesijski dokumentaciji v jasnih, natančnih in nedvoumnih klavzulah o pregledu, ki lahko vključujejo klavzule o reviziji vrednosti, ali opcijah. V takih klavzulah so navedeni obseg in vrsta možnih sprememb ali opcij ter pogoji, pod katerimi se lahko uporabijo. Ne predvidevajo pa sprememb ali opcij, ki bi spremenile splošno naravo koncesije; |
| --- | --- |

(a)

če so spremembe ne glede na njihovo denarno vrednost predvidene v prvotni koncesijski dokumentaciji v jasnih, natančnih in nedvoumnih klavzulah o pregledu, ki lahko vključujejo klavzule o reviziji vrednosti, ali opcijah. V takih klavzulah so navedeni obseg in vrsta možnih sprememb ali opcij ter pogoji, pod katerimi se lahko uporabijo. Ne predvidevajo pa sprememb ali opcij, ki bi spremenile splošno naravo koncesije;

| (b) | kadar so potrebne dodatne gradnje ali storitve, ki jih opravi prvotni koncesionar, niso pa bile vključene v prvotno koncesijo, če zamenjava koncesionarja:






  (i) | ni mogoča iz ekonomskih ali tehničnih razlogov, kot so zahteve glede zamenljivosti ali interoperabilnosti z obstoječo opremo, storitvami ali instalacijami, zagotovljenimi v okviru prvotne koncesije, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar so potrebne dodatne gradnje ali storitve, ki jih opravi prvotni koncesionar, niso pa bile vključene v prvotno koncesijo, če zamenjava koncesionarja:

(i)

ni mogoča iz ekonomskih ali tehničnih razlogov, kot so zahteve glede zamenljivosti ali interoperabilnosti z obstoječo opremo, storitvami ali instalacijami, zagotovljenimi v okviru prvotne koncesije, ter

| (ii) | bi javnemu naročniku ali naročniku povzročila velike nevšečnosti ali znatno podvajanje stroškov. |
| --- | --- |

(ii)

bi javnemu naročniku ali naročniku povzročila velike nevšečnosti ali znatno podvajanje stroškov.

Vendar pri koncesijah, ki jih javni naročnik podeli za izvajanje dejavnosti, ki ni navedena v Prilogi II, povečanje vrednosti ne sme presegati 50 % vrednosti prvotne koncesije. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, ta omejitev velja za vrednost posamezne spremembe. Te zaporedne spremembe niso namenjene obidu te direktive;

| (c) | če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | sprememba je bila potrebna zaradi okoliščin, ki jih skrben javni naročnik ali naročnik ni mogel predvideti; |
| --- | --- | --- |

(c)

če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

sprememba je bila potrebna zaradi okoliščin, ki jih skrben javni naročnik ali naročnik ni mogel predvideti;

| (ii) | sprememba ne spreminja splošne narave koncesije; |
| --- | --- |

(ii)

sprememba ne spreminja splošne narave koncesije;

| (iii) | pri koncesijah, ki jih javni naročnik podeli za izvajanje dejavnosti, ki ni na seznamu v Prilogi II povečanje vrednosti ne presega 50 % vrednosti prvotne koncesije. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, ta omejitev velja za vrednost posamezne spremembe. Te zaporedne spremembe niso namenjene obidu te direktive; |
| --- | --- |

(iii)

pri koncesijah, ki jih javni naročnik podeli za izvajanje dejavnosti, ki ni na seznamu v Prilogi II povečanje vrednosti ne presega 50 % vrednosti prvotne koncesije. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, ta omejitev velja za vrednost posamezne spremembe. Te zaporedne spremembe niso namenjene obidu te direktive;

| (d) | če koncesionarja, ki mu je javni naročnik ali naročnik prvotno podelil koncesijo, zamenja nov koncesionar iz enega od naslednjih razlogov:






  (i) | zaradi nedvoumne klavzule o pregledu ali opcije v skladu s točko (a); |
| --- | --- | --- |

(d)

če koncesionarja, ki mu je javni naročnik ali naročnik prvotno podelil koncesijo, zamenja nov koncesionar iz enega od naslednjih razlogov:

(i)

zaradi nedvoumne klavzule o pregledu ali opcije v skladu s točko (a);

| (ii) | drug gospodarski subjekt, ki izpolnjuje prvotno določene pogoje za ugotavljanje sposobnosti, v celoti ali delno nasledi prvotnega koncesionarja po prestrukturiranju podjetja, vključno s prevzemom, združitvijo, pripojitvijo ali insolventnostjo, če to ne vključuje drugih bistvenih sprememb pogodbe in ni namenjeno obidu te direktive; ali |
| --- | --- |

(ii)

drug gospodarski subjekt, ki izpolnjuje prvotno določene pogoje za ugotavljanje sposobnosti, v celoti ali delno nasledi prvotnega koncesionarja po prestrukturiranju podjetja, vključno s prevzemom, združitvijo, pripojitvijo ali insolventnostjo, če to ne vključuje drugih bistvenih sprememb pogodbe in ni namenjeno obidu te direktive; ali

| (iii) | javni naročnik ali naročnik sam prevzame obveznosti glavnega koncesionarja do njegovih podizvajalcev, če je ta možnost predvidena v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

(iii)

javni naročnik ali naročnik sam prevzame obveznosti glavnega koncesionarja do njegovih podizvajalcev, če je ta možnost predvidena v nacionalni zakonodaji;

| (e) | spremembe ne glede na njihovo vrednost niso bistvene v smislu odstavka 4. |
| --- | --- |

(e)

spremembe ne glede na njihovo vrednost niso bistvene v smislu odstavka 4.

Javni naročniki ali naročniki, ki so spremenili koncesijo v primerih iz točk (b) in (c) tega odstavka, objavijo obvestilo o tem v Uradnem listu Evropske unije. Tako obvestilo vsebuje informacije iz Priloge XI in se objavi v skladu s členom 33.

2.   Koncesije se lahko prav tako spremenijo, ne da bi bilo treba preverjati, ali so izpolnjeni pogoji iz točk (a) do (d) odstavka 4 in ne da bi bil potreben nov postopek podelitve koncesije v skladu s to direktivo, če je vrednost spremembe nižja od obeh naslednjih vrednosti:

| (i) | mejne vrednosti, določene v členu 8, in |
| --- | --- |

(i)

mejne vrednosti, določene v členu 8, in

| (ii) | 10 % vrednosti prvotne koncesije. |
| --- | --- |

(ii)

10 % vrednosti prvotne koncesije.

Vendar sprememba ne sme spremeniti splošne narave koncesije. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, se vrednost oceni na podlagi kumulativne neto vrednosti zaporednih sprememb.

3.   Za namene izračuna vrednosti iz odstavka 2 ter točk (b) in (c) odstavka 1 je posodobljena vrednost referenčna vrednost, če koncesija vključuje indeksacijsko klavzulo. Če koncesija ne vključuje indeksacijske klavzule, se posodobljena vrednost izračuna ob upoštevanju povprečne inflacije v državi članici javnega naročnika ali naročnika.

4.   Sprememba koncesije med njeno veljavnostjo se šteje za bistveno v smislu točke (e) odstavka 1, če se zaradi te spremembe koncesija znatno razlikuje od prvotno sklenjene koncesije. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 se sprememba šteje za bistveno, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

| (a) | sprememba uvaja pogoje, ki bi, če bi bili del prvotnega postopka podelitve koncesije, omogočili udeležbo drugih vlagateljev kot tistih, ki so bili prvotno izbrani, ali sprejem druge ponudbe kot tiste, ki je bila prvotno izbrana, ali pa bi k sodelovanju v postopku podelitve koncesije pritegnili še druge udeležence; |
| --- | --- |

(a)

sprememba uvaja pogoje, ki bi, če bi bili del prvotnega postopka podelitve koncesije, omogočili udeležbo drugih vlagateljev kot tistih, ki so bili prvotno izbrani, ali sprejem druge ponudbe kot tiste, ki je bila prvotno izbrana, ali pa bi k sodelovanju v postopku podelitve koncesije pritegnili še druge udeležence;

| (b) | zaradi spremembe je ekonomsko ravnotežje koncesije spremenjeno v korist koncesionarja na način, ki ni bil predviden v prvotni koncesiji; |
| --- | --- |

(b)

zaradi spremembe je ekonomsko ravnotežje koncesije spremenjeno v korist koncesionarja na način, ki ni bil predviden v prvotni koncesiji;

| (c) | zaradi spremembe je znatno razširjen obseg koncesije; |
| --- | --- |

(c)

zaradi spremembe je znatno razširjen obseg koncesije;

| (d) | koncesionarja, ki mu je javni naročnik ali naročnik prvotno podelil koncesijo, zamenja nov koncesionar v primerih, ki niso navedeni v točki (d) odstavka 1. |
| --- | --- |

(d)

koncesionarja, ki mu je javni naročnik ali naročnik prvotno podelil koncesijo, zamenja nov koncesionar v primerih, ki niso navedeni v točki (d) odstavka 1.

5.   Za spremembe določb koncesije med njeno veljavnostjo, ki niso navedene v odstavkih 1 in 2, je potreben nov postopek podelitve koncesije v skladu s to direktivo.

Člen 44

Odpoved koncesije

Države članice zagotovijo, da imajo javni naročniki in naročniki možnost, da pod pogoji, določenimi v veljavnem nacionalnem pravu, odpovejo koncesijo med njeno veljavnostjo, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | koncesija je bila spremenjena tako, da se v skladu s členom 43 zahteva nov postopek o podelitvi koncesije; |
| --- | --- |

(a)

koncesija je bila spremenjena tako, da se v skladu s členom 43 zahteva nov postopek o podelitvi koncesije;

| (b) | koncesionar je bil v času podelitve koncesije v enem od položajev iz člena 38(4) in bi ga bilo zato treba izključiti iz postopka podelitve koncesije; |
| --- | --- |

(b)

koncesionar je bil v času podelitve koncesije v enem od položajev iz člena 38(4) in bi ga bilo zato treba izključiti iz postopka podelitve koncesije;

| (c) | Sodišče Evropske unije po postopku v skladu s členom 258 PDEU ugotovi, da država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz Pogodb, ker javni naročnik ali naročnik iz te države članice pri podelitvi zadevne koncesije ni izpolnil svojih obveznosti iz Pogodb in te direktive. |
| --- | --- |

(c)

Sodišče Evropske unije po postopku v skladu s členom 258 PDEU ugotovi, da država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz Pogodb, ker javni naročnik ali naročnik iz te države članice pri podelitvi zadevne koncesije ni izpolnil svojih obveznosti iz Pogodb in te direktive.

Člen 45

Spremljanje in poročanje

1.   Da se zagotovi pravilno in učinkovito izvajanje, države članice zagotovijo, da vsaj naloge iz tega člena izvaja eden ali več organov ali institucij. Komisiji sporočijo imena vseh organov ali institucij, pristojnih za te naloge.

2.   Države članice zagotovijo spremljanje uporabe pravil glede podeljevanja koncesijskih pogodb. Če organi ali institucije za spremljanje ugotovijo specifične kršitve, kot so goljufija, korupcija, nasprotje interesov ali druge resne nepravilnosti, ali sistemske težave, so pooblaščeni, da o teh kršitvah ali težavah obvestijo nacionalne revizijske organe, sodišča ali druge ustrezne organe ali institucije, kot so varuh človekovih pravic, nacionalni parlamenti ali njegovi odbori.

3.   Rezultati dejavnosti spremljanja v skladu z odstavkom 2 so z ustreznimi sredstvi obveščanja dostopni javnosti.

Komisija lahko največ vsaka tri leta od držav članic zahteva, da ji predložijo poročilo o spremljanju, ki je pregled najpogostejših vzrokov za nepravilno uporabo pravil glede podeljevanja koncesijskih pogodb, vključno z morebitnimi strukturnimi ali ponavljajočimi se težavami pri uporabi pravil, med drugim tudi možnimi primeri goljufij in drugega nezakonitega ravnanja.

4.   Države članice zagotovijo, da so javnim naročnikom in naročnikom ter gospodarskim subjektom brezplačno na voljo informacije in smernice o razlagi in uporabi prava Unije o podeljevanju koncesijskih pogodb, da so jim v pomoč pri pravilni uporabi pravil Unije s tega področja.

NASLOV IV

SPREMEMBE DIREKTIV 89/665/EGS IN 92/13/EGS

Člen 46

Spremembe Direktive 89/665/EGS

Direktiva 89/665/EGS se spremeni:

| 1. | v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ta direktiva se uporablja za javna naročila iz Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (35), razen če so takšna naročila izključena v skladu s členi 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 17 in 37 navedene direktive.
  Ta direktiva se uporablja tudi za koncesije iz Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (36), ki jih podelijo naročniki, razen če so take koncesije izključene v skladu s členi 10, 11, 12, 17 in 25 navedene direktive.
  Naročila v smislu te direktive zajemajo javna naročila, okvirne sporazume, koncesije za gradnje in storitve in dinamične nabavne sisteme.
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se v zvezi z naročili s področja uporabe Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU zagotovi učinkovita in zlasti čim hitrejša revizija odločitev, ki so jih sprejeli naročniki, skladno s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive, ker je bila s takšnimi odločitvami kršeno pravo Unije na področju javnih naročil ali nacionalni predpisi o prenosu tega prava. |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta direktiva se uporablja za javna naročila iz Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (35), razen če so takšna naročila izključena v skladu s členi 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 17 in 37 navedene direktive.

Ta direktiva se uporablja tudi za koncesije iz Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (36), ki jih podelijo naročniki, razen če so take koncesije izključene v skladu s členi 10, 11, 12, 17 in 25 navedene direktive.

Naročila v smislu te direktive zajemajo javna naročila, okvirne sporazume, koncesije za gradnje in storitve in dinamične nabavne sisteme.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se v zvezi z naročili s področja uporabe Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU zagotovi učinkovita in zlasti čim hitrejša revizija odločitev, ki so jih sprejeli naročniki, skladno s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive, ker je bila s takšnimi odločitvami kršeno pravo Unije na področju javnih naročil ali nacionalni predpisi o prenosu tega prava.

| 2. | v členu 2a se odstavek 2 spremeni:






  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji naročila s področja uporabe Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU, ne sme priti pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom in kandidatom po faksu ali po drugih elektronskih komunikacijskih sredstvih pošlje odločitev o oddaji naročila, oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bila zadevnim ponudnikom in kandidatom poslana odločitev o oddaji naročila, ali od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.“; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 2a se odstavek 2 spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji naročila s področja uporabe Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU, ne sme priti pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom in kandidatom po faksu ali po drugih elektronskih komunikacijskih sredstvih pošlje odločitev o oddaji naročila, oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bila zadevnim ponudnikom in kandidatom poslana odločitev o oddaji naročila, ali od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.“;

| (b) | v četrtem pododstavku se prva alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 55(2) Direktive 2014/24/EU ob upoštevanju člena 55(3) navedene direktive ali v drugem pododstavku člena 40(1) Direktive 2014/23/EU ob upoštevanju določb člena 40(2) navedene direktive in“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v četrtem pododstavku se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„—

povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 55(2) Direktive 2014/24/EU ob upoštevanju člena 55(3) navedene direktive ali v drugem pododstavku člena 40(1) Direktive 2014/23/EU ob upoštevanju določb člena 40(2) navedene direktive in“;

| 3. | člen 2b se spremeni:






  (a) | v prvem odstavku se:






  (i) | točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | če Direktiva 2014/24/EU ali, kjer primerno, Direktiva 2014/23/EU ne zahteva predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

člen 2b se spremeni:

(a)

v prvem odstavku se:

(i)

točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

če Direktiva 2014/24/EU ali, kjer primerno, Direktiva 2014/23/EU ne zahteva predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije;“;

| (ii) | točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | kadar gre za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu, kakor določa člen 33 Direktive 2014/24/EU, in kadar gre za posebna naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu, kakor določa člen 34 navedene direktive.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

kadar gre za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu, kakor določa člen 33 Direktive 2014/24/EU, in kadar gre za posebna naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu, kakor določa člen 34 navedene direktive.“;

| (b) | v drugem odstavku se prva in druga alinea nadomestita z naslednjim:






  „— | gre za kršitev točke (c) člena 33(4) ali člena 34(6) Direktive 2014/24/EU in |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem odstavku se prva in druga alinea nadomestita z naslednjim:

„—

gre za kršitev točke (c) člena 33(4) ali člena 34(6) Direktive 2014/24/EU in

| — | se ocenjuje, da je vrednost javnega naročila enaka ali višja od mejnih vrednosti iz člena 4 Direktive 2014/24/EU.“; |
| --- | --- |

—

se ocenjuje, da je vrednost javnega naročila enaka ali višja od mejnih vrednosti iz člena 4 Direktive 2014/24/EU.“;

| 4. | v členu 2c se besedilo „Direktive 2004/18/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU“; |
| --- | --- |

4.

v členu 2c se besedilo „Direktive 2004/18/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU“;

| 5. | člen 2d se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se:






  (i) | točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | če je naročnik oddal naročilo brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, kadar to ni dovoljeno v skladu z Direktivo 2014/24/EU ali Direktivo 2014/23/EU“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

člen 2d se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se:

(i)

točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

če je naročnik oddal naročilo brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, kadar to ni dovoljeno v skladu z Direktivo 2014/24/EU ali Direktivo 2014/23/EU“;

| (ii) | v točki (b) besedilo „Direktive 2004/18/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (b) besedilo „Direktive 2004/18/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU“;

| (b) | v odstavku 4 se prva alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | naročnik meni, da je oddaja naročila brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z Direktivo 2014/24/EU ali Direktivo 2014/23/EU“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„—

naročnik meni, da je oddaja naročila brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z Direktivo 2014/24/EU ali Direktivo 2014/23/EU“;

| (c) | v odstavku 5 se prva alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | naročnik meni, da je oddaja javnega naročila v skladu s točko (c) člena 33(4) ali členom 34(6) Direktive 2014/24/EU,“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„—

naročnik meni, da je oddaja javnega naročila v skladu s točko (c) člena 33(4) ali členom 34(6) Direktive 2014/24/EU,“;

| 6. | v členu 2f(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | pred potekom vsaj 30 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je:






  — | naročnik objavil obvestilo o oddaji naročila v skladu s členoma 50 in 51 Direktive 2014/24/EU ali členoma 31 in 32 Direktive 2014/23/EU, če to obvestilo vključuje utemeljitev odločitve naročnika, da odda naročilo brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, ali |
| --- | --- | --- | --- |

6.

v členu 2f(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

pred potekom vsaj 30 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je:

—

naročnik objavil obvestilo o oddaji naročila v skladu s členoma 50 in 51 Direktive 2014/24/EU ali členoma 31 in 32 Direktive 2014/23/EU, če to obvestilo vključuje utemeljitev odločitve naročnika, da odda naročilo brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, ali

| — | naročnik obvestil zadevne ponudnike in kandidate o sklenitvi pogodbe, če to obvestilo vsebuje povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 55(2) Direktive 2014/24/EU ob upoštevanju določb člena 55(3) navedene direktive ali v drugem pododstavku člena 40(1) Direktive 2014/23/EU ob upoštevanju določb člena 40(2) navedene direktive. To velja tudi za primere iz točke (c) prvega odstavka člena 2b te direktive;“; |
| --- | --- |

—

naročnik obvestil zadevne ponudnike in kandidate o sklenitvi pogodbe, če to obvestilo vsebuje povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 55(2) Direktive 2014/24/EU ob upoštevanju določb člena 55(3) navedene direktive ali v drugem pododstavku člena 40(1) Direktive 2014/23/EU ob upoštevanju določb člena 40(2) navedene direktive. To velja tudi za primere iz točke (c) prvega odstavka člena 2b te direktive;“;

| 7. | v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija lahko uvede postopek, ki je predviden v odstavkih 2 do 5, če pred sklenitvijo pogodbe meni, da je bila med postopkom oddaje naročila, ki spada na področje uporabe Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU, povzročena hujša kršitev prava Unije na področju javnih naročil.“ |
| --- | --- |

7.

v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija lahko uvede postopek, ki je predviden v odstavkih 2 do 5, če pred sklenitvijo pogodbe meni, da je bila med postopkom oddaje naročila, ki spada na področje uporabe Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU, povzročena hujša kršitev prava Unije na področju javnih naročil.“

Člen 47

Spremembe Direktive 92/13/EGS

Direktiva 92/13/EGS se spremeni:

| 1. | V členu 1 se odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ta direktiva se uporablja za javna naročila iz Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (37) , razen če so takšna naročila izključena v skladu s členi 18 do 24, 27 do 30, 34 ali 55 navedene direktive.
  Javna naročila v smislu te direktive zajemajo javna naročila blaga, gradenj in storitev, koncesije za gradnje in storitve, okvirne sporazume ter dinamične nabavne sisteme.
  Ta direktiva se uporablja tudi za koncesije iz Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (38) , ki jih podelijo naročniki, razen če so takšne pogodbe izključene v skladu s členi 10, 12, 13, 14, 16, 17 in 25 navedene direktive.
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se v zvezi z naročili s področja uporabe Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU zagotovi učinkovita in zlasti čim hitrejša revizija odločitev, ki so jih sprejeli naročniki, skladno s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive, ker je bilo s takšnimi odločitvami kršeno pravo Unije na področju javnih naročil ali nacionalni predpisi o prenosu tega prava. |
| --- | --- |

1.

V členu 1 se odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta direktiva se uporablja za javna naročila iz Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (37) , razen če so takšna naročila izključena v skladu s členi 18 do 24, 27 do 30, 34 ali 55 navedene direktive.

Javna naročila v smislu te direktive zajemajo javna naročila blaga, gradenj in storitev, koncesije za gradnje in storitve, okvirne sporazume ter dinamične nabavne sisteme.

Ta direktiva se uporablja tudi za koncesije iz Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (38) , ki jih podelijo naročniki, razen če so takšne pogodbe izključene v skladu s členi 10, 12, 13, 14, 16, 17 in 25 navedene direktive.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se v zvezi z naročili s področja uporabe Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU zagotovi učinkovita in zlasti čim hitrejša revizija odločitev, ki so jih sprejeli naročniki, skladno s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive, ker je bilo s takšnimi odločitvami kršeno pravo Unije na področju javnih naročil ali nacionalni predpisi o prenosu tega prava.

| 2. | v členu 2a se odstavek 2 spremeni:






  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji naročila s področja uporabe Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU, ne sme priti pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom in kandidatom po faksu ali po drugih elektronskih komunikacijskih sredstvih pošlje odločitev o oddaji naročila, oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bila zadevnim ponudnikom in kandidatom poslana odločitev o oddaji naročila, ali od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.“; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 2a se odstavek 2 spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji naročila s področja uporabe Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU, ne sme priti pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom in kandidatom po faksu ali po drugih elektronskih komunikacijskih sredstvih pošlje odločitev o oddaji naročila, oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bila zadevnim ponudnikom in kandidatom poslana odločitev o oddaji naročila, ali od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.“;

| (b) | v četrtem pododstavku se prva alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 75(2) Direktive 2014/25/EU, ob upoštevanju določb člena 75(3) navedene direktive, ali drugem pododstavku člena 40(1) Direktive 2014/23/EU, ob upoštevanju določb člena 40(2) navedene direktive, in“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v četrtem pododstavku se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„—

povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 75(2) Direktive 2014/25/EU, ob upoštevanju določb člena 75(3) navedene direktive, ali drugem pododstavku člena 40(1) Direktive 2014/23/EU, ob upoštevanju določb člena 40(2) navedene direktive, in“;

| 3. | člen 2b se spremeni:






  (a) | v prvem odstavku se:






  (i) | točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | če Direktiva 2014/25/EU ali kadar primerno, Direktiva 2014/23/EU ne zahteva predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

člen 2b se spremeni:

(a)

v prvem odstavku se:

(i)

točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

če Direktiva 2014/25/EU ali kadar primerno, Direktiva 2014/23/EU ne zahteva predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije;“;

| (ii) | točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | kadar gre za posebna naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu, kakor določa člen 52 Direktive 2014/25/EU.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

kadar gre za posebna naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu, kakor določa člen 52 Direktive 2014/25/EU.“;

| (b) | v drugem odstavku se prva in druga alinea nadomestita z naslednjim:






  „— | gre za kršitve člena 52(6) Direktive 2014/25/EU in |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem odstavku se prva in druga alinea nadomestita z naslednjim:

„—

gre za kršitve člena 52(6) Direktive 2014/25/EU in

| — | se ocenjuje, da je vrednost javnega naročila enaka ali višja od mejnih vrednosti, navedenih v členu 15 Direktive 2014/25/EU.“ |
| --- | --- |

—

se ocenjuje, da je vrednost javnega naročila enaka ali višja od mejnih vrednosti, navedenih v členu 15 Direktive 2014/25/EU.“

| 4. | v členu 2c se besedilo „Direktive 2004/17/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU“; |
| --- | --- |

4.

v členu 2c se besedilo „Direktive 2004/17/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU“;

| 5. | člen 2d se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se:






  (i) | točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | če je naročnik oddal naročilo brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije, kadar to ni dovoljeno v skladu z Direktivo 2014/25/EU ali Direktivo 2014/23/EU“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

člen 2d se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se:

(i)

točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

če je naročnik oddal naročilo brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije, kadar to ni dovoljeno v skladu z Direktivo 2014/25/EU ali Direktivo 2014/23/EU“;

| (ii) | v točki (b) besedilo „Direktive 2004/17/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (b) besedilo „Direktive 2004/17/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU“;

| (b) | v odstavku 4 se prva alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | naročnik meni, da je oddaja naročila brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z Direktivo 2014/25/EU ali Direktivo 2014/23/EU,“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„—

naročnik meni, da je oddaja naročila brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z Direktivo 2014/25/EU ali Direktivo 2014/23/EU,“;

| (c) | v odstavku 5 se prva alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | naročnik meni, da je oddaja javnega naročila v skladu s členom 52(6) Direktive 2014/25/EU,“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„—

naročnik meni, da je oddaja javnega naročila v skladu s členom 52(6) Direktive 2014/25/EU,“;

| 6. | v členu 2f(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | pred potekom vsaj 30 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je:






  — | naročnik objavil obvestilo o oddaji naročila v skladu s členoma 70 in 71 Direktive 2014/25/EU ali s členoma 31 in 32 Direktive 2014/23/EU, če to obvestilo vključuje utemeljitev odločitve naročnika, da odda naročilo brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije, ali je |
| --- | --- | --- | --- |

6.

v členu 2f(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

pred potekom vsaj 30 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je:

—

naročnik objavil obvestilo o oddaji naročila v skladu s členoma 70 in 71 Direktive 2014/25/EU ali s členoma 31 in 32 Direktive 2014/23/EU, če to obvestilo vključuje utemeljitev odločitve naročnika, da odda naročilo brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije, ali je

| — | naročnik obvestil zadevne ponudnike in kandidate o sklenitvi pogodbe, če to obvestilo vsebuje povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 75(2) Direktive 2014/25/EU, ob upoštevanju določbe člena 75(3) navedene direktive, ali v drugem pododstavku člena 40(1) Direktive 2014/23/EU ob upoštevanju določb člena 40(2) navedene direktive. To velja tudi za primere iz točke (c) prvega odstavka člena 2b te direktive;“; |
| --- | --- |

—

naročnik obvestil zadevne ponudnike in kandidate o sklenitvi pogodbe, če to obvestilo vsebuje povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 75(2) Direktive 2014/25/EU, ob upoštevanju določbe člena 75(3) navedene direktive, ali v drugem pododstavku člena 40(1) Direktive 2014/23/EU ob upoštevanju določb člena 40(2) navedene direktive. To velja tudi za primere iz točke (c) prvega odstavka člena 2b te direktive;“;

| 7. | v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija lahko uporabi postopek iz odstavkov 2 do 5, če pred sklenitvijo pogodbe meni, da je med postopkom oddaje naročila, ki spada na področje uporabe Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU, ali v zvezi členom 26(1) Direktive 2014/25/EU v primeru naročnikov, za katere se ta določba uporablja, prišlo do hujše kršitve prava Unije na področju javnih naročil.“ |
| --- | --- |

7.

v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija lahko uporabi postopek iz odstavkov 2 do 5, če pred sklenitvijo pogodbe meni, da je med postopkom oddaje naročila, ki spada na področje uporabe Direktive 2014/25/EU ali Direktive 2014/23/EU, ali v zvezi členom 26(1) Direktive 2014/25/EU v primeru naročnikov, za katere se ta določba uporablja, prišlo do hujše kršitve prava Unije na področju javnih naročil.“

NASLOV V

PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE

Člen 48

Izvajanje pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(3), člena 9(4), člena 27(2) in člena 30(4) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 17. aprila 2014.

3.   Pooblastilo iz člena 7(3), člena 9(4), člena 27(2) in člena 30(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7(3), členom 9(4), členom 27(2) in členom 30(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 49

Nujni postopek

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 48(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Člen 50

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Svetovalni odbor za javno naročanje, ustanovljen s Sklepom Sveta 71/306/EGS (39). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta člen se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 51

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 18. aprila 2016. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 52

Prehodne določbe

Sklicevanja na točki (a) in (b) člena 1(3) Direktive 2004/17/ES in člen 1(3) in (4) ter naslov III Direktive 2004/18/ES se štejejo kot sklicevanja na to direktivo.

Člen 53

Spremljanje in poročanje

Komisija oceni ekonomske učinke uporabe mejnih vrednosti iz člena 8 na notranji trg, zlasti glede dejavnikov, kot so čezmejno podeljevanje pogodb in transakcijski stroški, ter o njih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2019. V okviru pogajanj na podlagi Sporazuma GPA se preuči ustreznost ravni mejnih vrednosti, pri čemer se upošteva vpliv inflacije in transakcijskih stroškov. Kjer je to mogoče in ustrezno, Komisija presodi, ali bo v naslednjem krogu pogajanj predlagala zvišanje mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA.

Pri spremembi mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA, poročilu po potrebi sledi zakonodajni predlog o spremembi mejnih vrednosti iz te direktive.

Komisija oceni tudi ekonomske učinke izključitev iz člena 12 na notranji trg, pri čemer upošteva posebne strukture v vodnem sektorju, ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2019.

Komisija na podlagi informacij, ki jih v skladu s členom 45(3) zagotovijo države članice, preveri delovanje te direktive ter poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2021, nato pa vsakih pet let.

Komisija objavi rezultate pregledov, opravljenih v skladu s četrtim odstavkom.

Člen 54

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta direktiva se ne uporablja za podeljevanje koncesij, ponujenih ali podeljenih pred 17. aprilom 2014.

Člen 55

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 26. februarja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 84.

1

(2)  UL C 391, 18.12.2012, str. 49.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 11. februarja 2014.

3

(4)  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 114).

4

(5)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

5

(6)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

6

(7)  Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 55).

7

(8)  Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve (UL L 15, 21.1.1998, str. 14).

8

(9)  Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (UL L 164, 30.6.1994, str. 3).

9

(10)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

10

(11)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

11

(12)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

12

(13)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (glej stran 243 tega Uradnega lista).

13

(14)  Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 1).

14

(15)  Direktiva Evropskega parlamenta in sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).

15

(16)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33).

16

(17)  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14).

17

(18)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

18

(19)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

19

(20)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

20

(21)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (glej stran 65 tega Uradnega lista).

21

(22)  Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3).

22

(23)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

23

(24)  Direktiva Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (UL L 78, 26.3.1977, str. 17).

24

(25)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

25

(26)  Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

26

(27)  Uredba (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o enotnem besednjaku javnih naročil (CPV) (UL L 340, 16.12.2002, str. 1).

27

(28)  Okvirni Sklep Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (UL L 300, 11.11.2008, str. 42).

28

(29)  UL C 195, 25.6.1997, str. 1.

29

(30)  Okvirni sklep Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (UL L 192, 31.7.2003, str. 54).

30

(31)  UL C 316, 27.11.1995, str. 48.

31

(32)  Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (OL L 164, 22.6.2002, str. 3).

32

(33)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).

33

(34)  Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1).

34

(35)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

35

(36)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).“;

36

(37)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

37

(38)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).“;

38

(39)  Sklep Sveta 71/306/EGS z dne 26. julija 1971 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za javna naročila gradenj (UL L 185, 16.8.1971, str. 15).

39

---

PRILOGA I

SEZNAM DEJAVNOSTI IZ TOČKE (7) ČLENA 5
   (1)

| NACE Rev. 1 (2) | Koda CPV |
| --- | --- |
| PODROČJE F | GRADBENIŠTVO |
| Oddelek | Skupina | Razred | Predmet | Opombe |
| 45 | | | Gradbeništvo | Ta oddelek zajema:
  — gradnjo novih stavb in drugo novogradnjo, obnovo in splošna popravila. | 45000000 |
| | 45,1 | | Pripravljalna dela na gradbiščih | | 45100000 |
| | | 45,11 | Rušenje objektov in zemeljska dela | Ta razred zajema:






  — | rušenje stavb in drugih objektov, |

NACE Rev. 1 (2)

Koda CPV

PODROČJE F

GRADBENIŠTVO

Oddelek

Skupina

Razred

Predmet

Opombe

45

Gradbeništvo

Ta oddelek zajema:

— gradnjo novih stavb in drugo novogradnjo, obnovo in splošna popravila.

45000000

45,1

Pripravljalna dela na gradbiščih

45100000

45,11

Rušenje objektov in zemeljska dela

Ta razred zajema:

—

rušenje stavb in drugih objektov,

| — | čiščenje gradbišča, |
| --- | --- |

—

čiščenje gradbišča,

| — | odstranjevanje zemlje: izkopavanje, odlaganje, poravnavanje in izravnavanje gradbišča, kopanje jarkov, odstranjevanje skal, razstreljevanje itd., |
| --- | --- |

—

odstranjevanje zemlje: izkopavanje, odlaganje, poravnavanje in izravnavanje gradbišča, kopanje jarkov, odstranjevanje skal, razstreljevanje itd.,

| — | pripravo gradbišča za miniranje, |
| --- | --- |

—

pripravo gradbišča za miniranje,

| — | odstranjevanje odvečnega materiala ter druge izboljšave in priprave krovnine in gradbišča. |
| --- | --- |

—

odstranjevanje odvečnega materiala ter druge izboljšave in priprave krovnine in gradbišča.

Ta razred zajema tudi:

| — | izsuševanje gradbišča, |
| --- | --- |

—

izsuševanje gradbišča,

| — | izsuševanje kmetijskih in gozdnih površin. |
| --- | --- |

—

izsuševanje kmetijskih in gozdnih površin.

45110000

45,12

Raziskovalno vrtanje in sondiranje

Ta razred zajema:

| — | raziskovalno vrtanje, raziskovalno sondiranje in jedrovanje za gradbene, geofizične ali podobne namene. |
| --- | --- |

—

raziskovalno vrtanje, raziskovalno sondiranje in jedrovanje za gradbene, geofizične ali podobne namene.

Ta razred ne zajema:

| — | vrtanja za nafto ali za plin, glej 11.20, |
| --- | --- |

—

vrtanja za nafto ali za plin, glej 11.20,

| — | vrtanja vodnjakov, glej 45.25, |
| --- | --- |

—

vrtanja vodnjakov, glej 45.25,

| — | vrtanja in kopanja jaškov, glej 45.25, |
| --- | --- |

—

vrtanja in kopanja jaškov, glej 45.25,

| — | iskanja nafte in plina, geofizičnih, geoloških ter seizmičnih meritev, glej 74.20. |
| --- | --- |

—

iskanja nafte in plina, geofizičnih, geoloških ter seizmičnih meritev, glej 74.20.

45120000

45,2

Gradnja objektov in delov objektov; splošna gradbena dela

45200000

45,21

Splošna gradbena dela na stavbah in gradbenih inženirskih objektih

Ta razred zajema:

| — | gradnjo vseh vrst stavb nizke gradnje, |
| --- | --- |

—

gradnjo vseh vrst stavb nizke gradnje,

| — | mostove, vključno z dvignjenimi avtocestami, viadukti, predori in podvozi, |
| --- | --- |

—

mostove, vključno z dvignjenimi avtocestami, viadukti, predori in podvozi,

| — | cevovode na dolge razdalje, komunikacijske in električne vode, |
| --- | --- |

—

cevovode na dolge razdalje, komunikacijske in električne vode,

| — | mestne cevovode, mestne komunikacijske in električne vode, |
| --- | --- |

—

mestne cevovode, mestne komunikacijske in električne vode,

| — | pomožne mestne gradnje, |
| --- | --- |

—

pomožne mestne gradnje,

| — | sestavljanje in postavljanje montažnih konstrukcij na gradbišču. |
| --- | --- |

—

sestavljanje in postavljanje montažnih konstrukcij na gradbišču.

Ta razred ne zajema:

| — | storitvenih dejavnosti, povezanih s črpanjem nafte in plina, glej 11.20, |
| --- | --- |

—

storitvenih dejavnosti, povezanih s črpanjem nafte in plina, glej 11.20,

| — | postavljanja pripravljenih montažnih konstrukcij iz materialov, ki jih proizvaja izvajalec sam, razen betona, glej oddelke 20, 26 in 28, |
| --- | --- |

—

postavljanja pripravljenih montažnih konstrukcij iz materialov, ki jih proizvaja izvajalec sam, razen betona, glej oddelke 20, 26 in 28,

| — | gradbenih del, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, glej 45.23, |
| --- | --- |

—

gradbenih del, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, glej 45.23,

| — | inštalacijskih del, glej 45.3, |
| --- | --- |

—

inštalacijskih del, glej 45.3,

| — | zaključnih gradbenih del, glej 45.4, |
| --- | --- |

—

zaključnih gradbenih del, glej 45.4,

| — | arhitekturnih dejavnosti in dejavnosti nizke gradnje, glej 74.20, |
| --- | --- |

—

arhitekturnih dejavnosti in dejavnosti nizke gradnje, glej 74.20,

| — | upravljanja gradbenih projektov, glej 74.20. |
| --- | --- |

—

upravljanja gradbenih projektov, glej 74.20.

45210000

razen:

– 45213316

45220000

45231000

45232000

45,22

Postavljanje ostrešij in krovska dela

Ta razred zajema:

| — | postavljanje streh, |
| --- | --- |

—

postavljanje streh,

| — | postavljanje strešnih kritin, |
| --- | --- |

—

postavljanje strešnih kritin,

| — | impregniranje proti vlagi. |
| --- | --- |

—

impregniranje proti vlagi.

45261000

45,23

Gradnja avtocest, cest, letališč in športnih objektov

Ta razred zajema:

| — | gradnjo avtocest, ulic, cest ter drugih avtomobilskih cest in pešpoti, |
| --- | --- |

—

gradnjo avtocest, ulic, cest ter drugih avtomobilskih cest in pešpoti,

| — | gradnjo železnic, |
| --- | --- |

—

gradnjo železnic,

| — | gradnjo letaliških stez, |
| --- | --- |

—

gradnjo letaliških stez,

| — | gradbena dela, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, |
| --- | --- |

—

gradbena dela, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti,

| — | barvanje oznak na cestnih površinah in parkiriščih. |
| --- | --- |

—

barvanje oznak na cestnih površinah in parkiriščih.

Ta razred ne zajema:

| — | pripravljalnega odstranjevanja zemlje, glej 45.11. |
| --- | --- |

—

pripravljalnega odstranjevanja zemlje, glej 45.11.

45212212 in DA03

45230000

razen:

– 45231000

– 45232000

– 45234115

45,24

Gradnja vodnih objektov

Ta razred zajema:

| — | gradnjo: — vodnih poti, pristanišč in rečnih gradenj, turističnih pristanišč (marin), zapornic itd., |
| --- | --- |

—

gradnjo: — vodnih poti, pristanišč in rečnih gradenj, turističnih pristanišč (marin), zapornic itd.,

| — | nasipov in jezov, |
| --- | --- |

—

nasipov in jezov,

| — | poglabljanje dna, |
| --- | --- |

—

poglabljanje dna,

| — | podvodno delo. |
| --- | --- |

—

podvodno delo.

45240000

45,25

Druga gradbena dela, ki vključujejo dela specialnih strok

Ta razred zajema:

| — | gradbene dejavnosti, specializirane za en vidik, skupen različnim vrstam struktur, za katere je potrebno posebno znanje ali oprema, |
| --- | --- |

—

gradbene dejavnosti, specializirane za en vidik, skupen različnim vrstam struktur, za katere je potrebno posebno znanje ali oprema,

| — | gradnjo temeljev, vključno z zabijanjem pilotov, |
| --- | --- |

—

gradnjo temeljev, vključno z zabijanjem pilotov,

| — | vrtanje in gradnjo vodnjakov, vrtanje in kopanje jaškov, |
| --- | --- |

—

vrtanje in gradnjo vodnjakov, vrtanje in kopanje jaškov,

| — | postavitev jeklenih elementov, ki jih ne proizvaja izvajalec sam, |
| --- | --- |

—

postavitev jeklenih elementov, ki jih ne proizvaja izvajalec sam,

| — | ukrivljanje jekla, |
| --- | --- |

—

ukrivljanje jekla,

| — | zidanje in tlakovanje, |
| --- | --- |

—

zidanje in tlakovanje,

| — | postavljanje in podiranje zidarskih ter delovnih odrov, vključno z dajanjem zidarskih in delovnih odrov v najem, |
| --- | --- |

—

postavljanje in podiranje zidarskih ter delovnih odrov, vključno z dajanjem zidarskih in delovnih odrov v najem,

| — | gradnjo dimnikov in industrijskih peči. |
| --- | --- |

—

gradnjo dimnikov in industrijskih peči.

Ta razred ne zajema:

| — | dajanja zidarskih odrov v najem brez postavljanja in podiranja, glej 71.32. |
| --- | --- |

—

dajanja zidarskih odrov v najem brez postavljanja in podiranja, glej 71.32.

45250000

45262000

45,3

Inštalacijska dela

45300000

45,31

Električne inštalacije

Ta razred zajema:

montažo v stavbe ali druge projekte gradnje:

| — | električnih napeljav, |
| --- | --- |

—

električnih napeljav,

| — | telekomunikacijskih sistemov, |
| --- | --- |

—

telekomunikacijskih sistemov,

| — | sistemov električnega ogrevanja, |
| --- | --- |

—

sistemov električnega ogrevanja,

| — | radijskih in televizijskih hišnih anten, |
| --- | --- |

—

radijskih in televizijskih hišnih anten,

| — | požarnih alarmov, |
| --- | --- |

—

požarnih alarmov,

| — | protivlomnih alarmnih sistemov, |
| --- | --- |

—

protivlomnih alarmnih sistemov,

| — | dvigal in tekočih stopnic, |
| --- | --- |

—

dvigal in tekočih stopnic,

| — | strelovodov itd. |
| --- | --- |

—

strelovodov itd.

45213316

45310000

razen:

– 45316000

45,32

Izolacijska dela

Ta razred zajema:

| — | vgradnjo toplotne in zvočne izolacije ali izolacije proti tresljajem v stavbe ali druge projekte gradnje. |
| --- | --- |

—

vgradnjo toplotne in zvočne izolacije ali izolacije proti tresljajem v stavbe ali druge projekte gradnje.

Ta razred ne zajema:

| — | impregniranja proti vlagi, glej 45.22. |
| --- | --- |

—

impregniranja proti vlagi, glej 45.22.

45320000

45,33

Vodovodne in plinske inštalacije

Ta razred zajema:

| — | montažo v stavbe ali druge projekte gradnje: |
| --- | --- |

—

montažo v stavbe ali druge projekte gradnje:

| — | vodovodne in sanitarne opreme, |
| --- | --- |

—

vodovodne in sanitarne opreme,

| — | plinske napeljave, |
| --- | --- |

—

plinske napeljave,

| — | opreme in cevi za ogrevanje, prezračevanje, hlajenje ali klimatizacijo, |
| --- | --- |

—

opreme in cevi za ogrevanje, prezračevanje, hlajenje ali klimatizacijo,

| — | protipožarnih škropilnih sistemov. |
| --- | --- |

—

protipožarnih škropilnih sistemov.

Ta razred ne zajema:

| — | inštalacij za sisteme električnega ogrevanja, glej 45.31. |
| --- | --- |

—

inštalacij za sisteme električnega ogrevanja, glej 45.31.

45330000

45,34

Druge inštalacije pri gradnjah

Ta razred zajema:

| — | vgradnjo sistemov osvetlitve in signalizacije za ceste, železnice, letališča ter pristanišča, |
| --- | --- |

—

vgradnjo sistemov osvetlitve in signalizacije za ceste, železnice, letališča ter pristanišča,

| — | montažo napeljave in opreme, ki ni navedena drugje, v stavbe ali druge projekte gradnje. |
| --- | --- |

—

montažo napeljave in opreme, ki ni navedena drugje, v stavbe ali druge projekte gradnje.

45234115

45316000

45340000

45,4

Zaključna gradbena dela

45400000

45,41

Fasaderska in štukaterska dela

Ta razred zajema:

| — | nanašanje mavca ali štuka, vključno s povezanimi materiali za struženje, na notranje ali zunanje stene stavbe ali drugih projektov gradnje. |
| --- | --- |

—

nanašanje mavca ali štuka, vključno s povezanimi materiali za struženje, na notranje ali zunanje stene stavbe ali drugih projektov gradnje.

45410000

45,42

Stavbno mizarstvo

Ta razred zajema:

| — | vgradnjo vrat, oken, okvirjev za vrata in okna, opremljenih kuhinj, stopnic, opreme za trgovine in podobnih predmetov, ki jih ni proizvedel izvajalec sam in ki so iz lesa ali drugih materialov, |
| --- | --- |

—

vgradnjo vrat, oken, okvirjev za vrata in okna, opremljenih kuhinj, stopnic, opreme za trgovine in podobnih predmetov, ki jih ni proizvedel izvajalec sam in ki so iz lesa ali drugih materialov,

| — | notranja zaključna dela, kot so dela na stropu, lesenih stenskih oblogah, premičnih pregradah itd. |
| --- | --- |

—

notranja zaključna dela, kot so dela na stropu, lesenih stenskih oblogah, premičnih pregradah itd.

Ta razred ne zajema:

| — | polaganja parketa in drugih lesenih talnih oblog, glej 45.43. |
| --- | --- |

—

polaganja parketa in drugih lesenih talnih oblog, glej 45.43.

45420000

45,43

Oblaganje tal in sten

Ta razred zajema:

| — | polaganje, obešanje ali vgraditev v stavbe ali druge projekte gradnje: |
| --- | --- |

—

polaganje, obešanje ali vgraditev v stavbe ali druge projekte gradnje:

| — | keramičnih, betonskih stenskih in talnih ploščic ali ploščic iz rezanega kamna, |
| --- | --- |

—

keramičnih, betonskih stenskih in talnih ploščic ali ploščic iz rezanega kamna,

| — | parketa in drugih lesenih talnih oblog, preprog in linolejev, |
| --- | --- |

—

parketa in drugih lesenih talnih oblog, preprog in linolejev,

| — | vključno s plastičnimi ali iz gume, |
| --- | --- |

—

vključno s plastičnimi ali iz gume,

| — | teraco, marmornih, granitnih ali skrilastih talnih ali stenskih oblog, |
| --- | --- |

—

teraco, marmornih, granitnih ali skrilastih talnih ali stenskih oblog,

| — | stenskih tapet. |
| --- | --- |

—

stenskih tapet.

45430000

45,44

Pleskarska in steklarska dela

Ta razred zajema:

| — | barvanje notranjosti in zunanjosti stavb, |
| --- | --- |

—

barvanje notranjosti in zunanjosti stavb,

| — | barvanje objektov nizke in visoke gradnje, |
| --- | --- |

—

barvanje objektov nizke in visoke gradnje,

| — | vgraditev stekla, ogledal itd. |
| --- | --- |

—

vgraditev stekla, ogledal itd.

Ta razred ne zajema:

| — | vgraditve oken, glej 45.42. |
| --- | --- |

—

vgraditve oken, glej 45.42.

45440000

45,45

Druga zaključna gradbena dela

Ta razred zajema:

| — | gradnjo zasebnih plavalnih bazenov, |
| --- | --- |

—

gradnjo zasebnih plavalnih bazenov,

| — | čiščenje s paro, peskanje in podobne dejavnosti na zunanjosti stavb, |
| --- | --- |

—

čiščenje s paro, peskanje in podobne dejavnosti na zunanjosti stavb,

| — | druga zaključna gradbena dela, ki drugje niso navedena. |
| --- | --- |

—

druga zaključna gradbena dela, ki drugje niso navedena.

Ta razred ne zajema:

| — | čiščenja notranjosti stavb in drugih objektov, glej 74.70. |
| --- | --- |

—

čiščenja notranjosti stavb in drugih objektov, glej 74.70.

45212212 in DA04

45450000

45,5

Dajanje strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, skupaj z upravljavci strojev

45500000

45,50

Dajanje strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, skupaj z upravljavci strojev

Ta razred ne zajema:

| — | dajanja strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, brez upravljavcev strojev, glej 71.32. |
| --- | --- |

—

dajanja strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, brez upravljavcev strojev, glej 71.32.

45500000

---

(1)  V primeru različnih razlag nomenklatur CPV in NACE se uporablja nomenklatura CPV.

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1).

---

PRILOGA II

DEJAVNOSTI, KI JIH IZVAJAJO NAROČNIKI IZ ČLENA 7

Določbe te direktive, ki urejajo koncesije, ki jih podelijo naročniki, se uporabljajo za naslednje dejavnosti:

| 1. | Kar zadeva plin in toploto:






  (a) | zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo plina ali toplote; |
| --- | --- | --- |

1.

Kar zadeva plin in toploto:

(a)

zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo plina ali toplote;

| (b) | dobavo plina ali toplote takšnim fiksnim omrežjem. |
| --- | --- |

(b)

dobavo plina ali toplote takšnim fiksnim omrežjem.

Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, plin ali toploto dobavijo naročniki iz točk (b) in (c) člena 7(1), se to ne šteje za dejavnost v smislu odstavka 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (i) | proizvodnja plina ali toplote s strani tega naročnika je neizogibna posledica opravljanja dejavnosti, ki ni navedena v tem odstavku ali v odstavkih 2 in 3 te priloge; |
| --- | --- |

(i)

proizvodnja plina ali toplote s strani tega naročnika je neizogibna posledica opravljanja dejavnosti, ki ni navedena v tem odstavku ali v odstavkih 2 in 3 te priloge;

| (ii) | dobava javnemu omrežju je namenjena le gospodarski izrabi takšne proizvodnje in ne znaša več kot 20 % prometa tega naročnika glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom. |
| --- | --- |

(ii)

dobava javnemu omrežju je namenjena le gospodarski izrabi takšne proizvodnje in ne znaša več kot 20 % prometa tega naročnika glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

V tej direktivi „dobava“ vključuje generiranje/proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo plina. Vendar proizvodnja plina v obliki črpanja spada v področje uporabe odstavka 4 te priloge.

| 2. | Kar zadeva električno energijo:






  (a) | zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo električne energije; |
| --- | --- | --- |

2.

Kar zadeva električno energijo:

(a)

zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo električne energije;

| (b) | dobavo električne energije takšnim fiksnim omrežjem. |
| --- | --- |

(b)

dobavo električne energije takšnim fiksnim omrežjem.

Za namene te direktive dobava električne energije vključuje generiranje/proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo električne energije.

Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, električno energijo dobavljajo naročniki iz točk (b) in (c) člena 7(1), se to ne šteje za dejavnost iz odstavka 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | zadevni naročnik proizvaja električno energijo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki niso navedene v tem odstavku ali odstavkih 1 in 3 te priloge; |
| --- | --- |

(a)

zadevni naročnik proizvaja električno energijo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki niso navedene v tem odstavku ali odstavkih 1 in 3 te priloge;

| (b) | dobava javnemu omrežju je odvisna le od lastne porabe naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvedene električne energije glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom. |
| --- | --- |

(b)

dobava javnemu omrežju je odvisna le od lastne porabe naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvedene električne energije glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

| 3. | Dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javne storitve na področju prevoza z železnico, avtomatiziranimi sistemi, tramvajem, trolejbusom, avtobusom ali žičnico.
  Pri prevoznih storitvah se šteje, da omrežje obstaja, kadar se storitev opravlja v skladu s pogoji delovanja, ki jih predpiše pristojni organ države članice, na primer pogoji v zvezi z zagotovljenimi prometnimi povezavami, zmogljivost, ki bo na voljo, ali pogostost storitve. |
| --- | --- |

3.

Dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javne storitve na področju prevoza z železnico, avtomatiziranimi sistemi, tramvajem, trolejbusom, avtobusom ali žičnico.

Pri prevoznih storitvah se šteje, da omrežje obstaja, kadar se storitev opravlja v skladu s pogoji delovanja, ki jih predpiše pristojni organ države članice, na primer pogoji v zvezi z zagotovljenimi prometnimi povezavami, zmogljivost, ki bo na voljo, ali pogostost storitve.

| 4. | Dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za namen zagotavljanja letališke infrastrukture, infrastrukture v obmorskih pristaniščih ali pristaniščih na celinskih vodah ali infrastrukture v drugih terminalih prevoznikom po zraku, morju ali celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

4.

Dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za namen zagotavljanja letališke infrastrukture, infrastrukture v obmorskih pristaniščih ali pristaniščih na celinskih vodah ali infrastrukture v drugih terminalih prevoznikom po zraku, morju ali celinskih plovnih poteh.

| 5. | Dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem:






  (a) | poštnih storitev, |
| --- | --- | --- |

5.

Dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem:

(a)

poštnih storitev,

| (b) | drugih storitev kot poštnih, pod pogojem, da take storitve opravlja naročnik, ki opravlja tudi poštne storitve v smislu točke (ii) drugega pododstavka tega odstavka, in da pogoji iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU niso izpolnjeni za storitve iz točke (ii) drugega pododstavka. |
| --- | --- |

(b)

drugih storitev kot poštnih, pod pogojem, da take storitve opravlja naročnik, ki opravlja tudi poštne storitve v smislu točke (ii) drugega pododstavka tega odstavka, in da pogoji iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU niso izpolnjeni za storitve iz točke (ii) drugega pododstavka.

V tej direktivi in brez poseganja v Direktivo 97/67/ES:

| (i) | „poštna pošiljka“ pomeni naslovljeno pošiljko v končni obliki, v kateri se prevaža, ne glede na njeno težo. Poleg pisemskih pošiljk take pošiljke zajemajo na primer tudi knjige, kataloge, časopise, periodični tisk in poštne pakete, ki vsebujejo blago komercialne vrednosti ali brez take vrednosti, ne glede na njihovo težo; |
| --- | --- |

(i)

„poštna pošiljka“ pomeni naslovljeno pošiljko v končni obliki, v kateri se prevaža, ne glede na njeno težo. Poleg pisemskih pošiljk take pošiljke zajemajo na primer tudi knjige, kataloge, časopise, periodični tisk in poštne pakete, ki vsebujejo blago komercialne vrednosti ali brez take vrednosti, ne glede na njihovo težo;

| (ii) | „poštne storitve“ pomeni storitve sprejema poštnih pošiljk, njihovega sortiranja, usmerjanja in dostave. To vključuje storitve, ki spadajo v okvir univerzalne storitve v smislu Direktive 97/67/ES, ter storitve, ki v ta okvir ne spadajo; |
| --- | --- |

(ii)

„poštne storitve“ pomeni storitve sprejema poštnih pošiljk, njihovega sortiranja, usmerjanja in dostave. To vključuje storitve, ki spadajo v okvir univerzalne storitve v smislu Direktive 97/67/ES, ter storitve, ki v ta okvir ne spadajo;

| (iii) | „druge storitve kot poštne“ pomeni storitve na naslednjih področjih:






  — | storitve obdelave pošte (storitve pred pošiljanjem in po njem, vključno s „storitvami vložišča“), |
| --- | --- | --- |

(iii)

„druge storitve kot poštne“ pomeni storitve na naslednjih področjih:

—

storitve obdelave pošte (storitve pred pošiljanjem in po njem, vključno s „storitvami vložišča“),

| — | storitve v zvezi s poštnimi pošiljkami, ki niso navedene pod točko (a), kot je nenaslovljena direktna pošta; |
| --- | --- |

—

storitve v zvezi s poštnimi pošiljkami, ki niso navedene pod točko (a), kot je nenaslovljena direktna pošta;

| 6. | Dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za namene:






  (a) | črpanja nafte ali plina; |
| --- | --- | --- |

6.

Dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za namene:

(a)

črpanja nafte ali plina;

| (b) | iskanja ali izkopavanja premoga ali drugih trdnih goriv. |
| --- | --- |

(b)

iskanja ali izkopavanja premoga ali drugih trdnih goriv.

---

PRILOGA III

SEZNAM PRAVNIH AKTOV UNIJE IZ TOČKE (b) ČLENA 7(2)

Pravice, ki so bile odobrene po postopku, v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, in katerih odobritev je temeljila na objektivnih merilih, ne pomenijo „posebnih ali izključnih pravic“ v smislu te direktive. V nadaljevanju so navedeni postopki, ki zagotavljajo ustrezno predhodno transparentnost, za izdajo dovoljenj na podlagi drugih zakonodajnih aktov Unije, ki ne pomenijo „posebnih ali izključnih pravic“ v smislu te direktive:

| (a) | izdaja dovoljenj za obratovanje objektov za zemeljski plin v skladu s postopki, določenimi v členu 4 Direktive 2009/73/ES; |
| --- | --- |

(a)

izdaja dovoljenj za obratovanje objektov za zemeljski plin v skladu s postopki, določenimi v členu 4 Direktive 2009/73/ES;

| (b) | odobritev ali povabilo k oddaji ponudb za gradnjo novih naprav za proizvodnjo električne energije v skladu z Direktivo 2009/72/ES; |
| --- | --- |

(b)

odobritev ali povabilo k oddaji ponudb za gradnjo novih naprav za proizvodnjo električne energije v skladu z Direktivo 2009/72/ES;

| (c) | izdaja dovoljenja v skladu s postopki, določenimi v členu 9 Direktive 97/67/ES, v zvezi s poštnimi storitvami, ki niso ali ne smejo biti pridržane; |
| --- | --- |

(c)

izdaja dovoljenja v skladu s postopki, določenimi v členu 9 Direktive 97/67/ES, v zvezi s poštnimi storitvami, ki niso ali ne smejo biti pridržane;

| (d) | postopek za izdajo dovoljenja za opravljanje dejavnosti, ki vključuje izkoriščanje ogljikovodikov, v skladu z Direktivo 94/22/ES; |
| --- | --- |

(d)

postopek za izdajo dovoljenja za opravljanje dejavnosti, ki vključuje izkoriščanje ogljikovodikov, v skladu z Direktivo 94/22/ES;

| (e) | pogodbe o izvajanju javne službe v smislu Uredbe (ES) št. 1370/2007 za zagotavljanje javnih storitev avtobusnega, tramvajskega, železniškega ali podzemnega potniškega prometa, ki so bile sklenjene na podlagi konkurenčnega razpisnega postopka v skladu s členom 5(3), pod pogojem, da je njihovo trajanje v skladu s členom 4(3) ali (4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(e)

pogodbe o izvajanju javne službe v smislu Uredbe (ES) št. 1370/2007 za zagotavljanje javnih storitev avtobusnega, tramvajskega, železniškega ali podzemnega potniškega prometa, ki so bile sklenjene na podlagi konkurenčnega razpisnega postopka v skladu s členom 5(3), pod pogojem, da je njihovo trajanje v skladu s členom 4(3) ali (4) navedene uredbe.

---

PRILOGA IV

STORITVE IZ ČLENA 19

| Opis | Koda CPV |
| --- | --- |
| 79611000-0; 75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79622000-0 [Storitve zagotavljanja osebja za pomoč v gospodinjstvu]; 79624000-4 [Storitve zagotavljanja osebja za bolniško nego] in 79625000-1 [Storitve zagotavljanja medicinskega osebja] od 85000000-9 do 85323000-9; 85143000-3,
  98133100-5, 98133000-4 ter 98200000-5 in 98500000-8 [Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem] in 98513000-2 do 98514000-9 [Storitve posredovanja delovne sile za gospodinjstva, Storitve posredovanja osebja za gospodinjstva, Storitve posredovanja pisarniškega osebja za gospodinjstva, Posredovanje delavcev za določen čas za gospodinjstva, Storitve pomoči na domu in Gospodinjske storitve] | Zdravstvene, socialne in sorodne storitve |
| 85321000-5 in 85322000-2, 75000000-6 [Storitve uprave, obrambe in socialnega zavarovanja], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; od 79995000-5 do 79995200-7; od 80000000-4 Storitve izobraževanja in usposabljanja do 80660000-8; od 92000000-1 do 92342200-2; od 92360000-2 do 92700000-8;
  79950000-8 [Storitve organiziranja razstav, sejmov in kongresov], 79951000-5 [Storitve organiziranja seminarjev], 79952000-2 [Storitve, povezane z dogodki], 79952100-3 [Storitve organiziranja kulturnih dogodkov], 79953000-9 [Storitve organiziranja festivalov], 79954000-6 [Storitve organiziranja zabav], 79955000-3 [Storitve organiziranja modnih revij], 79956000-0 [Storitve organiziranja sejmov in razstav] | Storitve na področju uprave, sociale, izobraževanja, zdravstva in kulture |
| 75300000-9 | Storitve v okviru obveznega socialnega zavarovanja (1) |
| 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6,
  75313000-3, 75313100-4, 75314000-0,
  75320000-5, 75330000-8, 75340000-1 | Storitve v okviru dajatev |
| 98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 in 98130000-3 | Druge javne, skupne in osebne storitve, vključno s storitvami sindikatov, političnih organizacij, mladinskih združenj in drugih organizacij s članstvom |
| 98131000-0 | Storitve verskih organizacij |
| 55100000-1 do 55410000-7; 55521000-8 do 55521200-0
  [55521000-8 Storitve priprave in dostave hrane za zasebna gospodinjstva, 55521100-9
  Storitve redne dostave hrane na dom, 55521200-0 Storitev dostave obrokov];
  55520000-1 Storitve priprave in dostave hrane, 55522000-5 Storitve priprave in dostave hrane za prevozna podjetja, 55523000-2 Storitve priprave in dostave hrane za druga podjetja ali ustanove, 55524000-9 Storitve priprave in dostave hrane za šole;
  55510000-8 Storitve menz, 55511000-5 Storitve menz in drugih samopostrežnih restavracij zaprtega tipa, 55512000-2 Storitve upravljanja menz, 55523100-3 Storitve dobave šolskih obrokov | Storitve hotelov in restavracij |
| 79100000-5 do 79140000-7; 75231100-5 | Pravne storitve, če niso izključene v skladu s členom 10(8)(d) |
| 75100000-7 do 75120000-3; 75123000-4; 75125000-8 do 75131000-3 | Druge upravne storitve in storitve za javno upravo |
| 75200000-8 do 75231000-4 | Storitve za družbeno skupnost |
| 75231210-9 do 75231230-5; 75240000-0 do 75252000-7; 794300000-7; 98113100-9 | Storitve, povezane z zapori, storitve na področju javne varnosti in storitve reševalnih služb, če niso izključene v skladu s točko (g) člena 10(8) |
| 79700000-1 do 79721000-4 [Preiskovalne in varovalne storitve, Varovalne storitve, Storitve nadzorovanja alarmnih naprav, Storitve varovanja z varnostniki, Storitve nadzorovanja, Storitve, povezane s sistemi iskanja, Storitve iskanja beguncev, Storitve patruljnih služb, Storitve izdaje identifikacijskih priponk, Preiskovalne storitve in Storitve detektivskih agencij]
  79722000-1 [Grafološke storitve], 79723000-8 [Storitve analize odpadkov] | Preiskovalne in varovalne storitve |
| 64000000-6 [Poštne in telekomunikacijske storitve], 64100000-7 [Poštne in kurirske storitve], 64110000-0 [Poštne storitve], 64111000-7 [Poštne storitve, povezane s časopisi in periodičnim tiskom], 64112000-4 [Poštne storitve, povezane s pismi], 64113000-1 [Poštne storitve, povezane s paketi], 64114000-8 [Storitve na poštnih okencih], 64115000-5 [Dajanje poštnih nabiralnikov v najem], 64116000-2 [Storitve, povezane s poštno ležečimi pošiljkami], 64122000-7 [Interne pisarniške poštne in kurirske storitve] | Poštne storitve |
| 50116510-9 [Storitve protektiranja gum], 71550000-8 [Kovaške storitve] | Razne storitve |
| 98900000-2 [Storitve ekstrateritorialnih organizacij in ustanov] in 98910000-5 [Storitve mednarodnih organizacij in ustanov] | Mednarodne storitve |

Opis

Koda CPV

79611000-0; 75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79622000-0 [Storitve zagotavljanja osebja za pomoč v gospodinjstvu]; 79624000-4 [Storitve zagotavljanja osebja za bolniško nego] in 79625000-1 [Storitve zagotavljanja medicinskega osebja] od 85000000-9 do 85323000-9; 85143000-3,

98133100-5, 98133000-4 ter 98200000-5 in 98500000-8 [Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem] in 98513000-2 do 98514000-9 [Storitve posredovanja delovne sile za gospodinjstva, Storitve posredovanja osebja za gospodinjstva, Storitve posredovanja pisarniškega osebja za gospodinjstva, Posredovanje delavcev za določen čas za gospodinjstva, Storitve pomoči na domu in Gospodinjske storitve]

Zdravstvene, socialne in sorodne storitve

85321000-5 in 85322000-2, 75000000-6 [Storitve uprave, obrambe in socialnega zavarovanja], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; od 79995000-5 do 79995200-7; od 80000000-4 Storitve izobraževanja in usposabljanja do 80660000-8; od 92000000-1 do 92342200-2; od 92360000-2 do 92700000-8;

79950000-8 [Storitve organiziranja razstav, sejmov in kongresov], 79951000-5 [Storitve organiziranja seminarjev], 79952000-2 [Storitve, povezane z dogodki], 79952100-3 [Storitve organiziranja kulturnih dogodkov], 79953000-9 [Storitve organiziranja festivalov], 79954000-6 [Storitve organiziranja zabav], 79955000-3 [Storitve organiziranja modnih revij], 79956000-0 [Storitve organiziranja sejmov in razstav]

Storitve na področju uprave, sociale, izobraževanja, zdravstva in kulture

75300000-9

Storitve v okviru obveznega socialnega zavarovanja (1)

75310000-2, 75311000-9, 75312000-6,

75313000-3, 75313100-4, 75314000-0,

75320000-5, 75330000-8, 75340000-1

Storitve v okviru dajatev

98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 in 98130000-3

Druge javne, skupne in osebne storitve, vključno s storitvami sindikatov, političnih organizacij, mladinskih združenj in drugih organizacij s članstvom

98131000-0

Storitve verskih organizacij

55100000-1 do 55410000-7; 55521000-8 do 55521200-0

[55521000-8 Storitve priprave in dostave hrane za zasebna gospodinjstva, 55521100-9

Storitve redne dostave hrane na dom, 55521200-0 Storitev dostave obrokov];

55520000-1 Storitve priprave in dostave hrane, 55522000-5 Storitve priprave in dostave hrane za prevozna podjetja, 55523000-2 Storitve priprave in dostave hrane za druga podjetja ali ustanove, 55524000-9 Storitve priprave in dostave hrane za šole;

55510000-8 Storitve menz, 55511000-5 Storitve menz in drugih samopostrežnih restavracij zaprtega tipa, 55512000-2 Storitve upravljanja menz, 55523100-3 Storitve dobave šolskih obrokov

Storitve hotelov in restavracij

79100000-5 do 79140000-7; 75231100-5

Pravne storitve, če niso izključene v skladu s členom 10(8)(d)

75100000-7 do 75120000-3; 75123000-4; 75125000-8 do 75131000-3

Druge upravne storitve in storitve za javno upravo

75200000-8 do 75231000-4

Storitve za družbeno skupnost

75231210-9 do 75231230-5; 75240000-0 do 75252000-7; 794300000-7; 98113100-9

Storitve, povezane z zapori, storitve na področju javne varnosti in storitve reševalnih služb, če niso izključene v skladu s točko (g) člena 10(8)

79700000-1 do 79721000-4 [Preiskovalne in varovalne storitve, Varovalne storitve, Storitve nadzorovanja alarmnih naprav, Storitve varovanja z varnostniki, Storitve nadzorovanja, Storitve, povezane s sistemi iskanja, Storitve iskanja beguncev, Storitve patruljnih služb, Storitve izdaje identifikacijskih priponk, Preiskovalne storitve in Storitve detektivskih agencij]

79722000-1 [Grafološke storitve], 79723000-8 [Storitve analize odpadkov]

Preiskovalne in varovalne storitve

64000000-6 [Poštne in telekomunikacijske storitve], 64100000-7 [Poštne in kurirske storitve], 64110000-0 [Poštne storitve], 64111000-7 [Poštne storitve, povezane s časopisi in periodičnim tiskom], 64112000-4 [Poštne storitve, povezane s pismi], 64113000-1 [Poštne storitve, povezane s paketi], 64114000-8 [Storitve na poštnih okencih], 64115000-5 [Dajanje poštnih nabiralnikov v najem], 64116000-2 [Storitve, povezane s poštno ležečimi pošiljkami], 64122000-7 [Interne pisarniške poštne in kurirske storitve]

Poštne storitve

50116510-9 [Storitve protektiranja gum], 71550000-8 [Kovaške storitve]

Razne storitve

98900000-2 [Storitve ekstrateritorialnih organizacij in ustanov] in 98910000-5 [Storitve mednarodnih organizacij in ustanov]

Mednarodne storitve

---

(1)  Te storitve niso zajete v sedanji direktivi, če so organizirane kot negospodarske storitve splošnega pomena. Države članice lahko opravljanje obveznih storitev na področju sociale ali drugih storitev organizirajo kot opravljanje storitev splošnega pomena ali kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena.Te storitve niso zajete v sedanji direktivi, če so organizirane kot negospodarske storitve splošnega pomena. Države članice lahko opravljanje obveznih storitev na področju sociale ali drugih storitev organizirajo kot opravljanje storitev splošnega pomena ali kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena.

---

PRILOGA V

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O KONCESIJAH IZ ČLENA 31

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Vrsta javnega naročnika ali naročnika in glavna dejavnost. |
| --- | --- |

2.

Vrsta javnega naročnika ali naročnika in glavna dejavnost.

| 3. | Če morajo vloge vsebovati ponudbe, elektronski ali spletni naslov, na katerem bo koncesijska dokumentacija brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo. Če v primerih iz drugega pododstavka člena 34(2) koncesijska dokumentacija ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba o načinu dostopa do dokumentacije o naročilu. |
| --- | --- |

3.

Če morajo vloge vsebovati ponudbe, elektronski ali spletni naslov, na katerem bo koncesijska dokumentacija brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo. Če v primerih iz drugega pododstavka člena 34(2) koncesijska dokumentacija ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba o načinu dostopa do dokumentacije o naročilu.

| 4. | Opis koncesije: vrsta in obseg del, vrsta in obseg storitev, razvrstitev po obsegu ali okvirna vrednost in, če je to mogoče, trajanje pogodbe. Kadar je koncesija razdeljena na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis morebitnih opcij. |
| --- | --- |

4.

Opis koncesije: vrsta in obseg del, vrsta in obseg storitev, razvrstitev po obsegu ali okvirna vrednost in, če je to mogoče, trajanje pogodbe. Kadar je koncesija razdeljena na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis morebitnih opcij.

| 5. | Kode CPV. Kadar je koncesija razdeljena na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

5.

Kode CPV. Kadar je koncesija razdeljena na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 6. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru koncesij za gradnje ali koda NUTS za glavni kraj izvedbe v primeru koncesij za storitve; če je koncesija razdeljena na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

6.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru koncesij za gradnje ali koda NUTS za glavni kraj izvedbe v primeru koncesij za storitve; če je koncesija razdeljena na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 7. | Pogoji za sodelovanje, kar vključuje:






  (a) | po potrebi navedbo, ali je koncesija omejena na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja; |
| --- | --- | --- |

7.

Pogoji za sodelovanje, kar vključuje:

(a)

po potrebi navedbo, ali je koncesija omejena na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja;

| (b) | po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko; napotilo na ustrezni zakon ali drug predpis; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko; napotilo na ustrezni zakon ali drug predpis;

| (c) | po potrebi seznam in kratek opis izbirnih meril; najnižja(-e) raven(-ni) standardov, ki se lahko zahteva(-jo); navedba potrebnih informacij (lastne izjave, dokumentacija). |
| --- | --- |

(c)

po potrebi seznam in kratek opis izbirnih meril; najnižja(-e) raven(-ni) standardov, ki se lahko zahteva(-jo); navedba potrebnih informacij (lastne izjave, dokumentacija).

| 8. | Rok za predložitev vlog ali prejem ponudb. |
| --- | --- |

8.

Rok za predložitev vlog ali prejem ponudb.

| 9. | Merila, na podlagi katerih bo podeljena koncesija, če niso navedena v drugi koncesijski dokumentaciji. |
| --- | --- |

9.

Merila, na podlagi katerih bo podeljena koncesija, če niso navedena v drugi koncesijski dokumentaciji.

| 10. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

10.

Datum pošiljanja obvestila.

| 11. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče pridobiti te informacije. |
| --- | --- |

11.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče pridobiti te informacije.

| 12. | Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvajanje koncesije. |
| --- | --- |

12.

Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvajanje koncesije.

| 13. | Naslov, na katerega je treba poslati vloge ali ponudbe. |
| --- | --- |

13.

Naslov, na katerega je treba poslati vloge ali ponudbe.

| 14. | Po potrebi navedba zahtev in pogojev, povezanih z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev. |
| --- | --- |

14.

Po potrebi navedba zahtev in pogojev, povezanih z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev.

| 15. | Informacije, ali se koncesija nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

15.

Informacije, ali se koncesija nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije.

| 16. | Za koncesije za gradnje navedba, ali ja koncesija zajeta s Sporazumom GPA. |
| --- | --- |

16.

Za koncesije za gradnje navedba, ali ja koncesija zajeta s Sporazumom GPA.

---

PRILOGA VI

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V PREDHODNIH INFORMATIVNIH OBVESTILIH O KONCESIJAH ZA SOCIALNE IN DRUGE POSEBNE STORITVE, KAKOR JE DOLOČENO V ČLENU 31(3)

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče pridobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče pridobiti dodatne informacije.

| 2. | Po potrebi elektronski ali spletni naslov, kjer bodo na voljo specifikacije in dodatni dokumenti. |
| --- | --- |

2.

Po potrebi elektronski ali spletni naslov, kjer bodo na voljo specifikacije in dodatni dokumenti.

| 3. | Vrsta javnega naročnika ali naročnika in glavna dejavnost. |
| --- | --- |

3.

Vrsta javnega naročnika ali naročnika in glavna dejavnost.

| 4. | Kode CPV; če je pogodba razdeljena na več sklopov, se te informacije navedejo za vsak sklop posebej. |
| --- | --- |

4.

Kode CPV; če je pogodba razdeljena na več sklopov, se te informacije navedejo za vsak sklop posebej.

| 5. | Koda NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe koncesij za storitve. |
| --- | --- |

5.

Koda NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe koncesij za storitve.

| 6. | Opis storitev, okvirna razvrstitev po obsegu ali vrednost. |
| --- | --- |

6.

Opis storitev, okvirna razvrstitev po obsegu ali vrednost.

| 7. | Pogoji za sodelovanje. |
| --- | --- |

7.

Pogoji za sodelovanje.

| 8. | Če je primerno, rok(-i) za vzpostavitev stika z javnim naročnikom ali naročnikom glede sodelovanja. |
| --- | --- |

8.

Če je primerno, rok(-i) za vzpostavitev stika z javnim naročnikom ali naročnikom glede sodelovanja.

| 9. | Če je primerno, kratek opis glavnih značilnosti postopka podelitve, ki bo uporabljen. |
| --- | --- |

9.

Če je primerno, kratek opis glavnih značilnosti postopka podelitve, ki bo uporabljen.

| 10. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

10.

Druge ustrezne informacije.

---

PRILOGA VII

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O PODELITVI KONCESIJE IZ ČLENA 32

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, ter po potrebi telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče pridobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, ter po potrebi telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče pridobiti dodatne informacije.

| 2. | Vrsta javnega naročnika ali naročnika in glavna dejavnost. |
| --- | --- |

2.

Vrsta javnega naročnika ali naročnika in glavna dejavnost.

| 3. | Kode CPV. |
| --- | --- |

3.

Kode CPV.

| 4. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru koncesij za gradnje ali koda NUTS za glavni kraj izvedbe v primeru koncesij za storitve. |
| --- | --- |

4.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru koncesij za gradnje ali koda NUTS za glavni kraj izvedbe v primeru koncesij za storitve.

| 5. | Opis koncesije: vrsta in obseg del, vrsta in obseg storitev, trajanje pogodbe. Kadar je koncesija razdeljena na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis morebitnih opcij. |
| --- | --- |

5.

Opis koncesije: vrsta in obseg del, vrsta in obseg storitev, trajanje pogodbe. Kadar je koncesija razdeljena na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis morebitnih opcij.

| 6. | Opis uporabljenega postopka podelitve ter, v primeru podelitve brez predhodne objave, utemeljitev. |
| --- | --- |

6.

Opis uporabljenega postopka podelitve ter, v primeru podelitve brez predhodne objave, utemeljitev.

| 7. | Merila iz člena 41, ki so bila uporabljena za podelitev koncesije ali koncesij. |
| --- | --- |

7.

Merila iz člena 41, ki so bila uporabljena za podelitev koncesije ali koncesij.

| 8. | Datum odločitve ali odločitev o podelitvi koncesije. |
| --- | --- |

8.

Datum odločitve ali odločitev o podelitvi koncesije.

| 9. | Število prejetih ponudb za posamezno podelitev koncesije, vključno s:






  (a) | številom prejetih ponudb gospodarskih subjektov, ki so MSP; |
| --- | --- | --- |

9.

Število prejetih ponudb za posamezno podelitev koncesije, vključno s:

(a)

številom prejetih ponudb gospodarskih subjektov, ki so MSP;

| (b) | številom prejetih ponudb iz tujine; |
| --- | --- |

(b)

številom prejetih ponudb iz tujine;

| (c) | številom elektronsko prejetih ponudb. |
| --- | --- |

(c)

številom elektronsko prejetih ponudb.

| 10. | Za posamezno podelitev ime, naslov, vključno s kodo NUTS, ter po potrebi telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov uspešnega(-ih) ponudnika(-ov), vključno z:






  (a) | informacijo, ali je izbrani ponudnik MSP; |
| --- | --- | --- |

10.

Za posamezno podelitev ime, naslov, vključno s kodo NUTS, ter po potrebi telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov uspešnega(-ih) ponudnika(-ov), vključno z:

(a)

informacijo, ali je izbrani ponudnik MSP;

| (b) | informacijo, ali je bila koncesija podeljena konzorciju. |
| --- | --- |

(b)

informacijo, ali je bila koncesija podeljena konzorciju.

| 11. | Vrednost in glavni finančni pogoji podelitve koncesije, vključno z:






  (a) | morebitnimi pristojbinami, cenami in globami; |
| --- | --- | --- |

11.

Vrednost in glavni finančni pogoji podelitve koncesije, vključno z:

(a)

morebitnimi pristojbinami, cenami in globami;

| (b) | morebitnimi nagradami in plačili; |
| --- | --- |

(b)

morebitnimi nagradami in plačili;

| (c) | vsemi drugimi podatki, pomembnimi za vrednost koncesije, kot je določeno v členu 8(3). |
| --- | --- |

(c)

vsemi drugimi podatki, pomembnimi za vrednost koncesije, kot je določeno v členu 8(3).

| 12. | Informacije, ali se koncesija nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

12.

Informacije, ali se koncesija nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije.

| 13. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče pridobiti te informacije. |
| --- | --- |

13.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče pridobiti te informacije.

| 14. | Datum(-i) in navedba(-e) prejšnjih objav v Uradnem listu Evropske unije, ki so pomembni za koncesijo(-e) iz zadevnega obvestila. |
| --- | --- |

14.

Datum(-i) in navedba(-e) prejšnjih objav v Uradnem listu Evropske unije, ki so pomembni za koncesijo(-e) iz zadevnega obvestila.

| 15. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

15.

Datum pošiljanja obvestila.

| 16. | Metoda, uporabljena za izračun ocenjene vrednosti koncesije, če ni določena v drugi koncesijski dokumentaciji v skladu s členom 8. |
| --- | --- |

16.

Metoda, uporabljena za izračun ocenjene vrednosti koncesije, če ni določena v drugi koncesijski dokumentaciji v skladu s členom 8.

| 17. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

17.

Druge ustrezne informacije.

---

PRILOGA VIII

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O PODELITVI KONCESIJ ZA SOCIALNE IN DRUGE POSEBNE STORITVE, KAKOR JE DOLOČENO V ČLENU 32

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, ter po potrebi telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče pridobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, ter po potrebi telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče pridobiti dodatne informacije.

| 2. | Vrsta javnega naročnika ali naročnika in glavna dejavnost. |
| --- | --- |

2.

Vrsta javnega naročnika ali naročnika in glavna dejavnost.

| 3. | Kode CPV; če je pogodba razdeljena na več sklopov, se te informacije navedejo za vsak sklop posebej. |
| --- | --- |

3.

Kode CPV; če je pogodba razdeljena na več sklopov, se te informacije navedejo za vsak sklop posebej.

| 4. | Kratek povzetek predmeta koncesije. |
| --- | --- |

4.

Kratek povzetek predmeta koncesije.

| 5. | Število prejetih ponudb. |
| --- | --- |

5.

Število prejetih ponudb.

| 6. | Vrednost izbrane ponudbe, vključno s pristojbinami in cenami. |
| --- | --- |

6.

Vrednost izbrane ponudbe, vključno s pristojbinami in cenami.

| 7. | Ime in naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov izbranega gospodarskega subjekta oziroma izbranih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

7.

Ime in naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov izbranega gospodarskega subjekta oziroma izbranih gospodarskih subjektov.

| 8. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

8.

Druge ustrezne informacije.

---

PRILOGA IX

ZNAČILNOSTI OBJAVE

1.   Objava obvestil

Obvestila iz členov 31 in 32 javni naročniki ali naročniki pošljejo Uradu za publikacije Evropske unije in se objavijo v skladu z naslednjimi pravili:

Obvestila iz členov 31 in 32 objavi Urad za publikacije Evropske unije.

Urad za publikacije Evropske unije izda javnemu naročniku ali naročniku potrdilo iz člena 33(2).

2.   Oblika in postopki za elektronsko pošiljanje obvestil

Oblika in postopek elektronskega pošiljanja obvestil, kot ju je določila Komisija, sta na voljo na spletnem naslovu http://simap.europa.eu

---

PRILOGA X

SEZNAM MEDNARODNIH SOCIALNIH IN OKOLJSKIH KONVENCIJ IZ ČLENA 30(3)

| | Konvencija MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, |
| --- | --- |

Konvencija MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic,

| | Konvencija MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, |
| --- | --- |

Konvencija MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja,

| | Konvencija MOD št. 29 o prisilnem ali obveznem delu, |
| --- | --- |

Konvencija MOD št. 29 o prisilnem ali obveznem delu,

| | Konvencija MOD št. 105 o odpravi prisilnega dela, |
| --- | --- |

Konvencija MOD št. 105 o odpravi prisilnega dela,

| | Konvencija MOD št. 138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja, |
| --- | --- |

Konvencija MOD št. 138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja,

| | Konvencija MOD št. 111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih, |
| --- | --- |

Konvencija MOD št. 111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih,

| | Konvencija MOD št. 100 o enakem nagrajevanju, |
| --- | --- |

Konvencija MOD št. 100 o enakem nagrajevanju,

| | Konvencija MOD št. 182 o prepovedi najhujših oblik dela otrok, |
| --- | --- |

Konvencija MOD št. 182 o prepovedi najhujših oblik dela otrok,

| | Dunajska konvencija o varstvu ozonskega plašča in Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, |
| --- | --- |

Dunajska konvencija o varstvu ozonskega plašča in Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč,

| | Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (Baselska konvencija), |
| --- | --- |

Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (Baselska konvencija),

| | Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih, |
| --- | --- |

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih,

| | Konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (UNEP/FAO) (Konvencija PIC) in njeni trije regionalni protokoli. |
| --- | --- |

Konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (UNEP/FAO) (Konvencija PIC) in njeni trije regionalni protokoli.

---

PRILOGA XI

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O SPREMEMBAH KONCESIJE MED NJENO VELJAVNOSTJO V SKLADU S ČLENOM 43

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika ali naročnika ter po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Kode CPV. |
| --- | --- |

2.

Kode CPV.

| 3. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru koncesij za gradnje ali koda NUTS za glavni kraj izvedbe v primeru koncesij za storitve. |
| --- | --- |

3.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru koncesij za gradnje ali koda NUTS za glavni kraj izvedbe v primeru koncesij za storitve.

| 4. | Opis koncesije pred spremembo in po njej: vrsta in obseg del, vrsta in obseg storitev. |
| --- | --- |

4.

Opis koncesije pred spremembo in po njej: vrsta in obseg del, vrsta in obseg storitev.

| 5. | Če je ustrezno, sprememba vrednosti koncesije, vključno s povišanjem cen ali pristojbin zaradi spremembe. |
| --- | --- |

5.

Če je ustrezno, sprememba vrednosti koncesije, vključno s povišanjem cen ali pristojbin zaradi spremembe.

| 6. | Opis okoliščin, zaradi katerih je bila potrebna sprememba. |
| --- | --- |

6.

Opis okoliščin, zaradi katerih je bila potrebna sprememba.

| 7. | Datum odločitve o podelitvi koncesije. |
| --- | --- |

7.

Datum odločitve o podelitvi koncesije.

| 8. | Po potrebi ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov novega gospodarskega subjekta ali subjektov. |
| --- | --- |

8.

Po potrebi ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov novega gospodarskega subjekta ali subjektov.

| 9. | Informacije, ali se koncesija nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

9.

Informacije, ali se koncesija nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije.

| 10. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče pridobiti te informacije. |
| --- | --- |

10.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče pridobiti te informacije.

| 11. | Datum(-i) in navedba(-e) prejšnjih objav v Uradnem listu Evropske unije, ki so pomembni za pogodbo(-e) iz zadevnega obvestila. |
| --- | --- |

11.

Datum(-i) in navedba(-e) prejšnjih objav v Uradnem listu Evropske unije, ki so pomembni za pogodbo(-e) iz zadevnega obvestila.

| 12. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

12.

Datum pošiljanja obvestila.

| 13. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

13.

Druge ustrezne informacije.

---

| 28.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/65

---

DIREKTIVA 2014/24/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 26. februarja 2014

o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1), člena 62 in člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oddaja javnih naročil, ki jo izvedejo organi držav članic ali se izvede v njihovem imenu, mora biti v skladu z načeli Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti z načeli prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter načeli, ki izhajajo iz njih, kot so načela enake obravnave, nediskriminacije, vzajemnega priznavanja, sorazmernosti in transparentnosti. Vendar bi bilo treba za javna naročila nad določeno vrednostjo pripraviti določbe o uskladitvi nacionalnih postopkov javnega naročanja, da se zagotovita dejanski učinek teh načel in odprtost javnih naročil za konkurenco. |
| --- | --- |

(1)

Oddaja javnih naročil, ki jo izvedejo organi držav članic ali se izvede v njihovem imenu, mora biti v skladu z načeli Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti z načeli prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter načeli, ki izhajajo iz njih, kot so načela enake obravnave, nediskriminacije, vzajemnega priznavanja, sorazmernosti in transparentnosti. Vendar bi bilo treba za javna naročila nad določeno vrednostjo pripraviti določbe o uskladitvi nacionalnih postopkov javnega naročanja, da se zagotovita dejanski učinek teh načel in odprtost javnih naročil za konkurenco.

| (2) | Javna naročila imajo ključno vlogo pri strategiji Evropa 2020, določeni v Sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020, strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast), saj gre za enega od tržnih instrumentov, ki jih je treba uporabiti za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ob hkratnem zagotavljanju najučinkovitejše rabe javnih sredstev. V ta namen bi bilo treba pregledati in posodobiti pravila o javnem naročanju, sprejeta v skladu z Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), da bi povečali učinkovitost javne porabe, olajšali predvsem sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) pri javnih naročilih, naročnikom pa omogočili boljšo uporabo javnih naročil v podporo skupnim družbenim ciljem. Treba je tudi pojasniti osnovne pojme in koncepte, da bi zagotovili pravno varnost in upoštevali nekatere vidike povezane in uveljavljene sodne prakse Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Javna naročila imajo ključno vlogo pri strategiji Evropa 2020, določeni v Sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020, strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast), saj gre za enega od tržnih instrumentov, ki jih je treba uporabiti za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ob hkratnem zagotavljanju najučinkovitejše rabe javnih sredstev. V ta namen bi bilo treba pregledati in posodobiti pravila o javnem naročanju, sprejeta v skladu z Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), da bi povečali učinkovitost javne porabe, olajšali predvsem sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) pri javnih naročilih, naročnikom pa omogočili boljšo uporabo javnih naročil v podporo skupnim družbenim ciljem. Treba je tudi pojasniti osnovne pojme in koncepte, da bi zagotovili pravno varnost in upoštevali nekatere vidike povezane in uveljavljene sodne prakse Sodišča Evropske unije.

| (3) | Pri izvajanju te direktive bi bilo treba upoštevati Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov (6), zlasti pri izbiri komunikacijskih sredstev, v zvezi s tehničnimi specifikacijami, merili za oddajo javnega naročila in pogoji za izvedbo javnega naročila. |
| --- | --- |

(3)

Pri izvajanju te direktive bi bilo treba upoštevati Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov (6), zlasti pri izbiri komunikacijskih sredstev, v zvezi s tehničnimi specifikacijami, merili za oddajo javnega naročila in pogoji za izvedbo javnega naročila.

| (4) | Zaradi vse bolj različnih oblik javnih ukrepov je treba jasneje opredeliti pojem javnega naročila. To pojasnilo pa ne bi smelo razširiti področja uporabe te direktive glede na področje uporabe Direktive 2004/18/ES. Cilj pravil Unije o javnem naročanju ni zajeti vse oblike javnih izdatkov, temveč samo tiste, katerih cilj je pridobitev gradenj, blaga ali storitev za plačilo prek javnega naročila. Pojasniti bi bilo treba, da bi se morala pri takšnih pridobitvah gradenj, blaga ali storitev uporabljati ta direktiva, ne glede na to, ali se izvedejo z nakupom, lizingom ali drugimi pogodbenimi oblikami.
  Pojem pridobitve bi bilo treba razumeti v širšem smislu pridobitve koristi od zadevnih gradenj, blaga ali storitev, pri čemer ni nujen prenos lastništva na javne naročnike. Poleg tega pravila o javnem naročanju ponavadi ne veljajo za financiranje dejavnosti – zlasti prek nepovratnih sredstev – ki je pogosto povezano z obveznostjo vračila prejetih zneskov, če se ne porabijo za predvidene namene. Podobno tudi primerov, ko se vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo določene pogoje, brez kakršne koli selektivnosti – na primer sistema potrošniške izbire ali storitvenih bonov – dovoli opravljanje neke naloge, ne bi smeli razumeti kot oddaje naročil, temveč le kot sisteme dovoljenj (na primer licence za zdravila ali zdravstvene storitve). |
| --- | --- |

(4)

Zaradi vse bolj različnih oblik javnih ukrepov je treba jasneje opredeliti pojem javnega naročila. To pojasnilo pa ne bi smelo razširiti področja uporabe te direktive glede na področje uporabe Direktive 2004/18/ES. Cilj pravil Unije o javnem naročanju ni zajeti vse oblike javnih izdatkov, temveč samo tiste, katerih cilj je pridobitev gradenj, blaga ali storitev za plačilo prek javnega naročila. Pojasniti bi bilo treba, da bi se morala pri takšnih pridobitvah gradenj, blaga ali storitev uporabljati ta direktiva, ne glede na to, ali se izvedejo z nakupom, lizingom ali drugimi pogodbenimi oblikami.

Pojem pridobitve bi bilo treba razumeti v širšem smislu pridobitve koristi od zadevnih gradenj, blaga ali storitev, pri čemer ni nujen prenos lastništva na javne naročnike. Poleg tega pravila o javnem naročanju ponavadi ne veljajo za financiranje dejavnosti – zlasti prek nepovratnih sredstev – ki je pogosto povezano z obveznostjo vračila prejetih zneskov, če se ne porabijo za predvidene namene. Podobno tudi primerov, ko se vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo določene pogoje, brez kakršne koli selektivnosti – na primer sistema potrošniške izbire ali storitvenih bonov – dovoli opravljanje neke naloge, ne bi smeli razumeti kot oddaje naročil, temveč le kot sisteme dovoljenj (na primer licence za zdravila ali zdravstvene storitve).

| (5) | Opozoriti bi bilo treba, da nobena določba v tej direktivi držav članic ne zavezuje, da storitve, ki jih želijo opravljati same ali jih organizirati drugače kot v obliki javnih naročil v smislu te direktive, oddajo v podizvajanje ali njihovo izvajanje prenesejo na zunanje izvajalce. Opravljanje storitev na podlagi zakonov, predpisov ali pogodb o zaposlitvi ne bi smelo biti zajeto. V nekaterih državah članicah bi lahko to na primer veljalo za nekatere upravne storitve in storitve za javno upravo, kot so storitve izvršilnih in zakonodajnih služb, ali za opravljanje nekaterih storitev za skupnost, kot so storitve na področju zunanjih zadev ali pravosodja ali storitve obveznega socialnega zavarovanja. |
| --- | --- |

(5)

Opozoriti bi bilo treba, da nobena določba v tej direktivi držav članic ne zavezuje, da storitve, ki jih želijo opravljati same ali jih organizirati drugače kot v obliki javnih naročil v smislu te direktive, oddajo v podizvajanje ali njihovo izvajanje prenesejo na zunanje izvajalce. Opravljanje storitev na podlagi zakonov, predpisov ali pogodb o zaposlitvi ne bi smelo biti zajeto. V nekaterih državah članicah bi lahko to na primer veljalo za nekatere upravne storitve in storitve za javno upravo, kot so storitve izvršilnih in zakonodajnih služb, ali za opravljanje nekaterih storitev za skupnost, kot so storitve na področju zunanjih zadev ali pravosodja ali storitve obveznega socialnega zavarovanja.

| (6) | Obenem je primerno opozoriti, da ta direktiva ne bi smela posegati v zakonodajo držav članic o socialni varnosti. Prav tako ne bi smela obravnavati liberalizacije storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so pridržane za osebe javnega ali zasebnega prava, niti privatizacije oseb javnega prava, ki opravljajo storitve.
  Prav tako bi bilo treba opozoriti, da lahko države članice opravljanje obveznih socialnih storitev ali drugih storitev, kot so poštne storitve, organizirajo kot opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena ali kot kombinacijo obeh. Primerno je pojasniti, da negospodarske storitve splošnega pomena ne bi smele spadati v področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(6)

Obenem je primerno opozoriti, da ta direktiva ne bi smela posegati v zakonodajo držav članic o socialni varnosti. Prav tako ne bi smela obravnavati liberalizacije storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so pridržane za osebe javnega ali zasebnega prava, niti privatizacije oseb javnega prava, ki opravljajo storitve.

Prav tako bi bilo treba opozoriti, da lahko države članice opravljanje obveznih socialnih storitev ali drugih storitev, kot so poštne storitve, organizirajo kot opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena ali kot kombinacijo obeh. Primerno je pojasniti, da negospodarske storitve splošnega pomena ne bi smele spadati v področje uporabe te direktive.

| (7) | Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da ta direktiva ne posega v možnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s pravom Unije pri izpolnjevanju svojih ciljev javne politike opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena, njihov obseg in značilnosti storitve, ki se opravlja, vključno s kakršnimi koli pogoji glede kakovosti storitve. Ta direktiva prav tako ne bi smela posegati v pristojnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom (št. 26) o storitvah splošnega pomena, ki je priložen PDEU in Pogodbi o Evropski uniji (PEU), opravljajo, naročajo in financirajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Poleg tega ta direktiva ne obravnava financiranja storitev splošnega gospodarskega pomena ali sistemov pomoči, ki jih v skladu s pravili Unije o konkurenci dodelijo države članice, zlasti na socialnem področju. |
| --- | --- |

(7)

Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da ta direktiva ne posega v možnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s pravom Unije pri izpolnjevanju svojih ciljev javne politike opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena, njihov obseg in značilnosti storitve, ki se opravlja, vključno s kakršnimi koli pogoji glede kakovosti storitve. Ta direktiva prav tako ne bi smela posegati v pristojnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom (št. 26) o storitvah splošnega pomena, ki je priložen PDEU in Pogodbi o Evropski uniji (PEU), opravljajo, naročajo in financirajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Poleg tega ta direktiva ne obravnava financiranja storitev splošnega gospodarskega pomena ali sistemov pomoči, ki jih v skladu s pravili Unije o konkurenci dodelijo države članice, zlasti na socialnem področju.

| (8) | Javno naročilo bi se moralo šteti za javno naročilo gradenj le, če njegov predmet izrecno zajema izvedbo dejavnosti s seznama v Prilogi II, čeprav javno naročilo zajema tudi opravljanje drugih storitev, potrebnih za izvedbo teh dejavnosti. Javna naročila storitev, zlasti na področju gospodarjenja z nepremičninami, lahko v nekaterih primerih vključujejo gradnje. Če so te gradnje priložnostne glede na osnovni predmet javnega naročila in so torej njegova morebitna posledica ali dopolnitev, pa se zaradi dejstva, da so te gradnje vključene v javno naročilo, javno naročilo storitev ne more opredeliti kot javno naročilo gradenj.
  Zaradi raznolikosti javnih naročil gradenj bi morali javni naročniki imeti možnost določiti, da se javna naročila projektiranja in izvedbe gradenj oddajo bodisi ločeno bodisi skupaj. Namen te direktive ni predpisati skupnega ali ločenega oddajanja javnih naročil. |
| --- | --- |

(8)

Javno naročilo bi se moralo šteti za javno naročilo gradenj le, če njegov predmet izrecno zajema izvedbo dejavnosti s seznama v Prilogi II, čeprav javno naročilo zajema tudi opravljanje drugih storitev, potrebnih za izvedbo teh dejavnosti. Javna naročila storitev, zlasti na področju gospodarjenja z nepremičninami, lahko v nekaterih primerih vključujejo gradnje. Če so te gradnje priložnostne glede na osnovni predmet javnega naročila in so torej njegova morebitna posledica ali dopolnitev, pa se zaradi dejstva, da so te gradnje vključene v javno naročilo, javno naročilo storitev ne more opredeliti kot javno naročilo gradenj.

Zaradi raznolikosti javnih naročil gradenj bi morali javni naročniki imeti možnost določiti, da se javna naročila projektiranja in izvedbe gradenj oddajo bodisi ločeno bodisi skupaj. Namen te direktive ni predpisati skupnega ali ločenega oddajanja javnih naročil.

| (9) | Za izvedbo gradnje, ki ustreza zahtevam javnega naročnika, je potrebno, da je zadevni javni naročnik sprejel ukrepe za opredelitev vrste gradnje ali da je vsaj odločilno vplival na njeno projektiranje. Naročilo bi moralo biti uvrščeno med naročila gradnje, ne glede na to, ali izvajalec celotno gradnjo ali del gradnje izvede sam oziroma zagotovi, da se izvede kako drugače, če izvajalca neposredno ali posredno zavezuje pravno zavezujoča obveznost dokončanja gradnje. |
| --- | --- |

(9)

Za izvedbo gradnje, ki ustreza zahtevam javnega naročnika, je potrebno, da je zadevni javni naročnik sprejel ukrepe za opredelitev vrste gradnje ali da je vsaj odločilno vplival na njeno projektiranje. Naročilo bi moralo biti uvrščeno med naročila gradnje, ne glede na to, ali izvajalec celotno gradnjo ali del gradnje izvede sam oziroma zagotovi, da se izvede kako drugače, če izvajalca neposredno ali posredno zavezuje pravno zavezujoča obveznost dokončanja gradnje.

| (10) | Sodišče Evropske unije je v svoji sodni praksi večkrat preučilo pojma „javni naročniki“ in zlasti „osebe javnega prava“. V pojasnilo, da bi moralo področje uporabe te direktive, kar zadeva osebno veljavnost, ostati nespremenjeno, je primerno obdržati opredelitev, na katero se je oprlo Sodišče, in vključiti nekatera pojasnila iz navedene sodne prakse kot ključ za razumevanje opredelitev samih, pri čemer ni namen spreminjati razumevanje pojma, kakor je podrobno opredeljen v sodni praksi. V ta namen bi bilo treba pojasniti, da se oseba, ki deluje v običajnih tržnih pogojih in si prizadeva za dobiček ter nosi izgube, ki izhajajo iz opravljanja njene dejavnosti, ne bi smela šteti za „osebo javnega prava“, saj se lahko šteje, da so potrebe splošnega interesa, za katerih izpolnjevanje je bila ustanovljena ali zadolžena, industrijske ali poslovne narave.
  Podobno je bil v sodni praksi preučen tudi pogoj glede izvora financiranja zadevne osebe, s katero se je med drugim pojasnilo, da „pretežno“ financiranje pomeni več kot polovično in da so lahko del takega financiranja plačila uporabnikov, ki so določena, izračunana in prejeta v skladu s pravili javnega prava. |
| --- | --- |

(10)

Sodišče Evropske unije je v svoji sodni praksi večkrat preučilo pojma „javni naročniki“ in zlasti „osebe javnega prava“. V pojasnilo, da bi moralo področje uporabe te direktive, kar zadeva osebno veljavnost, ostati nespremenjeno, je primerno obdržati opredelitev, na katero se je oprlo Sodišče, in vključiti nekatera pojasnila iz navedene sodne prakse kot ključ za razumevanje opredelitev samih, pri čemer ni namen spreminjati razumevanje pojma, kakor je podrobno opredeljen v sodni praksi. V ta namen bi bilo treba pojasniti, da se oseba, ki deluje v običajnih tržnih pogojih in si prizadeva za dobiček ter nosi izgube, ki izhajajo iz opravljanja njene dejavnosti, ne bi smela šteti za „osebo javnega prava“, saj se lahko šteje, da so potrebe splošnega interesa, za katerih izpolnjevanje je bila ustanovljena ali zadolžena, industrijske ali poslovne narave.

Podobno je bil v sodni praksi preučen tudi pogoj glede izvora financiranja zadevne osebe, s katero se je med drugim pojasnilo, da „pretežno“ financiranje pomeni več kot polovično in da so lahko del takega financiranja plačila uporabnikov, ki so določena, izračunana in prejeta v skladu s pravili javnega prava.

| (11) | V primeru mešanih javnih naročil bi bilo treba veljavna pravila določiti glede na glavni predmet naročila, če so različni sestavni deli naročila objektivno neločljivi. Zato bi bilo treba pojasniti, kako naj bi javni naročniki presodili, ali so različni deli ločljivi ali ne. Tako pojasnilo bi moralo temeljiti na zadevni sodni praksi Sodišča Evropske unije.
  Ločljivost ali neločljivost različnih delov bi se morala določiti za vsak primer posebej, pri čemer izraženi ali domnevni nameni javnega naročnika, da se različni vidiki, ki sestavljajo mešano javno naročilo, obravnavajo kot neločljivi, ne bi smeli zadostovati, temveč bi jih bilo treba podpreti z objektivnimi dokazi, ki bi te namene lahko upravičili in bi lahko potrdili potrebo po sklenitvi ene pogodbe o izvedbi javnega naročila. Taka upravičena potreba po sklenitvi ene pogodbe o izvedbi javnega naročila bi lahko bila denimo prisotna v primeru gradnje ene same stavbe, del katere bi neposredno uporabljal zadevni javni naročnik, z drugim delom pa se bi upravljalo na podlagi koncesije, na primer za zagotavljanje javnih parkirnih mest. Pojasniti bi bilo treba, da se potreba po sklenitvi ene pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko pojavi zaradi razlogov tehnične in gospodarske narave. |
| --- | --- |

(11)

V primeru mešanih javnih naročil bi bilo treba veljavna pravila določiti glede na glavni predmet naročila, če so različni sestavni deli naročila objektivno neločljivi. Zato bi bilo treba pojasniti, kako naj bi javni naročniki presodili, ali so različni deli ločljivi ali ne. Tako pojasnilo bi moralo temeljiti na zadevni sodni praksi Sodišča Evropske unije.

Ločljivost ali neločljivost različnih delov bi se morala določiti za vsak primer posebej, pri čemer izraženi ali domnevni nameni javnega naročnika, da se različni vidiki, ki sestavljajo mešano javno naročilo, obravnavajo kot neločljivi, ne bi smeli zadostovati, temveč bi jih bilo treba podpreti z objektivnimi dokazi, ki bi te namene lahko upravičili in bi lahko potrdili potrebo po sklenitvi ene pogodbe o izvedbi javnega naročila. Taka upravičena potreba po sklenitvi ene pogodbe o izvedbi javnega naročila bi lahko bila denimo prisotna v primeru gradnje ene same stavbe, del katere bi neposredno uporabljal zadevni javni naročnik, z drugim delom pa se bi upravljalo na podlagi koncesije, na primer za zagotavljanje javnih parkirnih mest. Pojasniti bi bilo treba, da se potreba po sklenitvi ene pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko pojavi zaradi razlogov tehnične in gospodarske narave.

| (12) | Pri mešanih javnih naročilih, ki jih je mogoče ločiti, imajo javni naročniki vedno možnost, da za posamezne dele mešanega javnega naročila oddajo ločena naročila; v tem primeru bi morale biti določbe, ki bi se uporabljale za vsak posamezni del, določene izključno na podlagi značilnosti zadevnega naročila. Če pa se javni naročniki odločijo v naročilo vključiti druge elemente – ne glede na njihovo vrednost in ne glede na pravno ureditev, ki bi sicer veljala za te dodane elemente –, bi moralo biti vodilno načelo naslednje: v primeru, da bi bilo treba naročilo, če bi se oddalo kot enotno, oddati na podlagi določb te direktive, bi se morala ta direktiva še naprej uporabljati za celotno mešano javno naročilo. |
| --- | --- |

(12)

Pri mešanih javnih naročilih, ki jih je mogoče ločiti, imajo javni naročniki vedno možnost, da za posamezne dele mešanega javnega naročila oddajo ločena naročila; v tem primeru bi morale biti določbe, ki bi se uporabljale za vsak posamezni del, določene izključno na podlagi značilnosti zadevnega naročila. Če pa se javni naročniki odločijo v naročilo vključiti druge elemente – ne glede na njihovo vrednost in ne glede na pravno ureditev, ki bi sicer veljala za te dodane elemente –, bi moralo biti vodilno načelo naslednje: v primeru, da bi bilo treba naročilo, če bi se oddalo kot enotno, oddati na podlagi določb te direktive, bi se morala ta direktiva še naprej uporabljati za celotno mešano javno naročilo.

| (13) | Vendar bi bilo treba predpisati posebne določbe za mešana javna naročila, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike oziroma dele, ki ne spadajo v področje uporabe PDEU. V takih primerih bi bilo treba omogočiti, da se ta direktiva ne uporablja, a pod pogojem, da oddajo enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila upravičujejo objektivni razlogi in da odločitev o oddaji enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila ni sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Pojasniti bi bilo treba, da javnim naročnikom ne bi smeli onemogočiti, da za nekatera mešana javna naročila izberejo uporabo te direktive namesto Direktive 2009/81/ES. |
| --- | --- |

(13)

Vendar bi bilo treba predpisati posebne določbe za mešana javna naročila, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike oziroma dele, ki ne spadajo v področje uporabe PDEU. V takih primerih bi bilo treba omogočiti, da se ta direktiva ne uporablja, a pod pogojem, da oddajo enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila upravičujejo objektivni razlogi in da odločitev o oddaji enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila ni sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Pojasniti bi bilo treba, da javnim naročnikom ne bi smeli onemogočiti, da za nekatera mešana javna naročila izberejo uporabo te direktive namesto Direktive 2009/81/ES.

| (14) | Pojasniti bi bilo treba, da bi morali pojem „gospodarski subjekt“ razlagati dovolj široko, da bi zajemal katero koli osebo in/ali subjekt, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj, dobavo blaga ali opravljanje storitev, ne glede na to, v kateri pravni obliki se ta oseba in/ali subjekt odloči delovati. Pojem „gospodarski subjekt“ bi torej moral zajemati podjetja, podružnice, hčerinske družbe, partnerstva, zadruge, družbe z omejeno odgovornostjo, javne ali zasebne univerze in druge oblike subjektov, ki niso fizične osebe, ne glede na to, ali gre v vseh okoliščinah za „pravne osebe“ ali ne. |
| --- | --- |

(14)

Pojasniti bi bilo treba, da bi morali pojem „gospodarski subjekt“ razlagati dovolj široko, da bi zajemal katero koli osebo in/ali subjekt, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj, dobavo blaga ali opravljanje storitev, ne glede na to, v kateri pravni obliki se ta oseba in/ali subjekt odloči delovati. Pojem „gospodarski subjekt“ bi torej moral zajemati podjetja, podružnice, hčerinske družbe, partnerstva, zadruge, družbe z omejeno odgovornostjo, javne ali zasebne univerze in druge oblike subjektov, ki niso fizične osebe, ne glede na to, ali gre v vseh okoliščinah za „pravne osebe“ ali ne.

| (15) | Pojasniti bi bilo treba, da skupine gospodarskih subjektov, tudi če obstajajo v obliki začasnih združenj, lahko sodelujejo v postopkih javnega naročanja, ne da bi za to morale prevzeti določeno pravno obliko. Če je to potrebno, se določena oblika lahko zahteva ob oddaji naročil takšnim skupinam, na primer v primeru, ko se zahteva solidarna odgovornost.
  Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali javnim naročnikom omogočiti, da izrecno določijo, kako naj bi skupine gospodarskih subjektov izpolnile zahteve v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem iz te direktive ali pogoje glede tehnične in strokovne sposobnosti, ki jih morajo izpolniti gospodarski subjekti, ki sodelujejo samostojno.
  Za izvajanje javnih naročil s strani skupin gospodarskih subjektov utegne biti potrebno določiti pogoje, ki jih posameznim udeležencem ni treba izpolnjevati. Takšni pogoji, ki bi jih morali upravičevati objektivni razlogi in bi morali biti sorazmerni, bi lahko na primer zajemali zahtevo po imenovanju skupnega predstavnika ali vodilnega partnerja za namene postopka javnega naročanja ali zahtevo po informacijah o njihovi sestavi. |
| --- | --- |

(15)

Pojasniti bi bilo treba, da skupine gospodarskih subjektov, tudi če obstajajo v obliki začasnih združenj, lahko sodelujejo v postopkih javnega naročanja, ne da bi za to morale prevzeti določeno pravno obliko. Če je to potrebno, se določena oblika lahko zahteva ob oddaji naročil takšnim skupinam, na primer v primeru, ko se zahteva solidarna odgovornost.

Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali javnim naročnikom omogočiti, da izrecno določijo, kako naj bi skupine gospodarskih subjektov izpolnile zahteve v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem iz te direktive ali pogoje glede tehnične in strokovne sposobnosti, ki jih morajo izpolniti gospodarski subjekti, ki sodelujejo samostojno.

Za izvajanje javnih naročil s strani skupin gospodarskih subjektov utegne biti potrebno določiti pogoje, ki jih posameznim udeležencem ni treba izpolnjevati. Takšni pogoji, ki bi jih morali upravičevati objektivni razlogi in bi morali biti sorazmerni, bi lahko na primer zajemali zahtevo po imenovanju skupnega predstavnika ali vodilnega partnerja za namene postopka javnega naročanja ali zahtevo po informacijah o njihovi sestavi.

| (16) | Javni naročniki bi morali uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, ki jih imajo po nacionalnem pravu na voljo za preprečevanje izkrivljanj pri izvajanju postopkov javnega naročanja, ki izvirajo iz nasprotij interesov. To bi lahko zajemalo postopke za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nasprotij interesov. |
| --- | --- |

(16)

Javni naročniki bi morali uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, ki jih imajo po nacionalnem pravu na voljo za preprečevanje izkrivljanj pri izvajanju postopkov javnega naročanja, ki izvirajo iz nasprotij interesov. To bi lahko zajemalo postopke za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nasprotij interesov.

| (17) | S Sklepom Sveta 94/800/ES (8) je bil odobren zlasti Sporazum Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA). Cilj Sporazuma GPA je vzpostaviti večstranski okvir uravnoteženih pravic in obveznosti glede javnih naročil, da bi dosegli liberalizacijo in rast svetovne trgovine. Pri naročilih, zajetih v prilogah 1, 2, 4 in 5 ter v splošnih pripombah k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA in drugih zadevnih mednarodnih sporazumih, ki zavezujejo Unijo, bi morali javni naročniki obveznosti iz teh sporazumov izpolnjevati tako, da bi to direktivo uporabljali za gospodarske subjekte tretjih držav, ki so podpisnice teh sporazumov. |
| --- | --- |

(17)

S Sklepom Sveta 94/800/ES (8) je bil odobren zlasti Sporazum Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA). Cilj Sporazuma GPA je vzpostaviti večstranski okvir uravnoteženih pravic in obveznosti glede javnih naročil, da bi dosegli liberalizacijo in rast svetovne trgovine. Pri naročilih, zajetih v prilogah 1, 2, 4 in 5 ter v splošnih pripombah k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA in drugih zadevnih mednarodnih sporazumih, ki zavezujejo Unijo, bi morali javni naročniki obveznosti iz teh sporazumov izpolnjevati tako, da bi to direktivo uporabljali za gospodarske subjekte tretjih držav, ki so podpisnice teh sporazumov.

| (18) | Sporazum GPA se uporablja za naročila nad mejnimi vrednostmi, določenimi v Sporazumu GPA in izraženimi kot posebne pravice črpanja. Mejne vrednosti iz te direktive bi bilo treba uskladiti, da bodo ustrezale enakovrednim mejnim vrednostim iz Sporazuma GPA, izraženim v eurih. Treba bi bilo tudi določiti redne revizije mejnih vrednosti, izraženih v eurih, da se z navadno matematično operacijo prilagodijo morebitnim spremembam vrednosti eura glede na te posebne pravice črpanja. Poleg omenjenih rednih matematičnih prilagoditev bi bilo treba v naslednjem krogu pogajanj preučiti možnost zvišanja mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA. |
| --- | --- |

(18)

Sporazum GPA se uporablja za naročila nad mejnimi vrednostmi, določenimi v Sporazumu GPA in izraženimi kot posebne pravice črpanja. Mejne vrednosti iz te direktive bi bilo treba uskladiti, da bodo ustrezale enakovrednim mejnim vrednostim iz Sporazuma GPA, izraženim v eurih. Treba bi bilo tudi določiti redne revizije mejnih vrednosti, izraženih v eurih, da se z navadno matematično operacijo prilagodijo morebitnim spremembam vrednosti eura glede na te posebne pravice črpanja. Poleg omenjenih rednih matematičnih prilagoditev bi bilo treba v naslednjem krogu pogajanj preučiti možnost zvišanja mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA.

| (19) | Pojasniti bi bilo treba, da se morajo za ocenitev vrednosti javnega naročila upoštevati vsi prihodki, ne glede na to, ali izvirajo od javnega naročnika ali od tretjih oseb. Pojasniti bi bilo treba tudi, da naj bi za namen ocene mejnih vrednosti pojem podobnega blaga razumeli kot proizvode, ki so namenjeni isti ali podobni uporabi, kot na primer dobava različnih vrst živil ali raznih kosov pisarniškega pohištva. Običajno bi gospodarski subjekt, dejaven na zadevnem področju, tako blago verjetno dobavljal v okviru svojega normalnega nabora proizvodov. |
| --- | --- |

(19)

Pojasniti bi bilo treba, da se morajo za ocenitev vrednosti javnega naročila upoštevati vsi prihodki, ne glede na to, ali izvirajo od javnega naročnika ali od tretjih oseb. Pojasniti bi bilo treba tudi, da naj bi za namen ocene mejnih vrednosti pojem podobnega blaga razumeli kot proizvode, ki so namenjeni isti ali podobni uporabi, kot na primer dobava različnih vrst živil ali raznih kosov pisarniškega pohištva. Običajno bi gospodarski subjekt, dejaven na zadevnem področju, tako blago verjetno dobavljal v okviru svojega normalnega nabora proizvodov.

| (20) | Za namene ocenjevanja vrednosti določenega javnega naročila bi bilo treba pojasniti, da lahko ocena vrednosti temelji na razdelitvi javnih naročil zgolj v primeru, ko to upravičujejo objektivni razlogi. Lahko bi bilo na primer upravičeno, da se vrednosti javnih naročil ocenijo na ravni ločene organizacijske enote javnega naročnika, kot so na primer šole ali vrtci, če je zadevna enota samostojno odgovorna za svoje javno naročilo. To je mogoče domnevati, kadar ločena organizacijska enota samostojno vodi postopke javnega naročanja in sprejema odločitve o nakupu, razpolaga z ločeno proračunsko vrstico za zadevna javna naročila ter samostojno sklene pogodbo o izvedbi javnega naročila, ki ga financira iz proračuna, s katerim razpolaga. Razdelitev ni upravičena, če javni naročnik naročanje zgolj decentralizirano organizira. |
| --- | --- |

(20)

Za namene ocenjevanja vrednosti določenega javnega naročila bi bilo treba pojasniti, da lahko ocena vrednosti temelji na razdelitvi javnih naročil zgolj v primeru, ko to upravičujejo objektivni razlogi. Lahko bi bilo na primer upravičeno, da se vrednosti javnih naročil ocenijo na ravni ločene organizacijske enote javnega naročnika, kot so na primer šole ali vrtci, če je zadevna enota samostojno odgovorna za svoje javno naročilo. To je mogoče domnevati, kadar ločena organizacijska enota samostojno vodi postopke javnega naročanja in sprejema odločitve o nakupu, razpolaga z ločeno proračunsko vrstico za zadevna javna naročila ter samostojno sklene pogodbo o izvedbi javnega naročila, ki ga financira iz proračuna, s katerim razpolaga. Razdelitev ni upravičena, če javni naročnik naročanje zgolj decentralizirano organizira.

| (21) | Javna naročila, ki jih oddajo javni naročniki iz vodnega, energetskega in prometnega sektorja ter sektorja poštnih storitev in zadevajo navedene dejavnosti, so zajeta v Direktivi 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9). Vendar pa naročila, ki jih javni naročniki oddajo v okviru svojih storitvenih dejavnosti v pomorskem, priobalnem ali rečnem prevozu, spadajo na področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(21)

Javna naročila, ki jih oddajo javni naročniki iz vodnega, energetskega in prometnega sektorja ter sektorja poštnih storitev in zadevajo navedene dejavnosti, so zajeta v Direktivi 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9). Vendar pa naročila, ki jih javni naročniki oddajo v okviru svojih storitvenih dejavnosti v pomorskem, priobalnem ali rečnem prevozu, spadajo na področje uporabe te direktive.

| (22) | Glede na to, da je ta direktiva naslovljena na države članice, se ne uporablja za naročila, ki jih izvajajo mednarodne organizacije v svojem imenu in za svoj račun. Treba pa je pojasniti, v kakšnem obsegu bi bilo treba to direktivo uporabljati za javna naročila, ki jih urejajo posebni mednarodni predpisi. |
| --- | --- |

(22)

Glede na to, da je ta direktiva naslovljena na države članice, se ne uporablja za naročila, ki jih izvajajo mednarodne organizacije v svojem imenu in za svoj račun. Treba pa je pojasniti, v kakšnem obsegu bi bilo treba to direktivo uporabljati za javna naročila, ki jih urejajo posebni mednarodni predpisi.

| (23) | Pri oddaji javnih naročil za nekatere avdiovizualne in radijske medijske storitve, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev, bi moralo biti dopuščeno, da se upoštevajo vidiki kulturnega ali družbenega pomena, zaradi katerih je uporaba pravil o javnem naročanju neustrezna. Zato bi bilo treba uveljaviti izjemo za javna naročila storitev, ki jih oddajo sami ponudniki medijskih storitev, pri nakupu, pripravi, produkciji ali koprodukciji standardnih programov in drugih pripravljalnih storitev, kot so tiste v zvezi s scenariji ali umetniškimi uprizoritvami, ki so potrebne za pripravo programa. Treba bi bilo tudi pojasniti, da bi se morala ta izjema uporabljati tako za radiodifuzijske medijske storitve kot za storitve na zahtevo (nelinearne storitve). Vendar se ta izjema ne bi smela uporabljati za dobavo tehnične opreme, potrebne za produkcijo, koprodukcijo in oddajanje teh programov. |
| --- | --- |

(23)

Pri oddaji javnih naročil za nekatere avdiovizualne in radijske medijske storitve, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev, bi moralo biti dopuščeno, da se upoštevajo vidiki kulturnega ali družbenega pomena, zaradi katerih je uporaba pravil o javnem naročanju neustrezna. Zato bi bilo treba uveljaviti izjemo za javna naročila storitev, ki jih oddajo sami ponudniki medijskih storitev, pri nakupu, pripravi, produkciji ali koprodukciji standardnih programov in drugih pripravljalnih storitev, kot so tiste v zvezi s scenariji ali umetniškimi uprizoritvami, ki so potrebne za pripravo programa. Treba bi bilo tudi pojasniti, da bi se morala ta izjema uporabljati tako za radiodifuzijske medijske storitve kot za storitve na zahtevo (nelinearne storitve). Vendar se ta izjema ne bi smela uporabljati za dobavo tehnične opreme, potrebne za produkcijo, koprodukcijo in oddajanje teh programov.

| (24) | Opozoriti bi bilo treba, da storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov ter druge podobne oblike alternativnega reševanja sporov običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju. Pojasniti bi bilo treba, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati za javna naročila za opravljanje takšnih storitev, ne glede na njihovo poimenovanje v nacionalnih zakonodajah. |
| --- | --- |

(24)

Opozoriti bi bilo treba, da storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov ter druge podobne oblike alternativnega reševanja sporov običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju. Pojasniti bi bilo treba, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati za javna naročila za opravljanje takšnih storitev, ne glede na njihovo poimenovanje v nacionalnih zakonodajah.

| (25) | Izvajalce nekaterih pravnih storitev določi sodišče zadevne države članice, nekatere tovrstne storitve vključujejo zastopanje strank v sodnih postopkih po odvetnikih, nekatere morajo opravljati notarji ali pa so takšne storitve povezane z izvajanjem javne oblasti. Takšne pravne storitve običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnih naročilih, to na primer velja za imenovanje državnih tožilcev v nekaterih državah članicah. Tovrstne pravne storitve bi bilo zato treba izvzeti iz področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(25)

Izvajalce nekaterih pravnih storitev določi sodišče zadevne države članice, nekatere tovrstne storitve vključujejo zastopanje strank v sodnih postopkih po odvetnikih, nekatere morajo opravljati notarji ali pa so takšne storitve povezane z izvajanjem javne oblasti. Takšne pravne storitve običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnih naročilih, to na primer velja za imenovanje državnih tožilcev v nekaterih državah članicah. Tovrstne pravne storitve bi bilo zato treba izvzeti iz področja uporabe te direktive.

| (26) | Primerno je določiti, da pojem finančnih instrumentov, kakor je naveden v tej direktivi, pomeni isto kot v drugi zakonodaji na področju notranjega trga, ob upoštevanju nedavne vzpostavitve Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za stabilnost pa bi bilo treba določiti, da so posli, izvedeni v okviru navedenega instrumenta in navedenega mehanizma, izključeni iz področja uporabe te direktive. Obenem bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti iz področja uporabe te direktive izključena tudi posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov ali z drugimi posli v zvezi z njimi. |
| --- | --- |

(26)

Primerno je določiti, da pojem finančnih instrumentov, kakor je naveden v tej direktivi, pomeni isto kot v drugi zakonodaji na področju notranjega trga, ob upoštevanju nedavne vzpostavitve Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za stabilnost pa bi bilo treba določiti, da so posli, izvedeni v okviru navedenega instrumenta in navedenega mehanizma, izključeni iz področja uporabe te direktive. Obenem bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti iz področja uporabe te direktive izključena tudi posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov ali z drugimi posli v zvezi z njimi.

| (27) | Opozoriti bi bilo treba, da člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (10) izrecno določa, da se za pogodbe o izvajanju storitev in pogodbe o izvajanju javnih storitev avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza uporabljata direktivi 2004/17/ES oziroma 2004/18/ES, medtem ko se Uredba (ES) št. 1370/2007 uporablja za koncesije za storitve avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se navedena uredba še naprej uporablja za pogodbe o izvajanju javnih storitev ter koncesije za storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico. Da bi pojasnili razmerje med to direktivo in Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi bilo treba izrecno določiti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati za pogodbe o izvajanju javnih storitev za opravljanje storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico, za sklepanje katerih bi bilo treba še naprej uporabljati navedeno uredbo. Kolikor Uredba (ES) št. 1370/2007 nacionalnemu pravu dopušča, da odstopa od pravil iz navedene uredbe, bi morale imeti države članice v nacionalnem pravu še naprej možnost določiti, da se morajo pogodbe o izvajanju storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico sklepati po postopku, ki je v skladu z njihovimi splošnimi pravili o javnem naročanju. |
| --- | --- |

(27)

Opozoriti bi bilo treba, da člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (10) izrecno določa, da se za pogodbe o izvajanju storitev in pogodbe o izvajanju javnih storitev avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza uporabljata direktivi 2004/17/ES oziroma 2004/18/ES, medtem ko se Uredba (ES) št. 1370/2007 uporablja za koncesije za storitve avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se navedena uredba še naprej uporablja za pogodbe o izvajanju javnih storitev ter koncesije za storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico. Da bi pojasnili razmerje med to direktivo in Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi bilo treba izrecno določiti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati za pogodbe o izvajanju javnih storitev za opravljanje storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico, za sklepanje katerih bi bilo treba še naprej uporabljati navedeno uredbo. Kolikor Uredba (ES) št. 1370/2007 nacionalnemu pravu dopušča, da odstopa od pravil iz navedene uredbe, bi morale imeti države članice v nacionalnem pravu še naprej možnost določiti, da se morajo pogodbe o izvajanju storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico sklepati po postopku, ki je v skladu z njihovimi splošnimi pravili o javnem naročanju.

| (28) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za nekatere storitve v sili, če jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja, saj bi težko ohranili posebno naravo teh organizacij, če bi bilo izvajalce storitev treba izbirati v skladu s postopki iz te direktive. Vendar pa izključitev ne bi smela preseči nujno potrebnega; zato bi bilo treba izrecno določiti, da ne bi smeli izključiti storitev prevoza bolnikov z reševalnimi vozili. V zvezi s tem je treba tudi pojasniti, da skupina 601 iz nomenklature CPV „storitve kopenskega prevoza“ ne zajema storitev reševalnih vozil, ki so v razredu CPV 8514. Pojasniti bi bilo torej treba, da bi morala za storitve, ki so zajete s kodo CPV 85143000-3, pri katerih gre izključno za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili, veljati posebna ureditev, določena za socialne in druge posebne storitve (v nadaljnjem besedilu: enostavnejša ureditev). Posledično bi enostavnejša ureditev veljala tudi za mešana javna naročila za opravljanje storitev reševalnih vozil na splošno, če bi bila vrednost storitev za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili višja od vrednosti drugih storitev reševalnih vozil. |
| --- | --- |

(28)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za nekatere storitve v sili, če jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja, saj bi težko ohranili posebno naravo teh organizacij, če bi bilo izvajalce storitev treba izbirati v skladu s postopki iz te direktive. Vendar pa izključitev ne bi smela preseči nujno potrebnega; zato bi bilo treba izrecno določiti, da ne bi smeli izključiti storitev prevoza bolnikov z reševalnimi vozili. V zvezi s tem je treba tudi pojasniti, da skupina 601 iz nomenklature CPV „storitve kopenskega prevoza“ ne zajema storitev reševalnih vozil, ki so v razredu CPV 8514. Pojasniti bi bilo torej treba, da bi morala za storitve, ki so zajete s kodo CPV 85143000-3, pri katerih gre izključno za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili, veljati posebna ureditev, določena za socialne in druge posebne storitve (v nadaljnjem besedilu: enostavnejša ureditev). Posledično bi enostavnejša ureditev veljala tudi za mešana javna naročila za opravljanje storitev reševalnih vozil na splošno, če bi bila vrednost storitev za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili višja od vrednosti drugih storitev reševalnih vozil.

| (29) | Primerno je opozoriti, da se ta direktiva uporablja le za javne naročnike iz držav članic. Njene določbe zato ne veljajo za politične stranke na splošno, saj niso javni naročniki. Vendar pa bi lahko politične stranke v nekaterih državah članicah uvrstili med osebe javnega prava.
  Vendar pa so nekatere storitve (kot so produkcija propagandnih filmov in videofilmov) tako zelo neločljivo povezane s političnimi stališči izvajalcev storitev, kadar se te opravljajo v okviru volilne kampanje, da so izvajalci storitev običajno izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju.
  Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da statut in financiranje evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij urejajo druga pravila in ne ta iz te direktive. |
| --- | --- |

(29)

Primerno je opozoriti, da se ta direktiva uporablja le za javne naročnike iz držav članic. Njene določbe zato ne veljajo za politične stranke na splošno, saj niso javni naročniki. Vendar pa bi lahko politične stranke v nekaterih državah članicah uvrstili med osebe javnega prava.

Vendar pa so nekatere storitve (kot so produkcija propagandnih filmov in videofilmov) tako zelo neločljivo povezane s političnimi stališči izvajalcev storitev, kadar se te opravljajo v okviru volilne kampanje, da so izvajalci storitev običajno izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju.

Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da statut in financiranje evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij urejajo druga pravila in ne ta iz te direktive.

| (30) | V nekaterih primerih je javni naročnik ali združenje javnih naročnikov edino, ki lahko opravlja določeno storitev, za kar ima na podlagi zakonov ali drugih objavljenih predpisov, ki so skladni s PDEU, izključno pravico. Pojasniti bi bilo treba, da te direktive ni treba uporabljati za oddajo javnih naročil storitev takemu javnemu naročniku ali združenju javnih naročnikov. |
| --- | --- |

(30)

V nekaterih primerih je javni naročnik ali združenje javnih naročnikov edino, ki lahko opravlja določeno storitev, za kar ima na podlagi zakonov ali drugih objavljenih predpisov, ki so skladni s PDEU, izključno pravico. Pojasniti bi bilo treba, da te direktive ni treba uporabljati za oddajo javnih naročil storitev takemu javnemu naročniku ali združenju javnih naročnikov.

| (31) | Obstaja precejšnja pravna negotovost glede vprašanja, v kolikšni meri bi bilo treba pogodbe, sklenjene med subjekti v javnem sektorju, zajeti v pravila o javnem naročanju. Države članice in celo javni naročniki si zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije razlagajo različno. Zato je treba pojasniti, v katerih primerih se za pogodbe o izvedbi javnega naročila, sklenjene v javnem sektorju, ne uporabljajo pravila o javnem naročanju.
  Tako pojasnilo bi moralo temeljiti na načelih iz ustrezne sodne prakse Sodišča Evropske unije. Dejstvo, da sta obe pogodbeni stranki tudi javna organa, samo po sebi ne izključuje uporabe pravil o javnem naročanju. Vendar pa uporaba pravil o javnem naročanju ne bi smela posegati v svobodo javnih organov, da izvajajo naloge na področju javnih storitev, za katere so pristojni, z uporabo lastnih virov, kar zajema tudi možnost sodelovanja z drugimi javnimi organi.
  Treba bi bilo zagotoviti, da nobeno izvzeto javno-javno sodelovanje ne izkrivlja konkurence glede na zasebne gospodarske subjekte, tako da zasebnemu izvajalcu storitev zagotavlja prednost pred njegovimi konkurenti. |
| --- | --- |

(31)

Obstaja precejšnja pravna negotovost glede vprašanja, v kolikšni meri bi bilo treba pogodbe, sklenjene med subjekti v javnem sektorju, zajeti v pravila o javnem naročanju. Države članice in celo javni naročniki si zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije razlagajo različno. Zato je treba pojasniti, v katerih primerih se za pogodbe o izvedbi javnega naročila, sklenjene v javnem sektorju, ne uporabljajo pravila o javnem naročanju.

Tako pojasnilo bi moralo temeljiti na načelih iz ustrezne sodne prakse Sodišča Evropske unije. Dejstvo, da sta obe pogodbeni stranki tudi javna organa, samo po sebi ne izključuje uporabe pravil o javnem naročanju. Vendar pa uporaba pravil o javnem naročanju ne bi smela posegati v svobodo javnih organov, da izvajajo naloge na področju javnih storitev, za katere so pristojni, z uporabo lastnih virov, kar zajema tudi možnost sodelovanja z drugimi javnimi organi.

Treba bi bilo zagotoviti, da nobeno izvzeto javno-javno sodelovanje ne izkrivlja konkurence glede na zasebne gospodarske subjekte, tako da zasebnemu izvajalcu storitev zagotavlja prednost pred njegovimi konkurenti.

| (32) | Za javna naročila, ki se oddajo odvisnim pravnim osebam, se postopki iz te direktive ne bi smeli uporabljati, če javni naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe, pod pogojem, da odvisna pravna oseba več kot 80 % svojih dejavnosti izvaja za izvrševanje nalog, ki ji jih je poveril naročnik, ki jo obvladuje, ali druge pravne osebe, ki jih ta naročnik obvladuje, ne glede na to, kdo je upravičenec izvajanja naročila.
  Izvzetje ne bi smelo veljati za primere, ko je zasebni gospodarski subjekt neposredno udeležen v kapitalu odvisne pravne osebe, saj bi imel v takih okoliščinah zasebni gospodarski subjekt z udeležbo kapitala v odvisni pravni osebi z oddajo javnega naročila brez konkurenčnega postopka neupravičeno prednost pred konkurenti. Vendar pa glede na posebne značilnosti javnih organov z obveznim članstvom, kot so organizacije, pristojne za upravljanje ali izvajanje nekaterih javnih storitev, to ne bi smelo veljati v primerih, ko je udeležba določenih zasebnih gospodarskih subjektov v kapitalu odvisne pravne osebe obvezna na podlagi določbe nacionalne zakonodaje, v skladu s Pogodbama, pod pogojem, da takšna udeležba ni obvladujoča in zaviralna ter da ne vpliva odločilno na odločitve odvisne pravne osebe. Pojasniti bi bilo treba tudi, da je edini odločilen dejavnik neposredna udeležba zasebnega kapitala v odvisni pravni osebi. Dejstvo, da je v javnem naročniku, ki obvladuje pravno osebo, ali v javnih naročnikih, ki obvladujejo pravno osebo, udeležen zasebni kapital, torej ne preprečuje, da bi se javna naročila oddala odvisni pravni osebi brez uporabe postopkov iz te direktive, saj takšna udeležba ne izkrivlja konkurence med zasebnimi gospodarskimi subjekti.
  Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali imeti javni naročniki, kot so osebe javnega prava, v katerih je lahko udeležen zasebni kapital, možnost uveljavljati izvzetje zaradi horizontalnega sodelovanja. Kadar je pogodba o izvedbi javnega naročila sklenjena izključno med javnimi naročniki, bi zato izvzetje zaradi horizontalnega sodelovanja moralo zajeti tudi take naročnike, če so izpolnjeni vsi drugi pogoji za horizontalno sodelovanje. |
| --- | --- |

(32)

Za javna naročila, ki se oddajo odvisnim pravnim osebam, se postopki iz te direktive ne bi smeli uporabljati, če javni naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe, pod pogojem, da odvisna pravna oseba več kot 80 % svojih dejavnosti izvaja za izvrševanje nalog, ki ji jih je poveril naročnik, ki jo obvladuje, ali druge pravne osebe, ki jih ta naročnik obvladuje, ne glede na to, kdo je upravičenec izvajanja naročila.

Izvzetje ne bi smelo veljati za primere, ko je zasebni gospodarski subjekt neposredno udeležen v kapitalu odvisne pravne osebe, saj bi imel v takih okoliščinah zasebni gospodarski subjekt z udeležbo kapitala v odvisni pravni osebi z oddajo javnega naročila brez konkurenčnega postopka neupravičeno prednost pred konkurenti. Vendar pa glede na posebne značilnosti javnih organov z obveznim članstvom, kot so organizacije, pristojne za upravljanje ali izvajanje nekaterih javnih storitev, to ne bi smelo veljati v primerih, ko je udeležba določenih zasebnih gospodarskih subjektov v kapitalu odvisne pravne osebe obvezna na podlagi določbe nacionalne zakonodaje, v skladu s Pogodbama, pod pogojem, da takšna udeležba ni obvladujoča in zaviralna ter da ne vpliva odločilno na odločitve odvisne pravne osebe. Pojasniti bi bilo treba tudi, da je edini odločilen dejavnik neposredna udeležba zasebnega kapitala v odvisni pravni osebi. Dejstvo, da je v javnem naročniku, ki obvladuje pravno osebo, ali v javnih naročnikih, ki obvladujejo pravno osebo, udeležen zasebni kapital, torej ne preprečuje, da bi se javna naročila oddala odvisni pravni osebi brez uporabe postopkov iz te direktive, saj takšna udeležba ne izkrivlja konkurence med zasebnimi gospodarskimi subjekti.

Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali imeti javni naročniki, kot so osebe javnega prava, v katerih je lahko udeležen zasebni kapital, možnost uveljavljati izvzetje zaradi horizontalnega sodelovanja. Kadar je pogodba o izvedbi javnega naročila sklenjena izključno med javnimi naročniki, bi zato izvzetje zaradi horizontalnega sodelovanja moralo zajeti tudi take naročnike, če so izpolnjeni vsi drugi pogoji za horizontalno sodelovanje.

| (33) | Javni naročniki bi morali imeti možnost, da se odločijo, da bodo prek sodelovanja skupaj izvajali svoje javne storitve, ne da bi morali uporabljati kakršno koli določeno pravno obliko. Takšno sodelovanje bi lahko zajemalo vse vrste dejavnosti v zvezi z izvajanjem storitev in odgovornosti, ki so bile dodeljene sodelujočim organom ali so jih ti prevzeli, na primer obvezne ali prostovoljne naloge lokalnih ali regionalnih organov ali storitve, ki jih določenim organom nalaga javno pravo. Ni potrebno, da so storitve, ki jih izvajajo različni sodelujoči organi, nujno enake; lahko se tudi dopolnjujejo.
  Pravila iz te direktive se ne bi smela uporabljati za pogodbe o skupnem opravljanju javnih storitev, če so sklenjena izključno med javnimi naročniki, če se pri tem sodelovanju upoštevajo le vidiki javnega interesa in če noben zasebni izvajalec storitev nima prednosti pred svojimi konkurenti.
  Da bi izpolnili te pogoje, bi moralo sodelovanje temeljiti na konceptu sodelovanja. Tako sodelovanje ne pomeni, da morajo vsi sodelujoči organi izvajati glavne pogodbene obveznosti, pod pogojem, da se zavežejo, da bodo prispevali k skupnemu izvajanju zadevne javne storitve. Poleg tega bi bilo treba pri sodelovanju, vključno z vsakršnimi finančnimi transferji med sodelujočimi javnimi naročniki, upoštevati le vidike javnega interesa. |
| --- | --- |

(33)

Javni naročniki bi morali imeti možnost, da se odločijo, da bodo prek sodelovanja skupaj izvajali svoje javne storitve, ne da bi morali uporabljati kakršno koli določeno pravno obliko. Takšno sodelovanje bi lahko zajemalo vse vrste dejavnosti v zvezi z izvajanjem storitev in odgovornosti, ki so bile dodeljene sodelujočim organom ali so jih ti prevzeli, na primer obvezne ali prostovoljne naloge lokalnih ali regionalnih organov ali storitve, ki jih določenim organom nalaga javno pravo. Ni potrebno, da so storitve, ki jih izvajajo različni sodelujoči organi, nujno enake; lahko se tudi dopolnjujejo.

Pravila iz te direktive se ne bi smela uporabljati za pogodbe o skupnem opravljanju javnih storitev, če so sklenjena izključno med javnimi naročniki, če se pri tem sodelovanju upoštevajo le vidiki javnega interesa in če noben zasebni izvajalec storitev nima prednosti pred svojimi konkurenti.

Da bi izpolnili te pogoje, bi moralo sodelovanje temeljiti na konceptu sodelovanja. Tako sodelovanje ne pomeni, da morajo vsi sodelujoči organi izvajati glavne pogodbene obveznosti, pod pogojem, da se zavežejo, da bodo prispevali k skupnemu izvajanju zadevne javne storitve. Poleg tega bi bilo treba pri sodelovanju, vključno z vsakršnimi finančnimi transferji med sodelujočimi javnimi naročniki, upoštevati le vidike javnega interesa.

| (34) | V nekaterih primerih pravna oseba v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava deluje kot podporna ali tehnična služba določenega javnega naročnika ter mora izvajati navodila, ki ji jih da zadevni javni naročnik, in tako nima vpliva na plačilo za svoje delo. Tako popolnoma upravno razmerje zaradi nepogodbenega značaja ne bi smelo spadati na področje postopkov javnega naročanja. |
| --- | --- |

(34)

V nekaterih primerih pravna oseba v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava deluje kot podporna ali tehnična služba določenega javnega naročnika ter mora izvajati navodila, ki ji jih da zadevni javni naročnik, in tako nima vpliva na plačilo za svoje delo. Tako popolnoma upravno razmerje zaradi nepogodbenega značaja ne bi smelo spadati na področje postopkov javnega naročanja.

| (35) | Spodbujati bi bilo treba sofinanciranje programov raziskav in razvoja s strani industrije. Zato bi bilo treba pojasniti, da se ta direktiva uporablja samo, kadar takega sofinanciranja ni in kadar rezultati dejavnosti raziskav in razvoja pripadajo zadevnemu javnemu naročniku. To pa ne bi smelo izključevati možnosti, da izvajalec storitev, ki je te dejavnosti izvedel, o njih objavi poročilo, pod pogojem, da javni naročnik obdrži izključno pravico uporabe rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja pri izvajanju svojih dejavnosti. Vendar pa uporabe te direktive ne bi smela preprečiti nikakršna navidezna izmenjava rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja niti povsem simbolična udeležba pri plačilu izvajalca storitev. |
| --- | --- |

(35)

Spodbujati bi bilo treba sofinanciranje programov raziskav in razvoja s strani industrije. Zato bi bilo treba pojasniti, da se ta direktiva uporablja samo, kadar takega sofinanciranja ni in kadar rezultati dejavnosti raziskav in razvoja pripadajo zadevnemu javnemu naročniku. To pa ne bi smelo izključevati možnosti, da izvajalec storitev, ki je te dejavnosti izvedel, o njih objavi poročilo, pod pogojem, da javni naročnik obdrži izključno pravico uporabe rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja pri izvajanju svojih dejavnosti. Vendar pa uporabe te direktive ne bi smela preprečiti nikakršna navidezna izmenjava rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja niti povsem simbolična udeležba pri plačilu izvajalca storitev.

| (36) | Zaposlitev in poklic prispevata k vključevanju v družbo ter sta ključna elementa pri zagotavljanju enakih možnosti za vse. V tem okviru so lahko invalidska podjetja zelo pomembna. Enako velja za druga socialna podjetja, katerih glavni cilj je podpreti družbeno in strokovno vključevanje ali ponovno vključevanje invalidnih in prikrajšanih oseb, na primer brezposelnih, pripadnikov prikrajšanih manjšin ali drugače socialno marginaliziranih skupin. Vendar se lahko izkaže, da taka podjetja pod običajnimi konkurenčnimi pogoji ne morejo dobiti javnega naročila. Zato je primerno določiti, da lahko države članice pravico do sodelovanja v postopkih javnega naročanja ali določenih sklopov teh naročanj prepustijo takim podjetjem ali da izvedbo naročil prihranijo izključno za programe zaščitnega zaposlovanja. |
| --- | --- |

(36)

Zaposlitev in poklic prispevata k vključevanju v družbo ter sta ključna elementa pri zagotavljanju enakih možnosti za vse. V tem okviru so lahko invalidska podjetja zelo pomembna. Enako velja za druga socialna podjetja, katerih glavni cilj je podpreti družbeno in strokovno vključevanje ali ponovno vključevanje invalidnih in prikrajšanih oseb, na primer brezposelnih, pripadnikov prikrajšanih manjšin ali drugače socialno marginaliziranih skupin. Vendar se lahko izkaže, da taka podjetja pod običajnimi konkurenčnimi pogoji ne morejo dobiti javnega naročila. Zato je primerno določiti, da lahko države članice pravico do sodelovanja v postopkih javnega naročanja ali določenih sklopov teh naročanj prepustijo takim podjetjem ali da izvedbo naročil prihranijo izključno za programe zaščitnega zaposlovanja.

| (37) | Zaradi ustrezne vključitve okoljskih in socialnih zahtev ter zahtev s področja dela v postopke javnega naročanja je nadvse pomembno, da države članice in javni naročniki z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da so izpolnjene obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki velja na kraju izvajanja gradenj ali opravljanja storitev in ki izhajajo iz zakonov, uredb, odredb in sklepov, sprejetih na nacionalni ravni in na ravni Unije, pa tudi iz kolektivnih pogodb, če so takšna pravila in njihova uporaba skladna s pravom Unije. Pri izvajanju naročila bi bilo treba spoštovati tudi obveznosti, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov, ki so jih ratificirale vse države članice in so navedeni v Prilogi X. Vendar pa navedeno nikakor ne bi smelo preprečevati uporabe za delavce ugodnejših pogojev zaposlitve.
  Zadevne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z osnovnimi načeli prava Unije, zlasti da se zagotovi enaka obravnava. Takšne zadevne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES (11) in na način, ki ni neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov in delavcev iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi ustrezne vključitve okoljskih in socialnih zahtev ter zahtev s področja dela v postopke javnega naročanja je nadvse pomembno, da države članice in javni naročniki z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da so izpolnjene obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki velja na kraju izvajanja gradenj ali opravljanja storitev in ki izhajajo iz zakonov, uredb, odredb in sklepov, sprejetih na nacionalni ravni in na ravni Unije, pa tudi iz kolektivnih pogodb, če so takšna pravila in njihova uporaba skladna s pravom Unije. Pri izvajanju naročila bi bilo treba spoštovati tudi obveznosti, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov, ki so jih ratificirale vse države članice in so navedeni v Prilogi X. Vendar pa navedeno nikakor ne bi smelo preprečevati uporabe za delavce ugodnejših pogojev zaposlitve.

Zadevne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z osnovnimi načeli prava Unije, zlasti da se zagotovi enaka obravnava. Takšne zadevne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES (11) in na način, ki ni neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov in delavcev iz drugih držav članic.

| (38) | Treba bi bilo šteti, da se storitve opravljajo na kraju, na katerem se izvajajo značilne naloge. Če se storitve opravljajo na daljavo, kot na primer storitve klicnih centrov, bi bilo treba šteti, da se opravljajo na kraju, na katerem se storitve izvajajo, ne glede na kraje in države članice, ki so jim storitve namenjene. |
| --- | --- |

(38)

Treba bi bilo šteti, da se storitve opravljajo na kraju, na katerem se izvajajo značilne naloge. Če se storitve opravljajo na daljavo, kot na primer storitve klicnih centrov, bi bilo treba šteti, da se opravljajo na kraju, na katerem se storitve izvajajo, ne glede na kraje in države članice, ki so jim storitve namenjene.

| (39) | Zadevne obveznosti bi se lahko odražale v določbah pogodb o izvedbi javnega naročila. Prav tako bi moralo biti možno v pogodbe o izvedbi javnega naročila vključiti določbe za zagotavljanje spoštovanja kolektivnih pogodb v skladu s pravom Unije. Neizpolnjevanje zadevnih obveznosti bi se lahko obravnavalo kot huda kršitev s strani zadevnega gospodarskega subjekta, zaradi katere je lahko ta gospodarski subjekt izključen iz postopka javnega naročanja. |
| --- | --- |

(39)

Zadevne obveznosti bi se lahko odražale v določbah pogodb o izvedbi javnega naročila. Prav tako bi moralo biti možno v pogodbe o izvedbi javnega naročila vključiti določbe za zagotavljanje spoštovanja kolektivnih pogodb v skladu s pravom Unije. Neizpolnjevanje zadevnih obveznosti bi se lahko obravnavalo kot huda kršitev s strani zadevnega gospodarskega subjekta, zaradi katere je lahko ta gospodarski subjekt izključen iz postopka javnega naročanja.

| (40) | Nadzor nad spoštovanjem določb okoljskega, socialnega in delovnega prava bi bilo treba izvajati v zadevnih fazah postopka javnega naročanja, in sicer pri uporabi splošnih načel, ki urejajo izbor udeležencev in oddajo javnih naročil, pri uporabi razlogov za izključitev in pri uporabi določb v zvezi z neobičajno nizkimi ponudbami. Preverjanje, potrebno v ta namen, bi bilo treba izvajati v skladu z ustreznimi določbami te direktive, zlasti določbami, ki urejajo dokazila in lastne izjave. |
| --- | --- |

(40)

Nadzor nad spoštovanjem določb okoljskega, socialnega in delovnega prava bi bilo treba izvajati v zadevnih fazah postopka javnega naročanja, in sicer pri uporabi splošnih načel, ki urejajo izbor udeležencev in oddajo javnih naročil, pri uporabi razlogov za izključitev in pri uporabi določb v zvezi z neobičajno nizkimi ponudbami. Preverjanje, potrebno v ta namen, bi bilo treba izvajati v skladu z ustreznimi določbami te direktive, zlasti določbami, ki urejajo dokazila in lastne izjave.

| (41) | Nobena določba v tej direktivi ne bi smela preprečiti uvedbe ali uveljavitve ukrepov, potrebnih za varovanje javnega reda, javne morale, javne varnosti, zdravja, življenja ljudi in živali, ohranitve rastlinskega življenja ali drugih okoljskih ukrepov, zlasti zaradi trajnostnega razvoja, če so ti ukrepi v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(41)

Nobena določba v tej direktivi ne bi smela preprečiti uvedbe ali uveljavitve ukrepov, potrebnih za varovanje javnega reda, javne morale, javne varnosti, zdravja, življenja ljudi in živali, ohranitve rastlinskega življenja ali drugih okoljskih ukrepov, zlasti zaradi trajnostnega razvoja, če so ti ukrepi v skladu s PDEU.

| (42) | Pri javnih naročnikih obstaja izjemna potreba po večji prožnosti pri izbiri takega postopka javnega naročanja, ki omogoča pogajanja. Pogostejša uporaba teh postopkov bi verjetno tudi povečala obseg čezmejne trgovine, saj je ocena pokazala, da imajo javna naročila, oddana po postopku s pogajanji po predhodni objavi, posebej visoko stopnjo uspešnosti čezmejnih ponudb. Države članice bi morale v različnih situacijah zagotoviti uporabo konkurenčnega postopka s pogajanji ali konkurenčnega dialoga, če ni verjetno, da bi odprt ali omejen postopek brez pogajanj prinesel zadovoljive rezultate na področju javnega naročanja. Spomniti bi bilo treba, da se je uporaba konkurenčnega dialoga v preteklih letih izjemno povečala glede na vrednosti javnih naročil. Konkurenčni dialog se je izkazal za uporabnega v primerih, ko javni naročniki ne morejo opredeliti sredstev za zadovoljitev svojih potreb ali presoditi, kaj lahko ponudi trg glede tehničnih, finančnih ali pravnih rešitev. Take razmere se lahko pojavijo zlasti pri inovativnih projektih, izvajanju pomembnih projektov na področju integrirane prometne infrastrukture, projektov za velika računalniška omrežja ali projektov, ki vključujejo kompleksno in strukturirano financiranje. Javne naročnike bi bilo treba po potrebi spodbujati k imenovanju vodje projekta, ki bi zagotavljal dobro sodelovanje med gospodarskimi subjekti in javnim naročnikom v postopku javnega naročanja. |
| --- | --- |

(42)

Pri javnih naročnikih obstaja izjemna potreba po večji prožnosti pri izbiri takega postopka javnega naročanja, ki omogoča pogajanja. Pogostejša uporaba teh postopkov bi verjetno tudi povečala obseg čezmejne trgovine, saj je ocena pokazala, da imajo javna naročila, oddana po postopku s pogajanji po predhodni objavi, posebej visoko stopnjo uspešnosti čezmejnih ponudb. Države članice bi morale v različnih situacijah zagotoviti uporabo konkurenčnega postopka s pogajanji ali konkurenčnega dialoga, če ni verjetno, da bi odprt ali omejen postopek brez pogajanj prinesel zadovoljive rezultate na področju javnega naročanja. Spomniti bi bilo treba, da se je uporaba konkurenčnega dialoga v preteklih letih izjemno povečala glede na vrednosti javnih naročil. Konkurenčni dialog se je izkazal za uporabnega v primerih, ko javni naročniki ne morejo opredeliti sredstev za zadovoljitev svojih potreb ali presoditi, kaj lahko ponudi trg glede tehničnih, finančnih ali pravnih rešitev. Take razmere se lahko pojavijo zlasti pri inovativnih projektih, izvajanju pomembnih projektov na področju integrirane prometne infrastrukture, projektov za velika računalniška omrežja ali projektov, ki vključujejo kompleksno in strukturirano financiranje. Javne naročnike bi bilo treba po potrebi spodbujati k imenovanju vodje projekta, ki bi zagotavljal dobro sodelovanje med gospodarskimi subjekti in javnim naročnikom v postopku javnega naročanja.

| (43) | Pri javnih naročilih gradenj taki primeri vključujejo gradnje, ki niso standardne stavbe, ali gradnje, ki zajemajo projektne ali inovativne rešitve. Za storitve ali blago, pri katerih so potrebna prilagoditvena ali projektna dela, bi lahko bil uporaben konkurenčni postopek s pogajanji ali konkurenčni dialog. Taka prilagoditvena ali projektna dela so zlasti potrebna pri kompleksnih nabavah, na primer visoko razvitih proizvodov, intelektualnih storitev, kot so denimo določene storitve svetovanja, arhitekturne ali inženirske storitve, ali pomembnih projektov na področju informacijsko-komunikacijske tehnologije (IKT). V teh primerih bodo morda potrebna pogajanja, s katerimi se zagotovi, da zadevno blago ali storitve ustrezajo potrebam javnega naročnika. Za standardne storitve ali blago, ki jih lahko zagotovijo številni gospodarski subjekti na trgu, se konkurenčni postopek s pogajanji in konkurenčni dialog ne bi smela uporabljati. |
| --- | --- |

(43)

Pri javnih naročilih gradenj taki primeri vključujejo gradnje, ki niso standardne stavbe, ali gradnje, ki zajemajo projektne ali inovativne rešitve. Za storitve ali blago, pri katerih so potrebna prilagoditvena ali projektna dela, bi lahko bil uporaben konkurenčni postopek s pogajanji ali konkurenčni dialog. Taka prilagoditvena ali projektna dela so zlasti potrebna pri kompleksnih nabavah, na primer visoko razvitih proizvodov, intelektualnih storitev, kot so denimo določene storitve svetovanja, arhitekturne ali inženirske storitve, ali pomembnih projektov na področju informacijsko-komunikacijske tehnologije (IKT). V teh primerih bodo morda potrebna pogajanja, s katerimi se zagotovi, da zadevno blago ali storitve ustrezajo potrebam javnega naročnika. Za standardne storitve ali blago, ki jih lahko zagotovijo številni gospodarski subjekti na trgu, se konkurenčni postopek s pogajanji in konkurenčni dialog ne bi smela uporabljati.

| (44) | Konkurenčni postopek s pogajanji bi moral biti na voljo tudi v primerih, ko se v odprtem ali omejenem postopku oddajo le nepravilne ali nesprejemljive ponudbe. V takih primerih bi bilo javnim naročnikom treba omogočiti, da izvedejo pogajanja za pridobitev pravilnih in sprejemljivih ponudb. |
| --- | --- |

(44)

Konkurenčni postopek s pogajanji bi moral biti na voljo tudi v primerih, ko se v odprtem ali omejenem postopku oddajo le nepravilne ali nesprejemljive ponudbe. V takih primerih bi bilo javnim naročnikom treba omogočiti, da izvedejo pogajanja za pridobitev pravilnih in sprejemljivih ponudb.

| (45) | Konkurenčni postopek s pogajanji bi morala spremljati ustrezna jamstva glede upoštevanja načel enake obravnave in transparentnosti. Javni naročnik bi moral vnaprej zlasti določiti minimalne zahteve, ki opredeljujejo vrsto javnega naročila in se med pogajanji ne bi smele spreminjati. Merila za oddajo naročila in njihovi ponderji bi morali med trajanjem postopka ostati enaki in ne bi smeli biti predmet pogajanj, da bi tako zagotovili enako obravnavo vseh gospodarskih subjektov. Pogajanja bi morala biti usmerjena v izboljšanje ponudb, da bi javni naročniki lahko naročili gradnje, blago ali storitve, popolnoma prilagojene njihovim konkretnim potrebam. Pogajanja lahko zadevajo vse značilnosti naročenih gradenj, blaga in storitev, med drugim na primer kakovost, količino, trgovinske klavzule ter družbene, okoljske in inovacijske vidike, kolikor niso del minimalnih zahtev.
  Pojasniti bi bilo treba, da so minimalne zahteve, ki jih mora določiti javni naročnik, tisti pogoji ter značilnosti (zlasti fizični, funkcionalni in pravni), ki bi jih morala izpolnjevati ali imeti vsaka ponudba, da se zagotovi, da lahko javni naročnik odda javno naročilo v skladu z izbranimi merili za oddajo naročila. Vse faze postopka bi bilo treba ustrezno dokumentirati, da se zagotovita transparentnost in sledljivost. Poleg tega bi bilo treba vse ponudbe med postopkom predložiti v pisni obliki. |
| --- | --- |

(45)

Konkurenčni postopek s pogajanji bi morala spremljati ustrezna jamstva glede upoštevanja načel enake obravnave in transparentnosti. Javni naročnik bi moral vnaprej zlasti določiti minimalne zahteve, ki opredeljujejo vrsto javnega naročila in se med pogajanji ne bi smele spreminjati. Merila za oddajo naročila in njihovi ponderji bi morali med trajanjem postopka ostati enaki in ne bi smeli biti predmet pogajanj, da bi tako zagotovili enako obravnavo vseh gospodarskih subjektov. Pogajanja bi morala biti usmerjena v izboljšanje ponudb, da bi javni naročniki lahko naročili gradnje, blago ali storitve, popolnoma prilagojene njihovim konkretnim potrebam. Pogajanja lahko zadevajo vse značilnosti naročenih gradenj, blaga in storitev, med drugim na primer kakovost, količino, trgovinske klavzule ter družbene, okoljske in inovacijske vidike, kolikor niso del minimalnih zahtev.

Pojasniti bi bilo treba, da so minimalne zahteve, ki jih mora določiti javni naročnik, tisti pogoji ter značilnosti (zlasti fizični, funkcionalni in pravni), ki bi jih morala izpolnjevati ali imeti vsaka ponudba, da se zagotovi, da lahko javni naročnik odda javno naročilo v skladu z izbranimi merili za oddajo naročila. Vse faze postopka bi bilo treba ustrezno dokumentirati, da se zagotovita transparentnost in sledljivost. Poleg tega bi bilo treba vse ponudbe med postopkom predložiti v pisni obliki.

| (46) | Javni naročniki bi morali imeti možnost, da skrajšajo nekatere roke, ki veljajo za odprte in omejene postopke in za konkurenčne postopke s pogajanji, če zadevnih rokov zaradi nujnosti, ki bi jo morali javni naročniki ustrezno upravičiti, ne bi bilo mogoče upoštevati. Treba bi bilo pojasniti, da ni potrebno, da bi bili to skrajno nujni primeri, do katerih pride zaradi dogodkov, ki jih javni naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti. |
| --- | --- |

(46)

Javni naročniki bi morali imeti možnost, da skrajšajo nekatere roke, ki veljajo za odprte in omejene postopke in za konkurenčne postopke s pogajanji, če zadevnih rokov zaradi nujnosti, ki bi jo morali javni naročniki ustrezno upravičiti, ne bi bilo mogoče upoštevati. Treba bi bilo pojasniti, da ni potrebno, da bi bili to skrajno nujni primeri, do katerih pride zaradi dogodkov, ki jih javni naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti.

| (47) | Raziskave in inovacije, vključno z ekološkimi in socialnimi inovacijami, so med glavnimi gibali prihodnje rasti in v središču strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Javni organi bi morali zagotoviti najboljšo strateško uporabo javnih naročil za spodbujanje inovacij. Nabava inovativnega blaga, gradenj in storitev ima ključno vlogo pri povečanju učinkovitosti in kakovosti javnih storitev ter obravnavanju velikih družbenih izzivov. Prispeva k doseganju najboljšega razmerja med kakovostjo in ceno, plačano iz javnih sredstev, ter širših gospodarskih, okoljskih in družbenih koristi v smislu oblikovanja novih idej, njihovega spreminjanja v inovativne proizvode in storitve ter s tem spodbujanja trajnostne gospodarske rasti.
  Opozoriti bi bilo treba, da je bilo v Sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2007 z naslovom „Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi“, ki zadeva javno naročanje tistih raziskovalnih in razvojnih storitev, ki ne sodijo v področje uporabe te direktive, opredeljenih več modelov javnega naročanja. Ti modeli bi bili še naprej na voljo, a tudi ta direktiva bi morala prispevati k lažjemu javnemu naročanju na področju inovacij in državam članicam pomagati pri doseganju ciljev Unije inovacij. |
| --- | --- |

(47)

Raziskave in inovacije, vključno z ekološkimi in socialnimi inovacijami, so med glavnimi gibali prihodnje rasti in v središču strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Javni organi bi morali zagotoviti najboljšo strateško uporabo javnih naročil za spodbujanje inovacij. Nabava inovativnega blaga, gradenj in storitev ima ključno vlogo pri povečanju učinkovitosti in kakovosti javnih storitev ter obravnavanju velikih družbenih izzivov. Prispeva k doseganju najboljšega razmerja med kakovostjo in ceno, plačano iz javnih sredstev, ter širših gospodarskih, okoljskih in družbenih koristi v smislu oblikovanja novih idej, njihovega spreminjanja v inovativne proizvode in storitve ter s tem spodbujanja trajnostne gospodarske rasti.

Opozoriti bi bilo treba, da je bilo v Sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2007 z naslovom „Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi“, ki zadeva javno naročanje tistih raziskovalnih in razvojnih storitev, ki ne sodijo v področje uporabe te direktive, opredeljenih več modelov javnega naročanja. Ti modeli bi bili še naprej na voljo, a tudi ta direktiva bi morala prispevati k lažjemu javnemu naročanju na področju inovacij in državam članicam pomagati pri doseganju ciljev Unije inovacij.

| (48) | Zaradi pomembnosti inovacij bi bilo javne naročnike treba spodbujati, da variantne ponudbe dovolijo čim pogosteje. Zato bi bilo te naročnike treba opozoriti, da morajo pred navedbo, da so variantne ponudbe dovoljene, opredeliti minimalne zahteve, ki jih morajo take ponudbe izpolnjevati. |
| --- | --- |

(48)

Zaradi pomembnosti inovacij bi bilo javne naročnike treba spodbujati, da variantne ponudbe dovolijo čim pogosteje. Zato bi bilo te naročnike treba opozoriti, da morajo pred navedbo, da so variantne ponudbe dovoljene, opredeliti minimalne zahteve, ki jih morajo take ponudbe izpolnjevati.

| (49) | Če rešitve, ki na trgu že obstajajo, ne morejo zadostiti potrebi po razvoju inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje ter po njeni naknadni nabavi, bi morali imeti javni naročniki dostop do posebnega postopka javnega naročanja, kar zadeva javna naročila, ki spadajo v področje uporabe te direktive. Ta posebni postopek bi moral javnim naročnikom omogočiti, da za razvoj in naknadno nabavo novega, inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje sklenejo dolgoročno partnerstvo za inovacije, če se ta inovativni proizvod, storitev ali gradnja lahko zagotovi v skladu z dogovorjeno kakovostjo izvedbe in dogovorjenimi stroški, ne da bi bil za nabavo potreben ločen postopek javnega naročanja. Partnerstvo za inovacije bi moralo temeljiti na postopkovnih pravilih, ki se uporabljajo za konkurenčni postopek s pogajanji, javna naročila pa bi se morala oddati le na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo, kar je najprimernejše za primerjavo ponudb za inovativne rešitve. Partnerstvo za inovacije bi moralo biti pri zelo velikih ali pri manjših inovativnih projektih strukturirano tako, da bi lahko zagotovilo potrebno „povpraševanje trga“, ki bi spodbudilo razvoj inovativne rešitve brez zapiranja trga.
  Javni naročniki zato ne bi smeli uporabljati partnerstev za inovacije tako, da bi preprečevali, omejevali ali izkrivljali konkurenco. V nekaterih primerih bi sklenitev partnerstev za inovacije z več partnerji lahko prispevala k preprečevanju takšnih posledic. |
| --- | --- |

(49)

Če rešitve, ki na trgu že obstajajo, ne morejo zadostiti potrebi po razvoju inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje ter po njeni naknadni nabavi, bi morali imeti javni naročniki dostop do posebnega postopka javnega naročanja, kar zadeva javna naročila, ki spadajo v področje uporabe te direktive. Ta posebni postopek bi moral javnim naročnikom omogočiti, da za razvoj in naknadno nabavo novega, inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje sklenejo dolgoročno partnerstvo za inovacije, če se ta inovativni proizvod, storitev ali gradnja lahko zagotovi v skladu z dogovorjeno kakovostjo izvedbe in dogovorjenimi stroški, ne da bi bil za nabavo potreben ločen postopek javnega naročanja. Partnerstvo za inovacije bi moralo temeljiti na postopkovnih pravilih, ki se uporabljajo za konkurenčni postopek s pogajanji, javna naročila pa bi se morala oddati le na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo, kar je najprimernejše za primerjavo ponudb za inovativne rešitve. Partnerstvo za inovacije bi moralo biti pri zelo velikih ali pri manjših inovativnih projektih strukturirano tako, da bi lahko zagotovilo potrebno „povpraševanje trga“, ki bi spodbudilo razvoj inovativne rešitve brez zapiranja trga.

Javni naročniki zato ne bi smeli uporabljati partnerstev za inovacije tako, da bi preprečevali, omejevali ali izkrivljali konkurenco. V nekaterih primerih bi sklenitev partnerstev za inovacije z več partnerji lahko prispevala k preprečevanju takšnih posledic.

| (50) | Zaradi škodljivih učinkov na konkurenco bi se morali postopki s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu uporabljati samo v zelo izjemnih okoliščinah. Ta izjema bi morala biti omejena na primere, v katerih objava ni mogoča zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih javni naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, ali v katerih je že na samem začetku jasno, da objava ne bo spodbudila konkurence ali boljših rezultatov naročanja, ne nazadnje zato, ker objektivno obstaja le en gospodarski subjekt, ki lahko izvede javno naročilo. To velja za umetnine, pri katerih identiteta umetnika sama po sebi določa enkratnost in unikatno vrednost umetniškega predmeta. Za ekskluzivnost so lahko tudi drugi razlogi, a uporabo postopka s pogajanji brez objave lahko upraviči le objektivna ekskluzivnost, če ekskluzivnosti ni ustvaril javni naročnik sam zaradi prihodnjega postopka javnega naročanja.
  Javni naročniki, ki uporabijo to izjemo, bi morali navesti razloge, zakaj ni razumnih alternativ ali nadomestkov, kot na primer uporaba alternativnih distribucijskih kanalov, tudi zunaj države članice javnega naročnika, ali preučitev funkcionalno primerljivih gradenj, blaga in storitev.
  Če se ekskluzivnost pojavi zaradi tehničnih razlogov, bi bilo treba te razloge za vsak primer posebej natančno opredeliti in upravičiti. Ti razlogi bi denimo lahko vključevali skorajšnjo tehnično nemožnost, da bi zahtevano kakovost izvedbe dosegel kak drug gospodarski subjekt, ali potrebo po uporabi posebnega znanja, orodij ali sredstev, ki jih ima na razpolago le en gospodarski subjekt. Tehnični razlogi lahko izvirajo tudi iz posebnih zahtev glede interoperabilnosti, ki jih je treba izpolniti, da se zagotovi delovanje gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet javnega naročila.
  Nenazadnje postopek javnega naročanja ni uporaben, če se blago neposredno nabavi na blagovni borzi, vključno s tržnimi platformami za blago, kot so borze kmetijskega blaga, surovin in energetskih proizvodov, na katerih regulirana in nadzorovana večstranska struktura trgovanja že po naravi zagotavlja tržne cene. |
| --- | --- |

(50)

Zaradi škodljivih učinkov na konkurenco bi se morali postopki s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu uporabljati samo v zelo izjemnih okoliščinah. Ta izjema bi morala biti omejena na primere, v katerih objava ni mogoča zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih javni naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, ali v katerih je že na samem začetku jasno, da objava ne bo spodbudila konkurence ali boljših rezultatov naročanja, ne nazadnje zato, ker objektivno obstaja le en gospodarski subjekt, ki lahko izvede javno naročilo. To velja za umetnine, pri katerih identiteta umetnika sama po sebi določa enkratnost in unikatno vrednost umetniškega predmeta. Za ekskluzivnost so lahko tudi drugi razlogi, a uporabo postopka s pogajanji brez objave lahko upraviči le objektivna ekskluzivnost, če ekskluzivnosti ni ustvaril javni naročnik sam zaradi prihodnjega postopka javnega naročanja.

Javni naročniki, ki uporabijo to izjemo, bi morali navesti razloge, zakaj ni razumnih alternativ ali nadomestkov, kot na primer uporaba alternativnih distribucijskih kanalov, tudi zunaj države članice javnega naročnika, ali preučitev funkcionalno primerljivih gradenj, blaga in storitev.

Če se ekskluzivnost pojavi zaradi tehničnih razlogov, bi bilo treba te razloge za vsak primer posebej natančno opredeliti in upravičiti. Ti razlogi bi denimo lahko vključevali skorajšnjo tehnično nemožnost, da bi zahtevano kakovost izvedbe dosegel kak drug gospodarski subjekt, ali potrebo po uporabi posebnega znanja, orodij ali sredstev, ki jih ima na razpolago le en gospodarski subjekt. Tehnični razlogi lahko izvirajo tudi iz posebnih zahtev glede interoperabilnosti, ki jih je treba izpolniti, da se zagotovi delovanje gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet javnega naročila.

Nenazadnje postopek javnega naročanja ni uporaben, če se blago neposredno nabavi na blagovni borzi, vključno s tržnimi platformami za blago, kot so borze kmetijskega blaga, surovin in energetskih proizvodov, na katerih regulirana in nadzorovana večstranska struktura trgovanja že po naravi zagotavlja tržne cene.

| (51) | Pojasniti bi bilo treba, da določbe v zvezi z varovanjem zaupnih informacij nikakor ne preprečujejo javnega razkritja nezaupnih delov sklenjenih pogodb o izvedbi javnega naročila niti njihovih nadaljnjih sprememb. |
| --- | --- |

(51)

Pojasniti bi bilo treba, da določbe v zvezi z varovanjem zaupnih informacij nikakor ne preprečujejo javnega razkritja nezaupnih delov sklenjenih pogodb o izvedbi javnega naročila niti njihovih nadaljnjih sprememb.

| (52) | Z elektronskimi informacijskimi in komunikacijskimi sredstvi se lahko zelo poenostavi objava javnih naročil ter povečata učinkovitost in transparentnost postopkov javnega naročanja. Postati bi morala standardna sredstva sporočanja in izmenjave informacij v postopkih javnega naročanja, saj znatno povečujejo možnosti gospodarskih subjektov za sodelovanje v postopkih javnega naročanja na celotnem notranjem trgu. V ta namen bi moralo postati obvezno naslednje: pošiljanje obvestil v elektronski obliki, dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki in – po prehodnem obdobju 30 mesecev – popolnoma elektronska komunikacija, tj. komunikacija z elektronskimi sredstvi v vseh fazah postopka, vključno s pošiljanjem prijav za sodelovanje in zlasti pošiljanjem ponudb (elektronska predložitev). Državam članicam in javnim naročnikom bi morali dovoliti, da na tem področju naredijo še več, če želijo. Treba bi bilo tudi pojasniti, da obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev v skladu s to direktivo javnim naročnikom ne bi smela predpisovati elektronske obdelave ponudb niti ne bi smela nalagati elektronskega ocenjevanja ali avtomatske obdelave. V skladu s to direktivo pa se obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev ne bi smela nanašati na nobene dele javnega naročanja po oddaji javnega naročila in tudi ne notranje komunikacije pri javnem naročniku. |
| --- | --- |

(52)

Z elektronskimi informacijskimi in komunikacijskimi sredstvi se lahko zelo poenostavi objava javnih naročil ter povečata učinkovitost in transparentnost postopkov javnega naročanja. Postati bi morala standardna sredstva sporočanja in izmenjave informacij v postopkih javnega naročanja, saj znatno povečujejo možnosti gospodarskih subjektov za sodelovanje v postopkih javnega naročanja na celotnem notranjem trgu. V ta namen bi moralo postati obvezno naslednje: pošiljanje obvestil v elektronski obliki, dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki in – po prehodnem obdobju 30 mesecev – popolnoma elektronska komunikacija, tj. komunikacija z elektronskimi sredstvi v vseh fazah postopka, vključno s pošiljanjem prijav za sodelovanje in zlasti pošiljanjem ponudb (elektronska predložitev). Državam članicam in javnim naročnikom bi morali dovoliti, da na tem področju naredijo še več, če želijo. Treba bi bilo tudi pojasniti, da obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev v skladu s to direktivo javnim naročnikom ne bi smela predpisovati elektronske obdelave ponudb niti ne bi smela nalagati elektronskega ocenjevanja ali avtomatske obdelave. V skladu s to direktivo pa se obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev ne bi smela nanašati na nobene dele javnega naročanja po oddaji javnega naročila in tudi ne notranje komunikacije pri javnem naročniku.

| (53) | Javni naročniki bi morali – razen v nekaterih posebnih primerih – uporabljati elektronska komunikacijska sredstva, ki so nediskriminatorna, splošno dostopna in interoperabilna s proizvodi IKT v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne omejujejo dostopa do postopka javnega naročanja. Pri uporabi takšnih komunikacijskih sredstvih bi morali ustrezno upoštevati tudi dostopnost za invalidne osebe. Pojasniti bi bilo treba, da obvezna uporaba elektronskih sredstev v vseh fazah postopka javnega naročanja ne bi bila ustrezna, niti če bi bila za to potrebna specializirana orodja ali oblike datotek, ki niso splošno razpoložljive, niti če bi bila obravnava zadevnih sporočil možna samo z uporabo specializirane pisarniške opreme. Javni naročniki zato v nekaterih primerih, ki bi jih bilo treba izčrpno navesti, ne bi smeli biti primorani zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri predložitvi ponudb. Direktiva določa, da bi taki primeri morali zajemati primere, v katerih bi bila potrebna uporaba specializirane pisarniške opreme, ki je javni naročniki navadno nimajo na voljo, na primer tiskalnikov širokega formata. V nekaterih postopkih javnega naročanja je lahko v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedena zahteva za predložitev fizičnega modela ali makete, ki ju javnemu naročniku ni mogoče predložiti z uporabo elektronskih sredstev. V takih primerih bi bilo treba model javnemu naročniku poslati po pošti ali drugi primerni kurirski službi.
  Vendar bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti uporaba drugih komunikacijskih sredstev omejena na tiste dele ponudbe, za katere se elektronska komunikacijska sredstva ne zahtevajo.
  Primerno je pojasniti, da bi morali javni naročniki imeti možnost določiti največjo velikost datotek, ki se lahko predložijo, kadar je to potrebno zaradi tehničnih razlogov. |
| --- | --- |

(53)

Javni naročniki bi morali – razen v nekaterih posebnih primerih – uporabljati elektronska komunikacijska sredstva, ki so nediskriminatorna, splošno dostopna in interoperabilna s proizvodi IKT v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne omejujejo dostopa do postopka javnega naročanja. Pri uporabi takšnih komunikacijskih sredstvih bi morali ustrezno upoštevati tudi dostopnost za invalidne osebe. Pojasniti bi bilo treba, da obvezna uporaba elektronskih sredstev v vseh fazah postopka javnega naročanja ne bi bila ustrezna, niti če bi bila za to potrebna specializirana orodja ali oblike datotek, ki niso splošno razpoložljive, niti če bi bila obravnava zadevnih sporočil možna samo z uporabo specializirane pisarniške opreme. Javni naročniki zato v nekaterih primerih, ki bi jih bilo treba izčrpno navesti, ne bi smeli biti primorani zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri predložitvi ponudb. Direktiva določa, da bi taki primeri morali zajemati primere, v katerih bi bila potrebna uporaba specializirane pisarniške opreme, ki je javni naročniki navadno nimajo na voljo, na primer tiskalnikov širokega formata. V nekaterih postopkih javnega naročanja je lahko v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedena zahteva za predložitev fizičnega modela ali makete, ki ju javnemu naročniku ni mogoče predložiti z uporabo elektronskih sredstev. V takih primerih bi bilo treba model javnemu naročniku poslati po pošti ali drugi primerni kurirski službi.

Vendar bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti uporaba drugih komunikacijskih sredstev omejena na tiste dele ponudbe, za katere se elektronska komunikacijska sredstva ne zahtevajo.

Primerno je pojasniti, da bi morali javni naročniki imeti možnost določiti največjo velikost datotek, ki se lahko predložijo, kadar je to potrebno zaradi tehničnih razlogov.

| (54) | V nekaterih izjemnih primerih bi javnim naročnikom morali dovoliti, da ne uporabljajo elektronskih komunikacijskih sredstev, če bi bilo to potrebno zaradi varstva posebej občutljivih informacij. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali v primeru, ko se lahko potrebna stopnja varstva zagotovi z uporabo elektronskih sredstev, ki niso splošno dostopna, uporabljati taka elektronska sredstva. Tak primer je lahko denimo, kadar javni naročniki zahtevajo, da se uporabljajo posebna varna komunikacijska sredstva, do katerih nudijo dostop. |
| --- | --- |

(54)

V nekaterih izjemnih primerih bi javnim naročnikom morali dovoliti, da ne uporabljajo elektronskih komunikacijskih sredstev, če bi bilo to potrebno zaradi varstva posebej občutljivih informacij. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali v primeru, ko se lahko potrebna stopnja varstva zagotovi z uporabo elektronskih sredstev, ki niso splošno dostopna, uporabljati taka elektronska sredstva. Tak primer je lahko denimo, kadar javni naročniki zahtevajo, da se uporabljajo posebna varna komunikacijska sredstva, do katerih nudijo dostop.

| (55) | Različni tehnični formati ali postopki ter standardi sporočanja bi lahko ovirali interoperabilnost, ne le znotraj posamezne države članice, temveč tudi in zlasti med državami članicami. Za sodelovanje v postopku javnega naročanja, pri katerem se dovoli ali zahteva uporaba elektronskih katalogov, tj. formata za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in ustrezen za elektronsko uporabo, bi na primer moral gospodarski subjekt zaradi odsotnosti standardizacije svoje kataloge prilagoditi posameznemu postopku javnega naročanja, kar bi pomenilo zagotavljanje zelo podobnih informacij v različnih formatih glede na specifikacije zadevnega javnega naročnika. Standardizacija formatov kataloga bi torej izboljšala raven interoperabilnosti, povečala učinkovitost ter tudi zmanjšala prizadevanje, ki se zahteva od gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(55)

Različni tehnični formati ali postopki ter standardi sporočanja bi lahko ovirali interoperabilnost, ne le znotraj posamezne države članice, temveč tudi in zlasti med državami članicami. Za sodelovanje v postopku javnega naročanja, pri katerem se dovoli ali zahteva uporaba elektronskih katalogov, tj. formata za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in ustrezen za elektronsko uporabo, bi na primer moral gospodarski subjekt zaradi odsotnosti standardizacije svoje kataloge prilagoditi posameznemu postopku javnega naročanja, kar bi pomenilo zagotavljanje zelo podobnih informacij v različnih formatih glede na specifikacije zadevnega javnega naročnika. Standardizacija formatov kataloga bi torej izboljšala raven interoperabilnosti, povečala učinkovitost ter tudi zmanjšala prizadevanje, ki se zahteva od gospodarskih subjektov.

| (56) | Komisija bi morala pri preučitvi, ali obstaja potreba, da se z določitvijo obvezne uporabe nekaterih standardov zagotovi ali poveča interoperabilnost med različnimi tehničnimi formati ali standardi na področju postopkov in sporočanja, in – če ta potreba obstaja – katere standarde bi bilo treba uvesti, čim bolj upoštevati mnenja zadevnih zainteresiranih strani. Preučiti bi morala tudi, do katere mere gospodarski subjekti in javni naročniki v praksi že uporabljajo določen standard ter kako uspešna je ta uporaba. Komisija bi morala pred določitvijo obvezne uporabe kakršnega koli določenega tehničnega standarda tudi pazljivo preučiti morebitne s tem povezane stroške, zlasti glede prilagoditev veljavnih rešitev pri elektronskem javnem naročanju, vključno z infrastrukturo, postopki ali programsko opremo. Če zadevnih standardov ne razvije mednarodna, evropska ali nacionalna organizacija za standardizacijo, bi morali standardi izpolnjevati zahteve, ki veljajo za standarde na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, določene v Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(56)

Komisija bi morala pri preučitvi, ali obstaja potreba, da se z določitvijo obvezne uporabe nekaterih standardov zagotovi ali poveča interoperabilnost med različnimi tehničnimi formati ali standardi na področju postopkov in sporočanja, in – če ta potreba obstaja – katere standarde bi bilo treba uvesti, čim bolj upoštevati mnenja zadevnih zainteresiranih strani. Preučiti bi morala tudi, do katere mere gospodarski subjekti in javni naročniki v praksi že uporabljajo določen standard ter kako uspešna je ta uporaba. Komisija bi morala pred določitvijo obvezne uporabe kakršnega koli določenega tehničnega standarda tudi pazljivo preučiti morebitne s tem povezane stroške, zlasti glede prilagoditev veljavnih rešitev pri elektronskem javnem naročanju, vključno z infrastrukturo, postopki ali programsko opremo. Če zadevnih standardov ne razvije mednarodna, evropska ali nacionalna organizacija za standardizacijo, bi morali standardi izpolnjevati zahteve, ki veljajo za standarde na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, določene v Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (57) | Pred določitvijo stopnje varnosti, zahtevane za elektronska komunikacijska sredstva, ki se bodo uporabljala v različnih fazah postopka javnega naročanja, bi morali države članice in javni naročniki oceniti sorazmernost med zahtevami za zagotavljanje pravilne in zanesljive identifikacije pošiljateljev zadevnega sporočila ter njegove celotne vsebine na eni strani in nevarnostjo težav na drugi strani, kot denimo v primeru, da sporočilo pošlje drug pošiljatelj od navedenega. Če vse ostane nespremenjeno, bi to pomenilo, da stopnje varnosti, zahtevane na primer za elektronsko pošto s prošnjo za potrditev natančnega naslova, na katerem bo potekal informativni sestanek, ne bi bilo treba določiti enako visoko kot za samo ponudbo, ki je za gospodarski subjekt zavezujoča. Na podlagi ocene sorazmernosti bi bile morda potrebne nižje stopnje varnosti v zvezi s ponovno predložitvijo elektronskih katalogov ali predložitvijo ponudb v okviru manjših razpisov na podlagi okvirnega sporazuma oziroma dostopom do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(57)

Pred določitvijo stopnje varnosti, zahtevane za elektronska komunikacijska sredstva, ki se bodo uporabljala v različnih fazah postopka javnega naročanja, bi morali države članice in javni naročniki oceniti sorazmernost med zahtevami za zagotavljanje pravilne in zanesljive identifikacije pošiljateljev zadevnega sporočila ter njegove celotne vsebine na eni strani in nevarnostjo težav na drugi strani, kot denimo v primeru, da sporočilo pošlje drug pošiljatelj od navedenega. Če vse ostane nespremenjeno, bi to pomenilo, da stopnje varnosti, zahtevane na primer za elektronsko pošto s prošnjo za potrditev natančnega naslova, na katerem bo potekal informativni sestanek, ne bi bilo treba določiti enako visoko kot za samo ponudbo, ki je za gospodarski subjekt zavezujoča. Na podlagi ocene sorazmernosti bi bile morda potrebne nižje stopnje varnosti v zvezi s ponovno predložitvijo elektronskih katalogov ali predložitvijo ponudb v okviru manjših razpisov na podlagi okvirnega sporazuma oziroma dostopom do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila.

| (58) | Medtem ko bi morali biti bistveni deli postopka javnega naročanja, kot so dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila, prijave za sodelovanje, potrditve interesa in ponudbe, zmeraj v pisni obliki, pa bi še vedno morala biti možna ustna komunikacija z gospodarskimi subjekti, če je njena vsebina zadostno dokumentirana. To je nujno za zagotavljanje ustrezne ravni transparentnosti, ki omogoča preverjanje upoštevanja načela enake obravnave. Zlasti je bistveno, da se ustna komunikacija s ponudniki, ki bi lahko vplivala na vsebino in oceno ponudb, dokumentira v zadostni meri in z ustreznimi sredstvi, na primer pisnimi ali zvočnimi zapisi ali povzetki glavnih delov komunikacije. |
| --- | --- |

(58)

Medtem ko bi morali biti bistveni deli postopka javnega naročanja, kot so dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila, prijave za sodelovanje, potrditve interesa in ponudbe, zmeraj v pisni obliki, pa bi še vedno morala biti možna ustna komunikacija z gospodarskimi subjekti, če je njena vsebina zadostno dokumentirana. To je nujno za zagotavljanje ustrezne ravni transparentnosti, ki omogoča preverjanje upoštevanja načela enake obravnave. Zlasti je bistveno, da se ustna komunikacija s ponudniki, ki bi lahko vplivala na vsebino in oceno ponudb, dokumentira v zadostni meri in z ustreznimi sredstvi, na primer pisnimi ali zvočnimi zapisi ali povzetki glavnih delov komunikacije.

| (59) | Na trgih javnega naročanja v Uniji se pojavlja močna težnja po združevanju povpraševanja javnih naročnikov za doseganje ekonomije obsega, vključno z nižjimi cenami in transakcijskimi stroški, ter za izboljšanje in profesionalizacijo vodenja postopkov javnega naročanja. To se lahko doseže z združevanjem javnih naročil večjega števila vključenih javnih naročnikov ali pa z združevanjem naročil v smislu obsega in vrednosti v daljšem obdobju. Vendar bi bilo treba združevanje in centralizacijo naročil skrbno spremljati, da se preprečita čezmerna koncentracija kupne moči in nedovoljeno dogovarjanje ter ohranijo transparentnost, konkurenca in možnosti MSP za dostop do trga. |
| --- | --- |

(59)

Na trgih javnega naročanja v Uniji se pojavlja močna težnja po združevanju povpraševanja javnih naročnikov za doseganje ekonomije obsega, vključno z nižjimi cenami in transakcijskimi stroški, ter za izboljšanje in profesionalizacijo vodenja postopkov javnega naročanja. To se lahko doseže z združevanjem javnih naročil večjega števila vključenih javnih naročnikov ali pa z združevanjem naročil v smislu obsega in vrednosti v daljšem obdobju. Vendar bi bilo treba združevanje in centralizacijo naročil skrbno spremljati, da se preprečita čezmerna koncentracija kupne moči in nedovoljeno dogovarjanje ter ohranijo transparentnost, konkurenca in možnosti MSP za dostop do trga.

| (60) | Pogosto se uporablja instrument okvirnih sporazumov, ki v Evropi velja za učinkovito tehniko javnega naročanja. Zato bi ga bilo treba ohraniti v glavnem nespremenjenega. Vendar je treba pojasniti nekaj vidikov, zlasti dejstvo, da javni naročniki ne bi smeli uporabljati okvirnih sporazumov, v katerih sami niso navedeni. V ta namen bi morali biti javni naročniki, podpisniki določenega okvirnega sporazuma, tako jasno navedeni že od samega začetka, in sicer z imenom ali kako drugače, na primer z omembo določene kategorije javnih naročnikov na jasno določenem geografskem območju, tako da je mogoče zadevne javne naročnike enostavno in nedvoumno opredeliti. Okvirni sporazum po sklenitvi prav tako ne bi smel biti odprt za sodelovanje novih gospodarskih subjektov. To na primer pomeni, da bi moral osrednji nabavni organ, če uporablja skupni register javnih naročnikov ali njihovih kategorij – na primer lokalnih organov na danem geografskem območju, ki lahko uporabljajo okvirni sporazum, ki ga sklene osrednji nabavni organ –, poskrbeti, da bi bilo možno preveriti ne le identiteto zadevnega javnega naročnika, temveč tudi datum, od katerega ima ta organ pravico uporabe okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ, saj ta datum določa, katere specifične okvirne sporazume bi moralo biti temu javnemu naročniku dovoljeno uporabljati. |
| --- | --- |

(60)

Pogosto se uporablja instrument okvirnih sporazumov, ki v Evropi velja za učinkovito tehniko javnega naročanja. Zato bi ga bilo treba ohraniti v glavnem nespremenjenega. Vendar je treba pojasniti nekaj vidikov, zlasti dejstvo, da javni naročniki ne bi smeli uporabljati okvirnih sporazumov, v katerih sami niso navedeni. V ta namen bi morali biti javni naročniki, podpisniki določenega okvirnega sporazuma, tako jasno navedeni že od samega začetka, in sicer z imenom ali kako drugače, na primer z omembo določene kategorije javnih naročnikov na jasno določenem geografskem območju, tako da je mogoče zadevne javne naročnike enostavno in nedvoumno opredeliti. Okvirni sporazum po sklenitvi prav tako ne bi smel biti odprt za sodelovanje novih gospodarskih subjektov. To na primer pomeni, da bi moral osrednji nabavni organ, če uporablja skupni register javnih naročnikov ali njihovih kategorij – na primer lokalnih organov na danem geografskem območju, ki lahko uporabljajo okvirni sporazum, ki ga sklene osrednji nabavni organ –, poskrbeti, da bi bilo možno preveriti ne le identiteto zadevnega javnega naročnika, temveč tudi datum, od katerega ima ta organ pravico uporabe okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ, saj ta datum določa, katere specifične okvirne sporazume bi moralo biti temu javnemu naročniku dovoljeno uporabljati.

| (61) | Objektivni pogoji za ugotavljanje, kateri od gospodarskih subjektov, podpisnikov okvirnega sporazuma, naj bi izvedel določeno nalogo, na primer zagotovil blago ali storitve, namenjene za uporabo pri fizičnih osebah, lahko pri okvirnih sporazumih, v katerih so določeni vsi pogoji, zajemajo tudi potrebe ali izbiro zadevnih fizičnih oseb.
  Javni naročniki bi morali imeti dodatno prožnost pri javnem naročanju v skladu z okvirnimi sporazumi, ki so sklenjeni z več gospodarskimi subjekti in določajo vse pogoje.
  Javnim naročnikom bi moralo biti v takih primerih dovoljeno, da določene gradnje, blago ali storitve, vključene v okvirni sporazum, pridobijo tako, da zanje zaprosijo enega od gospodarskih subjektov, ki ga določijo skladno z nepristranskimi merili in že opredeljenimi pogoji, ali pa z oddajo posameznega naročila za zadevne gradnje, blago ali storitve, ki sledi manjšemu razpisu med gospodarskimi subjekti, podpisniki okvirnega sporazuma. Da se zagotovita transparentnost in enaka obravnava, bi morali javni naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma navesti nepristranska merila, ki bodo urejala izbiro med navedenima načinoma izvajanja okvirnega sporazuma. Taka merila bi lahko zadevala na primer količino, vrednost ali značilnosti zadevnih gradenj, blaga ali storitev, vključno s potrebo po višji ravni storitve ali povečani stopnji varnosti, ali spremembe v ceni glede na predhodno določen indeks cen. Okvirni sporazumi se ne bi smeli uporabljati neustrezno ali tako, da bi preprečevali, omejevali ali izkrivljali konkurenco. Javni naročniki v skladu s to direktivo ne bi smeli biti zavezani k javnemu naročanju gradenj, blaga ali storitev, vključenih v okvirni sporazum, v skladu s tem okvirnim sporazumom. |
| --- | --- |

(61)

Objektivni pogoji za ugotavljanje, kateri od gospodarskih subjektov, podpisnikov okvirnega sporazuma, naj bi izvedel določeno nalogo, na primer zagotovil blago ali storitve, namenjene za uporabo pri fizičnih osebah, lahko pri okvirnih sporazumih, v katerih so določeni vsi pogoji, zajemajo tudi potrebe ali izbiro zadevnih fizičnih oseb.

Javni naročniki bi morali imeti dodatno prožnost pri javnem naročanju v skladu z okvirnimi sporazumi, ki so sklenjeni z več gospodarskimi subjekti in določajo vse pogoje.

Javnim naročnikom bi moralo biti v takih primerih dovoljeno, da določene gradnje, blago ali storitve, vključene v okvirni sporazum, pridobijo tako, da zanje zaprosijo enega od gospodarskih subjektov, ki ga določijo skladno z nepristranskimi merili in že opredeljenimi pogoji, ali pa z oddajo posameznega naročila za zadevne gradnje, blago ali storitve, ki sledi manjšemu razpisu med gospodarskimi subjekti, podpisniki okvirnega sporazuma. Da se zagotovita transparentnost in enaka obravnava, bi morali javni naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma navesti nepristranska merila, ki bodo urejala izbiro med navedenima načinoma izvajanja okvirnega sporazuma. Taka merila bi lahko zadevala na primer količino, vrednost ali značilnosti zadevnih gradenj, blaga ali storitev, vključno s potrebo po višji ravni storitve ali povečani stopnji varnosti, ali spremembe v ceni glede na predhodno določen indeks cen. Okvirni sporazumi se ne bi smeli uporabljati neustrezno ali tako, da bi preprečevali, omejevali ali izkrivljali konkurenco. Javni naročniki v skladu s to direktivo ne bi smeli biti zavezani k javnemu naročanju gradenj, blaga ali storitev, vključenih v okvirni sporazum, v skladu s tem okvirnim sporazumom.

| (62) | Pojasniti bi bilo treba tudi, da se morajo javna naročila na podlagi okvirnega sporazuma sicer oddati pred koncem veljavnosti samega okvirnega sporazuma, ni pa potrebno, da bi bilo trajanje posameznega javnega naročila, ki temelji na okvirnem sporazumu, enako trajanju navedenega okvirnega sporazuma, saj je po potrebi lahko krajše ali daljše. Treba bi bilo zlasti omogočiti, da se trajanje posameznega javnega naročila, ki temelji na okvirnem sporazumu, določi ob upoštevanju dejavnikov, kot so čas, potreben za njihovo izvedbo, ter primeri, ko je potrebno vzdrževanje opreme s pričakovano življenjsko dobo več kot štirih let ali ko je za izvedbo naročila potrebno obsežno usposabljanje osebja.
  Pojasniti bi bilo treba tudi, da lahko pride do izjemnih primerov, v katerih bi bilo treba dovoliti, da trajanje samih okvirnih sporazumov preseže štiri leta. Taki primeri, ki bi jih bilo treba ustrezno utemeljiti, zlasti s predmetom okvirnega sporazuma, se lahko pojavijo na primer, kadar gospodarski subjekt potrebuje opremo, katere amortizacijska doba je daljša od štirih let in ki mora biti na razpolago kadar koli v celotnem obdobju trajanja okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

(62)

Pojasniti bi bilo treba tudi, da se morajo javna naročila na podlagi okvirnega sporazuma sicer oddati pred koncem veljavnosti samega okvirnega sporazuma, ni pa potrebno, da bi bilo trajanje posameznega javnega naročila, ki temelji na okvirnem sporazumu, enako trajanju navedenega okvirnega sporazuma, saj je po potrebi lahko krajše ali daljše. Treba bi bilo zlasti omogočiti, da se trajanje posameznega javnega naročila, ki temelji na okvirnem sporazumu, določi ob upoštevanju dejavnikov, kot so čas, potreben za njihovo izvedbo, ter primeri, ko je potrebno vzdrževanje opreme s pričakovano življenjsko dobo več kot štirih let ali ko je za izvedbo naročila potrebno obsežno usposabljanje osebja.

Pojasniti bi bilo treba tudi, da lahko pride do izjemnih primerov, v katerih bi bilo treba dovoliti, da trajanje samih okvirnih sporazumov preseže štiri leta. Taki primeri, ki bi jih bilo treba ustrezno utemeljiti, zlasti s predmetom okvirnega sporazuma, se lahko pojavijo na primer, kadar gospodarski subjekt potrebuje opremo, katere amortizacijska doba je daljša od štirih let in ki mora biti na razpolago kadar koli v celotnem obdobju trajanja okvirnega sporazuma.

| (63) | Pridobljene izkušnje so pokazale, da je treba prilagoditi tudi pravila o dinamičnih nabavnih sistemih, s čimer se javnim naročnikom omogoči, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih zagotavlja ta instrument. Sisteme je treba poenostaviti; zlasti pa bi jih bilo treba upravljati v obliki omejenega postopka, s čimer bi odpravili potrebo po okvirnih ponudbah, ki so se izkazale za eno večjih bremen, povezanih z dinamičnimi nabavnimi sistemi. Zato bi bilo treba vsakemu gospodarskemu subjektu, ki predloži prijavo za sodelovanje in izpolnjuje pogoje za sodelovanje, omogočiti sodelovanje v postopkih javnega naročanja, ki se izvajajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema v času njegove veljavnosti. Ta nabavna tehnika javnemu naročniku omogoča, da pridobi posebej širok razpon ponudb in tako z močno konkurenco, kar zadeva običajno ali standardno blago, gradnje ali storitve, ki so na trgu splošno dostopni, zagotovi najbolj učinkovito porabo javnih sredstev. |
| --- | --- |

(63)

Pridobljene izkušnje so pokazale, da je treba prilagoditi tudi pravila o dinamičnih nabavnih sistemih, s čimer se javnim naročnikom omogoči, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih zagotavlja ta instrument. Sisteme je treba poenostaviti; zlasti pa bi jih bilo treba upravljati v obliki omejenega postopka, s čimer bi odpravili potrebo po okvirnih ponudbah, ki so se izkazale za eno večjih bremen, povezanih z dinamičnimi nabavnimi sistemi. Zato bi bilo treba vsakemu gospodarskemu subjektu, ki predloži prijavo za sodelovanje in izpolnjuje pogoje za sodelovanje, omogočiti sodelovanje v postopkih javnega naročanja, ki se izvajajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema v času njegove veljavnosti. Ta nabavna tehnika javnemu naročniku omogoča, da pridobi posebej širok razpon ponudb in tako z močno konkurenco, kar zadeva običajno ali standardno blago, gradnje ali storitve, ki so na trgu splošno dostopni, zagotovi najbolj učinkovito porabo javnih sredstev.

| (64) | Te prijave za sodelovanje bi bilo treba običajno preučiti v največ 10 delovnih dneh, glede na to, da bo ocenjevanje pogojev za sodelovanje potekalo na podlagi poenostavljenih zahtev za dokumentacijo, navedenih v tej direktivi. Vendar pa so lahko javni naročniki ob vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema kot odziv na prvo objavo obvestila o javnem naročilu ali povabila k potrditvi interesa soočeni s tako velikim številom prijav za sodelovanje, da bi za njihovo preučitev utegnili potrebovati več časa. To bi moralo biti dopustno, pod pogojem, da se nobeno posamezno javno naročilo ne začne, dokler niso pregledane vse prijave. Javnim naročnikom bi moralo biti dovoljeno, da sami določijo, na kakšen način nameravajo preučiti prijave za sodelovanje, lahko se na primer odločijo, da bodo prijave preučevali le enkrat tedensko, pod pogojem, da upoštevajo roke za preučitev vsake prijave za sodelovanje. |
| --- | --- |

(64)

Te prijave za sodelovanje bi bilo treba običajno preučiti v največ 10 delovnih dneh, glede na to, da bo ocenjevanje pogojev za sodelovanje potekalo na podlagi poenostavljenih zahtev za dokumentacijo, navedenih v tej direktivi. Vendar pa so lahko javni naročniki ob vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema kot odziv na prvo objavo obvestila o javnem naročilu ali povabila k potrditvi interesa soočeni s tako velikim številom prijav za sodelovanje, da bi za njihovo preučitev utegnili potrebovati več časa. To bi moralo biti dopustno, pod pogojem, da se nobeno posamezno javno naročilo ne začne, dokler niso pregledane vse prijave. Javnim naročnikom bi moralo biti dovoljeno, da sami določijo, na kakšen način nameravajo preučiti prijave za sodelovanje, lahko se na primer odločijo, da bodo prijave preučevali le enkrat tedensko, pod pogojem, da upoštevajo roke za preučitev vsake prijave za sodelovanje.

| (65) | V celotnem obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema bi morali javni naročniki imeti možnost, da od gospodarskih subjektov zahtevajo, naj v ustreznem roku predložijo obnovljeno in posodobljeno lastno izjavo o izpolnjevanju pogojev za ugotavljanje sposobnosti. Opozoriti bi bilo treba, da se možnost, predvidena v splošnih določbah glede dokazil iz te direktive, in sicer da se od gospodarskih subjektov zahteva predložitev dokazil, ter obveznost ponudnika, ki se mu je javni naročnik odločil oddati naročilo, da to zahtevo izpolni, uporabljata tudi v posebnem okviru dinamičnih nabavnih sistemov. |
| --- | --- |

(65)

V celotnem obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema bi morali javni naročniki imeti možnost, da od gospodarskih subjektov zahtevajo, naj v ustreznem roku predložijo obnovljeno in posodobljeno lastno izjavo o izpolnjevanju pogojev za ugotavljanje sposobnosti. Opozoriti bi bilo treba, da se možnost, predvidena v splošnih določbah glede dokazil iz te direktive, in sicer da se od gospodarskih subjektov zahteva predložitev dokazil, ter obveznost ponudnika, ki se mu je javni naročnik odločil oddati naročilo, da to zahtevo izpolni, uporabljata tudi v posebnem okviru dinamičnih nabavnih sistemov.

| (66) | Da bi izboljšali možnosti MSP za sodelovanje v velikem dinamičnem nabavnem sistemu, na primer takem, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, bi moral imeti zadevni javni naročnik možnost, da sistem razdeli na objektivno opredeljene kategorije blaga, gradenj ali storitev. Take kategorije bi morale biti opredeljene glede na objektivne dejavnike, ki lahko na primer vključujejo največji dovoljeni obseg posameznih javnih naročil, ki se lahko oddajo v zadevni kategoriji, ali določeno geografsko območje, na katerem se bodo izvajala posamezna javna naročila. Če je dinamični nabavni sistem razdeljen v kategorije, bi moral javni naročnik uporabljati pogoje za sodelovanje, ki so sorazmerni z značilnostmi zadevne kategorije. |
| --- | --- |

(66)

Da bi izboljšali možnosti MSP za sodelovanje v velikem dinamičnem nabavnem sistemu, na primer takem, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, bi moral imeti zadevni javni naročnik možnost, da sistem razdeli na objektivno opredeljene kategorije blaga, gradenj ali storitev. Take kategorije bi morale biti opredeljene glede na objektivne dejavnike, ki lahko na primer vključujejo največji dovoljeni obseg posameznih javnih naročil, ki se lahko oddajo v zadevni kategoriji, ali določeno geografsko območje, na katerem se bodo izvajala posamezna javna naročila. Če je dinamični nabavni sistem razdeljen v kategorije, bi moral javni naročnik uporabljati pogoje za sodelovanje, ki so sorazmerni z značilnostmi zadevne kategorije.

| (67) | Pojasniti bi bilo treba, da elektronske dražbe običajno niso ustrezne za nekatera javna naročila gradenj in nekatera javna naročila storitev, katerih predmet je intelektualna izvedba, kot na primer projektiranje gradenj, saj so predmet elektronskih dražb lahko le elementi, ustrezni za avtomatsko ocenjevanje z elektronskimi sredstvi, brez kakršnega koli posredovanja ali presojanja javnega naročnika, torej elementi, ki so količinsko opredeljivi, da se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih.
  Vendar bi bilo treba tudi pojasniti, da se lahko elektronske dražbe uporabljajo v postopku javnega naročanja za pridobitev določene pravice intelektualne lastnine. Opozoriti je treba tudi, da imajo javni naročniki sicer še vedno možnost, da lahko zmanjšajo število kandidatov ali ponudnikov, dokler se elektronska dražba ne začne, vendar pa po njenem začetku ne bi smelo biti dovoljeno nobeno nadaljnje zmanjšanje števila ponudnikov, ki v njej sodelujejo. |
| --- | --- |

(67)

Pojasniti bi bilo treba, da elektronske dražbe običajno niso ustrezne za nekatera javna naročila gradenj in nekatera javna naročila storitev, katerih predmet je intelektualna izvedba, kot na primer projektiranje gradenj, saj so predmet elektronskih dražb lahko le elementi, ustrezni za avtomatsko ocenjevanje z elektronskimi sredstvi, brez kakršnega koli posredovanja ali presojanja javnega naročnika, torej elementi, ki so količinsko opredeljivi, da se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih.

Vendar bi bilo treba tudi pojasniti, da se lahko elektronske dražbe uporabljajo v postopku javnega naročanja za pridobitev določene pravice intelektualne lastnine. Opozoriti je treba tudi, da imajo javni naročniki sicer še vedno možnost, da lahko zmanjšajo število kandidatov ali ponudnikov, dokler se elektronska dražba ne začne, vendar pa po njenem začetku ne bi smelo biti dovoljeno nobeno nadaljnje zmanjšanje števila ponudnikov, ki v njej sodelujejo.

| (68) | Nove elektronske nabavne tehnike, kot so elektronski katalogi, se nenehno razvijajo. Elektronski katalogi so format za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in je ustrezen za elektronsko uporabo; na primer ponudbe, predstavljene v obliki preglednice. Javni naročniki bi morali imeti možnost, da zahtevajo elektronske kataloge v vseh postopkih, ki so na voljo, v katerih se zahteva uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev. Elektronski katalogi prispevajo k večji konkurenci in racionalizaciji javnega naročanja, zlasti v smislu prihrankov časa in finančnih sredstev. Vendar bi bilo treba določiti nekatera pravila za zagotovitev skladnosti uporabe novih tehnik s to direktivo ter načeli enake obravnave, nediskriminacije in transparentnosti. Zato uporaba elektronskih katalogov za predložitev ponudb ne bi smela pomeniti možnosti, da se gospodarski subjekti omejijo na pošiljanje svojih splošnih katalogov. Gospodarski subjekti bi ob upoštevanju določenega postopka javnega naročanja morali vseeno prilagoditi svoje splošne kataloge. Taka prilagoditev zagotavlja, da katalog, poslan v odziv na določen postopek javnega naročanja, vsebuje le blago, gradnje ali storitve, za katere je gospodarski subjekt po tehtnem premisleku ocenil, da ustrezajo zahtevam javnega naročnika. Pri tem bi moralo biti gospodarskim subjektom dovoljeno, da kopirajo informacije iz svojih splošnih katalogov, ne pa tudi, da predložijo cel splošni katalog.
  Poleg tega bi bilo treba – če so zagotovljena zadostna jamstva za zagotavljanje sledljivosti, enake obravnave in predvidljivosti – javnim naročnikom omogočiti pripravo ponudb za določena javna naročila na podlagi predhodno poslanih elektronskih katalogov, zlasti če je bila konkurenca ponovno odprta na podlagi okvirnega sporazuma ali če se uporablja dinamični nabavni sistem.
  Če je ponudbe zasnoval javni naročnik, bi moral imeti zadevni gospodarski subjekt možnost preveriti, da ponudba, ki jo je javni naročnik tako zasnoval, nima vsebinskih napak. Če so vsebinske napake prisotne, ponudba, ki jo je zasnoval javni naročnik, za gospodarski subjekt ne bi smela biti zavezujoča, razen če se napaka popravi.
  Javni naročniki bi morali v skladu z zahtevami pravil za elektronska komunikacijska sredstva preprečiti neutemeljene ovire za dostop gospodarskih subjektov do postopkov javnega naročanja, v katerih je treba ponudbe predložiti v obliki elektronskih katalogov in ki zagotavljajo upoštevanje splošnih načel nediskriminacije in enake obravnave. |
| --- | --- |

(68)

Nove elektronske nabavne tehnike, kot so elektronski katalogi, se nenehno razvijajo. Elektronski katalogi so format za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in je ustrezen za elektronsko uporabo; na primer ponudbe, predstavljene v obliki preglednice. Javni naročniki bi morali imeti možnost, da zahtevajo elektronske kataloge v vseh postopkih, ki so na voljo, v katerih se zahteva uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev. Elektronski katalogi prispevajo k večji konkurenci in racionalizaciji javnega naročanja, zlasti v smislu prihrankov časa in finančnih sredstev. Vendar bi bilo treba določiti nekatera pravila za zagotovitev skladnosti uporabe novih tehnik s to direktivo ter načeli enake obravnave, nediskriminacije in transparentnosti. Zato uporaba elektronskih katalogov za predložitev ponudb ne bi smela pomeniti možnosti, da se gospodarski subjekti omejijo na pošiljanje svojih splošnih katalogov. Gospodarski subjekti bi ob upoštevanju določenega postopka javnega naročanja morali vseeno prilagoditi svoje splošne kataloge. Taka prilagoditev zagotavlja, da katalog, poslan v odziv na določen postopek javnega naročanja, vsebuje le blago, gradnje ali storitve, za katere je gospodarski subjekt po tehtnem premisleku ocenil, da ustrezajo zahtevam javnega naročnika. Pri tem bi moralo biti gospodarskim subjektom dovoljeno, da kopirajo informacije iz svojih splošnih katalogov, ne pa tudi, da predložijo cel splošni katalog.

Poleg tega bi bilo treba – če so zagotovljena zadostna jamstva za zagotavljanje sledljivosti, enake obravnave in predvidljivosti – javnim naročnikom omogočiti pripravo ponudb za določena javna naročila na podlagi predhodno poslanih elektronskih katalogov, zlasti če je bila konkurenca ponovno odprta na podlagi okvirnega sporazuma ali če se uporablja dinamični nabavni sistem.

Če je ponudbe zasnoval javni naročnik, bi moral imeti zadevni gospodarski subjekt možnost preveriti, da ponudba, ki jo je javni naročnik tako zasnoval, nima vsebinskih napak. Če so vsebinske napake prisotne, ponudba, ki jo je zasnoval javni naročnik, za gospodarski subjekt ne bi smela biti zavezujoča, razen če se napaka popravi.

Javni naročniki bi morali v skladu z zahtevami pravil za elektronska komunikacijska sredstva preprečiti neutemeljene ovire za dostop gospodarskih subjektov do postopkov javnega naročanja, v katerih je treba ponudbe predložiti v obliki elektronskih katalogov in ki zagotavljajo upoštevanje splošnih načel nediskriminacije in enake obravnave.

| (69) | V večini držav članic se čedalje bolj uporabljajo centralizirane nabavne tehnike. Osrednji nabavni organi so proti plačilu ali brez njega odgovorni za pridobitve, upravljanje dinamičnih nabavnih sistemov ali oddajo javnih naročil/sklepanje okvirnih sporazumov za druge javne naročnike. Javnim naročnikom, za katere je sklenjen okvirni sporazum, bi moralo biti omogočeno, da ga uporabljajo za enkratna ali večkratna naročila. Zaradi velikega obsega javnih naročil lahko te tehnike prispevajo k večji konkurenci in bi morale pomagati pri profesionalizaciji javnega naročanja. Zato bi bilo treba na ravni Unije opredeliti osrednje nabavne organe, ki bi jih lahko uporabljali javni naročniki, treba pa bi bilo tudi pojasniti, da osrednji nabavni organi delujejo na dva različna načina.
  V prvem primeru bi morali biti sposobni delovati kot veletrgovci z nakupovanjem, skladiščenjem in ponovno prodajo, v drugem primeru pa bi morali biti sposobni delovati kot posredniki z oddajanjem javnih naročil, upravljanjem dinamičnih nabavnih sistemov ali sklepanjem okvirnih sporazumov, ki jih uporabljajo javni naročniki. Taka posredniška vloga se lahko v nekaterih primerih opravlja s samostojno izvedbo ustreznih postopkov oddaje, brez podrobnih navodil zadevnih javnih naročnikov, v drugih primerih pa z izvedbo ustreznih postopkov javnega naročanja v skladu z navodili zadevnih javnih naročnikov, v njihovem imenu in za njihov račun.
  Poleg tega bi bilo treba določiti pravila o razdelitvi odgovornosti za upoštevanje obveznosti v skladu s to direktivo med osrednjim nabavnim organom in javnimi naročniki, ki naročajo pri osrednjem nabavnem organu ali prek njega. Če je osrednji nabavni organ izključno odgovoren za vodenje postopkov javnega naročanja, bi moral biti tudi izključno in neposredno odgovoren za njihovo zakonitost. Če javni naročnik vodi nekatere dele postopka, na primer ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma ali oddajo posameznih javnih naročil na podlagi dinamičnega nabavnega sistema, bi moral biti še naprej odgovoren za faze, ki jih vodi. |
| --- | --- |

(69)

V večini držav članic se čedalje bolj uporabljajo centralizirane nabavne tehnike. Osrednji nabavni organi so proti plačilu ali brez njega odgovorni za pridobitve, upravljanje dinamičnih nabavnih sistemov ali oddajo javnih naročil/sklepanje okvirnih sporazumov za druge javne naročnike. Javnim naročnikom, za katere je sklenjen okvirni sporazum, bi moralo biti omogočeno, da ga uporabljajo za enkratna ali večkratna naročila. Zaradi velikega obsega javnih naročil lahko te tehnike prispevajo k večji konkurenci in bi morale pomagati pri profesionalizaciji javnega naročanja. Zato bi bilo treba na ravni Unije opredeliti osrednje nabavne organe, ki bi jih lahko uporabljali javni naročniki, treba pa bi bilo tudi pojasniti, da osrednji nabavni organi delujejo na dva različna načina.

V prvem primeru bi morali biti sposobni delovati kot veletrgovci z nakupovanjem, skladiščenjem in ponovno prodajo, v drugem primeru pa bi morali biti sposobni delovati kot posredniki z oddajanjem javnih naročil, upravljanjem dinamičnih nabavnih sistemov ali sklepanjem okvirnih sporazumov, ki jih uporabljajo javni naročniki. Taka posredniška vloga se lahko v nekaterih primerih opravlja s samostojno izvedbo ustreznih postopkov oddaje, brez podrobnih navodil zadevnih javnih naročnikov, v drugih primerih pa z izvedbo ustreznih postopkov javnega naročanja v skladu z navodili zadevnih javnih naročnikov, v njihovem imenu in za njihov račun.

Poleg tega bi bilo treba določiti pravila o razdelitvi odgovornosti za upoštevanje obveznosti v skladu s to direktivo med osrednjim nabavnim organom in javnimi naročniki, ki naročajo pri osrednjem nabavnem organu ali prek njega. Če je osrednji nabavni organ izključno odgovoren za vodenje postopkov javnega naročanja, bi moral biti tudi izključno in neposredno odgovoren za njihovo zakonitost. Če javni naročnik vodi nekatere dele postopka, na primer ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma ali oddajo posameznih javnih naročil na podlagi dinamičnega nabavnega sistema, bi moral biti še naprej odgovoren za faze, ki jih vodi.

| (70) | Javni naročniki bi morali imeti možnost, da oddajo javno naročilo storitev za zagotavljanje centraliziranih nabavnih dejavnosti osrednjemu nabavnemu organu brez uporabe postopkov iz te direktive. Dovoliti bi bilo treba tudi, da taka javna naročila storitev zajemajo zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti. Javna naročila storitev za zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti bi se morala oddati v skladu s to direktivo, kadar jih osrednji nabavni organ ne izvaja v povezavi z zagotavljanjem centraliziranih nabavnih dejavnosti za zadevnega javnega naročnika. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati, če se centralizirane ali pomožne nabavne dejavnosti ne zagotavljajo z odplačno pogodbo, ki predstavlja javno naročilo v smislu te direktive. |
| --- | --- |

(70)

Javni naročniki bi morali imeti možnost, da oddajo javno naročilo storitev za zagotavljanje centraliziranih nabavnih dejavnosti osrednjemu nabavnemu organu brez uporabe postopkov iz te direktive. Dovoliti bi bilo treba tudi, da taka javna naročila storitev zajemajo zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti. Javna naročila storitev za zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti bi se morala oddati v skladu s to direktivo, kadar jih osrednji nabavni organ ne izvaja v povezavi z zagotavljanjem centraliziranih nabavnih dejavnosti za zadevnega javnega naročnika. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati, če se centralizirane ali pomožne nabavne dejavnosti ne zagotavljajo z odplačno pogodbo, ki predstavlja javno naročilo v smislu te direktive.

| (71) | Krepitev določb glede osrednjih nabavnih organov nikakor ne bi smela preprečiti sedanjih praks občasnega skupnega javnega naročanja, tj. manj institucionaliziranega in sistematičnega skupnega naročanja, ali ustaljene prakse uporabe ponudnikov storitev, ki pripravljajo in vodijo postopke javnega naročanja v imenu in za račun javnega naročnika ter v skladu z njegovimi navodili. Nasprotno pa bi se morale pojasniti nekatere značilnosti skupnega javnega naročanja, saj bi slednje lahko imelo pomembno vlogo, nenazadnje v zvezi z inovativnimi projekti.
  Skupno javno naročanje ima lahko več različnih oblik, od usklajenega javnega naročanja s pripravo skupnih tehničnih specifikacij za gradnje, blago ali storitve, ki jih bo naročilo več javnih naročnikov, od katerih vsak izvede ločen postopek javnega naročanja, do primerov, ko zadevni javni naročniki skupaj izvedejo en postopek javnega naročanja s sodelovanjem ali pa s pooblastitvijo enega javnega naročnika za vodenje postopka javnega naročanja v imenu vseh javnih naročnikov.
  Če več javnih naročnikov skupaj izvaja postopek javnega naročanja, bi morali biti skupno odgovorni za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu s to direktivo. Kadar javni naročniki skupaj izvajajo le dele postopka javnega naročanja, bi morala skupna odgovornost veljati le za tiste dele postopka, ki se izvajajo skupaj. Vsak javni naročnik bi moral biti izključno odgovoren za postopke ali dele postopkov, ki jih izvaja sam, na primer oddajo javnega naročila, sklenitev okvirnega sporazuma, upravljanje dinamičnega nabavnega sistema, ponovno odprtje konkurence v skladu z okvirnim sporazumom ali določitev gospodarskih subjektov, podpisnikov okvirnega sporazuma, ki naj izvajajo neko nalogo. |
| --- | --- |

(71)

Krepitev določb glede osrednjih nabavnih organov nikakor ne bi smela preprečiti sedanjih praks občasnega skupnega javnega naročanja, tj. manj institucionaliziranega in sistematičnega skupnega naročanja, ali ustaljene prakse uporabe ponudnikov storitev, ki pripravljajo in vodijo postopke javnega naročanja v imenu in za račun javnega naročnika ter v skladu z njegovimi navodili. Nasprotno pa bi se morale pojasniti nekatere značilnosti skupnega javnega naročanja, saj bi slednje lahko imelo pomembno vlogo, nenazadnje v zvezi z inovativnimi projekti.

Skupno javno naročanje ima lahko več različnih oblik, od usklajenega javnega naročanja s pripravo skupnih tehničnih specifikacij za gradnje, blago ali storitve, ki jih bo naročilo več javnih naročnikov, od katerih vsak izvede ločen postopek javnega naročanja, do primerov, ko zadevni javni naročniki skupaj izvedejo en postopek javnega naročanja s sodelovanjem ali pa s pooblastitvijo enega javnega naročnika za vodenje postopka javnega naročanja v imenu vseh javnih naročnikov.

Če več javnih naročnikov skupaj izvaja postopek javnega naročanja, bi morali biti skupno odgovorni za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu s to direktivo. Kadar javni naročniki skupaj izvajajo le dele postopka javnega naročanja, bi morala skupna odgovornost veljati le za tiste dele postopka, ki se izvajajo skupaj. Vsak javni naročnik bi moral biti izključno odgovoren za postopke ali dele postopkov, ki jih izvaja sam, na primer oddajo javnega naročila, sklenitev okvirnega sporazuma, upravljanje dinamičnega nabavnega sistema, ponovno odprtje konkurence v skladu z okvirnim sporazumom ali določitev gospodarskih subjektov, podpisnikov okvirnega sporazuma, ki naj izvajajo neko nalogo.

| (72) | Elektronska komunikacijska sredstva so posebej ustrezna za podporo centraliziranih nabavnih praks in orodij, saj nudijo možnost ponovne uporabe in avtomatske obdelave podatkov ter znižanja informacijskih in transakcijskih stroškov. Najprej bi bilo treba obvezno uporabo takih elektronskih komunikacijskih sredstev naložiti osrednjim nabavnim organom, hkrati pa tudi spodbujati usklajenost praks po vsej Uniji. Temu bi morala po prehodnem obdobju 30 mesecev slediti uvedba splošne obveznosti uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev v vseh postopkih javnega naročanja. |
| --- | --- |

(72)

Elektronska komunikacijska sredstva so posebej ustrezna za podporo centraliziranih nabavnih praks in orodij, saj nudijo možnost ponovne uporabe in avtomatske obdelave podatkov ter znižanja informacijskih in transakcijskih stroškov. Najprej bi bilo treba obvezno uporabo takih elektronskih komunikacijskih sredstev naložiti osrednjim nabavnim organom, hkrati pa tudi spodbujati usklajenost praks po vsej Uniji. Temu bi morala po prehodnem obdobju 30 mesecev slediti uvedba splošne obveznosti uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev v vseh postopkih javnega naročanja.

| (73) | V zvezi s skupnim oddajanjem javnih naročil s strani javnih naročnikov iz različnih držav članic se trenutno pojavljajo specifične pravne težave v zvezi s kolizijo nacionalnih zakonodaj. Kljub temu, da Direktiva 2004/18/ES skupno čezmejno javno naročanje implicitno dovoljuje, pa se javni naročniki še vedno soočajo z znatnimi pravnimi in praktičnimi težavami pri javnem naročanju pri osrednjih nabavnih organih v drugih državah članicah ali pri skupni oddaji javnih naročil. Te težave bi bilo treba odpraviti, da bi javnim naročnikom omogočili, da kar najbolj izkoristijo potencial notranjega trga glede ekonomije obsega in delitve tveganja, nenazadnje pri inovativnih projektih z večjo stopnjo tveganja, kot jo lahko razumno prenese en sam javni naročnik. Zato bi bilo treba oblikovati nova pravila o skupnem čezmejnem javnem naročanju, s katerimi bi olajšali sodelovanje med javnimi naročniki ter povečali koristi notranjega trga z ustvarjanjem čezmejnih poslovnih priložnosti za dobavitelje in izvajalce storitev. Ta pravila bi morala določati pogoje za čezmejno uporabo osrednjih nabavnih organov in opredeliti veljavno zakonodajo o javnem naročanju, vključno z veljavno zakonodajo o pravnih sredstvih, v primerih čezmejnih skupnih postopkov, ki bi dopolnjevala kolizijska pravila iz Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Poleg tega bi morali javni naročniki iz različnih držav članic na podlagi nacionalnega prava ali prava Unije imeti možnost, da ustanovijo skupne subjekte. Za takšno obliko skupnega javnega naročanja bi bilo treba določiti posebna pravila.
  Vendar javni naročniki ne bi smeli izkoriščati možnosti skupnega čezmejnega javnega naročanja za obid obveznih pravil javnega prava, skladnim s pravom Unije, ki se zanje uporabljajo v državi članici, v kateri se nahajajo. Taka pravila bi lahko denimo zajemala določbe o transparentnosti in dostopu do dokumentov ali posebne zahteve glede sledljivosti občutljivega blaga. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi s skupnim oddajanjem javnih naročil s strani javnih naročnikov iz različnih držav članic se trenutno pojavljajo specifične pravne težave v zvezi s kolizijo nacionalnih zakonodaj. Kljub temu, da Direktiva 2004/18/ES skupno čezmejno javno naročanje implicitno dovoljuje, pa se javni naročniki še vedno soočajo z znatnimi pravnimi in praktičnimi težavami pri javnem naročanju pri osrednjih nabavnih organih v drugih državah članicah ali pri skupni oddaji javnih naročil. Te težave bi bilo treba odpraviti, da bi javnim naročnikom omogočili, da kar najbolj izkoristijo potencial notranjega trga glede ekonomije obsega in delitve tveganja, nenazadnje pri inovativnih projektih z večjo stopnjo tveganja, kot jo lahko razumno prenese en sam javni naročnik. Zato bi bilo treba oblikovati nova pravila o skupnem čezmejnem javnem naročanju, s katerimi bi olajšali sodelovanje med javnimi naročniki ter povečali koristi notranjega trga z ustvarjanjem čezmejnih poslovnih priložnosti za dobavitelje in izvajalce storitev. Ta pravila bi morala določati pogoje za čezmejno uporabo osrednjih nabavnih organov in opredeliti veljavno zakonodajo o javnem naročanju, vključno z veljavno zakonodajo o pravnih sredstvih, v primerih čezmejnih skupnih postopkov, ki bi dopolnjevala kolizijska pravila iz Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Poleg tega bi morali javni naročniki iz različnih držav članic na podlagi nacionalnega prava ali prava Unije imeti možnost, da ustanovijo skupne subjekte. Za takšno obliko skupnega javnega naročanja bi bilo treba določiti posebna pravila.

Vendar javni naročniki ne bi smeli izkoriščati možnosti skupnega čezmejnega javnega naročanja za obid obveznih pravil javnega prava, skladnim s pravom Unije, ki se zanje uporabljajo v državi članici, v kateri se nahajajo. Taka pravila bi lahko denimo zajemala določbe o transparentnosti in dostopu do dokumentov ali posebne zahteve glede sledljivosti občutljivega blaga.

| (74) | Tehnične specifikacije, ki jih pripravijo javni naročniki, morajo omogočati odprtost javnih naročil konkurenci in zmožnost doseganja ciljev glede trajnosti. Zato bi bilo treba omogočiti predložitev ponudb, ki omogočajo različne tehnične rešitve, standarde in tehnične specifikacije na trgu, tudi tiste, oblikovane na podlagi kriterijev uspešnosti, povezanih z življenjsko dobo in trajnostjo proizvodnega procesa gradenj, blaga in storitev.
  Glede na to bi bilo treba tehnične specifikacije pripraviti tako, da se prepreči umetno omejevanje konkurence z zahtevami, ki dajejo prednost določenemu gospodarskemu subjektu z navajanjem ključnih značilnosti blaga, storitev ali gradenj, ki jih ponavadi zagotavlja ta gospodarski subjekt. Tehnične specifikacije, pripravljene v smislu zahtev po funkcionalnosti in delovanju, na splošno omogočajo izpolnitev navedenega cilja na najboljši možni način. Zahteve po funkcionalnosti in delovanju so tudi ustrezen način za spodbujanje inovacij v javnem naročanju in bi jih bilo treba čim bolj uporabljati. Javni naročniki bi morali pri sklicevanju na evropski standard ali, če tega ni, na nacionalni standard upoštevati ponudbe, ki temeljijo na enakovrednih ureditvah. Dokazilo o enakovrednosti z zahtevanim znakom bi moral zagotoviti gospodarski subjekt.
  Kot dokaz enakovrednosti bi se lahko od ponudnikov zahtevala predložitev dokazila, ki ga preveri tretja oseba. Vendar se lahko dovolijo tudi druga ustrezna dokazila, kot je tehnična dokumentacija proizvajalca, če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do takih potrdil ali poročil o preizkusih ali jih ne more dobiti v ustreznih rokih, in sicer če zadevni gospodarski subjekt dokaže, da gradnja, blago ali storitve ustrezajo zahtevam ali merilom iz tehničnih specifikacij, meril za oddajo javnega naročila ali pogojev za izvedbo javnega naročila. |
| --- | --- |

(74)

Tehnične specifikacije, ki jih pripravijo javni naročniki, morajo omogočati odprtost javnih naročil konkurenci in zmožnost doseganja ciljev glede trajnosti. Zato bi bilo treba omogočiti predložitev ponudb, ki omogočajo različne tehnične rešitve, standarde in tehnične specifikacije na trgu, tudi tiste, oblikovane na podlagi kriterijev uspešnosti, povezanih z življenjsko dobo in trajnostjo proizvodnega procesa gradenj, blaga in storitev.

Glede na to bi bilo treba tehnične specifikacije pripraviti tako, da se prepreči umetno omejevanje konkurence z zahtevami, ki dajejo prednost določenemu gospodarskemu subjektu z navajanjem ključnih značilnosti blaga, storitev ali gradenj, ki jih ponavadi zagotavlja ta gospodarski subjekt. Tehnične specifikacije, pripravljene v smislu zahtev po funkcionalnosti in delovanju, na splošno omogočajo izpolnitev navedenega cilja na najboljši možni način. Zahteve po funkcionalnosti in delovanju so tudi ustrezen način za spodbujanje inovacij v javnem naročanju in bi jih bilo treba čim bolj uporabljati. Javni naročniki bi morali pri sklicevanju na evropski standard ali, če tega ni, na nacionalni standard upoštevati ponudbe, ki temeljijo na enakovrednih ureditvah. Dokazilo o enakovrednosti z zahtevanim znakom bi moral zagotoviti gospodarski subjekt.

Kot dokaz enakovrednosti bi se lahko od ponudnikov zahtevala predložitev dokazila, ki ga preveri tretja oseba. Vendar se lahko dovolijo tudi druga ustrezna dokazila, kot je tehnična dokumentacija proizvajalca, če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do takih potrdil ali poročil o preizkusih ali jih ne more dobiti v ustreznih rokih, in sicer če zadevni gospodarski subjekt dokaže, da gradnja, blago ali storitve ustrezajo zahtevam ali merilom iz tehničnih specifikacij, meril za oddajo javnega naročila ali pogojev za izvedbo javnega naročila.

| (75) | Javnim naročnikom, ki želijo naročiti gradnje, blago ali storitve z določenimi okoljskimi, socialnimi ali drugimi značilnostmi, bi bilo treba omogočiti sklicevanje na določene znake, kot so znak EU za okolje, (več)nacionalni okoljski znaki ali drugi znaki, če so zahteve za znak povezane s predmetom naročila, kot je opis proizvoda in njegova predstavitev, vključno z zahtevami glede pakiranja. Ključno je še, da se te zahteve sestavijo in sprejmejo na podlagi objektivno preverljivih kriterijev po postopku, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane strani, kot so državni organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije, ter da je znak dostopen in na voljo vsem zainteresiranim osebam. Pojasniti bi bilo treba, da so zainteresirane strani lahko javni ali zasebni subjekti, podjetja ali kakršne koli nevladne organizacije (organizacija, ki ni del vlade in ni konvencionalno podjetje).
  Pojasniti bi bilo treba tudi, da določeni nacionalni ali vladni subjekti ali organizacije lahko sodelujejo pri določanju zahtev v zvezi z znaki, ki jih javni organi lahko uporabljajo v povezavi z javnimi naročili, ne da bi ti subjekti ali organizacije pri tem izgubili status tretjih oseb.
  Sklicevanja na znake ne bi smela imeti učinka omejevanja inovacij. |
| --- | --- |

(75)

Javnim naročnikom, ki želijo naročiti gradnje, blago ali storitve z določenimi okoljskimi, socialnimi ali drugimi značilnostmi, bi bilo treba omogočiti sklicevanje na določene znake, kot so znak EU za okolje, (več)nacionalni okoljski znaki ali drugi znaki, če so zahteve za znak povezane s predmetom naročila, kot je opis proizvoda in njegova predstavitev, vključno z zahtevami glede pakiranja. Ključno je še, da se te zahteve sestavijo in sprejmejo na podlagi objektivno preverljivih kriterijev po postopku, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane strani, kot so državni organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije, ter da je znak dostopen in na voljo vsem zainteresiranim osebam. Pojasniti bi bilo treba, da so zainteresirane strani lahko javni ali zasebni subjekti, podjetja ali kakršne koli nevladne organizacije (organizacija, ki ni del vlade in ni konvencionalno podjetje).

Pojasniti bi bilo treba tudi, da določeni nacionalni ali vladni subjekti ali organizacije lahko sodelujejo pri določanju zahtev v zvezi z znaki, ki jih javni organi lahko uporabljajo v povezavi z javnimi naročili, ne da bi ti subjekti ali organizacije pri tem izgubili status tretjih oseb.

Sklicevanja na znake ne bi smela imeti učinka omejevanja inovacij.

| (76) | Javni naročniki morajo tehnične specifikacije za vse nabave, ki naj bi jih uporabljale osebe – bodisi širša javnost bodisi uslužbenci javnega naročnika –, oblikovati tako, da upoštevajo kriterije dostopnosti za invalidne osebe ali zasnovo, prilagojeno vsem uporabnikom, razen v ustrezno utemeljenih primerih. |
| --- | --- |

(76)

Javni naročniki morajo tehnične specifikacije za vse nabave, ki naj bi jih uporabljale osebe – bodisi širša javnost bodisi uslužbenci javnega naročnika –, oblikovati tako, da upoštevajo kriterije dostopnosti za invalidne osebe ali zasnovo, prilagojeno vsem uporabnikom, razen v ustrezno utemeljenih primerih.

| (77) | Javni naročniki bi morali pri oblikovanju tehničnih specifikacij upoštevati zahteve, ki izhajajo iz prava Unije na področju varstva podatkov, zlasti v zvezi z načrtovanjem obdelave osebnih podatkov (vgrajeno varstvo podatkov). |
| --- | --- |

(77)

Javni naročniki bi morali pri oblikovanju tehničnih specifikacij upoštevati zahteve, ki izhajajo iz prava Unije na področju varstva podatkov, zlasti v zvezi z načrtovanjem obdelave osebnih podatkov (vgrajeno varstvo podatkov).

| (78) | Javno naročanje bi moralo biti prilagojeno potrebam MSP. Javne naročnike bi bi bilo treba spodbujati k uporabi kodeksa najboljših praks iz delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Evropski kodeks najboljše prakse za poenostavitev dostopa MSP do pogodb o javnih naročilih“, ki zagotavlja smernice o izvajanju javnih naročil na način, ki bi k sodelovanju spodbujal MSP. V ta namen in da bi okrepili konkurenčnost, bi bilo treba zlasti spodbujati javne naročnike, naj velika naročila razdelijo na sklope. To razdelitev bi lahko določili količinsko, pri čemer bi vrednost posameznih naročil bolje prilagodili zmogljivostim MSP, ali pa kakovostno v skladu z različnimi sodelujočimi dejavnostmi in specializacijami, da bi tako vsebino posameznega naročila bolj prilagodili specializiranim sektorjem MSP, ali v skladu z različnimi poznejšimi fazami projekta.
  Velikost in predmet sklopov bi moral prosto določiti javni naročnik, ki bi v skladu z ustreznimi pravili o izračunu ocenjene vrednosti naročila moral tudi imeti možnost, da nekatere sklope odda brez uporabe postopkov iz te direktive. Javni naročnik bi moral biti zavezan, da preuči ustreznost razdelitve naročil v sklope, ob čemer bi moral obdržati možnost, da samostojno odloča na podlagi kakršnega koli razloga, ki se mu zdi pomemben, ne da bi bil izpostavljen upravnemu ali sodnemu nadzoru. Če se javni naročnik odloči, da naročila ne bi bilo ustrezno razdeliti na sklope, bi moralo posamezno poročilo ali dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebovati navedbo glavnih razlogov za odločitev javnega naročnika. Taki razlogi bi med drugim lahko zajemali naslednje: javni naročnik meni, da bi taka razdelitev lahko povzročila omejevanje konkurence, pomenila tehnično prezahtevno ali predrago izvedbo javnega naročila ali pa bi potreba po usklajevanju različnih izvajalcev za sklope lahko resno ogrozila pravilno izvedbo javnega naročila.
  Državam članicam bi še naprej morali omogočiti, da si dodatno prizadevajo za spodbujanje sodelovanja MSP na trgu javnih naročil, in sicer tako, da veljavnost obveznosti za preučitev razdelitve javnih naročil v sklope razširijo na manjša javna naročila, z zahtevo, da javni naročniki predložijo obrazložitev odločitve, zakaj javnih naročil niso razdelili na sklope, ali pa z obvezno razdelitvijo na sklope pod določenimi pogoji. Države članice bi morale z istim namenom tudi ohraniti možnost, da zagotovijo načine neposrednih plačil podizvajalcem. |
| --- | --- |

(78)

Javno naročanje bi moralo biti prilagojeno potrebam MSP. Javne naročnike bi bi bilo treba spodbujati k uporabi kodeksa najboljših praks iz delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Evropski kodeks najboljše prakse za poenostavitev dostopa MSP do pogodb o javnih naročilih“, ki zagotavlja smernice o izvajanju javnih naročil na način, ki bi k sodelovanju spodbujal MSP. V ta namen in da bi okrepili konkurenčnost, bi bilo treba zlasti spodbujati javne naročnike, naj velika naročila razdelijo na sklope. To razdelitev bi lahko določili količinsko, pri čemer bi vrednost posameznih naročil bolje prilagodili zmogljivostim MSP, ali pa kakovostno v skladu z različnimi sodelujočimi dejavnostmi in specializacijami, da bi tako vsebino posameznega naročila bolj prilagodili specializiranim sektorjem MSP, ali v skladu z različnimi poznejšimi fazami projekta.

Velikost in predmet sklopov bi moral prosto določiti javni naročnik, ki bi v skladu z ustreznimi pravili o izračunu ocenjene vrednosti naročila moral tudi imeti možnost, da nekatere sklope odda brez uporabe postopkov iz te direktive. Javni naročnik bi moral biti zavezan, da preuči ustreznost razdelitve naročil v sklope, ob čemer bi moral obdržati možnost, da samostojno odloča na podlagi kakršnega koli razloga, ki se mu zdi pomemben, ne da bi bil izpostavljen upravnemu ali sodnemu nadzoru. Če se javni naročnik odloči, da naročila ne bi bilo ustrezno razdeliti na sklope, bi moralo posamezno poročilo ali dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebovati navedbo glavnih razlogov za odločitev javnega naročnika. Taki razlogi bi med drugim lahko zajemali naslednje: javni naročnik meni, da bi taka razdelitev lahko povzročila omejevanje konkurence, pomenila tehnično prezahtevno ali predrago izvedbo javnega naročila ali pa bi potreba po usklajevanju različnih izvajalcev za sklope lahko resno ogrozila pravilno izvedbo javnega naročila.

Državam članicam bi še naprej morali omogočiti, da si dodatno prizadevajo za spodbujanje sodelovanja MSP na trgu javnih naročil, in sicer tako, da veljavnost obveznosti za preučitev razdelitve javnih naročil v sklope razširijo na manjša javna naročila, z zahtevo, da javni naročniki predložijo obrazložitev odločitve, zakaj javnih naročil niso razdelili na sklope, ali pa z obvezno razdelitvijo na sklope pod določenimi pogoji. Države članice bi morale z istim namenom tudi ohraniti možnost, da zagotovijo načine neposrednih plačil podizvajalcem.

| (79) | Kadar so javna naročila razdeljena na sklope, bi morali javni naročniki, na primer zaradi ohranjanja konkurence ali zagotavljanja zanesljivosti blaga, imeti možnost omejitve števila sklopov, za katere lahko gospodarski subjekt predloži ponudbo; prav tako bi morali imeti možnost omejitve števila sklopov, ki se lahko oddajo posameznemu ponudniku.
  Vendar pa bi uresničitev cilja zagotovitve večje dostopnosti do javnih naročil za MSP lahko bila otežena, če bi bili javni naročniki primorani oddati vsak sklop posebej, tudi kadar bi to pomenilo precej manj ugodne rešitve v primerjavi z oddajo več ali vseh sklopov naenkrat. Če je bila možnost uporabe take metode jasno določena vnaprej, bi torej javni naročniki morali imeti možnost, da s primerjalno oceno ponudb ugotovijo, ali bi ponudbe določenega ponudnika za določeno kombinacijo sklopov kot celota bolje ustrezale merilom za oddajo javnega naročila, določenim v skladu s to direktivo, v zvezi s temi sklopi kot ponudbe za vsak posamezen zadevni sklop. V tem primeru bi javni naročnik moral imeti možnost, da javno naročilo, ki združuje predmetne sklope, odda zadevnemu ponudniku. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali javni naročniki pri opravljanju take primerjalne ocene najprej ugotoviti, katere ponudbe najbolje izpolnjujejo merila za oddajo javnega naročila, določena za vsak posamezen sklop, zatem pa jih primerjati s ponudbami posameznih ponudnikov za določeno kombinacijo sklopov kot celoto. |
| --- | --- |

(79)

Kadar so javna naročila razdeljena na sklope, bi morali javni naročniki, na primer zaradi ohranjanja konkurence ali zagotavljanja zanesljivosti blaga, imeti možnost omejitve števila sklopov, za katere lahko gospodarski subjekt predloži ponudbo; prav tako bi morali imeti možnost omejitve števila sklopov, ki se lahko oddajo posameznemu ponudniku.

Vendar pa bi uresničitev cilja zagotovitve večje dostopnosti do javnih naročil za MSP lahko bila otežena, če bi bili javni naročniki primorani oddati vsak sklop posebej, tudi kadar bi to pomenilo precej manj ugodne rešitve v primerjavi z oddajo več ali vseh sklopov naenkrat. Če je bila možnost uporabe take metode jasno določena vnaprej, bi torej javni naročniki morali imeti možnost, da s primerjalno oceno ponudb ugotovijo, ali bi ponudbe določenega ponudnika za določeno kombinacijo sklopov kot celota bolje ustrezale merilom za oddajo javnega naročila, določenim v skladu s to direktivo, v zvezi s temi sklopi kot ponudbe za vsak posamezen zadevni sklop. V tem primeru bi javni naročnik moral imeti možnost, da javno naročilo, ki združuje predmetne sklope, odda zadevnemu ponudniku. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali javni naročniki pri opravljanju take primerjalne ocene najprej ugotoviti, katere ponudbe najbolje izpolnjujejo merila za oddajo javnega naročila, določena za vsak posamezen sklop, zatem pa jih primerjati s ponudbami posameznih ponudnikov za določeno kombinacijo sklopov kot celoto.

| (80) | Za hitrejše in učinkovitejše postopke bi morali biti roki za sodelovanje v postopkih javnega naročanja čim krajši, ne da bi pri tem nastale neupravičene ovire za dostop gospodarskih subjektov s celotnega notranjega trga, zlasti MSP. Zato bi bilo treba upoštevati, da bi morali javni naročniki pri določanju rokov za prejem ponudb in prijav za sodelovanje upoštevati zlasti kompleksnost javnega naročila in čas, potreben za pripravo ponudbe, tudi če to pomeni, da bodo roki zato daljši od minimalnih rokov iz te direktive. Uporaba elektronskih informacijskih in komunikacijskih sredstev, zlasti polna elektronska razpoložljivost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila za gospodarske subjekte, ponudnike in kandidate ter elektronski prenos sporočil, pa po drugi strani zagotavlja večjo transparentnost in prihrani čas. Zato bi bilo treba omogočiti skrajšanje minimalnih rokov, in sicer v skladu s pravili iz Sporazuma GPA ter pod pogojem, da so ti roki skladni s posebnim načinom pošiljanja, določenim na ravni Unije. Javni naročniki bi morali imeti tudi možnost, da dodatno skrajšajo roke za prejem prijav za sodelovanje in ponudb, če v nujnih primerih ni možno upoštevati rednih rokov, a je redni postopek z objavo obvestila še vedno možen. Le v izjemnih primerih, če zaradi skrajne nujnosti, nastale zaradi dogodkov, ki jih zadevni javni naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, rednega postopka ni možno izvesti niti s skrajšanimi roki, bi morali javni naročniki, kolikor je zares nujno, imeti možnost, da javna naročila oddajo s postopkom s pogajanji brez predhodne objave obvestila. To bi se lahko zgodilo, kadar je zaradi naravnih nesreč potrebno takojšnje ukrepanje. |
| --- | --- |

(80)

Za hitrejše in učinkovitejše postopke bi morali biti roki za sodelovanje v postopkih javnega naročanja čim krajši, ne da bi pri tem nastale neupravičene ovire za dostop gospodarskih subjektov s celotnega notranjega trga, zlasti MSP. Zato bi bilo treba upoštevati, da bi morali javni naročniki pri določanju rokov za prejem ponudb in prijav za sodelovanje upoštevati zlasti kompleksnost javnega naročila in čas, potreben za pripravo ponudbe, tudi če to pomeni, da bodo roki zato daljši od minimalnih rokov iz te direktive. Uporaba elektronskih informacijskih in komunikacijskih sredstev, zlasti polna elektronska razpoložljivost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila za gospodarske subjekte, ponudnike in kandidate ter elektronski prenos sporočil, pa po drugi strani zagotavlja večjo transparentnost in prihrani čas. Zato bi bilo treba omogočiti skrajšanje minimalnih rokov, in sicer v skladu s pravili iz Sporazuma GPA ter pod pogojem, da so ti roki skladni s posebnim načinom pošiljanja, določenim na ravni Unije. Javni naročniki bi morali imeti tudi možnost, da dodatno skrajšajo roke za prejem prijav za sodelovanje in ponudb, če v nujnih primerih ni možno upoštevati rednih rokov, a je redni postopek z objavo obvestila še vedno možen. Le v izjemnih primerih, če zaradi skrajne nujnosti, nastale zaradi dogodkov, ki jih zadevni javni naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, rednega postopka ni možno izvesti niti s skrajšanimi roki, bi morali javni naročniki, kolikor je zares nujno, imeti možnost, da javna naročila oddajo s postopkom s pogajanji brez predhodne objave obvestila. To bi se lahko zgodilo, kadar je zaradi naravnih nesreč potrebno takojšnje ukrepanje.

| (81) | Pojasniti bi bilo treba, da utegne biti zaradi potrebe po zagotovitvi, da imajo gospodarski subjekti dovolj časa za pripravo sprejemljivih ponudb, potrebno podaljšanje prvotno določenih rokov. Tako bi bilo zlasti v primeru bistvenih sprememb dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi morali v tem primeru bistvene spremembe razumeti kot celovite spremembe, zlasti tehničnih specifikacij, v zvezi s tem, kateri gospodarski subjekti bi potrebovali več časa za ustrezno obravnavo in odziv. Morali pa bi pojasniti, da take spremembe ne bi smele biti tako velike, da bi omogočile sodelovanje drugih kandidatov, ki prvotno niso bili izbrani, ali da bi v postopek javnega naročanja pritegnile dodatne udeležence. To bi se zgodilo zlasti v primeru, če bi se zaradi teh sprememb javno naročilo ali okvirni sporazum bistveno razlikovala od prvotno zasnovane oblike v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(81)

Pojasniti bi bilo treba, da utegne biti zaradi potrebe po zagotovitvi, da imajo gospodarski subjekti dovolj časa za pripravo sprejemljivih ponudb, potrebno podaljšanje prvotno določenih rokov. Tako bi bilo zlasti v primeru bistvenih sprememb dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi morali v tem primeru bistvene spremembe razumeti kot celovite spremembe, zlasti tehničnih specifikacij, v zvezi s tem, kateri gospodarski subjekti bi potrebovali več časa za ustrezno obravnavo in odziv. Morali pa bi pojasniti, da take spremembe ne bi smele biti tako velike, da bi omogočile sodelovanje drugih kandidatov, ki prvotno niso bili izbrani, ali da bi v postopek javnega naročanja pritegnile dodatne udeležence. To bi se zgodilo zlasti v primeru, če bi se zaradi teh sprememb javno naročilo ali okvirni sporazum bistveno razlikovala od prvotno zasnovane oblike v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.

| (82) | Treba bi bilo pojasniti, da bi morali javni naročniki poslati informacije glede nekaterih odločitev, sprejetih med postopkom javnega naročanja, vključno z odločitvijo o tem, da ne oddajo javnega naročila ali ne sklenejo okvirnega sporazuma, ne da bi kandidati ali ponudniki zanje morali zaprositi. Opozoriti bi bilo treba tudi, da morajo javni naročniki v skladu z Direktivo Sveta 89/665/EGS (14) zadevnim kandidatom in ponudnikom poslati povzetek ustreznih razlogov za nekatere ključne odločitve, sprejete v postopku javnega naročanja, ne da bi ti zanj morali zaprositi. Na koncu bi bilo treba pojasniti, da bi kandidati in ponudniki morali imeti možnost, da zaprosijo za podrobnejše informacije glede teh razlogov, ki bi jim jih javni naročniki morali priskrbeti, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu. Ti razlogi bi morali biti določeni v tej direktivi. Da bi zagotovili potrebno transparentnost v okviru postopkov javnega naročanja, ki vključujejo pogajanja in dialoge s ponudniki, bi morali ponudniki, ki so predložili dopustno ponudbo, prav tako imeti možnost, da zaprosijo za informacije o poteku in napredovanju postopka, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu. |
| --- | --- |

(82)

Treba bi bilo pojasniti, da bi morali javni naročniki poslati informacije glede nekaterih odločitev, sprejetih med postopkom javnega naročanja, vključno z odločitvijo o tem, da ne oddajo javnega naročila ali ne sklenejo okvirnega sporazuma, ne da bi kandidati ali ponudniki zanje morali zaprositi. Opozoriti bi bilo treba tudi, da morajo javni naročniki v skladu z Direktivo Sveta 89/665/EGS (14) zadevnim kandidatom in ponudnikom poslati povzetek ustreznih razlogov za nekatere ključne odločitve, sprejete v postopku javnega naročanja, ne da bi ti zanj morali zaprositi. Na koncu bi bilo treba pojasniti, da bi kandidati in ponudniki morali imeti možnost, da zaprosijo za podrobnejše informacije glede teh razlogov, ki bi jim jih javni naročniki morali priskrbeti, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu. Ti razlogi bi morali biti določeni v tej direktivi. Da bi zagotovili potrebno transparentnost v okviru postopkov javnega naročanja, ki vključujejo pogajanja in dialoge s ponudniki, bi morali ponudniki, ki so predložili dopustno ponudbo, prav tako imeti možnost, da zaprosijo za informacije o poteku in napredovanju postopka, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu.

| (83) | Prestroge zahteve glede ekonomske in finančne zmogljivosti pogosto pomenijo neutemeljeno oviro za vključitev MSP v javno naročanje. Vse take zahteve bi morale biti povezane in sorazmerne s predmetom javnega naročila. Zlasti se javnim naročnikom ne bi smelo dovoliti, da bi od gospodarskih subjektov zahtevali minimalni promet, ki bi bil nesorazmeren s predmetom javnega naročila; zahteva načeloma ne bi smela preseči največ dvojne ocenjene vrednosti javnega naročila. Vendar bi moralo biti mogoče, da se v ustrezno utemeljenih okoliščinah uporabljajo strožje zahteve. Take okoliščine se lahko nanašajo na velika tveganja, povezana z izvedbo javnega naročila, ali dejstvo, da je njegova pravočasna in pravilna izvedba nujna, ker je na primer izhodišče za izvedbo drugih javnih naročil.
  V takih ustrezno utemeljenih primerih o ustreznosti in primernosti zahtev po višjem minimalnem prometu bi morali samostojno odločati javni naročniki, ne da bi bili pri tem izpostavljeni upravnemu ali sodnemu nadzoru. Če se uporabljajo zahteve po višjem minimalnem prometu, bi morali javni naročniki samostojno določiti stopnjo, ki pa bi morala biti povezana in sorazmerna s predmetom javnega naročila. Če se javni naročnik odloči, da bi bilo treba zahtevati višjo stopnjo minimalnega prometa, ki presega dvojno ocenjeno vrednost javnega naročila, bi moralo posamezno poročilo ali dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebovati navedbo glavnih razlogov za odločitev javnega naročnika.
  Javni naročniki bi prav tako morali imeti možnost, da zahtevajo informacijo o deležih, na primer deležu sredstev glede na obveznosti v letnih računovodskih izkazih. Pozitiven delež, iz katerega so razvidne višje stopnje sredstev glede na obveznosti, bi lahko bil dodatno dokazilo o zadostni finančni zmogljivosti gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(83)

Prestroge zahteve glede ekonomske in finančne zmogljivosti pogosto pomenijo neutemeljeno oviro za vključitev MSP v javno naročanje. Vse take zahteve bi morale biti povezane in sorazmerne s predmetom javnega naročila. Zlasti se javnim naročnikom ne bi smelo dovoliti, da bi od gospodarskih subjektov zahtevali minimalni promet, ki bi bil nesorazmeren s predmetom javnega naročila; zahteva načeloma ne bi smela preseči največ dvojne ocenjene vrednosti javnega naročila. Vendar bi moralo biti mogoče, da se v ustrezno utemeljenih okoliščinah uporabljajo strožje zahteve. Take okoliščine se lahko nanašajo na velika tveganja, povezana z izvedbo javnega naročila, ali dejstvo, da je njegova pravočasna in pravilna izvedba nujna, ker je na primer izhodišče za izvedbo drugih javnih naročil.

V takih ustrezno utemeljenih primerih o ustreznosti in primernosti zahtev po višjem minimalnem prometu bi morali samostojno odločati javni naročniki, ne da bi bili pri tem izpostavljeni upravnemu ali sodnemu nadzoru. Če se uporabljajo zahteve po višjem minimalnem prometu, bi morali javni naročniki samostojno določiti stopnjo, ki pa bi morala biti povezana in sorazmerna s predmetom javnega naročila. Če se javni naročnik odloči, da bi bilo treba zahtevati višjo stopnjo minimalnega prometa, ki presega dvojno ocenjeno vrednost javnega naročila, bi moralo posamezno poročilo ali dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebovati navedbo glavnih razlogov za odločitev javnega naročnika.

Javni naročniki bi prav tako morali imeti možnost, da zahtevajo informacijo o deležih, na primer deležu sredstev glede na obveznosti v letnih računovodskih izkazih. Pozitiven delež, iz katerega so razvidne višje stopnje sredstev glede na obveznosti, bi lahko bil dodatno dokazilo o zadostni finančni zmogljivosti gospodarskih subjektov.

| (84) | Številni gospodarski subjekti, tudi MSP, ugotavljajo, da so velika ovira za njihovo sodelovanje v postopkih javnega naročanja upravne obremenitve, ker je treba predložiti veliko število potrdil ali drugih dokumentov v zvezi z razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje. Omejitev teh zahtev, na primer z uporabo enotnega evropskega dokumenta v zvezi z oddajo javnega naročila (ESPD) v obliki posodobljene lastne izjave, bi lahko pomenila precejšnjo poenostavitev, ki bi koristila javnim naročnikom in gospodarskim subjektom.
  Vendar bi moral izbrani ponudnik predložiti ustrezna dokazila, javni naročniki pa ne bi smeli skleniti pogodbe o izvedbi javnega naročila s ponudniki, ki te zahteve ne morejo izpolniti. Javni naročniki bi morali imeti tudi možnost, da lahko v vsakem trenutku zahtevajo vsa ali nekatera dokazila, če menijo, da je to potrebno za pravilen potek postopka. To bo morda zlasti potrebno v primeru dvofaznih postopkov (omejeni postopki, konkurenčni postopki s pogajanji, konkurenčni dialogi in partnerstva za inovacije), v katerih javni naročniki uporabljajo možnost omejitve števila kandidatov, povabljenih k predložitvi ponudbe. Zahteva po predložitvi dokazil v trenutku izbire kandidatov, ki bodo povabljeni k predložitvi ponudb, bi lahko bila upravičena, da bi se izognili temu, da bi javni naročniki povabili kandidate, pri katerih se kasneje izkaže, da ne morejo predložiti dokazil v fazi oddaje javnega naročila, s čimer se tako onemogoči sodelovanje ustreznih kandidatov.
  Izrecno bi morali določiti, da bi bilo treba v ESPD zagotoviti tudi ustrezne informacije o subjektih, na zmogljivost katerih se gospodarski subjekt opira, da bi se preverjanje informacij v zvezi s temi subjekti lahko izvedlo istočasno in pod enakimi pogoji kot preverjanje v zvezi z glavnim gospodarskim subjektom. |
| --- | --- |

(84)

Številni gospodarski subjekti, tudi MSP, ugotavljajo, da so velika ovira za njihovo sodelovanje v postopkih javnega naročanja upravne obremenitve, ker je treba predložiti veliko število potrdil ali drugih dokumentov v zvezi z razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje. Omejitev teh zahtev, na primer z uporabo enotnega evropskega dokumenta v zvezi z oddajo javnega naročila (ESPD) v obliki posodobljene lastne izjave, bi lahko pomenila precejšnjo poenostavitev, ki bi koristila javnim naročnikom in gospodarskim subjektom.

Vendar bi moral izbrani ponudnik predložiti ustrezna dokazila, javni naročniki pa ne bi smeli skleniti pogodbe o izvedbi javnega naročila s ponudniki, ki te zahteve ne morejo izpolniti. Javni naročniki bi morali imeti tudi možnost, da lahko v vsakem trenutku zahtevajo vsa ali nekatera dokazila, če menijo, da je to potrebno za pravilen potek postopka. To bo morda zlasti potrebno v primeru dvofaznih postopkov (omejeni postopki, konkurenčni postopki s pogajanji, konkurenčni dialogi in partnerstva za inovacije), v katerih javni naročniki uporabljajo možnost omejitve števila kandidatov, povabljenih k predložitvi ponudbe. Zahteva po predložitvi dokazil v trenutku izbire kandidatov, ki bodo povabljeni k predložitvi ponudb, bi lahko bila upravičena, da bi se izognili temu, da bi javni naročniki povabili kandidate, pri katerih se kasneje izkaže, da ne morejo predložiti dokazil v fazi oddaje javnega naročila, s čimer se tako onemogoči sodelovanje ustreznih kandidatov.

Izrecno bi morali določiti, da bi bilo treba v ESPD zagotoviti tudi ustrezne informacije o subjektih, na zmogljivost katerih se gospodarski subjekt opira, da bi se preverjanje informacij v zvezi s temi subjekti lahko izvedlo istočasno in pod enakimi pogoji kot preverjanje v zvezi z glavnim gospodarskim subjektom.

| (85) | Pomembno je, da odločitve javnih naročnikov temeljijo na ažurnih informacijah, zlasti kar zadeva razloge za izključitev, saj lahko dokaj hitro pride do velikih sprememb, na primer v primeru finančnih težav, zaradi katerih bi gospodarski subjekt postal neustrezen, ali nasprotno, če bi bil medtem plačan neporavnan dolg v zvezi s prispevki za socialno varnost. Bolje bi bilo torej, da bi javni naročniki, kadar je to mogoče, preverili takšne informacije v ustreznih bazah podatkov, ki bi morale biti nacionalne, kar pomeni, da bi jih morali upravljati javni organi. V trenutni fazi se še lahko zgodi, da navedenega zaradi tehničnih razlogov še ni mogoče izvesti. Komisija bi zato morala preučiti možnost spodbujanja ukrepov, ki bi lahko omogočili enostaven elektronski dostop do posodobljenih informacij, kot so krepitev orodij za dostop do virtualnih map podjetij ali sredstev za lajšanje interoperabilnosti med bazami podatkov ali drugimi takšnimi spremljajočimi ukrepi.
  Določiti bi bilo treba tudi, da javni naročniki ne bi smeli zahtevati še vedno ažurne dokumentacije, ki jo že imajo iz predhodnih postopkov javnega naročanja. Vendar pa bi bilo treba zagotoviti tudi, da pri tem javnim naročnikom z arhiviranjem in klasificiranjem ne bo naloženo nesorazmerno breme. Ta obveznost bi zato morala biti uvedena šele potem, ko bo postala obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev, saj bodo javni naročniki to nalogo mnogo lažje izvajali z elektronskim upravljanjem dokumentov. |
| --- | --- |

(85)

Pomembno je, da odločitve javnih naročnikov temeljijo na ažurnih informacijah, zlasti kar zadeva razloge za izključitev, saj lahko dokaj hitro pride do velikih sprememb, na primer v primeru finančnih težav, zaradi katerih bi gospodarski subjekt postal neustrezen, ali nasprotno, če bi bil medtem plačan neporavnan dolg v zvezi s prispevki za socialno varnost. Bolje bi bilo torej, da bi javni naročniki, kadar je to mogoče, preverili takšne informacije v ustreznih bazah podatkov, ki bi morale biti nacionalne, kar pomeni, da bi jih morali upravljati javni organi. V trenutni fazi se še lahko zgodi, da navedenega zaradi tehničnih razlogov še ni mogoče izvesti. Komisija bi zato morala preučiti možnost spodbujanja ukrepov, ki bi lahko omogočili enostaven elektronski dostop do posodobljenih informacij, kot so krepitev orodij za dostop do virtualnih map podjetij ali sredstev za lajšanje interoperabilnosti med bazami podatkov ali drugimi takšnimi spremljajočimi ukrepi.

Določiti bi bilo treba tudi, da javni naročniki ne bi smeli zahtevati še vedno ažurne dokumentacije, ki jo že imajo iz predhodnih postopkov javnega naročanja. Vendar pa bi bilo treba zagotoviti tudi, da pri tem javnim naročnikom z arhiviranjem in klasificiranjem ne bo naloženo nesorazmerno breme. Ta obveznost bi zato morala biti uvedena šele potem, ko bo postala obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev, saj bodo javni naročniki to nalogo mnogo lažje izvajali z elektronskim upravljanjem dokumentov.

| (86) | Postopek bi za gospodarske subjekte in javne naročnike lahko dodatno poenostavili z uporabo standardnih obrazcev za lastne izjave, s čimer bi lahko zmanjšali težave, povezane z natančnim oblikovanjem uradnih izjav in izjav o soglasju, ter jezikovne težave. |
| --- | --- |

(86)

Postopek bi za gospodarske subjekte in javne naročnike lahko dodatno poenostavili z uporabo standardnih obrazcev za lastne izjave, s čimer bi lahko zmanjšali težave, povezane z natančnim oblikovanjem uradnih izjav in izjav o soglasju, ter jezikovne težave.

| (87) | Komisija zagotavlja in upravlja elektronski sistem e-Certis, ki ga trenutno prostovoljno posodabljajo in preverjajo nacionalni organi. Cilj sistema e-Certis je olajšati izmenjavo potrdil in drugih listinskih dokazov, ki jih pogosto zahtevajo javni naročniki. Pridobljene izkušnje kažejo, da prostovoljno posodabljanje in preverjanje ne zadostuje za razvoj vseh možnosti sistema e-Certis za poenostavitev in olajšanje izmenjave dokumentov, zlasti v korist MSP. Zato bi najprej moralo postati obvezno vzdrževanje. Uporaba e-Certisa bo postala obvezna pozneje. |
| --- | --- |

(87)

Komisija zagotavlja in upravlja elektronski sistem e-Certis, ki ga trenutno prostovoljno posodabljajo in preverjajo nacionalni organi. Cilj sistema e-Certis je olajšati izmenjavo potrdil in drugih listinskih dokazov, ki jih pogosto zahtevajo javni naročniki. Pridobljene izkušnje kažejo, da prostovoljno posodabljanje in preverjanje ne zadostuje za razvoj vseh možnosti sistema e-Certis za poenostavitev in olajšanje izmenjave dokumentov, zlasti v korist MSP. Zato bi najprej moralo postati obvezno vzdrževanje. Uporaba e-Certisa bo postala obvezna pozneje.

| (88) | Javni naročniki bi morali imeti možnost, da zahtevajo uporabo ukrepov ali sistemov za okoljsko ravnanje med izvajanjem javnega naročila. S sistemi za okoljsko ravnanje se lahko, ne glede na to, ali so registrirani na podlagi instrumentov Unije, kot je Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (15), ali ne, dokaže, da je gospodarski subjekt tehnično sposoben za izvedbo javnega naročila. Mednje spadajo certifikati znaka EU za okolje s kriteriji za okoljsko ravnanje. Če gospodarski subjekt nima dostopa do takih sistemov registriranja za okoljsko ravnanje ali nima možnosti za registracijo v predvidenih rokih, bi bilo treba dovoliti, da predloži opis ukrepov za okoljsko ravnanje, ki jih izvaja, pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt dokaže, da ti ukrepi zagotavljajo enako raven varstva okolja kot ukrepi, potrebni v okviru okoljskega ravnanja. |
| --- | --- |

(88)

Javni naročniki bi morali imeti možnost, da zahtevajo uporabo ukrepov ali sistemov za okoljsko ravnanje med izvajanjem javnega naročila. S sistemi za okoljsko ravnanje se lahko, ne glede na to, ali so registrirani na podlagi instrumentov Unije, kot je Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (15), ali ne, dokaže, da je gospodarski subjekt tehnično sposoben za izvedbo javnega naročila. Mednje spadajo certifikati znaka EU za okolje s kriteriji za okoljsko ravnanje. Če gospodarski subjekt nima dostopa do takih sistemov registriranja za okoljsko ravnanje ali nima možnosti za registracijo v predvidenih rokih, bi bilo treba dovoliti, da predloži opis ukrepov za okoljsko ravnanje, ki jih izvaja, pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt dokaže, da ti ukrepi zagotavljajo enako raven varstva okolja kot ukrepi, potrebni v okviru okoljskega ravnanja.

| (89) | Pojem meril za oddajo javnega naročila je bistven pojem te direktive. Zato je pomembno, da so zadevne določbe, kolikor je mogoče, enostavne in racionalizirane. To je mogoče doseči z uporabo izraza „ekonomsko najugodnejša ponudba“ kot glavnega koncepta, saj bi bilo vse uspešne ponudnike navsezadnje treba izbrati glede na to, katera med ponujenimi rešitvami je po mnenju posameznega javnega naročnika najboljša z ekonomskega vidika. V izogib zamenjavi z merilom za oddajo javnega naročila, ki je v direktivah 2004/17/ES in 2004/18/ES poimenovano kot „ekonomsko najugodnejša ponudba“, bi morali za ta koncept uporabiti drug izraz, tj. „najboljše razmerje med ceno in kakovostjo“. Razlagati bi ga bilo torej treba v skladu z ustrezno sodno prakso glede navedenih direktiv, razen kadar je rešitev, ki je navedena v tej direktivi, očitno bistveno drugačna. |
| --- | --- |

(89)

Pojem meril za oddajo javnega naročila je bistven pojem te direktive. Zato je pomembno, da so zadevne določbe, kolikor je mogoče, enostavne in racionalizirane. To je mogoče doseči z uporabo izraza „ekonomsko najugodnejša ponudba“ kot glavnega koncepta, saj bi bilo vse uspešne ponudnike navsezadnje treba izbrati glede na to, katera med ponujenimi rešitvami je po mnenju posameznega javnega naročnika najboljša z ekonomskega vidika. V izogib zamenjavi z merilom za oddajo javnega naročila, ki je v direktivah 2004/17/ES in 2004/18/ES poimenovano kot „ekonomsko najugodnejša ponudba“, bi morali za ta koncept uporabiti drug izraz, tj. „najboljše razmerje med ceno in kakovostjo“. Razlagati bi ga bilo torej treba v skladu z ustrezno sodno prakso glede navedenih direktiv, razen kadar je rešitev, ki je navedena v tej direktivi, očitno bistveno drugačna.

| (90) | Javna naročila bi bilo treba oddati na podlagi objektivnih meril, ki zagotavljajo skladnost z načeli transparentnosti, nediskriminacije in enake obravnave, da bi tako zagotovili objektivno primerjavo relativne vrednosti ponudb, s čimer bi v razmerah učinkovite konkurence določili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša ponudba. Izrecno bi bilo treba določiti, da bi morala biti ekonomska najugodnejša ponudba ocenjena glede na najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, pri čemer bi moral biti vedno vključen vidik cene ali stroškov. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi tako oceno ekonomsko najugodnejše ponudbe lahko opravili tudi zgolj na podlagi cenovne ali stroškovne učinkovitosti. Poleg tega je primerno opozoriti, da imajo javni naročniki možnost, da ustrezne standarde kakovosti določijo s tehničnimi specifikacijami ali pogoji za izvedbo javnega naročila.
  Da bi spodbudili javno naročanje, bolj usmerjeno v kakovost, bi morali državam članicam dovoliti, da prepovejo ali omejijo uporabo merila izključno cenovne ali stroškovne učinkovitosti pri oceni ekonomsko najugodnejše ponudbe, če se jim to zdi primerno.
  Da bi zagotovili upoštevanje načela enake obravnave pri oddaji javnih naročil, bi morali javni naročniki uvesti potrebno transparentnost, da bi lahko bili vsi ponudniki ustrezno obveščeni o merilih in ureditvah, ki se bodo uporabljali pri odločanju o oddaji javnega naročila. Javni naročniki bi zato morali navesti merila za oddajo javnega naročila in relativne ponderje za vsakega od teh meril. Javnim naročnikom pa bi morali dovoliti, da v ustrezno utemeljenih primerih, ki jih morajo biti sposobni obrazložiti, odstopajo od obveznosti navedbe ponderjev za merila, kadar je ponderje nemogoče določiti vnaprej, zlasti zaradi kompleksnosti javnega naročila. V takih primerih bi morali navesti merila v padajočem zaporedju po pomembnosti. |
| --- | --- |

(90)

Javna naročila bi bilo treba oddati na podlagi objektivnih meril, ki zagotavljajo skladnost z načeli transparentnosti, nediskriminacije in enake obravnave, da bi tako zagotovili objektivno primerjavo relativne vrednosti ponudb, s čimer bi v razmerah učinkovite konkurence določili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša ponudba. Izrecno bi bilo treba določiti, da bi morala biti ekonomska najugodnejša ponudba ocenjena glede na najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, pri čemer bi moral biti vedno vključen vidik cene ali stroškov. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi tako oceno ekonomsko najugodnejše ponudbe lahko opravili tudi zgolj na podlagi cenovne ali stroškovne učinkovitosti. Poleg tega je primerno opozoriti, da imajo javni naročniki možnost, da ustrezne standarde kakovosti določijo s tehničnimi specifikacijami ali pogoji za izvedbo javnega naročila.

Da bi spodbudili javno naročanje, bolj usmerjeno v kakovost, bi morali državam članicam dovoliti, da prepovejo ali omejijo uporabo merila izključno cenovne ali stroškovne učinkovitosti pri oceni ekonomsko najugodnejše ponudbe, če se jim to zdi primerno.

Da bi zagotovili upoštevanje načela enake obravnave pri oddaji javnih naročil, bi morali javni naročniki uvesti potrebno transparentnost, da bi lahko bili vsi ponudniki ustrezno obveščeni o merilih in ureditvah, ki se bodo uporabljali pri odločanju o oddaji javnega naročila. Javni naročniki bi zato morali navesti merila za oddajo javnega naročila in relativne ponderje za vsakega od teh meril. Javnim naročnikom pa bi morali dovoliti, da v ustrezno utemeljenih primerih, ki jih morajo biti sposobni obrazložiti, odstopajo od obveznosti navedbe ponderjev za merila, kadar je ponderje nemogoče določiti vnaprej, zlasti zaradi kompleksnosti javnega naročila. V takih primerih bi morali navesti merila v padajočem zaporedju po pomembnosti.

| (91) | Člen 11 PDEU zahteva, da je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja. Ta direktiva pojasnjuje, kako lahko javni naročniki prispevajo k varstvu okolja in spodbujanju trajnostnega razvoja, ter hkrati zagotavlja, da lahko za svoja javna naročila dosežejo najboljše razmerje med kakovostjo in ceno. |
| --- | --- |

(91)

Člen 11 PDEU zahteva, da je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja. Ta direktiva pojasnjuje, kako lahko javni naročniki prispevajo k varstvu okolja in spodbujanju trajnostnega razvoja, ter hkrati zagotavlja, da lahko za svoja javna naročila dosežejo najboljše razmerje med kakovostjo in ceno.

| (92) | Javni naročniki bi morali pri ocenjevanju najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo določiti ekonomska in kakovostna merila, povezana s predmetom naročila, ki jih bodo uporabili v ta namen. Ta merila bi morala zato omogočati primerjalno oceno ravni izvedbe, ki jo ponuja posamezni ponudnik, glede na predmet naročila, kakor je opredeljeno v tehničnih specifikacijah. V tej direktivi je v zvezi z najboljšim razmerjem med ceno in kakovostjo določen neizčrpen seznam možnih meril za oddajo javnega naročila, ki zajemajo okoljske in socialne vidike. Javne naročnike bi bilo treba spodbuditi, da izberejo merila za oddajo, ki jim bodo omogočila pridobitev visokokakovostnih gradenj, blaga in storitev, ki najbolj ustrezajo njihovim potrebam.
  Izbrana merila za oddajo javnemu naročniku ne bi smela omogočati neomejene svobode izbire in bi morala zagotoviti možnost učinkovite in poštene konkurence, dopolnjevati pa bi jih morale ureditev, ki bi omogočala učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki.
  Da bi ugotovili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša, odločitev o oddaji javnega naročila ne bi smela temeljiti le na merilih, ki niso povezana s stroški. Kakovostna merila bi torej moralo dopolnjevati merilo stroškov, kar bi lahko bila – po izbiri javnega naročnika – cena ali pristop stroškovne učinkovitosti, na primer izračun stroškov v življenjski dobi. Vendar merila za oddajo ne bi smela vplivati na uporabo nacionalnih predpisov, ki določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago. |
| --- | --- |

(92)

Javni naročniki bi morali pri ocenjevanju najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo določiti ekonomska in kakovostna merila, povezana s predmetom naročila, ki jih bodo uporabili v ta namen. Ta merila bi morala zato omogočati primerjalno oceno ravni izvedbe, ki jo ponuja posamezni ponudnik, glede na predmet naročila, kakor je opredeljeno v tehničnih specifikacijah. V tej direktivi je v zvezi z najboljšim razmerjem med ceno in kakovostjo določen neizčrpen seznam možnih meril za oddajo javnega naročila, ki zajemajo okoljske in socialne vidike. Javne naročnike bi bilo treba spodbuditi, da izberejo merila za oddajo, ki jim bodo omogočila pridobitev visokokakovostnih gradenj, blaga in storitev, ki najbolj ustrezajo njihovim potrebam.

Izbrana merila za oddajo javnemu naročniku ne bi smela omogočati neomejene svobode izbire in bi morala zagotoviti možnost učinkovite in poštene konkurence, dopolnjevati pa bi jih morale ureditev, ki bi omogočala učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki.

Da bi ugotovili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša, odločitev o oddaji javnega naročila ne bi smela temeljiti le na merilih, ki niso povezana s stroški. Kakovostna merila bi torej moralo dopolnjevati merilo stroškov, kar bi lahko bila – po izbiri javnega naročnika – cena ali pristop stroškovne učinkovitosti, na primer izračun stroškov v življenjski dobi. Vendar merila za oddajo ne bi smela vplivati na uporabo nacionalnih predpisov, ki določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago.

| (93) | Če nacionalni predpisi določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago, bi bilo treba pojasniti, da je še vedno mogoče oceniti razmerje med kakovostjo in ceno na podlagi drugih dejavnikov kot zgolj ceni ali plačilu. Glede na zadevno storitev ali proizvod bi taki dejavniki lahko na primer vključevali pogoje dobave in plačila, vidike, povezane s poprodajnimi storitvami (na primer obseg svetovalnih in nadomestnih storitev), ali okoljske oziroma socialne vidike (na primer ali so knjige tiskane na recikliranem papirju ali papirju, pridobljenem s trajnostno proizvodnjo lesa, stroški iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, ali se je spodbujalo družbeno vključevanje prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebe, zadolžene za izvedbo javnega naročila). Glede na to, da obstajajo številne možnosti za oceno razmerja med kakovostjo in ceno na podlagi vsebinskih meril, bi se morali izogibati uporabi oblikovanja sklopov kot edinega načina za oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(93)

Če nacionalni predpisi določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago, bi bilo treba pojasniti, da je še vedno mogoče oceniti razmerje med kakovostjo in ceno na podlagi drugih dejavnikov kot zgolj ceni ali plačilu. Glede na zadevno storitev ali proizvod bi taki dejavniki lahko na primer vključevali pogoje dobave in plačila, vidike, povezane s poprodajnimi storitvami (na primer obseg svetovalnih in nadomestnih storitev), ali okoljske oziroma socialne vidike (na primer ali so knjige tiskane na recikliranem papirju ali papirju, pridobljenem s trajnostno proizvodnjo lesa, stroški iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, ali se je spodbujalo družbeno vključevanje prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebe, zadolžene za izvedbo javnega naročila). Glede na to, da obstajajo številne možnosti za oceno razmerja med kakovostjo in ceno na podlagi vsebinskih meril, bi se morali izogibati uporabi oblikovanja sklopov kot edinega načina za oddajo javnega naročila.

| (94) | Kadar koli kakovost zaposlenega osebja vpliva na raven izvedbe javnega naročila, bi bilo treba javnim naročnikom omogočiti tudi, da kot merilo za oddajo uporabijo organiziranost, usposobljenost in izkušnje osebja, zadolženega za izvedbo zadevnega javnega naročila, saj to lahko vpliva na kakovost izvedbe javnega naročila in posledično na ekonomsko vrednost ponudbe. To bi na primer lahko veljalo za javna naročila intelektualnih storitev, denimo svetovanje ali arhitekturne storitve. Javni naročniki, ki uporabljajo to možnost, bi morali z ustreznimi pogodbenimi sredstvi zagotoviti, da osebje, zadolženo za izvajanje javnega naročila, dejansko izpolnjuje določene standarde kakovosti ter da se lahko to osebje nadomesti le s soglasjem javnega naročnika, ki preveri, da je nadomestno osebje enako kakovostno. |
| --- | --- |

(94)

Kadar koli kakovost zaposlenega osebja vpliva na raven izvedbe javnega naročila, bi bilo treba javnim naročnikom omogočiti tudi, da kot merilo za oddajo uporabijo organiziranost, usposobljenost in izkušnje osebja, zadolženega za izvedbo zadevnega javnega naročila, saj to lahko vpliva na kakovost izvedbe javnega naročila in posledično na ekonomsko vrednost ponudbe. To bi na primer lahko veljalo za javna naročila intelektualnih storitev, denimo svetovanje ali arhitekturne storitve. Javni naročniki, ki uporabljajo to možnost, bi morali z ustreznimi pogodbenimi sredstvi zagotoviti, da osebje, zadolženo za izvajanje javnega naročila, dejansko izpolnjuje določene standarde kakovosti ter da se lahko to osebje nadomesti le s soglasjem javnega naročnika, ki preveri, da je nadomestno osebje enako kakovostno.

| (95) | Izjemno pomembno je, da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vkljčujočo rast. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je javno naročanje bistveno za spodbujanje inovacij, ki so zelo pomembne za prihodnjo rast v Evropi. Zaradi pomembnih razlik med posameznimi sektorji in trgi pa ne bi bilo primerno določiti splošnih obveznih zahtev za javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij.
  Zakonodajalec Unije je že določil obvezne zahteve v zvezi z javnim naročanjem za doseganje posebnih ciljev v sektorjih vozil za cestni prevoz (Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16)) in pisarniške opreme (Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (17)). Poleg tega je opredelitev skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi znatno napredovala.
  Zato se zdi primerno nadaljevati na tej poti in zakonodaji posameznih sektorjev prepustiti, da ob upoštevanju specifičnih politik in razmer, ki prevladujejo v zadevnem sektorju, določi zavezujoče cilje, ter spodbujati razvoj in uporabo evropskih pristopov k izračunu stroškov v življenjski dobi, da bi dodatno okrepili uporabo javnega naročanja pri spodbujanju trajnostne rasti. |
| --- | --- |

(95)

Izjemno pomembno je, da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vkljčujočo rast. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je javno naročanje bistveno za spodbujanje inovacij, ki so zelo pomembne za prihodnjo rast v Evropi. Zaradi pomembnih razlik med posameznimi sektorji in trgi pa ne bi bilo primerno določiti splošnih obveznih zahtev za javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij.

Zakonodajalec Unije je že določil obvezne zahteve v zvezi z javnim naročanjem za doseganje posebnih ciljev v sektorjih vozil za cestni prevoz (Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16)) in pisarniške opreme (Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (17)). Poleg tega je opredelitev skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi znatno napredovala.

Zato se zdi primerno nadaljevati na tej poti in zakonodaji posameznih sektorjev prepustiti, da ob upoštevanju specifičnih politik in razmer, ki prevladujejo v zadevnem sektorju, določi zavezujoče cilje, ter spodbujati razvoj in uporabo evropskih pristopov k izračunu stroškov v življenjski dobi, da bi dodatno okrepili uporabo javnega naročanja pri spodbujanju trajnostne rasti.

| (96) | Te ukrepe, sprejete za posamezne sektorje, bi bilo treba dopolniti s prilagoditvijo direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES, ki javne naročnike pooblaščajo za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast v njihovih strategijah javnega naročanja. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko javni naročniki na podlagi pristopa izračuna stroškov v življenjski dobi določijo ekonomsko najugodnejšo ponudbo in najnižjo ceno, razen kadar se ocena opravi zgolj na podlagi cene. Pojem izračuna stroškov v življenjski dobi vključuje vse stroške v življenjski dobi gradenj, blaga ali storitev.
  To pomeni notranje stroške, kot so stroški raziskav, ki jih je treba opraviti, razvoja, proizvodnje, prevoza, uporabe, vzdrževanja in odstranitve na koncu življenjske dobe, a lahko zajema tudi stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, na primer onesnaževanje, ki ga povzroča pridobivanje surovin, uporabljenih v proizvodu, ali onesnaževanje, ki ga povzroča sam proizvod oziroma njegova proizvodnja, če se lahko finančno ovrednotijo in spremljajo. Metode, ki jih javni naročniki uporabljajo za ocenjevanje stroškov iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, bi bilo treba vnaprej določiti na objektiven in nediskriminatoren način, dostopne pa bi morale biti vsem zainteresiranim osebam. Take metode se lahko vzpostavijo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, vendar pa bi morale zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence s prilagojenimi metodologijami ostati splošne, kar pomeni, da ne bi smele biti vzpostavljene samo zaradi določenega postopka javnega naročanja.
  Na ravni Unije bi bilo treba razviti skupne metodologije za izračun stroškov v življenjski dobi za nekatere kategorije blaga ali storitev. Če se razvijejo take skupne metodologije, bi morala biti njihova uporaba obvezna.
  Poleg tega bi bilo treba preučiti izvedljivost oblikovanja skupne metodologije za izračun družbenih stroškov v življenjski dobi, ob upoštevanju obstoječih metodologij, kot so smernice za oceno proizvodov v življenjski dobi z družbenega vidika (Guidelines for Social Life Cycle Assessment of Products), sprejete v okviru Programa Združenih narodov za okolje. |
| --- | --- |

(96)

Te ukrepe, sprejete za posamezne sektorje, bi bilo treba dopolniti s prilagoditvijo direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES, ki javne naročnike pooblaščajo za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast v njihovih strategijah javnega naročanja. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko javni naročniki na podlagi pristopa izračuna stroškov v življenjski dobi določijo ekonomsko najugodnejšo ponudbo in najnižjo ceno, razen kadar se ocena opravi zgolj na podlagi cene. Pojem izračuna stroškov v življenjski dobi vključuje vse stroške v življenjski dobi gradenj, blaga ali storitev.

To pomeni notranje stroške, kot so stroški raziskav, ki jih je treba opraviti, razvoja, proizvodnje, prevoza, uporabe, vzdrževanja in odstranitve na koncu življenjske dobe, a lahko zajema tudi stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, na primer onesnaževanje, ki ga povzroča pridobivanje surovin, uporabljenih v proizvodu, ali onesnaževanje, ki ga povzroča sam proizvod oziroma njegova proizvodnja, če se lahko finančno ovrednotijo in spremljajo. Metode, ki jih javni naročniki uporabljajo za ocenjevanje stroškov iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, bi bilo treba vnaprej določiti na objektiven in nediskriminatoren način, dostopne pa bi morale biti vsem zainteresiranim osebam. Take metode se lahko vzpostavijo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, vendar pa bi morale zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence s prilagojenimi metodologijami ostati splošne, kar pomeni, da ne bi smele biti vzpostavljene samo zaradi določenega postopka javnega naročanja.

Na ravni Unije bi bilo treba razviti skupne metodologije za izračun stroškov v življenjski dobi za nekatere kategorije blaga ali storitev. Če se razvijejo take skupne metodologije, bi morala biti njihova uporaba obvezna.

Poleg tega bi bilo treba preučiti izvedljivost oblikovanja skupne metodologije za izračun družbenih stroškov v življenjski dobi, ob upoštevanju obstoječih metodologij, kot so smernice za oceno proizvodov v življenjski dobi z družbenega vidika (Guidelines for Social Life Cycle Assessment of Products), sprejete v okviru Programa Združenih narodov za okolje.

| (97) | Poleg tega bi bilo treba javnim naročnikom zaradi boljšega upoštevanja socialnih in okoljskih vidikov pri postopkih javnega naročanja omogočiti, da uporabljajo merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo javnega naročila v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, ki jih je treba zagotoviti v okviru javnega naročila, in sicer v vseh pogledih in fazah njihovega življenjskega cikla, od pridobivanja surovin za proizvod do faze njegove odstranitve, vključno z dejavniki, povezanimi z določenim postopkom proizvodnje, dobave ali trgovanja in pogojev trgovanja teh gradenj, blaga ali storitev ali določenim postopkom v poznejši fazi njihovega življenjskega cikla, tudi če ti dejavniki fizično niso del njih. Merila in pogoji v zvezi s takim postopkom proizvodnje ali dobave so na primer, da izdelava naročenega blaga ni vključevala strupenih kemikalij ali da se naročene storitve zagotavljajo z energetsko učinkovitimi napravami. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije to zajema tudi merila za oddajo ali pogoje za izvedbo javnega naročila, ki zadevajo dobavo ali uporabo proizvodov pravične trgovine med izvajanjem javnega naročila, ki ga je treba oddati. Merila in pogoji, ki zadevajo trgovanje in njegove pogoje, se lahko na primer nanašajo na to, da zadevni proizvod izvira iz pravične trgovine, vključno z zahtevo, da se proizvajalcem plačata minimalna cena in cenovna premija. Pogoji za izvedbo javnega naročila v zvezi z okoljskimi vidiki bi na primer lahko vključevali dostavo, pakiranje in odlaganje proizvodov, pri javnih naročilih gradenj in storitev pa zmanjševanje količine odpadkov ali učinkovitost virov.
  Vendar pa pogoj povezave s predmetom javnega naročila izključuje merila in pogoje v zvezi s splošno politiko podjetja, ki se ne more šteti kot dejavnik, značilen za določen postopek proizvodnje ali zagotavljanja naročenih gradenj, blaga ali storitev. Javni naročniki zato od ponudnikov ne bi smeli zahtevati, da imajo oblikovano določeno politiko družbene ali okoljske odgovornosti podjetja. |
| --- | --- |

(97)

Poleg tega bi bilo treba javnim naročnikom zaradi boljšega upoštevanja socialnih in okoljskih vidikov pri postopkih javnega naročanja omogočiti, da uporabljajo merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo javnega naročila v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, ki jih je treba zagotoviti v okviru javnega naročila, in sicer v vseh pogledih in fazah njihovega življenjskega cikla, od pridobivanja surovin za proizvod do faze njegove odstranitve, vključno z dejavniki, povezanimi z določenim postopkom proizvodnje, dobave ali trgovanja in pogojev trgovanja teh gradenj, blaga ali storitev ali določenim postopkom v poznejši fazi njihovega življenjskega cikla, tudi če ti dejavniki fizično niso del njih. Merila in pogoji v zvezi s takim postopkom proizvodnje ali dobave so na primer, da izdelava naročenega blaga ni vključevala strupenih kemikalij ali da se naročene storitve zagotavljajo z energetsko učinkovitimi napravami. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije to zajema tudi merila za oddajo ali pogoje za izvedbo javnega naročila, ki zadevajo dobavo ali uporabo proizvodov pravične trgovine med izvajanjem javnega naročila, ki ga je treba oddati. Merila in pogoji, ki zadevajo trgovanje in njegove pogoje, se lahko na primer nanašajo na to, da zadevni proizvod izvira iz pravične trgovine, vključno z zahtevo, da se proizvajalcem plačata minimalna cena in cenovna premija. Pogoji za izvedbo javnega naročila v zvezi z okoljskimi vidiki bi na primer lahko vključevali dostavo, pakiranje in odlaganje proizvodov, pri javnih naročilih gradenj in storitev pa zmanjševanje količine odpadkov ali učinkovitost virov.

Vendar pa pogoj povezave s predmetom javnega naročila izključuje merila in pogoje v zvezi s splošno politiko podjetja, ki se ne more šteti kot dejavnik, značilen za določen postopek proizvodnje ali zagotavljanja naročenih gradenj, blaga ali storitev. Javni naročniki zato od ponudnikov ne bi smeli zahtevati, da imajo oblikovano določeno politiko družbene ali okoljske odgovornosti podjetja.

| (98) | Ključno je, da merila za oddajo ali pogoji za izvedbo javnega naročila glede socialnih vidikov proizvodnega postopka zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki se morajo zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Poleg tega bi jih bilo treba uporabljati v skladu z Direktivo 96/71/ES, kakor jo razlaga Sodišče Evropske unije, ter se ne bi smeli izbrati ali uporabljati na način, ki je neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki so pogodbenice Sporazuma GPA ali sporazumov o prosti trgovini, katerih pogodbenica je Unija. Zato bi morale zahteve v zvezi z osnovnimi delovnimi pogoji, ki jih ureja Direktiva 96/71/ES, na primer minimalnimi plačami, ostati na ravni, ki jo določajo nacionalna zakonodaja ali kolektivne pogodbe, ki se uporabljajo v skladu s pravom Unije v okviru navedene direktive.
  Pogoji za izvedbo javnega naročila bi bili lahko namenjeni tudi boljšemu izvajanju ukrepov za spodbujanje enakosti žensk in moških pri delu, večje udeležbe žensk na trgu dela ter usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, varstvu okolja ali dobremu počutju živali, vsebinski skladnosti s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD) ter zaposlovanju večjega števila prikrajšanih oseb, kot je potrebno v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(98)

Ključno je, da merila za oddajo ali pogoji za izvedbo javnega naročila glede socialnih vidikov proizvodnega postopka zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki se morajo zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Poleg tega bi jih bilo treba uporabljati v skladu z Direktivo 96/71/ES, kakor jo razlaga Sodišče Evropske unije, ter se ne bi smeli izbrati ali uporabljati na način, ki je neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki so pogodbenice Sporazuma GPA ali sporazumov o prosti trgovini, katerih pogodbenica je Unija. Zato bi morale zahteve v zvezi z osnovnimi delovnimi pogoji, ki jih ureja Direktiva 96/71/ES, na primer minimalnimi plačami, ostati na ravni, ki jo določajo nacionalna zakonodaja ali kolektivne pogodbe, ki se uporabljajo v skladu s pravom Unije v okviru navedene direktive.

Pogoji za izvedbo javnega naročila bi bili lahko namenjeni tudi boljšemu izvajanju ukrepov za spodbujanje enakosti žensk in moških pri delu, večje udeležbe žensk na trgu dela ter usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, varstvu okolja ali dobremu počutju živali, vsebinski skladnosti s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD) ter zaposlovanju večjega števila prikrajšanih oseb, kot je potrebno v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (99) | Ukrepi, namenjeni varovanju zdravja osebja, vključenega v proizvodni postopek, spodbujanju družbenega vključevanja prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebe, zadolžene za izvedbo javnega naročila, ter usposabljanju na področju spretnosti, zahtevanih za zadevno javno naročilo, so tudi lahko predmet meril za oddajo ali pogojev za izvedbo javnega naročila, če zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Taka merila ali pogoji lahko med drugim zadevajo zaposlovanje dolgotrajnih brezposelnih ali izvajanje ukrepov usposabljanja brezposelnih ali mladih med izvajanjem javnega naročila, ki bo oddano. Javni naročniki lahko v tehničnih specifikacijah navedejo take socialne zahteve, ki so neposredno značilne za zadevni proizvod ali storitev, na primer dostopnost za invalidne osebe ali oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom. |
| --- | --- |

(99)

Ukrepi, namenjeni varovanju zdravja osebja, vključenega v proizvodni postopek, spodbujanju družbenega vključevanja prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebe, zadolžene za izvedbo javnega naročila, ter usposabljanju na področju spretnosti, zahtevanih za zadevno javno naročilo, so tudi lahko predmet meril za oddajo ali pogojev za izvedbo javnega naročila, če zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Taka merila ali pogoji lahko med drugim zadevajo zaposlovanje dolgotrajnih brezposelnih ali izvajanje ukrepov usposabljanja brezposelnih ali mladih med izvajanjem javnega naročila, ki bo oddano. Javni naročniki lahko v tehničnih specifikacijah navedejo take socialne zahteve, ki so neposredno značilne za zadevni proizvod ali storitev, na primer dostopnost za invalidne osebe ali oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom.

| (100) | Javna naročila se ne bi smela oddati gospodarskim subjektom, ki so sodelovali v hudodelski združbi ali bili spoznani za krive korupcije, goljufije v škodo finančnih interesov Unije, terorističnih kaznivih dejanj, pranja denarja ali financiranja terorizma. Tudi neplačevanje davkov ali prispevkov za socialno varnost bi moralo voditi k obvezni izključitvi na ravni Unije. Državam članicam pa bi bilo treba v izjemnih primerih omogočiti odstopanje od teh obveznih izključitev, če je oddaja javnega naročila neizogibna zaradi pomembnejših zahtev v splošnem interesu. To bi na primer lahko veljalo v primeru, ko se nujna cepiva ali reševalna oprema lahko kupi le pri gospodarskem subjektu, za katerega se sicer uporablja eden od obveznih razlogov za izključitev. |
| --- | --- |

(100)

Javna naročila se ne bi smela oddati gospodarskim subjektom, ki so sodelovali v hudodelski združbi ali bili spoznani za krive korupcije, goljufije v škodo finančnih interesov Unije, terorističnih kaznivih dejanj, pranja denarja ali financiranja terorizma. Tudi neplačevanje davkov ali prispevkov za socialno varnost bi moralo voditi k obvezni izključitvi na ravni Unije. Državam članicam pa bi bilo treba v izjemnih primerih omogočiti odstopanje od teh obveznih izključitev, če je oddaja javnega naročila neizogibna zaradi pomembnejših zahtev v splošnem interesu. To bi na primer lahko veljalo v primeru, ko se nujna cepiva ali reševalna oprema lahko kupi le pri gospodarskem subjektu, za katerega se sicer uporablja eden od obveznih razlogov za izključitev.

| (101) | Poleg tega bi bilo treba javnim naročnikom omogočiti, da izključijo gospodarske subjekte, ki so se izkazali za nezanesljive, na primer zaradi kršitev okoljskih ali socialnih obveznosti, vključno s pravili o dostopnosti za invalide, ali drugih hujših kršitev poklicnih pravil, kot so kršitve pravil konkurence ali pravic intelektualne lastnine. Pojasniti bi bilo treba, da se v primeru hujše kršitve poklicnih pravil lahko omaje integriteta gospodarskega subjekta in mu zato ni primerno oddati javnega naročila, ne glede na to, ali ima gospodarski subjekt sicer tehnične in ekonomske zmogljivosti za izvedbo javnega naročila.
  Javni naročniki bi morali ob upoštevanju dejstva, da bodo sami odgovorni za posledice svoje morebitne napačne odločitve, imeti možnost domnevati, da je prišlo do hujših kršitev poklicnih pravil, če lahko pred končno in zavezujočo odločitvijo o obstoju razlogov za obvezno izključitev na kakršen koli način dokažejo, da je gospodarski subjekt kršil svoje obveznosti, tudi obveznost plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, razen če nacionalna zakonodaja določa drugače. Morali bi imeti tudi možnost izključitve kandidatov ali ponudnikov, če so se pri izvajanju prejšnjih javnih naročil pri njih pokazale večje pomanjkljivosti glede ključnih zahtev, denimo nezmožnost dobave ali izvedbe, velike pomanjkljivosti dobavljenega proizvoda ali opravljene storitve, zaradi katerih sta bila ta proizvod ali storitev neuporabna za predvideni namen, ali neustrezno ravnanje, ki vzbuja resne dvome glede zanesljivosti gospodarskega subjekta. V nacionalni zakonodaji bi moralo biti določeno najdaljše možno trajanje take izključitve.
  Javni naročniki bi morali pri uporabi neobveznih razlogov za izključitev posebno pozornost nameniti načelu sorazmernosti. Zaradi manjših nepravilnosti bi bilo treba gospodarski subjekt izključiti le v izjemnih okoliščinah. Vendar pa se v primeru ponavljajočih se manjših nepravilnosti lahko pojavijo dvomi glede zanesljivosti gospodarskega subjekt, kar lahko upraviči njegovo izključitev. |
| --- | --- |

(101)

Poleg tega bi bilo treba javnim naročnikom omogočiti, da izključijo gospodarske subjekte, ki so se izkazali za nezanesljive, na primer zaradi kršitev okoljskih ali socialnih obveznosti, vključno s pravili o dostopnosti za invalide, ali drugih hujših kršitev poklicnih pravil, kot so kršitve pravil konkurence ali pravic intelektualne lastnine. Pojasniti bi bilo treba, da se v primeru hujše kršitve poklicnih pravil lahko omaje integriteta gospodarskega subjekta in mu zato ni primerno oddati javnega naročila, ne glede na to, ali ima gospodarski subjekt sicer tehnične in ekonomske zmogljivosti za izvedbo javnega naročila.

Javni naročniki bi morali ob upoštevanju dejstva, da bodo sami odgovorni za posledice svoje morebitne napačne odločitve, imeti možnost domnevati, da je prišlo do hujših kršitev poklicnih pravil, če lahko pred končno in zavezujočo odločitvijo o obstoju razlogov za obvezno izključitev na kakršen koli način dokažejo, da je gospodarski subjekt kršil svoje obveznosti, tudi obveznost plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, razen če nacionalna zakonodaja določa drugače. Morali bi imeti tudi možnost izključitve kandidatov ali ponudnikov, če so se pri izvajanju prejšnjih javnih naročil pri njih pokazale večje pomanjkljivosti glede ključnih zahtev, denimo nezmožnost dobave ali izvedbe, velike pomanjkljivosti dobavljenega proizvoda ali opravljene storitve, zaradi katerih sta bila ta proizvod ali storitev neuporabna za predvideni namen, ali neustrezno ravnanje, ki vzbuja resne dvome glede zanesljivosti gospodarskega subjekta. V nacionalni zakonodaji bi moralo biti določeno najdaljše možno trajanje take izključitve.

Javni naročniki bi morali pri uporabi neobveznih razlogov za izključitev posebno pozornost nameniti načelu sorazmernosti. Zaradi manjših nepravilnosti bi bilo treba gospodarski subjekt izključiti le v izjemnih okoliščinah. Vendar pa se v primeru ponavljajočih se manjših nepravilnosti lahko pojavijo dvomi glede zanesljivosti gospodarskega subjekt, kar lahko upraviči njegovo izključitev.

| (102) | Dopustiti pa bi bilo treba možnost, da lahko gospodarski subjekti sprejmejo ukrepe za zagotavljanje ustreznosti, namenjene odpravi posledic kaznivih dejanj ali kršitev ter učinkovitemu preprečevanju nadaljnjih primerov neustreznega ravnanja. Med temi ukrepi bi bili lahko zlasti ukrepi v zvezi z osebjem in organizacijo, kot so prekinitev vseh stikov z osebami ali organizacijami, vpletenimi v kršitve, ustrezni ukrepi za reorganizacijo osebja, uvedba sistemov poročanja in nadzora, oblikovanje notranje strukture revizije za spremljanje skladnosti in sprejetje notranjih pravil o odgovornosti in odškodninah. Če taki ukrepi zagotovijo dovolj jamstev, zadevni gospodarski subjekt ne bi smel biti več izključen samo zaradi teh razlogov. Gospodarskim subjektom bi bilo treba omogočiti, da zahtevajo preučitev ukrepov za zagotavljanje ustreznosti, ki so jih sprejeli, da bi lahko sodelovali v postopku javnega naročanja. Vendar bi morale države članice določiti natančne postopkovne in materialne pogoje, ki se uporabljajo v takih primerih. Same bi lahko zlasti odločile, ali naj ustrezne ocene opravijo posamezni javni naročniki ali pa naj za to nalogo pooblastijo druge organe na centralni ali decentralizirani ravni. |
| --- | --- |

(102)

Dopustiti pa bi bilo treba možnost, da lahko gospodarski subjekti sprejmejo ukrepe za zagotavljanje ustreznosti, namenjene odpravi posledic kaznivih dejanj ali kršitev ter učinkovitemu preprečevanju nadaljnjih primerov neustreznega ravnanja. Med temi ukrepi bi bili lahko zlasti ukrepi v zvezi z osebjem in organizacijo, kot so prekinitev vseh stikov z osebami ali organizacijami, vpletenimi v kršitve, ustrezni ukrepi za reorganizacijo osebja, uvedba sistemov poročanja in nadzora, oblikovanje notranje strukture revizije za spremljanje skladnosti in sprejetje notranjih pravil o odgovornosti in odškodninah. Če taki ukrepi zagotovijo dovolj jamstev, zadevni gospodarski subjekt ne bi smel biti več izključen samo zaradi teh razlogov. Gospodarskim subjektom bi bilo treba omogočiti, da zahtevajo preučitev ukrepov za zagotavljanje ustreznosti, ki so jih sprejeli, da bi lahko sodelovali v postopku javnega naročanja. Vendar bi morale države članice določiti natančne postopkovne in materialne pogoje, ki se uporabljajo v takih primerih. Same bi lahko zlasti odločile, ali naj ustrezne ocene opravijo posamezni javni naročniki ali pa naj za to nalogo pooblastijo druge organe na centralni ali decentralizirani ravni.

| (103) | Neobičajno nizke ponudbe za gradnje, blago ali storitve lahko temeljijo na tehnično, ekonomsko ali pravno nezanesljivih predpostavkah ali praksah. Če ponudnik ne more zagotoviti zadovoljive obrazložitve, bi moral imeti javni naročnik možnost, da zavrne ponudbo. Zavrnitev bi morala biti obvezna, če javni naročnik ugotovi, da neobičajno nizka predlagana cena ali stroški izhajajo iz neupoštevanja obveznega prava Unije ali z njim skladnega nacionalnega prava na področju socialnega, delovnega ali okoljskega prava ali neupoštevanja določb mednarodnega delovnega prava. |
| --- | --- |

(103)

Neobičajno nizke ponudbe za gradnje, blago ali storitve lahko temeljijo na tehnično, ekonomsko ali pravno nezanesljivih predpostavkah ali praksah. Če ponudnik ne more zagotoviti zadovoljive obrazložitve, bi moral imeti javni naročnik možnost, da zavrne ponudbo. Zavrnitev bi morala biti obvezna, če javni naročnik ugotovi, da neobičajno nizka predlagana cena ali stroški izhajajo iz neupoštevanja obveznega prava Unije ali z njim skladnega nacionalnega prava na področju socialnega, delovnega ali okoljskega prava ali neupoštevanja določb mednarodnega delovnega prava.

| (104) | Pogoji za izvedbo javnega naročila so namenjeni določitvi konkretnih zahtev v zvezi s tem izvajanjem. Drugače od meril za oddajo, ki so podlaga za primerjalno oceno kakovosti ponudb, pogoji za izvedbo javnega naročila pomenijo določene in objektivne zahteve, ki nimajo nobenega vpliva na oceno ponudb. Pogoji za izvedbo javnega naročila bi morali biti združljivi s to direktivo, pod pogojem, da niso neposredno ali posredno diskriminatorni in so povezani s predmetom javnega naročila, kar vključuje vse dejavnike, ki jih zajema določen postopek proizvodnje, dobave ali trženja. To zajema pogoje v zvezi z načinom izvedbe javnega naročila, izključuje pa zahteve v zvezi s splošno politiko podjetja.
  Pogoji za izvedbo javnega naročila bi morali biti navedeni v obvestilu o naročilu, predhodnem informativnem obvestilu, uporabljenem kot sredstvo za objavo javnega razpisa, ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(104)

Pogoji za izvedbo javnega naročila so namenjeni določitvi konkretnih zahtev v zvezi s tem izvajanjem. Drugače od meril za oddajo, ki so podlaga za primerjalno oceno kakovosti ponudb, pogoji za izvedbo javnega naročila pomenijo določene in objektivne zahteve, ki nimajo nobenega vpliva na oceno ponudb. Pogoji za izvedbo javnega naročila bi morali biti združljivi s to direktivo, pod pogojem, da niso neposredno ali posredno diskriminatorni in so povezani s predmetom javnega naročila, kar vključuje vse dejavnike, ki jih zajema določen postopek proizvodnje, dobave ali trženja. To zajema pogoje v zvezi z načinom izvedbe javnega naročila, izključuje pa zahteve v zvezi s splošno politiko podjetja.

Pogoji za izvedbo javnega naročila bi morali biti navedeni v obvestilu o naročilu, predhodnem informativnem obvestilu, uporabljenem kot sredstvo za objavo javnega razpisa, ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.

| (105) | Pomembno je, da pristojni nacionalni organi, kot so na primer delovne inšpekcije ali agencije za varstvo okolja, z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci spoštujejo veljavne obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije.
  Zagotoviti je treba tudi določeno transparentnost v podizvajalski verigi, saj so tako javni naročniki obveščeni o tem, kdo je prisoten na gradbiščih, na katerih se zanje izvaja gradnja, katera podjetja opravljajo storitve v stavbah, infrastrukturi ali na območjih, kot so mestne hiše, občinske šole, športni objekti, pristanišča ali avtoceste, za katera so javni naročniki odgovorni ali ki so pod njihovim neposrednim nadzorom. Pojasniti bi bilo treba, da je za posredovanje zahtevanih informacij v vsakem primeru odgovoren glavni izvajalec, bodisi na podlagi posebnih določb, ki bi jih vsak javni naročnik moral vključiti v vse postopke javnega naročanja, bodisi na podlagi obveznosti, ki bi jih države članice naložile glavnim izvajalcem v obliki splošno veljavnih predpisov.
  Pojasniti bi morali tudi, da bi bilo treba pogoje, povezane z zagotavljanjem spoštovanja veljavnih obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določenih v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije, uporabiti vedno, kadar nacionalno pravo države članice predvideva mehanizem solidarne odgovornosti med podizvajalci in glavnim izvajalcem. Poleg tega bi bilo treba izrecno navesti, da gredo države članice lahko še dlje, na primer tako, da razširijo obveznosti glede transparentnosti, omogočijo neposredna plačila podizvajalcem ali da javnim naročnikom omogočijo oziroma od njih zahtevajo, da preverijo, da podizvajalci niso v nobeni od situacij, ki bi utemeljevala izključitev gospodarskih subjektov. Če se taki ukrepi uporabljajo za podizvajalce, bi bilo treba zagotoviti skladnost z določbami, ki se uporabljajo za glavne izvajalce; obvezne razloge za izključitev bi tako dopolnjevala zahteva, da glavni izvajalec zamenja zadevnega podizvajalca. Če se pri takem preverjanju izkaže, da obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, bi bilo treba pojasniti, da lahko javni naročniki zahtevajo zamenjavo. Izrecno pa bi bilo treba navesti tudi, da so javni naročniki lahko primorani zahtevati zamenjavo zadevnega podizvajalca, če bi bila v takih primerih obvezna izključitev glavnih izvajalcev.
  Nazadnje bi bilo treba izrecno določiti, da lahko države članice v nacionalnem pravu še naprej določajo strožja pravila glede odgovornosti oziroma da gredo lahko, kar zadeva nacionalno pravo, dlje glede neposrednih plačil podizvajalcem. |
| --- | --- |

(105)

Pomembno je, da pristojni nacionalni organi, kot so na primer delovne inšpekcije ali agencije za varstvo okolja, z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci spoštujejo veljavne obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije.

Zagotoviti je treba tudi določeno transparentnost v podizvajalski verigi, saj so tako javni naročniki obveščeni o tem, kdo je prisoten na gradbiščih, na katerih se zanje izvaja gradnja, katera podjetja opravljajo storitve v stavbah, infrastrukturi ali na območjih, kot so mestne hiše, občinske šole, športni objekti, pristanišča ali avtoceste, za katera so javni naročniki odgovorni ali ki so pod njihovim neposrednim nadzorom. Pojasniti bi bilo treba, da je za posredovanje zahtevanih informacij v vsakem primeru odgovoren glavni izvajalec, bodisi na podlagi posebnih določb, ki bi jih vsak javni naročnik moral vključiti v vse postopke javnega naročanja, bodisi na podlagi obveznosti, ki bi jih države članice naložile glavnim izvajalcem v obliki splošno veljavnih predpisov.

Pojasniti bi morali tudi, da bi bilo treba pogoje, povezane z zagotavljanjem spoštovanja veljavnih obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določenih v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije, uporabiti vedno, kadar nacionalno pravo države članice predvideva mehanizem solidarne odgovornosti med podizvajalci in glavnim izvajalcem. Poleg tega bi bilo treba izrecno navesti, da gredo države članice lahko še dlje, na primer tako, da razširijo obveznosti glede transparentnosti, omogočijo neposredna plačila podizvajalcem ali da javnim naročnikom omogočijo oziroma od njih zahtevajo, da preverijo, da podizvajalci niso v nobeni od situacij, ki bi utemeljevala izključitev gospodarskih subjektov. Če se taki ukrepi uporabljajo za podizvajalce, bi bilo treba zagotoviti skladnost z določbami, ki se uporabljajo za glavne izvajalce; obvezne razloge za izključitev bi tako dopolnjevala zahteva, da glavni izvajalec zamenja zadevnega podizvajalca. Če se pri takem preverjanju izkaže, da obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, bi bilo treba pojasniti, da lahko javni naročniki zahtevajo zamenjavo. Izrecno pa bi bilo treba navesti tudi, da so javni naročniki lahko primorani zahtevati zamenjavo zadevnega podizvajalca, če bi bila v takih primerih obvezna izključitev glavnih izvajalcev.

Nazadnje bi bilo treba izrecno določiti, da lahko države članice v nacionalnem pravu še naprej določajo strožja pravila glede odgovornosti oziroma da gredo lahko, kar zadeva nacionalno pravo, dlje glede neposrednih plačil podizvajalcem.

| (106) | Opozoriti bi bilo treba, da se za izračun izteka rokov iz te direktive uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (18). |
| --- | --- |

(106)

Opozoriti bi bilo treba, da se za izračun izteka rokov iz te direktive uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (18).

| (107) | Ob upoštevanju zadevne sodne prakse Sodišča Evropske unije je treba pojasniti okoliščine, v katerih je treba zaradi sprememb pogodbe o izvedbi javnega naročila med njenim izvajanjem izvesti nov postopek javnega naročanja. Nov postopek javnega naročanja se zahteva v primeru bistvenih sprememb prvotnega javnega naročila, zlasti glede obsega in vsebine vzajemnih pravic ter obveznosti pogodbenih strank, vključno s porazdelitvijo pravic intelektualne lastnine. Take spremembe kažejo, da se nameravajo pogodbene stranke ponovno pogajati o ključnih določilih ali pogojih javnega naročila. To velja zlasti, če bi spremenjeni pogoji vplivali na rezultat postopka, če bi veljali že za prvotni postopek.
  Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila, zaradi katerih se le malo spremeni njegova vrednost, bi morale biti do določene vrednosti vedno možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek javnega naročanja. Zato in zaradi pravne varnosti bi bilo treba v tej direktivi določiti mejne vrednosti de minimis, pod katerimi nov postopek javnega naročanja ni potreben. Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila nad temi mejnimi vrednostmi bi morale biti možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek javnega naročanja, če izpolnjujejo ustrezne pogoje iz te direktive. |
| --- | --- |

(107)

Ob upoštevanju zadevne sodne prakse Sodišča Evropske unije je treba pojasniti okoliščine, v katerih je treba zaradi sprememb pogodbe o izvedbi javnega naročila med njenim izvajanjem izvesti nov postopek javnega naročanja. Nov postopek javnega naročanja se zahteva v primeru bistvenih sprememb prvotnega javnega naročila, zlasti glede obsega in vsebine vzajemnih pravic ter obveznosti pogodbenih strank, vključno s porazdelitvijo pravic intelektualne lastnine. Take spremembe kažejo, da se nameravajo pogodbene stranke ponovno pogajati o ključnih določilih ali pogojih javnega naročila. To velja zlasti, če bi spremenjeni pogoji vplivali na rezultat postopka, če bi veljali že za prvotni postopek.

Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila, zaradi katerih se le malo spremeni njegova vrednost, bi morale biti do določene vrednosti vedno možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek javnega naročanja. Zato in zaradi pravne varnosti bi bilo treba v tej direktivi določiti mejne vrednosti de minimis, pod katerimi nov postopek javnega naročanja ni potreben. Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila nad temi mejnimi vrednostmi bi morale biti možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek javnega naročanja, če izpolnjujejo ustrezne pogoje iz te direktive.

| (108) | Javni naročniki so lahko v določenih situacijah soočeni s potrebo po dodatnih gradnjah, blagu ali storitvah; v takih primerih je lahko upravičena sprememba prvotne pogodbe o izvedbi javnega naročila brez novega postopka javnega naročanja, zlasti kadar so dodatne dobave namenjene za delno nadomestilo ali za povečanje obsega obstoječih storitev, blaga ali inštalacij, če bi moral javni naročnik zaradi zamenjave dobavitelja nabaviti blago, izvesti gradnjo ali storitve z drugačnimi tehničnimi lastnostmi, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem. |
| --- | --- |

(108)

Javni naročniki so lahko v določenih situacijah soočeni s potrebo po dodatnih gradnjah, blagu ali storitvah; v takih primerih je lahko upravičena sprememba prvotne pogodbe o izvedbi javnega naročila brez novega postopka javnega naročanja, zlasti kadar so dodatne dobave namenjene za delno nadomestilo ali za povečanje obsega obstoječih storitev, blaga ali inštalacij, če bi moral javni naročnik zaradi zamenjave dobavitelja nabaviti blago, izvesti gradnjo ali storitve z drugačnimi tehničnimi lastnostmi, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem.

| (109) | Javni naročniki so lahko soočeni z zunanjimi okoliščinami, ki jih ob oddaji javnega naročila niso mogli predvideti, zlasti če se javno naročilo izvaja v daljšem obdobju. V takem primeru je potrebna določena prožnost za prilagoditev javnega naročila tem okoliščinam brez novega postopka javnega naročanja. Pojem „nepredvidene okoliščine“ se nanaša na okoliščine, ki jih ne bi bilo mogoče napovedati, čeprav bi javni naročnik ustrezno skrbno pripravil prvotno oddajo javnega naročila ob upoštevanju razpoložljivih sredstev, vrste in značilnosti zadevnega projekta, dobre prakse na zadevnem področju in potrebe po zagotovitvi ustreznega razmerja med sredstvi, porabljenimi med pripravo oddaje javnega naročila, in njegovo predvideno vrednostjo. Vendar to ne more veljati za primere, ko sprememba vpliva na naravo celotnega javnega naročila, ko se na primer naročene gradnje, blago ali storitve nadomestijo z drugimi ali se bistveno spremeni vrsta javnega naročila, saj se v tem primeru lahko predpostavi hipotetičen vpliv na rezultat. |
| --- | --- |

(109)

Javni naročniki so lahko soočeni z zunanjimi okoliščinami, ki jih ob oddaji javnega naročila niso mogli predvideti, zlasti če se javno naročilo izvaja v daljšem obdobju. V takem primeru je potrebna določena prožnost za prilagoditev javnega naročila tem okoliščinam brez novega postopka javnega naročanja. Pojem „nepredvidene okoliščine“ se nanaša na okoliščine, ki jih ne bi bilo mogoče napovedati, čeprav bi javni naročnik ustrezno skrbno pripravil prvotno oddajo javnega naročila ob upoštevanju razpoložljivih sredstev, vrste in značilnosti zadevnega projekta, dobre prakse na zadevnem področju in potrebe po zagotovitvi ustreznega razmerja med sredstvi, porabljenimi med pripravo oddaje javnega naročila, in njegovo predvideno vrednostjo. Vendar to ne more veljati za primere, ko sprememba vpliva na naravo celotnega javnega naročila, ko se na primer naročene gradnje, blago ali storitve nadomestijo z drugimi ali se bistveno spremeni vrsta javnega naročila, saj se v tem primeru lahko predpostavi hipotetičen vpliv na rezultat.

| (110) | V skladu z načeloma enake obravnave in transparentnosti se uspešen ponudnik ne bi smel, če se javno naročilo na primer odpove zaradi pomanjkljivosti pri izvajanju, nadomestiti z drugim gospodarskim subjektom brez ponovnega odprtja javnega naročila konkurenci. Pri uspešnem ponudniku, ki izvaja javno naročilo, pa lahko – zlasti če se javno naročilo odda več kot enemu podjetju – med izvajanjem javnega naročila pride do nekaterih strukturnih sprememb, kot so izključno notranje reorganizacije, prevzemi, združitve in pripojitve ali nesolventnost. Zaradi takih strukturnih sprememb ne bi smeli biti samodejno potrebni novi postopki javnega naročanja za vsa javna naročila, ki jih izvaja zadevni ponudnik. |
| --- | --- |

(110)

V skladu z načeloma enake obravnave in transparentnosti se uspešen ponudnik ne bi smel, če se javno naročilo na primer odpove zaradi pomanjkljivosti pri izvajanju, nadomestiti z drugim gospodarskim subjektom brez ponovnega odprtja javnega naročila konkurenci. Pri uspešnem ponudniku, ki izvaja javno naročilo, pa lahko – zlasti če se javno naročilo odda več kot enemu podjetju – med izvajanjem javnega naročila pride do nekaterih strukturnih sprememb, kot so izključno notranje reorganizacije, prevzemi, združitve in pripojitve ali nesolventnost. Zaradi takih strukturnih sprememb ne bi smeli biti samodejno potrebni novi postopki javnega naročanja za vsa javna naročila, ki jih izvaja zadevni ponudnik.

| (111) | Javnim naročnikom bi bilo treba omogočiti, da v posameznih pogodbah o izvedbi javnega naročila predvidijo možnost sprememb z določbami o reviziji ali določbami o opcijah, vendar jim take določbe ne bi smele omogočiti neomejene proste presoje. Ta direktiva bi zato morala določiti, v kolikšni meri je mogoče spremembe predvideti že v prvotnem javnem naročilu. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko dovolj jasno oblikovane določbe o reviziji ali določbe o opcijah določajo na primer indeksacijo cen ali denimo zagotovijo, da je oprema za komunikacijo, ki se dobavi v določenem obdobju, še naprej ustrezna, tudi v primeru spreminjajočih se komunikacijskih protokolov ali drugih tehnoloških sprememb. Z dovolj jasnimi določbami bi moralo biti mogoče tudi zagotoviti prilagoditve pogodbe o izvedbi javnega naročila, potrebne zaradi tehničnih težav, ki se pojavijo med obratovanjem ali vzdrževanjem. Opozoriti bi bilo treba tudi, da bi pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko na primer zajemale redno vzdrževanje in zagotavljale izredna vzdrževalna dela, ki bi lahko postala potrebna za zagotovitev neprekinjenega opravljanja javne storitve. |
| --- | --- |

(111)

Javnim naročnikom bi bilo treba omogočiti, da v posameznih pogodbah o izvedbi javnega naročila predvidijo možnost sprememb z določbami o reviziji ali določbami o opcijah, vendar jim take določbe ne bi smele omogočiti neomejene proste presoje. Ta direktiva bi zato morala določiti, v kolikšni meri je mogoče spremembe predvideti že v prvotnem javnem naročilu. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko dovolj jasno oblikovane določbe o reviziji ali določbe o opcijah določajo na primer indeksacijo cen ali denimo zagotovijo, da je oprema za komunikacijo, ki se dobavi v določenem obdobju, še naprej ustrezna, tudi v primeru spreminjajočih se komunikacijskih protokolov ali drugih tehnoloških sprememb. Z dovolj jasnimi določbami bi moralo biti mogoče tudi zagotoviti prilagoditve pogodbe o izvedbi javnega naročila, potrebne zaradi tehničnih težav, ki se pojavijo med obratovanjem ali vzdrževanjem. Opozoriti bi bilo treba tudi, da bi pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko na primer zajemale redno vzdrževanje in zagotavljale izredna vzdrževalna dela, ki bi lahko postala potrebna za zagotovitev neprekinjenega opravljanja javne storitve.

| (112) | Javni naročniki se včasih znajdejo v razmerah, zaradi katerih morajo predčasno odpovedati javna naročila, da bi izpolnili obveznosti v skladu s pravom Unije na področju javnega naročanja. Države članice bi zato morale zagotoviti, da lahko javni naročniki v skladu s pogoji, določenimi v nacionalnem pravu, odpovejo javno naročilo med njegovim izvajanjem, če to zahteva pravo Unije. |
| --- | --- |

(112)

Javni naročniki se včasih znajdejo v razmerah, zaradi katerih morajo predčasno odpovedati javna naročila, da bi izpolnili obveznosti v skladu s pravom Unije na področju javnega naročanja. Države članice bi zato morale zagotoviti, da lahko javni naročniki v skladu s pogoji, določenimi v nacionalnem pravu, odpovejo javno naročilo med njegovim izvajanjem, če to zahteva pravo Unije.

| (113) | Rezultati delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. junija 2011 z naslovom „Ocenjevalno poročilo: učinek in učinkovitost zakonodaje EU o javnem naročanju“ so nakazali, da bi bilo treba ponovno preučiti izključitev nekaterih storitev iz polne uporabe Direktive 2004/18/ES. Zato bi morala biti polna uporaba te direktive razširjena na več storitev. |
| --- | --- |

(113)

Rezultati delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. junija 2011 z naslovom „Ocenjevalno poročilo: učinek in učinkovitost zakonodaje EU o javnem naročanju“ so nakazali, da bi bilo treba ponovno preučiti izključitev nekaterih storitev iz polne uporabe Direktive 2004/18/ES. Zato bi morala biti polna uporaba te direktive razširjena na več storitev.

| (114) | Nekatere kategorije storitev imajo zaradi svoje narave še naprej omejeno čezmejno razsežnost, in sicer tako imenovane storitve za posameznika, kot so nekatere socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve. Te storitve se izvajajo v posebnem okviru, ki se med državami članicami zaradi različnih kulturnih tradicij zelo razlikuje. Zato bi bilo treba za javna naročila takšnih storitev uvesti posebno ureditev z višjo mejno vrednostjo od tiste, ki se uporablja za ostale storitve.
  Storitve za posameznika, če gre za vrednosti pod to mejno vrednostjo, običajno ne bodo zanimive za ponudnike iz drugih držav članic, razen če so konkretni znaki, da tako zanimanje obstaja, na primer financiranje čezmejnih projektov s strani Unije.
  Za javna naročila storitev za posameznika nad to mejno vrednostjo bi morala veljati zahteva po transparentnosti na ravni celotne Unije. Zaradi pomena kulturnega okvira in občutljivosti teh storitev bi bilo treba državam članicam zagotoviti dovolj proste presoje, da lahko organizirajo izbor izvajalcev storitev tako, kot je po njihovem mnenju najustrezneje. Pravila iz te direktive upoštevajo navedeno zahtevo ter nalagajo samo upoštevanje temeljnih načel transparentnosti in enake obravnave ter zagotavljajo, da lahko naročniki pri izboru izvajalcev storitev uporabijo posebne kriterije glede kakovosti, kot so kriteriji iz prostovoljnega Evropskega okvira kakovosti za socialne storitve, ki ga je objavil Odbor za socialno zaščito. Države članice bi morale pri določanju postopkov javnega naročanja za storitve za posameznika upoštevati člen 14 PDEU in Protokol (št. 26). Pri tem bi si morale prizadevati tudi za uresničitev ciljev poenostavitve in zmanjšanja upravnega bremena za javne naročnike in gospodarske subjekte; pojasniti bi bilo treba, da bi to lahko pogojilo tudi uporabo pravil, ki se uporabljajo za javna naročila storitev, za katera ne velja posebna ureditev.
  Države članice in javni organi lahko še naprej sami izvajajo te storitve ali organizirajo socialne storitve tako, da ne sklenejo pogodb o izvedbi javnega naročila, na primer samo s financiranjem takih storitev ali s podelitvijo licenc oziroma dovoljenj vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih predhodno določi javni naročnik, brez omejitev ali kvot, če tak sistem zagotavlja zadostno oglaševanje ter upošteva načeli transparentnosti in nediskriminacije. |
| --- | --- |

(114)

Nekatere kategorije storitev imajo zaradi svoje narave še naprej omejeno čezmejno razsežnost, in sicer tako imenovane storitve za posameznika, kot so nekatere socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve. Te storitve se izvajajo v posebnem okviru, ki se med državami članicami zaradi različnih kulturnih tradicij zelo razlikuje. Zato bi bilo treba za javna naročila takšnih storitev uvesti posebno ureditev z višjo mejno vrednostjo od tiste, ki se uporablja za ostale storitve.

Storitve za posameznika, če gre za vrednosti pod to mejno vrednostjo, običajno ne bodo zanimive za ponudnike iz drugih držav članic, razen če so konkretni znaki, da tako zanimanje obstaja, na primer financiranje čezmejnih projektov s strani Unije.

Za javna naročila storitev za posameznika nad to mejno vrednostjo bi morala veljati zahteva po transparentnosti na ravni celotne Unije. Zaradi pomena kulturnega okvira in občutljivosti teh storitev bi bilo treba državam članicam zagotoviti dovolj proste presoje, da lahko organizirajo izbor izvajalcev storitev tako, kot je po njihovem mnenju najustrezneje. Pravila iz te direktive upoštevajo navedeno zahtevo ter nalagajo samo upoštevanje temeljnih načel transparentnosti in enake obravnave ter zagotavljajo, da lahko naročniki pri izboru izvajalcev storitev uporabijo posebne kriterije glede kakovosti, kot so kriteriji iz prostovoljnega Evropskega okvira kakovosti za socialne storitve, ki ga je objavil Odbor za socialno zaščito. Države članice bi morale pri določanju postopkov javnega naročanja za storitve za posameznika upoštevati člen 14 PDEU in Protokol (št. 26). Pri tem bi si morale prizadevati tudi za uresničitev ciljev poenostavitve in zmanjšanja upravnega bremena za javne naročnike in gospodarske subjekte; pojasniti bi bilo treba, da bi to lahko pogojilo tudi uporabo pravil, ki se uporabljajo za javna naročila storitev, za katera ne velja posebna ureditev.

Države članice in javni organi lahko še naprej sami izvajajo te storitve ali organizirajo socialne storitve tako, da ne sklenejo pogodb o izvedbi javnega naročila, na primer samo s financiranjem takih storitev ali s podelitvijo licenc oziroma dovoljenj vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih predhodno določi javni naročnik, brez omejitev ali kvot, če tak sistem zagotavlja zadostno oglaševanje ter upošteva načeli transparentnosti in nediskriminacije.

| (115) | Podobno storitve hotelov in restavracij običajno ponujajo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo na kraju izvajanja teh storitev, zato imajo take storitve tudi omejeno čezmejno razsežnost. Zato bi zanje morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 750 000 EUR. Obsežna javna naročila za storitve hotelov in restavracij nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer potovalne agencije in druge posrednike, tudi čezmejno. |
| --- | --- |

(115)

Podobno storitve hotelov in restavracij običajno ponujajo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo na kraju izvajanja teh storitev, zato imajo take storitve tudi omejeno čezmejno razsežnost. Zato bi zanje morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 750 000 EUR. Obsežna javna naročila za storitve hotelov in restavracij nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer potovalne agencije in druge posrednike, tudi čezmejno.

| (116) | Podobno tudi nekatere pravne storitve zadevajo izključno vprašanja nacionalnega prava, zato jih ponavadi nudijo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo v zadevni državi članici; zato imajo tudi te storitve omejeno čezmejno razsežnost. Zanje bi torej morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 750 000 EUR. Obsežna javna naročila pravnih storitev nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer mednarodne odvetniške družbe, tudi čezmejno, zlasti kadar taka naročila zajemajo pravna vprašanja, ki izhajajo iz prava Unije ali drugega mednarodnega prava ali na tem pravu temeljijo ali ki vključujejo več kot eno državo. |
| --- | --- |

(116)

Podobno tudi nekatere pravne storitve zadevajo izključno vprašanja nacionalnega prava, zato jih ponavadi nudijo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo v zadevni državi članici; zato imajo tudi te storitve omejeno čezmejno razsežnost. Zanje bi torej morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 750 000 EUR. Obsežna javna naročila pravnih storitev nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer mednarodne odvetniške družbe, tudi čezmejno, zlasti kadar taka naročila zajemajo pravna vprašanja, ki izhajajo iz prava Unije ali drugega mednarodnega prava ali na tem pravu temeljijo ali ki vključujejo več kot eno državo.

| (117) | Izkušnje kažejo, da so številne druge storitve, kot na primer storitve reševalnih služb, storitve gašenja požarov in storitve za zapore, običajno čezmejno zanimive le, ko s svojo razmeroma visoko vrednostjo dosežejo zadostno kritično maso. V kolikor niso izključene iz področja uporabe direktive, bi jih morali uvrstiti v enostavnejšo ureditev. Običajno bi bile druge kategorije storitev, na primer javne storitve ali opravljanje storitev za skupnost, če se dejansko opravljajo na podlagi pogodbe o izvedbi javnega naročila, verjetno čezmejno zanimive le nad mejno vrednostjo 750 000 EUR in bi zanje takrat morala veljati enostavnejša ureditev. |
| --- | --- |

(117)

Izkušnje kažejo, da so številne druge storitve, kot na primer storitve reševalnih služb, storitve gašenja požarov in storitve za zapore, običajno čezmejno zanimive le, ko s svojo razmeroma visoko vrednostjo dosežejo zadostno kritično maso. V kolikor niso izključene iz področja uporabe direktive, bi jih morali uvrstiti v enostavnejšo ureditev. Običajno bi bile druge kategorije storitev, na primer javne storitve ali opravljanje storitev za skupnost, če se dejansko opravljajo na podlagi pogodbe o izvedbi javnega naročila, verjetno čezmejno zanimive le nad mejno vrednostjo 750 000 EUR in bi zanje takrat morala veljati enostavnejša ureditev.

| (118) | Da bi zagotovili kontinuiteto javnih storitev, bi morala ta direktiva omogočati, da bi sodelovanje v postopkih javnega naročanja v zvezi z opravljanjem nekaterih storitev na področjih zdravstva, sociale in kulture za končne uporabnike lahko pridržali za organizacije, ki temeljijo na lastništvu zaposlenih ali dejavni udeležbi zaposlenih pri upravljanju, in za obstoječe organizacije, kot so zadruge. Področje uporabe te določbe je omejeno izključno na nekatere zdravstvene, socialne in sorodne storitve, nekatere storitve izobraževanja in usposabljanja, storitve za knjižnice, arhive, muzeje in druge kulturne storitve, športne storitve ter storitve za zasebna gospodinjstva; ta določba naj se ne bi uporabljala za nobeno izključitev, ki jo ta direktiva sicer določa. Za takšne storitve bi se morala uporabljati enostavnejša ureditev. |
| --- | --- |

(118)

Da bi zagotovili kontinuiteto javnih storitev, bi morala ta direktiva omogočati, da bi sodelovanje v postopkih javnega naročanja v zvezi z opravljanjem nekaterih storitev na področjih zdravstva, sociale in kulture za končne uporabnike lahko pridržali za organizacije, ki temeljijo na lastništvu zaposlenih ali dejavni udeležbi zaposlenih pri upravljanju, in za obstoječe organizacije, kot so zadruge. Področje uporabe te določbe je omejeno izključno na nekatere zdravstvene, socialne in sorodne storitve, nekatere storitve izobraževanja in usposabljanja, storitve za knjižnice, arhive, muzeje in druge kulturne storitve, športne storitve ter storitve za zasebna gospodinjstva; ta določba naj se ne bi uporabljala za nobeno izključitev, ki jo ta direktiva sicer določa. Za takšne storitve bi se morala uporabljati enostavnejša ureditev.

| (119) | Te storitve je primerno opredeliti s sklicevanjem na specifične postavke v enotnem besednjaku javnih naročil (CPV), kakor je bil sprejet z Uredbo (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (19) in ki je hierarhično razvrščena nomenklatura, razdeljena v oddelke, skupine, razrede, kategorije in podkategorije. Da bi zagotovili pravno varnost, bi bilo treba pojasniti, da sklic na določen oddelek sam po sebi ne pomeni sklica na hierarhično nižje pododdelke. V tem primeru bi bilo treba to izrecno navesti, torej bi bilo treba našteti vse ustrezne postavke, po potrebi v obliki zaporedja kod. |
| --- | --- |

(119)

Te storitve je primerno opredeliti s sklicevanjem na specifične postavke v enotnem besednjaku javnih naročil (CPV), kakor je bil sprejet z Uredbo (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (19) in ki je hierarhično razvrščena nomenklatura, razdeljena v oddelke, skupine, razrede, kategorije in podkategorije. Da bi zagotovili pravno varnost, bi bilo treba pojasniti, da sklic na določen oddelek sam po sebi ne pomeni sklica na hierarhično nižje pododdelke. V tem primeru bi bilo treba to izrecno navesti, torej bi bilo treba našteti vse ustrezne postavke, po potrebi v obliki zaporedja kod.

| (120) | Projektni natečaji se običajno najpogosteje uporabljajo na področjih urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov. Treba pa bi bilo opozoriti, da bi se ta prožen instrument lahko uporabljal tudi v druge namene, na primer za pridobitev načrtov finančnega inženiringa za optimizacijo podpore MSP v okviru pobude skupnih evropskih sredstvev za mikro-, mala in srednja podjetja (JEREMIE) ali drugih programov Unije v podporo MSP v določeni državi članici. V projektnem natečaju, ki bi se uporabil za pridobitev načrtov takega finančnega inženiringa, bi se lahko tudi navedlo, da se naknadna javna naročila storitev za uresničitev finančnega inženiringa oddajo zmagovalcu ali enemu od zmagovalcev projektnega natečaja po postopku s pogajanji brez predhodne objave. |
| --- | --- |

(120)

Projektni natečaji se običajno najpogosteje uporabljajo na področjih urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov. Treba pa bi bilo opozoriti, da bi se ta prožen instrument lahko uporabljal tudi v druge namene, na primer za pridobitev načrtov finančnega inženiringa za optimizacijo podpore MSP v okviru pobude skupnih evropskih sredstvev za mikro-, mala in srednja podjetja (JEREMIE) ali drugih programov Unije v podporo MSP v določeni državi članici. V projektnem natečaju, ki bi se uporabil za pridobitev načrtov takega finančnega inženiringa, bi se lahko tudi navedlo, da se naknadna javna naročila storitev za uresničitev finančnega inženiringa oddajo zmagovalcu ali enemu od zmagovalcev projektnega natečaja po postopku s pogajanji brez predhodne objave.

| (121) | Ocena je pokazala, da so pri uporabi pravil Unije o javnem naročanju še vedno možne znatne izboljšave. Zaradi doseganja učinkovitejše in doslednejše uporabe pravil je treba dobro poznati morebitne strukturne težave in splošne vzorce v nacionalnih politikah javnega naročanja, da bi se morebitnih težav lotili bolj usmerjeno. Ta pregled bi morali pridobiti z ustreznim spremljanjem, katerega rezultate bi morali redno objavljati, da bi tako lahko obveščeno razpravljali o možnih izboljšavah pravil in prakse javnega naročanja. S tako dobrim pregledom bi lahko dobili tudi vpogled v uporabo pravil o javnih naročilih v okviru izvajanja projektov, ki jih sofinancira Unija. Države članice bi morale še naprej imeti možnost odločanja o tem, kako v praksi izvajati spremljanje in kdo naj ga izvaja; pri tem bi morale tudi obdržati možnost odločanja o tem, ali naj spremljanje temelji na naknadnem nadzoru na podlagi vzorčenja ali pa na sistematičnem predhodnem nadzoru postopkov javnega naročanja, zajetih v tej direktivi. Treba bi bilo zagotoviti možnost, da se ustrezni organi opozorijo na morebitne težave, kar pa ne bi smelo nujno pomeniti, da imajo tisti, zadolženi za spremljanje, pravico do vložitve tožbe pred sodiščem.
  Z boljšimi napotki, obveščanjem in podporo javnim naročnikom in gospodarskim subjektom bi prav tako lahko znatno prispevali k večji učinkovitosti javnih naročil, in sicer z boljšim znanjem, večjo pravno varnostjo ter profesionalizacijo praks javnega naročanja. Taki napotki bi morali biti na voljo javnim naročnikom in gospodarskim subjektom, kadar koli se zdi, da bi bilo treba izboljšati pravilno uporabo pravil. Napotki, ki jih je treba zagotoviti, bi se lahko nanašali na vse vidike v zvezi z javnim naročanjem, kot so načrtovanje pridobitev, postopki, izbira tehnik in instrumentov ter dobre prakse pri izvajanju postopkov. Napotki glede pravnih vprašanj ne bi smeli nujno pomeniti popolne pravne analize zadevnih vprašanj; omejili bi se lahko na splošno navajanje vidikov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri poznejši podrobni analizi vprašanj, na primer z napotitvijo na ustrezno sodno prakso ali navodila ali druge vire, v katerih je že bilo preučeno zadevno specifično vprašanje. |
| --- | --- |

(121)

Ocena je pokazala, da so pri uporabi pravil Unije o javnem naročanju še vedno možne znatne izboljšave. Zaradi doseganja učinkovitejše in doslednejše uporabe pravil je treba dobro poznati morebitne strukturne težave in splošne vzorce v nacionalnih politikah javnega naročanja, da bi se morebitnih težav lotili bolj usmerjeno. Ta pregled bi morali pridobiti z ustreznim spremljanjem, katerega rezultate bi morali redno objavljati, da bi tako lahko obveščeno razpravljali o možnih izboljšavah pravil in prakse javnega naročanja. S tako dobrim pregledom bi lahko dobili tudi vpogled v uporabo pravil o javnih naročilih v okviru izvajanja projektov, ki jih sofinancira Unija. Države članice bi morale še naprej imeti možnost odločanja o tem, kako v praksi izvajati spremljanje in kdo naj ga izvaja; pri tem bi morale tudi obdržati možnost odločanja o tem, ali naj spremljanje temelji na naknadnem nadzoru na podlagi vzorčenja ali pa na sistematičnem predhodnem nadzoru postopkov javnega naročanja, zajetih v tej direktivi. Treba bi bilo zagotoviti možnost, da se ustrezni organi opozorijo na morebitne težave, kar pa ne bi smelo nujno pomeniti, da imajo tisti, zadolženi za spremljanje, pravico do vložitve tožbe pred sodiščem.

Z boljšimi napotki, obveščanjem in podporo javnim naročnikom in gospodarskim subjektom bi prav tako lahko znatno prispevali k večji učinkovitosti javnih naročil, in sicer z boljšim znanjem, večjo pravno varnostjo ter profesionalizacijo praks javnega naročanja. Taki napotki bi morali biti na voljo javnim naročnikom in gospodarskim subjektom, kadar koli se zdi, da bi bilo treba izboljšati pravilno uporabo pravil. Napotki, ki jih je treba zagotoviti, bi se lahko nanašali na vse vidike v zvezi z javnim naročanjem, kot so načrtovanje pridobitev, postopki, izbira tehnik in instrumentov ter dobre prakse pri izvajanju postopkov. Napotki glede pravnih vprašanj ne bi smeli nujno pomeniti popolne pravne analize zadevnih vprašanj; omejili bi se lahko na splošno navajanje vidikov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri poznejši podrobni analizi vprašanj, na primer z napotitvijo na ustrezno sodno prakso ali navodila ali druge vire, v katerih je že bilo preučeno zadevno specifično vprašanje.

| (122) | Direktiva 89/665/EGS določa, da morajo biti nekateri revizijski postopki na voljo vsaj vsem osebam, ki imajo ali so imele interes pridobiti določeno javno naročilo in so bile ali bi lahko bile oškodovane zaradi domnevne kršitve prava Unije na področju javnega naročanja ali nacionalnih pravil za prenos tega prava. Ta direktiva ne bi smela vplivati na te revizijske postopke. Vendar pa imajo državljani, zadevne organizirane ali neorganizirane zainteresirane strani in druge osebe ali organi, ki nimajo dostopa do revizijskih postopkov v skladu z Direktivo 89/665/EGS, kot davkoplačevalci vseeno upravičen interes za poštene postopke javnega naročanja. Zato bi morali imeti možnost, da pristojni organ ali institucijo na morebitne kršitve te direktive opozorijo drugače, ne prek sistema revizij v skladu z Direktivo 89/665/EGS in ne nujno s pridobitvijo pravice do vložitve tožbe pred sodiščem. Da bi se izognili podvajanju obstoječih organov ali institucij, bi države članice morale omogočiti, da se pritožbe lahko vložijo pri splošnih organih ali institucijah za spremljanje, sektorskih nadzornih organih, občinskih nadzornih organih, organih, pristojnih za konkurenco, varuhu človekovih pravic ali nacionalnih revizijskih organih. |
| --- | --- |

(122)

Direktiva 89/665/EGS določa, da morajo biti nekateri revizijski postopki na voljo vsaj vsem osebam, ki imajo ali so imele interes pridobiti določeno javno naročilo in so bile ali bi lahko bile oškodovane zaradi domnevne kršitve prava Unije na področju javnega naročanja ali nacionalnih pravil za prenos tega prava. Ta direktiva ne bi smela vplivati na te revizijske postopke. Vendar pa imajo državljani, zadevne organizirane ali neorganizirane zainteresirane strani in druge osebe ali organi, ki nimajo dostopa do revizijskih postopkov v skladu z Direktivo 89/665/EGS, kot davkoplačevalci vseeno upravičen interes za poštene postopke javnega naročanja. Zato bi morali imeti možnost, da pristojni organ ali institucijo na morebitne kršitve te direktive opozorijo drugače, ne prek sistema revizij v skladu z Direktivo 89/665/EGS in ne nujno s pridobitvijo pravice do vložitve tožbe pred sodiščem. Da bi se izognili podvajanju obstoječih organov ali institucij, bi države članice morale omogočiti, da se pritožbe lahko vložijo pri splošnih organih ali institucijah za spremljanje, sektorskih nadzornih organih, občinskih nadzornih organih, organih, pristojnih za konkurenco, varuhu človekovih pravic ali nacionalnih revizijskih organih.

| (123) | Da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, bo moralo svoje prispevati tudi javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij. Zato je treba poznati razvoj na področju strateškega naročanja, da bi si lahko ustvarili na dejstvih temelječe mnenje o splošnih trendih na širši ravni na tem področju. V tem okviru bi seveda lahko uporabili tudi kakršna koli že pripravljena ustrezna poročila. |
| --- | --- |

(123)

Da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, bo moralo svoje prispevati tudi javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij. Zato je treba poznati razvoj na področju strateškega naročanja, da bi si lahko ustvarili na dejstvih temelječe mnenje o splošnih trendih na širši ravni na tem področju. V tem okviru bi seveda lahko uporabili tudi kakršna koli že pripravljena ustrezna poročila.

| (124) | Glede na potencial MSP za ustvarjanje delovnih mest, rast in inovacije je pomembno spodbujati njihovo sodelovanje v javnih naročilih, tako z ustreznimi določbami v tej direktivi kot s pobudami na nacionalni ravni. Nove določbe iz te direktive bi morale prispevati k povečanju ravni uspešnosti, tj. deleža MSP v skupni vrednosti oddanih javnih naročil. Ni primerno določiti obveznih deležev, vendar pa bi bilo treba zaradi pomembnosti sodelovanja MSP pozorno spremljati nacionalne pobude za krepitev tega sodelovanja. |
| --- | --- |

(124)

Glede na potencial MSP za ustvarjanje delovnih mest, rast in inovacije je pomembno spodbujati njihovo sodelovanje v javnih naročilih, tako z ustreznimi določbami v tej direktivi kot s pobudami na nacionalni ravni. Nove določbe iz te direktive bi morale prispevati k povečanju ravni uspešnosti, tj. deleža MSP v skupni vrednosti oddanih javnih naročil. Ni primerno določiti obveznih deležev, vendar pa bi bilo treba zaradi pomembnosti sodelovanja MSP pozorno spremljati nacionalne pobude za krepitev tega sodelovanja.

| (125) | Vzpostavljenih je že več postopkov in delovnih metod v zvezi s sporočanjem in stiki med Komisijo in državami članicami, na primer kar zadeva sporočanje in stike glede postopkov, določenih v skladu s členoma 258 in 260 PDEU – Mreža za reševanje problemov na področju notranjega trga (SOLVIT) in EU Pilot –, ki jih ta direktiva ne spreminja. Vendar bi jih bilo treba dopolniti z vzpostavitvijo enotne referenčne točke v vsaki državi članici, ki bi sodelovala s Komisijo in delovala kot edina vstopna točka za zadeve v zvezi z javnimi naročili v zadevni državi članici. To funkcijo lahko opravljajo osebe ali institucije, ki so že v rednem stiku s Komisijo glede vprašanj v zvezi z javnim naročanjem, na primer nacionalne kontaktne točke, člani Svetovalnega odbora za javna naročila oziroma mreže javnih naročil ali nacionalni usklajevalni organi. |
| --- | --- |

(125)

Vzpostavljenih je že več postopkov in delovnih metod v zvezi s sporočanjem in stiki med Komisijo in državami članicami, na primer kar zadeva sporočanje in stike glede postopkov, določenih v skladu s členoma 258 in 260 PDEU – Mreža za reševanje problemov na področju notranjega trga (SOLVIT) in EU Pilot –, ki jih ta direktiva ne spreminja. Vendar bi jih bilo treba dopolniti z vzpostavitvijo enotne referenčne točke v vsaki državi članici, ki bi sodelovala s Komisijo in delovala kot edina vstopna točka za zadeve v zvezi z javnimi naročili v zadevni državi članici. To funkcijo lahko opravljajo osebe ali institucije, ki so že v rednem stiku s Komisijo glede vprašanj v zvezi z javnim naročanjem, na primer nacionalne kontaktne točke, člani Svetovalnega odbora za javna naročila oziroma mreže javnih naročil ali nacionalni usklajevalni organi.

| (126) | Sledljivost in transparentnost odločanja v postopkih javnega naročanja sta bistveni za zagotavljanje poštenih postopkov, vključno z učinkovitim preprečevanjem korupcije in goljufij. Javni naročniki bi morali zato hraniti kopije sklenjenih pogodb o oddaji javnih naročil visoke vrednosti, da bi lahko v skladu z veljavnimi pravili o dostopu do dokumentov zainteresiranim osebam omogočili dostop do teh dokumentov. Poleg tega bi morali biti bistveni deli in odločitve o posameznih postopkih javnega naročanja dokumentirani v poročilu o postopku javnega naročanja. Da bi se v kar največji meri izognili upravnemu bremenu, bi morali dovoliti, da se poročilo o posameznem postopku javnega naročanja sklicuje na informacije, ki so že vključene v zadevnem obvestilu o oddaji javnega naročila. Elektronske sisteme za objavo teh obvestil, s katerimi upravlja Komisija, bi bilo treba prav tako izboljšati, da bi tako olajšali vnos podatkov in hkrati omogočili enostavnejši izpis globalnih poročil in izmenjavo podatkov med sistemi. |
| --- | --- |

(126)

Sledljivost in transparentnost odločanja v postopkih javnega naročanja sta bistveni za zagotavljanje poštenih postopkov, vključno z učinkovitim preprečevanjem korupcije in goljufij. Javni naročniki bi morali zato hraniti kopije sklenjenih pogodb o oddaji javnih naročil visoke vrednosti, da bi lahko v skladu z veljavnimi pravili o dostopu do dokumentov zainteresiranim osebam omogočili dostop do teh dokumentov. Poleg tega bi morali biti bistveni deli in odločitve o posameznih postopkih javnega naročanja dokumentirani v poročilu o postopku javnega naročanja. Da bi se v kar največji meri izognili upravnemu bremenu, bi morali dovoliti, da se poročilo o posameznem postopku javnega naročanja sklicuje na informacije, ki so že vključene v zadevnem obvestilu o oddaji javnega naročila. Elektronske sisteme za objavo teh obvestil, s katerimi upravlja Komisija, bi bilo treba prav tako izboljšati, da bi tako olajšali vnos podatkov in hkrati omogočili enostavnejši izpis globalnih poročil in izmenjavo podatkov med sistemi.

| (127) | Komisija bi morala zaradi upravne poenostavitve in zmanjšanja bremena za države članice redno preverjati, ali kakovost in popolnost informacij iz obvestil, ki so objavljena v zvezi s postopki javnega naročanja, zadostujeta za to, da lahko Komisija pridobi statistične podatke, ki bi jih sicer morale posredovati države članice. |
| --- | --- |

(127)

Komisija bi morala zaradi upravne poenostavitve in zmanjšanja bremena za države članice redno preverjati, ali kakovost in popolnost informacij iz obvestil, ki so objavljena v zvezi s postopki javnega naročanja, zadostujeta za to, da lahko Komisija pridobi statistične podatke, ki bi jih sicer morale posredovati države članice.

| (128) | Učinkovito upravno sodelovanje je nujno za izmenjavo informacij, potrebnih za izvajanje postopkov javnega naročanja v čezmejnih primerih, zlasti glede preverjanja razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje, uporabe standardov kakovosti in okoljskih standardov ter seznamov potrjenih gospodarskih subjektov. Izmenjavo informacij ureja nacionalna zakonodaja o zaupnosti. Ta direktiva zato državam članicam ne nalaga nikakršne obveznosti glede izmenjave informacij, ki bi presegala to, do česar imajo dostop nacionalni javni naročniki. Informacijski sistem za notranji trg (IMI), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (20), bi lahko predstavljal uporabno elektronsko sredstvo za lažje in okrepljeno upravno sodelovanje pri upravljanju izmenjave informacij na podlagi enostavnih in enotnih postopkov, s katerimi bi presegli jezikovne ovire. Zato bi bilo treba čim prej začeti pilotni projekt, s katerim bi preverili smiselnost razširitve IMI na izmenjavo informacij v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(128)

Učinkovito upravno sodelovanje je nujno za izmenjavo informacij, potrebnih za izvajanje postopkov javnega naročanja v čezmejnih primerih, zlasti glede preverjanja razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje, uporabe standardov kakovosti in okoljskih standardov ter seznamov potrjenih gospodarskih subjektov. Izmenjavo informacij ureja nacionalna zakonodaja o zaupnosti. Ta direktiva zato državam članicam ne nalaga nikakršne obveznosti glede izmenjave informacij, ki bi presegala to, do česar imajo dostop nacionalni javni naročniki. Informacijski sistem za notranji trg (IMI), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (20), bi lahko predstavljal uporabno elektronsko sredstvo za lažje in okrepljeno upravno sodelovanje pri upravljanju izmenjave informacij na podlagi enostavnih in enotnih postopkov, s katerimi bi presegli jezikovne ovire. Zato bi bilo treba čim prej začeti pilotni projekt, s katerim bi preverili smiselnost razširitve IMI na izmenjavo informacij v skladu s to direktivo.

| (129) | Za prilagoditev hitremu tehničnemu, ekonomskemu in regulativnemu razvoju bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z več nebistvenimi elementi te direktive. Zaradi potrebe po upoštevanju mednarodnih sporazumov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za spremembo tehničnih postopkov za metode izračuna mejnih vrednosti in redno revizijo mejnih vrednosti ter prilagoditev Priloge X; seznami organov na centralni državni ravni se lahko spremenijo zaradi upravnih sprememb na nacionalni ravni. O teh se obvesti Komisija, na katero bi bilo treba prenesti pooblastilo za prilagoditev Priloge I; napotila na nomenklaturo CPV so lahko predmet regulativnih sprememb na ravni Unije, te spremembe je zato treba izraziti v besedilu te direktive; tehnične podrobnosti in značilnosti naprav za elektronski sprejem bi bilo treba posodabljati v skladu s tehnološkim razvojem; na Komisijo je treba prenesti tudi pooblastilo za določanje obveznih tehničnih standardov za elektronsko komuniciranje za zagotovitev interoperabilnosti tehničnih formatov, postopkov in sporočanja v postopkih javnega naročanja, izvedenih z elektronskimi komunikacijskimi sredstvi, ob upoštevanju tehnološkega razvoja; seznam pravnih aktov Unije o določitvi skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi bi bilo treba hitro prilagoditi zaradi vključitve ukrepov, sprejetih na sektorski ravni. Za izpolnitev navedenih potreb bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za posodabljanje seznama pravnih aktov, vključno z metodologijami za izračun stroškov v življenjski dobi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(129)

Za prilagoditev hitremu tehničnemu, ekonomskemu in regulativnemu razvoju bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z več nebistvenimi elementi te direktive. Zaradi potrebe po upoštevanju mednarodnih sporazumov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za spremembo tehničnih postopkov za metode izračuna mejnih vrednosti in redno revizijo mejnih vrednosti ter prilagoditev Priloge X; seznami organov na centralni državni ravni se lahko spremenijo zaradi upravnih sprememb na nacionalni ravni. O teh se obvesti Komisija, na katero bi bilo treba prenesti pooblastilo za prilagoditev Priloge I; napotila na nomenklaturo CPV so lahko predmet regulativnih sprememb na ravni Unije, te spremembe je zato treba izraziti v besedilu te direktive; tehnične podrobnosti in značilnosti naprav za elektronski sprejem bi bilo treba posodabljati v skladu s tehnološkim razvojem; na Komisijo je treba prenesti tudi pooblastilo za določanje obveznih tehničnih standardov za elektronsko komuniciranje za zagotovitev interoperabilnosti tehničnih formatov, postopkov in sporočanja v postopkih javnega naročanja, izvedenih z elektronskimi komunikacijskimi sredstvi, ob upoštevanju tehnološkega razvoja; seznam pravnih aktov Unije o določitvi skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi bi bilo treba hitro prilagoditi zaradi vključitve ukrepov, sprejetih na sektorski ravni. Za izpolnitev navedenih potreb bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za posodabljanje seznama pravnih aktov, vključno z metodologijami za izračun stroškov v življenjski dobi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (130) | Komisija bi se morala pri uporabi te direktive posvetovati z ustreznimi skupinami strokovnjakov za elektronsko javno naročanje, s čimer bi zagotovili uravnoteženo strukturo glavnih skupin zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(130)

Komisija bi se morala pri uporabi te direktive posvetovati z ustreznimi skupinami strokovnjakov za elektronsko javno naročanje, s čimer bi zagotovili uravnoteženo strukturo glavnih skupin zainteresiranih strani.

| (131) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive, na primer za oblikovanje standardnih obrazcev za objavo obvestil in standardnega obrazca za lastne izjave, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (21). |
| --- | --- |

(131)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive, na primer za oblikovanje standardnih obrazcev za objavo obvestil in standardnega obrazca za lastne izjave, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (21).

| (132) | Za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s standardnimi obrazci za objavo obvestil, ki nimajo nobenega finančnega učinka niti ne vplivajo na vrsto in obseg obveznosti, ki izhajajo iz te direktive, bi se moral uporabiti svetovalni postopek. Nasprotno, ti akti imajo samo upravni namen in naj bi omogočali lažjo uporabo pravil iz te direktive. |
| --- | --- |

(132)

Za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s standardnimi obrazci za objavo obvestil, ki nimajo nobenega finančnega učinka niti ne vplivajo na vrsto in obseg obveznosti, ki izhajajo iz te direktive, bi se moral uporabiti svetovalni postopek. Nasprotno, ti akti imajo samo upravni namen in naj bi omogočali lažjo uporabo pravil iz te direktive.

| (133) | Zaradi vpliva lastnih izjav na javno naročanje in zaradi njihove osrednje vloge pri poenostavitvi zahtev v zvezi z dokumentacijo, ki jo morajo v postopkih javnega naročanja predložiti gospodarski subjekti, bi se za sprejetje standardnih obrazcev za lastne izjave moral uporabiti postopek pregleda. |
| --- | --- |

(133)

Zaradi vpliva lastnih izjav na javno naročanje in zaradi njihove osrednje vloge pri poenostavitvi zahtev v zvezi z dokumentacijo, ki jo morajo v postopkih javnega naročanja predložiti gospodarski subjekti, bi se za sprejetje standardnih obrazcev za lastne izjave moral uporabiti postopek pregleda.

| (134) | Komisija bi morala preučiti učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti na notranji trg, ter o njih poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Pri tem bi morala upoštevati dejavnike, kot so raven čezmejnega javnega naročanja, udeležba MSP, transakcijski stroški in razmerje med stroški in učinki.
  Sporazum GPA bo v skladu s svojim členom XXII(7) predmet nadaljnjih pogajanj tri leta po začetku njegove veljavnosti, zatem pa v rednih presledkih. V tem okviru bi bilo treba ob upoštevanju vpliva inflacije v dolgotrajnem obdobju brez sprememb mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA preučiti ustreznost ravni mejnih vrednosti; če bi bilo treba raven mejnih vrednosti posledično spremeniti, bi morala Komisija po potrebi sprejeti predlog pravnega akta o spremembi ravni mejnih vrednosti, določenih v tej direktivi. |
| --- | --- |

(134)

Komisija bi morala preučiti učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti na notranji trg, ter o njih poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Pri tem bi morala upoštevati dejavnike, kot so raven čezmejnega javnega naročanja, udeležba MSP, transakcijski stroški in razmerje med stroški in učinki.

Sporazum GPA bo v skladu s svojim členom XXII(7) predmet nadaljnjih pogajanj tri leta po začetku njegove veljavnosti, zatem pa v rednih presledkih. V tem okviru bi bilo treba ob upoštevanju vpliva inflacije v dolgotrajnem obdobju brez sprememb mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA preučiti ustreznost ravni mejnih vrednosti; če bi bilo treba raven mejnih vrednosti posledično spremeniti, bi morala Komisija po potrebi sprejeti predlog pravnega akta o spremembi ravni mejnih vrednosti, določenih v tej direktivi.

| (135) | Komisija bi morala ob upoštevanju trenutnih razprav o horizontalnih določbah, ki urejajo odnose s tretjimi državami v okviru javnega naročanja, tesno spremljati razvoj pogojev trgovanja v svetovnem merilu in oceniti konkurenčni položaj Unije. |
| --- | --- |

(135)

Komisija bi morala ob upoštevanju trenutnih razprav o horizontalnih določbah, ki urejajo odnose s tretjimi državami v okviru javnega naročanja, tesno spremljati razvoj pogojev trgovanja v svetovnem merilu in oceniti konkurenčni položaj Unije.

| (136) | Ker cilja te direktive, in sicer uskladiti zakone in druge predpise držav članic, ki se uporabljajo za nekatere postopke javnega naročanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(136)

Ker cilja te direktive, in sicer uskladiti zakone in druge predpise držav članic, ki se uporabljajo za nekatere postopke javnega naročanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (137) | Direktivo 2004/18/ES bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(137)

Direktivo 2004/18/ES bi bilo treba razveljaviti.

| (138) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile en ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičena – |
| --- | --- |

(138)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile en ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičena –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

| NASLOV I: | PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA |
| --- | --- |

NASLOV I:

| POGLAVJE I: | Področje uporabe in opredelitve pojmov |
| --- | --- |

POGLAVJE I:

| ODDELEK 1: | PREDMET UREJANJA IN OPREDELITVE POJMOV |
| --- | --- |

ODDELEK 1:

| Člen 1: | Predmet urejanja in področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 1:

| Člen 2: | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

Člen 2:

| Člen 3: | Mešana javna naročila |
| --- | --- |

Člen 3:

| ODDELEK 2: | MEJNE VREDNOSTI |
| --- | --- |

ODDELEK 2:

| Člen 4: | Višine mejnih vrednosti |
| --- | --- |

Člen 4:

| Člen 5: | Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil |
| --- | --- |

Člen 5:

| Člen 6: | Revizija mejnih vrednosti in seznama organov na centralni državni ravni |
| --- | --- |

Člen 6:

| ODDELEK 3: | IZKLJUČITVE |
| --- | --- |

ODDELEK 3:

| Člen 7: | Naročila v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev |
| --- | --- |

Člen 7:

| Člen 8: | Posebne izključitve na področju elektronskih komunikacij |
| --- | --- |

Člen 8:

| Člen 9: | Javna naročila, ki se oddajo, in projektni natečaji, ki se organizirajo, v skladu z mednarodnimi pravili |
| --- | --- |

Člen 9:

| Člen 10: | Posebne izključitve pri javnih naročilih storitev |
| --- | --- |

Člen 10:

| Člen 11: | Javna naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice |
| --- | --- |

Člen 11:

| Člen 12: | Javna naročila med osebami v javnem sektorju |
| --- | --- |

Člen 12:

| ODDELEK 4: | POSEBNI PRIMERI |
| --- | --- |

ODDELEK 4:

| Pododdelek 1: | Subvencionirana javna naročila ter raziskovalne in razvojne storitve |
| --- | --- |

Pododdelek 1:

| Člen 13: | Javna naročila, ki jih subvencionirajo javni naročniki |
| --- | --- |

Člen 13:

| Člen 14: | Raziskovalne in razvojne storitve |
| --- | --- |

Člen 14:

| Pododdelek 2: | Javna naročila, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike |
| --- | --- |

Pododdelek 2:

| Člen 15: | Obramba in varnost |
| --- | --- |

Člen 15:

| Člen 16: | Mešana javna naročila, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike |
| --- | --- |

Člen 16:

| Člen 17: | Javna naročila in projektni natečaji, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili |
| --- | --- |

Člen 17:

| POGLAVJE II: | Splošna pravila |
| --- | --- |

POGLAVJE II:

| Člen 18: | Načela javnega naročanja |
| --- | --- |

Člen 18:

| Člen 19: | Gospodarski subjekti |
| --- | --- |

Člen 19:

| Člen 20: | Pridržana javna naročila |
| --- | --- |

Člen 20:

| Člen 21: | Zaupnost |
| --- | --- |

Člen 21:

| Člen 22: | Pravila za sporočanje |
| --- | --- |

Člen 22:

| Člen 23: | Nomenklature |
| --- | --- |

Člen 23:

| Člen 24: | Nasprotja interesov |
| --- | --- |

Člen 24:

| NASLOV II: | PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA JAVNA NAROČILA |
| --- | --- |

NASLOV II:

| POGLAVJE I: | Postopki |
| --- | --- |

POGLAVJE I:

| Člen 25: | Pogoji, povezani s Sporazumom GPA in drugimi mednarodnimi sporazumi |
| --- | --- |

Člen 25:

| Člen 26: | Izbira postopkov |
| --- | --- |

Člen 26:

| Člen 27: | Odprti postopek |
| --- | --- |

Člen 27:

| Člen 28: | Omejeni postopek |
| --- | --- |

Člen 28:

| Člen 29: | Konkurenčni postopek s pogajanji |
| --- | --- |

Člen 29:

| Člen 30: | Konkurenčni dialog |
| --- | --- |

Člen 30:

| Člen 31: | Partnerstvo za inovacije |
| --- | --- |

Člen 31:

| Člen 32: | Uporaba postopka s pogajanji brez predhodne objave |
| --- | --- |

Člen 32:

| POGLAVJE II: | Tehnike in instrumenti za elektronsko in skupno javno naročanje |
| --- | --- |

POGLAVJE II:

| Člen 33: | Okvirni sporazumi |
| --- | --- |

Člen 33:

| Člen 34: | Dinamični nabavni sistemi |
| --- | --- |

Člen 34:

| Člen 35: | Elektronske dražbe |
| --- | --- |

Člen 35:

| Člen 36: | Elektronski katalogi |
| --- | --- |

Člen 36:

| Člen 37: | Centralizirane nabavne dejavnosti in osrednji nabavni organi |
| --- | --- |

Člen 37:

| Člen 38: | Priložnostno skupno javno naročanje |
| --- | --- |

Člen 38:

| Člen 39: | Javno naročanje, pri katerem sodelujejo javni naročniki iz različnih držav članic |
| --- | --- |

Člen 39:

| POGLAVJE III: | Izvedba postopka |
| --- | --- |

POGLAVJE III:

| ODDELEK 1: | PRIPRAVA |
| --- | --- |

ODDELEK 1:

| Člen 40: | Predhodno preverjanje trga |
| --- | --- |

Člen 40:

| Člen 41: | Predhodno sodelovanje kandidatov ali ponudnikov |
| --- | --- |

Člen 41:

| Člen 42: | Tehnične specifikacije |
| --- | --- |

Člen 42:

| Člen 43: | Znaki |
| --- | --- |

Člen 43:

| Člen 44: | Poročila o preizkusih, potrdila in druga dokazila |
| --- | --- |

Člen 44:

| Člen 45: | Variantne ponudbe |
| --- | --- |

Člen 45:

| Člen 46: | Razdelitev javnih naročil na sklope |
| --- | --- |

Člen 46:

| Člen 47: | Določanje rokov |
| --- | --- |

Člen 47:

| ODDELEK 2: | OBJAVLJANJE IN TRANSPARENTNOST |
| --- | --- |

ODDELEK 2:

| Člen 48: | Predhodna informativna obvestila |
| --- | --- |

Člen 48:

| Člen 49: | Obvestila o javnem naročilu |
| --- | --- |

Člen 49:

| Člen 50: | Obvestila o oddaji javnega naročila |
| --- | --- |

Člen 50:

| Člen 51: | Oblika in način objave obvestil |
| --- | --- |

Člen 51:

| Člen 52: | Objava na nacionalni ravni |
| --- | --- |

Člen 52:

| Člen 53: | Dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki |
| --- | --- |

Člen 53:

| Člen 54: | Povabila kandidatom |
| --- | --- |

Člen 54:

| Člen 55: | Obveščanje kandidatov in ponudnikov |
| --- | --- |

Člen 55:

| ODDELEK 3: | IZBOR UDELEŽENCEV IN ODDAJA JAVNIH NAROČIL |
| --- | --- |

ODDELEK 3:

| Člen 56: | Splošna načela |
| --- | --- |

Člen 56:

| Pododdelek 1: | Pogoji za ugotavljanje sposobnosti |
| --- | --- |

Pododdelek 1:

| Člen 57: | Razlogi za izključitev |
| --- | --- |

Člen 57:

| Člen 58: | Pogoji za sodelovanje |
| --- | --- |

Člen 58:

| Člen 59: | Enotni evropski dokument v zvezi z oddajo javnega naročila |
| --- | --- |

Člen 59:

| Člen 60: | Dokazila |
| --- | --- |

Člen 60:

| Člen 61: | Spletna zbirka potrdil (e-Certis) |
| --- | --- |

Člen 61:

| Člen 62: | Standardi za zagotavljanje kakovosti in standardi za okoljsko ravnanje |
| --- | --- |

Člen 62:

| Člen 63: | Uporaba zmogljivosti drugih subjektov |
| --- | --- |

Člen 63:

| Člen 64: | Uradni seznami potrjenih gospodarskih subjektov in potrjevanje s strani organov, ustanovljenih po javnem ali zasebnem pravu |
| --- | --- |

Člen 64:

| Pododdelek 2: | Zmanjšanje števila kandidatov, ponudnikov in rešitev |
| --- | --- |

Pododdelek 2:

| Člen 65: | Zmanjšanje števila sicer ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju |
| --- | --- |

Člen 65:

| Člen 66: | Zmanjšanje števila ponudb in rešitev |
| --- | --- |

Člen 66:

| Pododdelek 3: | Oddaja javnega naročila |
| --- | --- |

Pododdelek 3:

| Člen 67: | Merila za oddajo javnega naročila |
| --- | --- |

Člen 67:

| Člen 68: | Izračun stroškov v življenjski dobi |
| --- | --- |

Člen 68:

| Člen 69: | Neobičajno nizke ponudbe |
| --- | --- |

Člen 69:

| POGLAVJE IV: | Izvedba javnega naročila |
| --- | --- |

POGLAVJE IV:

| Člen 70: | Pogoji za izvedbo javnega naročila |
| --- | --- |

Člen 70:

| Člen 71: | Oddaja javnih naročil podizvajalcem |
| --- | --- |

Člen 71:

| Člen 72: | Spremembe pogodb o izvedbi javnih naročil med njihovo veljavnostjo |
| --- | --- |

Člen 72:

| Člen 73: | Odpoved pogodbe o izvedbi javnega naročila |
| --- | --- |

Člen 73:

| NASLOV III: | POSEBNE UREDITVE ZA JAVNA NAROČILA |
| --- | --- |

NASLOV III:

| POGLAVJE I: | Socialne in druge posebne storitve |
| --- | --- |

POGLAVJE I:

| Člen 74: | Oddajanje javnih naročil za socialne in druge posebne storitve |
| --- | --- |

Člen 74:

| Člen 75: | Objava obvestil |
| --- | --- |

Člen 75:

| Člen 76: | Načela za oddajo javnih naročil |
| --- | --- |

Člen 76:

| Člen 77: | Pridržana javna naročila za nekatere storitve |
| --- | --- |

Člen 77:

| POGLAVJE II: | Pravila, ki urejajo projektne natečaje |
| --- | --- |

POGLAVJE II:

| Člen 78: | Področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 78:

| Člen 79: | Obvestila |
| --- | --- |

Člen 79:

| Člen 80: | Pravila za organizacijo projektnih natečajev in izbor udeležencev |
| --- | --- |

Člen 80:

| Člen 81: | Sestava žirije |
| --- | --- |

Člen 81:

| Člen 82: | Odločitve žirije |
| --- | --- |

Člen 82:

| NASLOV IV: | UPRAVLJANJE |
| --- | --- |

NASLOV IV:

| Člen 83: | Izvrševanje |
| --- | --- |

Člen 83:

| Člen 84: | Posamezna poročila o postopkih za oddajo javnih naročil |
| --- | --- |

Člen 84:

| Člen 85: | Nacionalno poročanje in statistični podatki |
| --- | --- |

Člen 85:

| Člen 86: | Upravno sodelovanje |
| --- | --- |

Člen 86:

| NASLOV V: | PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV V:

| Člen 87: | Izvajanje pooblastil |
| --- | --- |

Člen 87:

| Člen 88: | Nujni postopek |
| --- | --- |

Člen 88:

| Člen 89: | Postopek v odboru |
| --- | --- |

Člen 89:

| Člen 90: | Prenos in prehodne določbe |
| --- | --- |

Člen 90:

| Člen 91: | Razveljavitev |
| --- | --- |

Člen 91:

| Člen 92: | Pregled |
| --- | --- |

Člen 92:

| Člen 93: | Začetek veljavnosti |
| --- | --- |

Člen 93:

| Člen 94: | Naslovniki |
| --- | --- |

Člen 94:

PRILOGE

| PRILOGA I: | ORGANI NA CENTRALNI DRŽAVNI RAVNI |
| --- | --- |

PRILOGA I:

| PRILOGA II: | SEZNAM DEJAVNOSTI IZ TOČKE 6(a) ČLENA 2(1) |
| --- | --- |

PRILOGA II:

| PRILOGA III: | SEZNAM BLAGA IZ ČLENA 4(b) ZA JAVNA NAROČILA, KI JIH ODDAJO JAVNI NAROČNIKI S PODROČJA OBRAMBE |
| --- | --- |

PRILOGA III:

| PRILOGA IV: | ZAHTEVE V ZVEZI Z ORODJI IN OPREMO ZA ELEKTRONSKO SPREJEMANJE PONUDB, PRIJAV ZA SODELOVANJE TER NAČRTOV IN PROJEKTOV V PROJEKTNIH NATEČAJIH |
| --- | --- |

PRILOGA IV:

| PRILOGA V: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH |
| --- | --- |

PRILOGA V:

| Del A: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O OBJAVI PREDHODNEGA INFORMATIVNEGA OBVESTILA V PROFILU KUPCA |
| --- | --- |

Del A:

| Del B: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V PREDHODNIH INFORMATIVNIH OBVESTILIH (iz člena 48) |
| --- | --- |

Del B:

| Del C: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O JAVNEM NAROČILU (iz člena 49) |
| --- | --- |

Del C:

| Del D: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O ODDAJI JAVNEGA NAROČILA (iz člena 50) |
| --- | --- |

Del D:

| Del E: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O PROJEKTNIH NATEČAJIH (iz člena 79(1)) |
| --- | --- |

Del E:

| Del F: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O REZULTATIH NATEČAJA (iz člena 79(2)) |
| --- | --- |

Del F:

| Del G: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O SPREMEMBAH JAVNEGA NAROČILA V ČASU NJEGOVE VELJAVNOSTI (iz člena 72(1)) |
| --- | --- |

Del G:

| Del H: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O ODDAJI JAVNEGA NAROČILA SOCIALNIH IN DRUGIH POSEBNIH STORITEV (iz člena 75(1)) |
| --- | --- |

Del H:

| Del I: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V PREDHODNIH INFORMATIVNIH OBVESTILIH ZA SOCIALNE IN DRUGE POSEBNE STORITVE (iz člena 75(1)) |
| --- | --- |

Del I:

| Del J: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O ODDAJI JAVNEGA NAROČILA SOCIALNIH IN DRUGIH POSEBNIH STORITEV (iz člena 75(2)) |
| --- | --- |

Del J:

| PRILOGA VI: | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V DOKUMENTACIJI V ZVEZI Z ODDAJO JAVNEGA NAROČILA PRI ELEKTRONSKI DRAŽBI (ČLEN 35(4)) |
| --- | --- |

PRILOGA VI:

| PRILOGA VII: | OPREDELITEV NEKATERIH TEHNIČNIH SPECIFIKACIJ |
| --- | --- |

PRILOGA VII:

| PRILOGA VIII: | ZNAČILNOSTI OBJAVE |
| --- | --- |

PRILOGA VIII:

| PRILOGA IX: | VSEBINA POVABILA K PREDLOŽITVI PONUDB, SODELOVANJU V DIALOGU ALI POTRDITVI INTERESA IZ ČLENA 54 |
| --- | --- |

PRILOGA IX:

| PRILOGA X: | SEZNAM MEDNARODNIH SOCIALNIH IN OKOLJSKIH KONVENCIJ IZ ČLENA 18(2) |
| --- | --- |

PRILOGA X:

| PRILOGA XI: | REGISTRI |
| --- | --- |

PRILOGA XI:

| PRILOGA XII: | DOKAZILA ZA PREVERJANJE POGOJEV ZA SODELOVANJE |
| --- | --- |

PRILOGA XII:

| PRILOGA XIII: | SEZNAM PRAVNIH AKTOV UNIJE IZ ČLENA 68(3) |
| --- | --- |

PRILOGA XIII:

| PRILOGA XIV: | STORITVE IZ ČLENA 74 |
| --- | --- |

PRILOGA XIV:

| PRILOGA XV: | KORELACIJSKA TABELA |
| --- | --- |

PRILOGA XV:

NASLOV I

PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA

POGLAVJE I

Področje uporabe in opredelitve pojmov

Oddelek 1

Predmet urejanja in opredelitve pojmov

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa pravila o postopkih javnega naročanja, ki jih izvedejo javni naročniki v zvezi z javnimi naročili in projektnimi natečaji, katerih ocenjena vrednost ni nižja od mejnih vrednosti iz člena 4.

2.   Javno naročanje v smislu te direktive pomeni pridobitev gradenj, blaga ali storitev s pogodbo o izvedbi javnega naročila s strani enega ali več javnih naročnikov od gospodarskih subjektov, ki jih ti javni naročniki izberejo, ne glede na to, ali so gradnje, blago ali storitve predvidene za javni namen.

3.   Pri uporabi te direktive se upošteva člen 346 PDEU.

4.   Ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, da v skladu s pravom Unije opredelijo, kaj štejejo kot storitve splošnega gospodarskega pomena, kako bi morale biti te storitve organizirane in financirane v skladu s pravili o državni pomoči ter katere posebne obveznosti bi zanje morale veljati. Ta direktiva prav tako ne vpliva na odločitev javnih organov o tem, ali, kako in v kolikšni meri želijo samostojno izvajati javne funkcije v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom (št. 26).

5.   Ta direktiva ne vpliva na to, kako države članice organizirajo svoje sisteme socialne varnosti.

6.   Sporazumi, sklepi ali drugi pravni instrumenti, ki urejajo prenos pooblastil in pristojnosti za izvajanje javnih nalog med javnimi naročniki ali skupinami javnih naročnikov in ne določajo odplačnosti izvedbe javnega naročila, se štejejo za zadevo notranje organizacije zadevne države članice in se zanje kot take ta direktiva ne uporablja.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „javni naročniki“ pomenijo državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takih organov oziroma enega ali več takih oseb javnega prava; |
| --- | --- |

1.

„javni naročniki“ pomenijo državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takih organov oziroma enega ali več takih oseb javnega prava;

| 2. | „organi na centralni državni ravni“ pomenijo javne naročnike iz Priloge I in, v primeru popravkov ali sprememb na nacionalni ravni, organe, ki jih nasledijo; |
| --- | --- |

2.

„organi na centralni državni ravni“ pomenijo javne naročnike iz Priloge I in, v primeru popravkov ali sprememb na nacionalni ravni, organe, ki jih nasledijo;

| 3. | „javni naročniki na podcentralni ravni“ pomenijo vse javne naročnike, ki niso organi na centralni državni ravni; |
| --- | --- |

3.

„javni naročniki na podcentralni ravni“ pomenijo vse javne naročnike, ki niso organi na centralni državni ravni;

| 4. | „osebe javnega prava“ pomenijo osebe, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | ustanovljene so s posebnim namenom, da zadovoljujejo potrebe splošnega interesa, ki niso industrijske ali poslovne narave; |
| --- | --- | --- |

4.

„osebe javnega prava“ pomenijo osebe, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

ustanovljene so s posebnim namenom, da zadovoljujejo potrebe splošnega interesa, ki niso industrijske ali poslovne narave;

| (b) | so pravne osebe in |
| --- | --- |

(b)

so pravne osebe in

| (c) | jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava ali so pod upravljavskim nadzorom teh organov ali oseb ali imajo upravni, vodstveni ali nadzorni organ, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava; |
| --- | --- |

(c)

jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava ali so pod upravljavskim nadzorom teh organov ali oseb ali imajo upravni, vodstveni ali nadzorni organ, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava;

| 5. | „javna naročila“ pomenijo pisno sklenjene odplačne pogodbe med enim ali več gospodarskimi subjekti ter enim ali več javnimi naročniki, katerih predmet je izvedba gradenj, dobava blaga ali izvajanje storitev; |
| --- | --- |

5.

„javna naročila“ pomenijo pisno sklenjene odplačne pogodbe med enim ali več gospodarskimi subjekti ter enim ali več javnimi naročniki, katerih predmet je izvedba gradenj, dobava blaga ali izvajanje storitev;

| 6. | „javna naročila gradenj“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je:






  (a) | izvedba ali projektiranje in izvedba gradenj, povezanih z eno od dejavnosti v smislu Priloge II; |
| --- | --- | --- |

6.

„javna naročila gradenj“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je:

(a)

izvedba ali projektiranje in izvedba gradenj, povezanih z eno od dejavnosti v smislu Priloge II;

| (b) | izvedba ali projektiranje in izvedba gradnje; |
| --- | --- |

(b)

izvedba ali projektiranje in izvedba gradnje;

| (c) | izvedba gradnje, s katerimi koli sredstvi, ki ustreza zahtevam javnega naročnika, ki odločilno vpliva na vrsto ali projektiranje gradnje; |
| --- | --- |

(c)

izvedba gradnje, s katerimi koli sredstvi, ki ustreza zahtevam javnega naročnika, ki odločilno vpliva na vrsto ali projektiranje gradnje;

| 7. | „gradnja“ pomeni zaključeno visoko ali nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju določene gospodarske ali tehnične funkcije; |
| --- | --- |

7.

„gradnja“ pomeni zaključeno visoko ali nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju določene gospodarske ali tehnične funkcije;

| 8. | „javna naročila blaga“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela; |
| --- | --- |

8.

„javna naročila blaga“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela;

| 9. | „javna naročila storitev“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je izvajanje storitev, razen tistih iz točke 6; |
| --- | --- |

9.

„javna naročila storitev“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je izvajanje storitev, razen tistih iz točke 6;

| 10. | „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali javni subjekt ali skupino teh oseb in/ali subjektov, vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj in/ali gradbenega dela, dobavo blaga ali izvedbo storitev; |
| --- | --- |

10.

„gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali javni subjekt ali skupino teh oseb in/ali subjektov, vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj in/ali gradbenega dela, dobavo blaga ali izvedbo storitev;

| 11. | „ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki je predložil ponudbo; |
| --- | --- |

11.

„ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki je predložil ponudbo;

| 12. | „kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki zaprosi za povabilo k udeležbi ali je povabljen k udeležbi v omejenem postopku, konkurenčnem postopku s pogajanji, postopku s pogajanji brez predhodne objave, v konkurenčnem dialogu ali v partnerstvu za inovacije; |
| --- | --- |

12.

„kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki zaprosi za povabilo k udeležbi ali je povabljen k udeležbi v omejenem postopku, konkurenčnem postopku s pogajanji, postopku s pogajanji brez predhodne objave, v konkurenčnem dialogu ali v partnerstvu za inovacije;

| 13. | „dokument v zvezi z oddajo javnega naročila“ pomeni vsak dokument, ki ga pripravi oziroma navaja javni naročnik, da opiše ali določi elemente javnega naročila ali postopka, vključno z obvestilom o javnem naročilu, predhodnim informativnim obvestilom, kadar se uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa, tehničnimi specifikacijami, opisnim dokumentom, predlaganimi pogoji javnega naročila, formati dokumentov, ki jih predložijo kandidati in ponudniki, informacijami o splošno veljavnih obveznostih in kakršnimi koli dodatnimi dokumenti; |
| --- | --- |

13.

„dokument v zvezi z oddajo javnega naročila“ pomeni vsak dokument, ki ga pripravi oziroma navaja javni naročnik, da opiše ali določi elemente javnega naročila ali postopka, vključno z obvestilom o javnem naročilu, predhodnim informativnim obvestilom, kadar se uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa, tehničnimi specifikacijami, opisnim dokumentom, predlaganimi pogoji javnega naročila, formati dokumentov, ki jih predložijo kandidati in ponudniki, informacijami o splošno veljavnih obveznostih in kakršnimi koli dodatnimi dokumenti;

| 14. | „centralizirane nabavne dejavnosti“ pomenijo dejavnosti, ki se stalno izvajajo v eni od naslednjih oblik:






  (a) | pridobitev blaga in/ali storitev, namenjenih javnim naročnikom; |
| --- | --- | --- |

14.

„centralizirane nabavne dejavnosti“ pomenijo dejavnosti, ki se stalno izvajajo v eni od naslednjih oblik:

(a)

pridobitev blaga in/ali storitev, namenjenih javnim naročnikom;

| (b) | oddajanje javnih naročil ali sklepanje okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve, namenjene javnim naročnikom; |
| --- | --- |

(b)

oddajanje javnih naročil ali sklepanje okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve, namenjene javnim naročnikom;

| 15. | „pomožne nabavne dejavnosti“ pomenijo dejavnosti pri zagotavljanju podpore nabavnim dejavnostim, zlasti v naslednjih oblikah:






  (a) | tehnična infrastruktura, ki javnim naročnikom omogoča oddajo javnih naročil ali sklenitev okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve; |
| --- | --- | --- |

15.

„pomožne nabavne dejavnosti“ pomenijo dejavnosti pri zagotavljanju podpore nabavnim dejavnostim, zlasti v naslednjih oblikah:

(a)

tehnična infrastruktura, ki javnim naročnikom omogoča oddajo javnih naročil ali sklenitev okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve;

| (b) | svetovanje v zvezi z izvajanjem ali načrtovanjem postopkov javnega naročanja; |
| --- | --- |

(b)

svetovanje v zvezi z izvajanjem ali načrtovanjem postopkov javnega naročanja;

| (c) | priprava in vodenje postopkov javnega naročanja v imenu in za račun zadevnega javnega naročnika; |
| --- | --- |

(c)

priprava in vodenje postopkov javnega naročanja v imenu in za račun zadevnega javnega naročnika;

| 16. | „osrednji nabavni organ“ pomeni javnega naročnika, ki izvaja centralizirane nabavne dejavnosti, lahko pa tudi pomožne nabavne dejavnosti; |
| --- | --- |

16.

„osrednji nabavni organ“ pomeni javnega naročnika, ki izvaja centralizirane nabavne dejavnosti, lahko pa tudi pomožne nabavne dejavnosti;

| 17. | „izvajalec storitev javnega naročanja“ pomeni osebo javnega ali zasebnega prava, ki izvaja pomožne nabavne dejavnosti na trgu; |
| --- | --- |

17.

„izvajalec storitev javnega naročanja“ pomeni osebo javnega ali zasebnega prava, ki izvaja pomožne nabavne dejavnosti na trgu;

| 18. | „pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje, vključno z informacijami, poslanimi ali shranjenimi z elektronskimi sredstvi; |
| --- | --- |

18.

„pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje, vključno z informacijami, poslanimi ali shranjenimi z elektronskimi sredstvi;

| 19. | „elektronska sredstva“ pomenijo elektronsko opremo za obdelavo (vključno z digitalnim zgoščevanjem) in shranjevanje podatkov, ki se prenašajo, pošiljajo in prejemajo po žici, z radijskimi valovi, optičnimi sredstvi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi; |
| --- | --- |

19.

„elektronska sredstva“ pomenijo elektronsko opremo za obdelavo (vključno z digitalnim zgoščevanjem) in shranjevanje podatkov, ki se prenašajo, pošiljajo in prejemajo po žici, z radijskimi valovi, optičnimi sredstvi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi;

| 20. | „življenjska doba“ pomeni vse zaporedne in/ali medsebojno povezane faze, vključno z raziskavami in razvojem, ki jih je treba opraviti, proizvodnjo, trgovanjem in njegovimi pogoji, prevozom, uporabo in vzdrževanjem, v življenjski dobi proizvoda ali gradnje oziroma med izvajanjem storitve, od nabave surovin ali ustvarjanja virov do odstranitve, uničenja in prenehanja storitve ali uporabe; |
| --- | --- |

20.

„življenjska doba“ pomeni vse zaporedne in/ali medsebojno povezane faze, vključno z raziskavami in razvojem, ki jih je treba opraviti, proizvodnjo, trgovanjem in njegovimi pogoji, prevozom, uporabo in vzdrževanjem, v življenjski dobi proizvoda ali gradnje oziroma med izvajanjem storitve, od nabave surovin ali ustvarjanja virov do odstranitve, uničenja in prenehanja storitve ali uporabe;

| 21. | „projektni natečaji“ pomenijo postopke, ki javnemu naročniku omogočijo – predvsem na področjih urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov – pridobitev načrta ali projekta, ki ga izbere žirija po razpisu nagradnega natečaja ali natečaja brez podelitve nagrad; |
| --- | --- |

21.

„projektni natečaji“ pomenijo postopke, ki javnemu naročniku omogočijo – predvsem na področjih urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov – pridobitev načrta ali projekta, ki ga izbere žirija po razpisu nagradnega natečaja ali natečaja brez podelitve nagrad;

| 22. | „inovacije“ pomenijo uvedbo novega ali znatno izboljšanega blaga, storitev ali postopkov, vključno – a ne izključno – s proizvodnjo, gradnjo ali gradbenim procesom, novo tržno metodo ali novo organizacijsko metodo v poslovni praksi, organizaciji delovnih mest ali zunanjih odnosih, med drugim z namenom pripomoči k obvladovanju družbenih izzivov ali podpiranju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

22.

„inovacije“ pomenijo uvedbo novega ali znatno izboljšanega blaga, storitev ali postopkov, vključno – a ne izključno – s proizvodnjo, gradnjo ali gradbenim procesom, novo tržno metodo ali novo organizacijsko metodo v poslovni praksi, organizaciji delovnih mest ali zunanjih odnosih, med drugim z namenom pripomoči k obvladovanju družbenih izzivov ali podpiranju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 23. | „znak“ pomeni vsak dokument, spričevalo ali potrdilo, ki potrjuje, da zadevne gradnje, blago, storitve, procesi ali postopki izpolnjujejo določene zahteve; |
| --- | --- |

23.

„znak“ pomeni vsak dokument, spričevalo ali potrdilo, ki potrjuje, da zadevne gradnje, blago, storitve, procesi ali postopki izpolnjujejo določene zahteve;

| 24. | „zahteve za pridobitev znaka“ pomenijo zahteve, ki jih morajo zadevne gradnje, blago, storitve, procesi ali postopki izpolniti za pridobitev zadevnega znaka. |
| --- | --- |

24.

„zahteve za pridobitev znaka“ pomenijo zahteve, ki jih morajo zadevne gradnje, blago, storitve, procesi ali postopki izpolniti za pridobitev zadevnega znaka.

2.   V tem členu „regionalni organi“ vključujejo organe, primeroma navedene pod NUTS 1 in 2 iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (22), medtem ko „lokalni organi“ vključujejo vse organe upravnih enot na ravni NUTS 3 in manjše upravne organe iz Uredbe (ES) št. 1059/2003.

Člen 3

Mešana javna naročila

1.   Odstavek 2 se uporablja za mešana javna naročila, katerih predmet so različne vrste naročil, ki so vsa zajeta v tej direktivi.

Odstavki 3 do 5 se uporabljajo za mešana javna naročila, katerih predmet je naročilo, ki je zajeto v tej direktivi, in naročilo, ki je zajeto v drugih pravnih ureditvah.

2.   Naročila, katerih predmet sta dve ali več vrst naročil (gradenj, storitev ali blaga), se oddajo v skladu z določbami, ki se uporabljajo za vrsto naročila, značilno za glavni predmet zadevnega naročila.

Pri mešanih javnih naročilih, ki jih delno sestavljajo storitve v smislu poglavja I naslova III in delno druge storitve, ali pri mešanih javnih naročilih, ki jih delno sestavljajo storitve in delno blago, se glavni predmet določi glede na to, katera od ocenjenih vrednosti zadevnih storitev ali blaga je najvišja.

3.   Kadar so različni deli zadevnega naročila objektivno ločljivi, se uporablja odstavek 4. Kadar so različni deli zadevnega naročila objektivno neločljivi, pa se uporablja odstavek 6.

Če del zadevnega naročila ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, se uporablja člen 16 te direktive.

4.   Pri naročilih, katerih predmet so nabave, ki so zajete v tej direktivi, in nabave, ki v njej niso zajete, se lahko javni naročniki odločijo, da za posamezne dele oddajo ločena naročila ali da oddajo enotno naročilo. Če se javni naročniki odločijo za oddajo ločenih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev velja za taka ločena naročila, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.

Če se javni naročniki odločijo za oddajo enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila, se ta direktiva, razen če je v členu 16 določeno drugače, uporablja za mešano javno naročilo, ki iz tega sledi, ne glede na vrednost delov, za katere bi sicer veljale različne pravne ureditve, in ne glede na to, katera pravna ureditev bi sicer veljala za te dele.

Pri mešanih javnih naročilih, ki vsebujejo elemente javnih naročil blaga, gradenj in storitev ter koncesij, se mešano javno naročilo odda v skladu s to direktivo, pod pogojem, da je ocenjena vrednost tistega dela, ki je sestavni del naročila, zajetega v tej direktivi, izračunana v skladu s členom 5, enaka ali višja od zadevnih mejnih vrednosti iz člena 4.

5.   Pri naročilih, katerih predmet je tako naročilo, zajeto v tej direktivi, kot tudi naročilo za izvajanje dejavnosti, za katero velja Direktiva 2014/25/EU, se veljavna pravila ne glede na odstavek 4 tega člena določijo v skladu s členoma 5 in 6 Direktive 2014/25/EU.

6.   Če so različni deli zadevnega naročila objektivno neločljivi, se veljavna pravna ureditev določi na podlagi glavnega predmeta navedenega naročila.

Oddelek 2

Mejne vrednosti

Člen 4

Višine mejnih vrednosti

Ta direktiva se uporablja za javna naročila, katerih ocenjena vrednost brez davka na dodano vrednost (DDV) je enaka ali višja od naslednjih mejnih vrednosti:

| (a) | 5 186 000 EUR za javna naročila gradenj; |
| --- | --- |

(a)

5 186 000 EUR za javna naročila gradenj;

| (b) | 134 000 EUR za javna naročila blaga in storitev, ki jih oddajo centralni vladni organi, in projektne natečaje, ki jih organizirajo ti organi; kadar javna naročila blaga oddajo javni naročniki s področja obrambe, se navedena mejna vrednost uporablja samo za naročila, ki zadevajo blago iz Priloge III; |
| --- | --- |

(b)

134 000 EUR za javna naročila blaga in storitev, ki jih oddajo centralni vladni organi, in projektne natečaje, ki jih organizirajo ti organi; kadar javna naročila blaga oddajo javni naročniki s področja obrambe, se navedena mejna vrednost uporablja samo za naročila, ki zadevajo blago iz Priloge III;

| (c) | 207 000 EUR za javna naročila blaga in storitev, ki jih oddajo javni naročniki na podcentralni ravni, in projektne natečaje, ki jih organizirajo ti organi; ta mejna vrednost se uporablja tudi za javna naročila blaga, ki jih oddajo organi na centralni državni ravni, dejavni na področju obrambe, in zadevajo blago, ki ni navedeno v Prilogi III; |
| --- | --- |

(c)

207 000 EUR za javna naročila blaga in storitev, ki jih oddajo javni naročniki na podcentralni ravni, in projektne natečaje, ki jih organizirajo ti organi; ta mejna vrednost se uporablja tudi za javna naročila blaga, ki jih oddajo organi na centralni državni ravni, dejavni na področju obrambe, in zadevajo blago, ki ni navedeno v Prilogi III;

| (d) | 750 000 EUR za javna naročila storitev za socialne in druge posebne storitve iz Priloge XIV. |
| --- | --- |

(d)

750 000 EUR za javna naročila storitev za socialne in druge posebne storitve iz Priloge XIV.

Člen 5

Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil

1.   Izračun ocenjene vrednosti javnega naročila temelji na celotnem plačljivem znesku brez DDV, kakor ga oceni javni naročnik, vključno s katero koli opcijo in morebitnimi podaljšanji naročil, kakor je izrecno navedeno v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.

Če javni naročnik določi nagrade ali izplačila kandidatom ali ponudnikom, jih upošteva pri izračunu ocenjene vrednosti javnega naročila.

2.   Če ima javni naročnik ločene organizacijske enote, se upošteva skupna ocenjena vrednost posameznih organizacijskih enot.

Ne glede na prvi pododstavek se vrednosti v primeru, ko je ločena organizacijska enota samostojno odgovorna za svoje javno naročilo ali določene kategorije javnih naročil, lahko določijo na ravni zadevne enote.

3.   Metoda, ki se uporablja za izračun ocenjene vrednosti javnega naročila, ne sme biti izbrana z namenom, da bi bilo naročilo izključeno iz področja uporabe te direktive. Naročila se ne sme razdeliti, da bi se izognili uporabi te direktive, razen če se to utemelji z objektivnimi razlogi.

4.   Ta ocenjena vrednost je veljavna, ko je poslan javni razpis, oziroma če javni razpis ni predviden, ko javni naročnik začne postopek javnega naročanja, na primer, kjer je primerno, z navezovanjem stikov z gospodarskimi subjekti v zvezi z javnim naročilom.

5.   Za okvirne sporazume in dinamične nabavne sisteme je vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) vseh javnih naročil, predvidenih za celotno trajanje okvirnega sporazuma ali dinamičnega nabavnega sistema.

6.   Pri partnerstvih za inovacije je vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, ki potekajo v vseh fazah predvidenega partnerstva, ter blaga, storitev ali gradenj, razvitih in naročenih ob izteku predvidenega partnerstva.

7.   Pri izračunu ocenjene vrednosti javnih naročil gradenj se upoštevajo stroški gradnje ter skupna ocenjena vrednost blaga in storitev, ki jih javni naročnik da na voljo izvajalcu, če so potrebni za izvedbo gradnje.

8.   Če se lahko zaradi predlagane izvedbe storitev oddajo javna naročila v ločenih sklopih, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.

Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni vrednosti iz člena 4 ali višja od nje, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa.

9.   Če se lahko zaradi predlagane pridobitve podobnega blaga oddajo javna naročila v ločenih sklopih, se pri uporabi točk (b) in (c) člena 4 upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.

Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni vrednosti iz člena 4 ali višja od nje, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa.

10.   Ne glede na odstavka 8 in 9 lahko javni naročniki oddajo javna naročila za posamezne sklope brez uporabe postopkov iz te direktive, če je ocenjena vrednost zadevnega sklopa brez DDV nižja od 80 000 EUR za blago ali storitve oziroma nižja od enega milijona EUR za gradnje. Vendar skupna vrednost sklopov, oddanih brez uporabe te direktive, ne presega 20 % skupne vrednosti vseh sklopov, na katere je bila razdeljena predlagana gradnja, predlagana pridobitev podobnega blaga ali predlagana izvedba storitev.

11.   Pri javnih naročilih blaga ali storitev, ki se redno ponavljajo ali se bodo predvidoma podaljšala v določenem obdobju, se ocenjena vrednost javnega naročila izračuna na podlagi:

| (a) | skupne dejanske vrednosti zaporednih javnih naročil iste vrste, oddanih v zadnjih 12 mesecih ali v proračunskem letu, prilagojene, če je to mogoče, da se upoštevajo spremembe pri količini ali vrednosti, ki bi nastale v 12 mesecih po prvotnem naročilu; |
| --- | --- |

(a)

skupne dejanske vrednosti zaporednih javnih naročil iste vrste, oddanih v zadnjih 12 mesecih ali v proračunskem letu, prilagojene, če je to mogoče, da se upoštevajo spremembe pri količini ali vrednosti, ki bi nastale v 12 mesecih po prvotnem naročilu;

| (b) | ali skupne ocenjene vrednosti zaporednih javnih naročil, oddanih v 12 mesecih po prvi dobavi oziroma izvedbi ali v poslovnem letu, če je to daljše od 12 mesecev. |
| --- | --- |

(b)

ali skupne ocenjene vrednosti zaporednih javnih naročil, oddanih v 12 mesecih po prvi dobavi oziroma izvedbi ali v poslovnem letu, če je to daljše od 12 mesecev.

12.   Pri javnih naročilih blaga v zvezi s finančnim zakupom, najemom, zakupom ali nakupom blaga s pridržanim lastništvom se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:

| (a) | pri javnih naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 12 mesecev ali manj, na podlagi skupne ocenjene vrednosti za čas trajanja naročila ali, kadar je obdobje daljše od 12 mesecev, na podlagi skupne vrednosti, vključno z ocenjeno preostalo vrednostjo; |
| --- | --- |

(a)

pri javnih naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 12 mesecev ali manj, na podlagi skupne ocenjene vrednosti za čas trajanja naročila ali, kadar je obdobje daljše od 12 mesecev, na podlagi skupne vrednosti, vključno z ocenjeno preostalo vrednostjo;

| (b) | pri javnih naročilih za nedoločeno obdobje ali javnih naročilih, za katera obdobja ni mogoče določiti, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48. |
| --- | --- |

(b)

pri javnih naročilih za nedoločeno obdobje ali javnih naročilih, za katera obdobja ni mogoče določiti, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48.

13.   Pri javnih naročilih storitev se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:

| (a) | pri zavarovalniških storitvah na podlagi višine premije in drugih oblik plačil; |
| --- | --- |

(a)

pri zavarovalniških storitvah na podlagi višine premije in drugih oblik plačil;

| (b) | pri bančnih in drugih finančnih storitvah na podlagi honorarjev, plačljivih provizij, obresti in drugih oblik plačil; |
| --- | --- |

(b)

pri bančnih in drugih finančnih storitvah na podlagi honorarjev, plačljivih provizij, obresti in drugih oblik plačil;

| (c) | pri projektnih natečajih na podlagi honorarjev, plačljivih provizij in drugih oblik plačil. |
| --- | --- |

(c)

pri projektnih natečajih na podlagi honorarjev, plačljivih provizij in drugih oblik plačil.

14.   Pri javnih naročilih storitev, pri katerih skupna cena ni navedena, se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:

| (a) | pri javnih naročilih za določeno obdobje, če to obdobje traja 48 mesecev ali manj, na podlagi skupne vrednosti za njihovo celotno trajanje; |
| --- | --- |

(a)

pri javnih naročilih za določeno obdobje, če to obdobje traja 48 mesecev ali manj, na podlagi skupne vrednosti za njihovo celotno trajanje;

| (b) | pri javnih naročilih za nedoločeno obdobje ali naročilih z obdobjem, daljšim od 48 mesecev, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48. |
| --- | --- |

(b)

pri javnih naročilih za nedoločeno obdobje ali naročilih z obdobjem, daljšim od 48 mesecev, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48.

Člen 6

Revizija mejnih vrednosti in seznama organov na centralni ravni države

1.   Komisija od 30. junija 2013 vsaki dve leti preveri, ali mejne vrednosti iz točk (a), (b) in (c) člena 4 ustrezajo mejnim vrednostim iz Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA), ter jih po potrebi revidira v skladu s tem členom.

Komisija v skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA zneske teh mejnih vrednosti izračuna na podlagi povprečne dnevne vrednosti eura, izražene s posebnimi pravicami črpanja (SDR), za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja. Zneski tako revidiranih mejnih vrednosti se po potrebi zaokrožijo navzdol na najbližjih tisoč eurov, da se zagotovi upoštevanje veljavnih mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA, izraženih s posebnimi pravicami črpanja.

2.   Komisija pri reviziji v skladu z odstavkom 1 tega člena poleg tega revidira:

| (a) | mejno vrednost iz točke (a) prvega odstavka člena 13, tako da jo uskladi z revidirano mejno vrednostjo za javna naročila gradenj; |
| --- | --- |

(a)

mejno vrednost iz točke (a) prvega odstavka člena 13, tako da jo uskladi z revidirano mejno vrednostjo za javna naročila gradenj;

| (b) | mejno vrednost iz točke (b) prvega odstavka člena 13, tako da jo uskladi z revidirano mejno vrednostjo za javna naročila storitev, ki jih oddajo javni naročniki na podcentralni ravni. |
| --- | --- |

(b)

mejno vrednost iz točke (b) prvega odstavka člena 13, tako da jo uskladi z revidirano mejno vrednostjo za javna naročila storitev, ki jih oddajo javni naročniki na podcentralni ravni.

3.   Komisija od 1. januarja 2014 vsaki dve leti v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro, določi zneske mejnih vrednosti iz točk (a), (b) in (c) člena 4, revidiranih v skladu z odstavkom 1 tega člena.

Komisija hkrati v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro, določi znesek mejne vrednosti iz točke (d) člena 4.

V skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA določitev takih zneskov temelji na povprečnih dnevnih vrednostih zadevnih valut v skladu z veljavno mejno vrednostjo, izraženo v eurih, za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja.

4.   Komisija objavi revidirane mejne vrednosti iz odstavka 1, njihovo protivrednost v nacionalnih valutah iz prvega pododstavka odstavka 3 in znesek, določen v skladu z drugim pododstavkom odstavka 3, v Uradnem listu Evropske unije v začetku novembra po njihovi reviziji.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da prilagodi metodologijo iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena kakršni koli spremembi metodologije iz Sporazuma GPA za revizijo mejnih vrednosti iz točk (a), (b) in (c) člena 4 ter za določitev protivrednosti v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro, kot je navedeno v odstavku 3 tega člena.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 87 za revizijo mejnih vrednosti iz točk (a), (b) in (c) člena 4 v skladu z odstavkom 1 tega člena ter za revizijo mejnih vrednosti iz točk (a) in (b) prvega odstavka člena 13 v skladu z odstavkom 2 tega člena.

6.   Če je treba revidirati mejne vrednosti iz točk (a), (b) in (c) člena 4 ter mejne vrednosti iz točk (a) in (b) prvega odstavka člena 13, zaradi časovnih omejitev pa ni mogoče uporabiti postopka iz člena 87, se v nujnih primerih za delegirane akte, sprejete v skladu z drugim pododstavkom odstavka 5 tega člena, uporabi postopek iz člena 88.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da spremeni Prilogo I z namenom posodobitve seznama javnih naročnikov na podlagi obvestil držav članic, če se izkaže, da so take spremembe potrebne za pravilno identifikacijo javnih naročnikov.

Oddelek 3

Izključitve

Člen 7

Naročila v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki jih v skladu z Direktivo 2014/25/EU oddajo oziroma organizirajo javni naročniki, ki opravljajo eno ali več dejavnosti iz členov 8 do 14 navedene direktive, in se oddajo zaradi izvajanja navedenih dejavnosti, za javna naročila, ki so izključena iz področja uporabe navedene direktive v skladu z njenimi členi 18, 23 in 34, ali – če jih odda javni naročnik, ki opravlja poštne storitve v smislu točke (b) člena 13(2) navedene direktive – za javna naročila, ki se oddajo za opravljanje naslednjih dejavnosti:

| (a) | storitve z dodano vrednostjo, povezane z elektronskimi sredstvi in ki se v celoti opravljajo z elektronskimi sredstvi (vključno z varnim prenosom šifriranih dokumentov z elektronskimi sredstvi, storitvami upravljanja naslovov in prenosom priporočene elektronske pošte); |
| --- | --- |

(a)

storitve z dodano vrednostjo, povezane z elektronskimi sredstvi in ki se v celoti opravljajo z elektronskimi sredstvi (vključno z varnim prenosom šifriranih dokumentov z elektronskimi sredstvi, storitvami upravljanja naslovov in prenosom priporočene elektronske pošte);

| (b) | finančne storitve, ki jih zajemajo kode CPV med 66100000-1 do 66720000-3 in točka (d) člena 21 Direktive 2014/25/EU, predvsem poštne nakaznice in poštno brezgotovinsko poslovanje; |
| --- | --- |

(b)

finančne storitve, ki jih zajemajo kode CPV med 66100000-1 do 66720000-3 in točka (d) člena 21 Direktive 2014/25/EU, predvsem poštne nakaznice in poštno brezgotovinsko poslovanje;

| (c) | filatelistične storitve ali |
| --- | --- |

(c)

filatelistične storitve ali

| (d) | logistične storitve (storitve, ki združujejo fizično dostavo in/ali skladiščenje z drugimi nepoštnimi funkcijami). |
| --- | --- |

(d)

logistične storitve (storitve, ki združujejo fizično dostavo in/ali skladiščenje z drugimi nepoštnimi funkcijami).

Člen 8

Posebne izključitve na področju elektronskih komunikacij

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, katerih glavni cilj je omogočiti javnim naročnikom zagotavljanje ali uporabo javnih komunikacijskih omrežij ali zagotavljanje ene ali več elektronskih komunikacijskih storitev javnosti.

V tem členu „javno komunikacijsko omrežje“ in „elektronska komunikacijska storitev“ pomenita isto kot v Direktivi 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23).

Člen 9

Javna naročila, ki se oddajo, in projektni natečaji, ki se organizirajo, v skladu z mednarodnimi pravili

1.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki jih mora javni naročnik oddati ali organizirati v skladu s postopki javnega naročanja, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih določa:

| (a) | pravni instrument, ki ustvarja obveznosti na podlagi mednarodnega prava, kot je mednarodni sporazum, sklenjen v skladu s Pogodbama, med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma, ali |
| --- | --- |

(a)

pravni instrument, ki ustvarja obveznosti na podlagi mednarodnega prava, kot je mednarodni sporazum, sklenjen v skladu s Pogodbama, med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma, ali

| (b) | mednarodna organizacija. |
| --- | --- |

(b)

mednarodna organizacija.

Države članice o vseh pravnih instrumentih iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka obvestijo Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 89.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki jih odda ali organizira javni naročnik v skladu s pravili javnega naročanja, ki jih določi mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, kadar zadevna javna naročila in projektne natečaje ta organizacija ali institucija v celoti financira; pri javnih naročilih in projektnih natečajih, ki jih večinoma sofinancira mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o veljavnih postopkih javnega naročanja.

3.   Člen 17 se uporablja za naročila in projektne natečaje, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili. Odstavka 1 in 2 tega člena se ne uporabljata za ta naročila in projektne natečaje.

Člen 10

Posebne izključitve pri javnih naročilih storitev

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev za:

| (a) | pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin ali z njimi povezanih pravic s kakršnimi koli finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(a)

pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin ali z njimi povezanih pravic s kakršnimi koli finančnimi sredstvi;

| (b) | pridobitev, razvoj, produkcijo ali koprodukcijo programskega gradiva za avdiovizualne ali radijske medijske storitve, ki jih oddajo ponudniki avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev, ali javna naročila za oddajni čas ali zagotavljanje programov, ki se oddajo ponudnikom avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev. V tem členu „avdiovizualne medijske storitve“ in „ponudniki medijskih storitev“ pomenijo isto kot v točkah (a) in (d) člena 1(1) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (24). „Program“ pomeni isto kot v točki (b) člena 1(1) navedene direktive, vendar vključuje tudi radijske programe in gradivo za radijske programe. Poleg tega v tej določbi „programsko gradivo“ pomeni isto kot „program“; |
| --- | --- |

(b)

pridobitev, razvoj, produkcijo ali koprodukcijo programskega gradiva za avdiovizualne ali radijske medijske storitve, ki jih oddajo ponudniki avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev, ali javna naročila za oddajni čas ali zagotavljanje programov, ki se oddajo ponudnikom avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev. V tem členu „avdiovizualne medijske storitve“ in „ponudniki medijskih storitev“ pomenijo isto kot v točkah (a) in (d) člena 1(1) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (24). „Program“ pomeni isto kot v točki (b) člena 1(1) navedene direktive, vendar vključuje tudi radijske programe in gradivo za radijske programe. Poleg tega v tej določbi „programsko gradivo“ pomeni isto kot „program“;

| (c) | storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov; |
| --- | --- |

(c)

storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov;

| (d) | vse naslednje pravne storitve:






  (i) | pravno zastopanje stranke po odvetniku v smislu člena 1 Direktive Sveta 77/249/EGS (25) v:






  — | arbitraži ali spravnem postopku v državi članici, tretji državi ali pred mednarodno instanco za arbitražo ali spravni postopek ali |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vse naslednje pravne storitve:

(i)

pravno zastopanje stranke po odvetniku v smislu člena 1 Direktive Sveta 77/249/EGS (25) v:

—

arbitraži ali spravnem postopku v državi članici, tretji državi ali pred mednarodno instanco za arbitražo ali spravni postopek ali

| — | v sodnih postopkih pred sodišči ali javnimi organi države članice ali tretje države ali pred mednarodnimi sodišči ali institucijami; |
| --- | --- |

—

v sodnih postopkih pred sodišči ali javnimi organi države članice ali tretje države ali pred mednarodnimi sodišči ali institucijami;

| (ii) | pravno svetovanje, ki se izvaja med pripravami na postopek iz točke (i) te točke ali če obstajajo konkretni indici in velika verjetnost, da bo zadeva, o kateri se svetuje, postala predmet takega postopka, pod pogojem, da svetuje odvetnik v smislu člena 1 Direktive 77/249/EGS; |
| --- | --- |

(ii)

pravno svetovanje, ki se izvaja med pripravami na postopek iz točke (i) te točke ali če obstajajo konkretni indici in velika verjetnost, da bo zadeva, o kateri se svetuje, postala predmet takega postopka, pod pogojem, da svetuje odvetnik v smislu člena 1 Direktive 77/249/EGS;

| (iii) | storitve overovljanja in avtentikacije dokumentov, ki jih morajo izvajati notarji; |
| --- | --- |

(iii)

storitve overovljanja in avtentikacije dokumentov, ki jih morajo izvajati notarji;

| (iv) | pravne storitve, ki jih opravljajo skrbniki ali zakoniti zastopniki, ali druge pravne storitve, katerih izvajalce določi sodišče v zadevni državi članici ali ki so z zakonodajo določeni za opravljanje posebnih nalog pod nadzorom takih sodišč; |
| --- | --- |

(iv)

pravne storitve, ki jih opravljajo skrbniki ali zakoniti zastopniki, ali druge pravne storitve, katerih izvajalce določi sodišče v zadevni državi članici ali ki so z zakonodajo določeni za opravljanje posebnih nalog pod nadzorom takih sodišč;

| (v) | druge pravne storitve, ki so v zadevnih državah članicah povezane z izvajanjem javne oblasti, tudi če le priložnostno; |
| --- | --- |

(v)

druge pravne storitve, ki so v zadevnih državah članicah povezane z izvajanjem javne oblasti, tudi če le priložnostno;

| (e) | finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), storitve centralne banke in posle, izvedene z Evropskim instrumentom za finančno stabilnost in Evropskim mehanizmom za stabilnost; |
| --- | --- |

(e)

finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), storitve centralne banke in posle, izvedene z Evropskim instrumentom za finančno stabilnost in Evropskim mehanizmom za stabilnost;

| (f) | posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(f)

posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov;

| (g) | pogodbe o zaposlitvi; |
| --- | --- |

(g)

pogodbe o zaposlitvi;

| (h) | storitve civilne obrambe, civilne zaščite in preprečevanja nevarnosti, ki jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja in ki jih zajemajo kode CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 in 85143000-3, razen storitev prevoza bolnikov z reševalnimi avtomobili; |
| --- | --- |

(h)

storitve civilne obrambe, civilne zaščite in preprečevanja nevarnosti, ki jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja in ki jih zajemajo kode CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 in 85143000-3, razen storitev prevoza bolnikov z reševalnimi avtomobili;

| (i) | storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico; |
| --- | --- |

(i)

storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico;

| (j) | storitve političnih kampanj, ki jih zajemajo kode CPV 79341400-0, 92111230-3 in 92111240-6, če jih odda politična stranka v okviru predvolilne kampanje. |
| --- | --- |

(j)

storitve političnih kampanj, ki jih zajemajo kode CPV 79341400-0, 92111230-3 in 92111240-6, če jih odda politična stranka v okviru predvolilne kampanje.

Člen 11

Javna naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev, ki jih javni naročnik odda drugemu javnemu naročniku ali združenju javnih naročnikov na podlagi izključne pravice, ki jo imajo v skladu z zakonom ali drugim objavljenim predpisom, skladnim s PDEU.

Člen 12

Javna naročila med osebami v javnem sektorju

1.   Javno naročilo, ki ga javni naročnik odda pravni osebi zasebnega ali javnega prava, ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | javni naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe; |
| --- | --- |

(a)

javni naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe;

| (b) | odvisna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih je dal javni naročnik, ki jo obvladuje, ali ki so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladuje ta javni naročnik, in |
| --- | --- |

(b)

odvisna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih je dal javni naročnik, ki jo obvladuje, ali ki so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladuje ta javni naročnik, in

| (c) | v odvisni pravni osebi neposreden zasebni kapital ni udeležen, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se – v skladu s Pogodbama – zahteva z določbami nacionalne zakonodaje in ki ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo. |
| --- | --- |

(c)

v odvisni pravni osebi neposreden zasebni kapital ni udeležen, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se – v skladu s Pogodbama – zahteva z določbami nacionalne zakonodaje in ki ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

Šteje se, da javni naročnik obvladuje pravno osebo podobno kot svoje službe v smislu točke (a) prvega pododstavka, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe. Tako obvladovanje lahko izvaja tudi druga pravna oseba, ki jo na enak način obvladuje javni naročnik.

2.   Odstavek 1 se uporablja tudi, če odvisna pravna oseba, ki je javni naročnik, odda javno naročilo javnemu naročniku, ki odvisno osebo obvladuje, ali drugi pravni osebi, ki jo obvladuje isti javni naročnik, če v pravni osebi, ki ji je oddano javno naročilo, neposredni zasebni kapital ni udeležen, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se – v skladu s Pogodbama – zahteva z določbami nacionalne zakonodaje in ki ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

3.   Javni naročnik, ki ne obvladuje pravne osebe zasebnega ali javnega prava v smislu odstavka 1, lahko tej pravni osebi vseeno odda javno naročilo, ne da bi za to pravno osebo uporabljal to direktivo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | javni naročnik skupaj z drugimi javnimi naročniki obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe; |
| --- | --- |

(a)

javni naročnik skupaj z drugimi javnimi naročniki obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe;

| (b) | zadevna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki so ji jih dali javni naročniki, ki jo obvladujejo, ali ki so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladujejo ti javni naročniki, in |
| --- | --- |

(b)

zadevna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki so ji jih dali javni naročniki, ki jo obvladujejo, ali ki so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladujejo ti javni naročniki, in

| (c) | v odvisni pravni osebi neposreden zasebni kapital ni udeležen, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se – v skladu s Pogodbama – zahteva z določbami nacionalne zakonodaje in ki ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo. |
| --- | --- |

(c)

v odvisni pravni osebi neposreden zasebni kapital ni udeležen, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se – v skladu s Pogodbama – zahteva z določbami nacionalne zakonodaje in ki ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

Za namene točke (a) prvega pododstavka se šteje, da javni naročniki skupaj obvladujejo pravno osebo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (i) | organe odločanja odvisne pravne osebe sestavljajo predstavniki vseh udeleženih javnih naročnikov. Posamezni predstavniki lahko zastopajo več ali vse sodelujoče javne naročnike; |
| --- | --- |

(i)

organe odločanja odvisne pravne osebe sestavljajo predstavniki vseh udeleženih javnih naročnikov. Posamezni predstavniki lahko zastopajo več ali vse sodelujoče javne naročnike;

| (ii) | ti javni naročniki lahko skupaj odločilno vplivajo na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe in |
| --- | --- |

(ii)

ti javni naročniki lahko skupaj odločilno vplivajo na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe in

| (iii) | odvisna pravna oseba nima interesov, ki so v nasprotju z interesi javnih naročnikov, ki jo obvladujejo. |
| --- | --- |

(iii)

odvisna pravna oseba nima interesov, ki so v nasprotju z interesi javnih naročnikov, ki jo obvladujejo.

4.   Pogodba o izvedbi javnega naročila, sklenjena izključno med dvema ali več javnimi naročniki, ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pogodba o izvedbi javnega naročila določa ali vzpostavlja sodelovanje med sodelujočimi javnimi naročniki, z namenom, da se zagotovi, da se javne storitve, ki jih morajo opraviti, izvajajo ob uresničevanju ciljev, ki so jim skupni; |
| --- | --- |

(a)

pogodba o izvedbi javnega naročila določa ali vzpostavlja sodelovanje med sodelujočimi javnimi naročniki, z namenom, da se zagotovi, da se javne storitve, ki jih morajo opraviti, izvajajo ob uresničevanju ciljev, ki so jim skupni;

| (b) | pri tem sodelovanju se upoštevajo le vidiki javnega interesa in |
| --- | --- |

(b)

pri tem sodelovanju se upoštevajo le vidiki javnega interesa in

| (c) | sodelujoči javni naročniki na trgu izvajajo manj kot 20 % dejavnosti, ki jih zajema sodelovanje. |
| --- | --- |

(c)

sodelujoči javni naročniki na trgu izvajajo manj kot 20 % dejavnosti, ki jih zajema sodelovanje.

5.   Pri določanju odstotka dejavnosti iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, točke (b) prvega pododstavka odstavka 3 in točke (c) odstavka 4 se upošteva skupni povprečni promet ali drug ustrezen dejavnik, temelječ na dejavnosti, kot so stroški zadevne pravne osebe ali naročnika v zvezi s storitvami, blagom in gradnjami v treh letih pred oddajo javnega naročila.

Če zaradi datuma, na katerega je bila zadevna pravna oseba ali javni naročnik ustanovljen ali je začel opravljati dejavnosti, ali zaradi reorganizacije njenih dejavnosti podatki o prometu ali drugem ustreznem dejavniku, temelječem na dejavnosti, kot so stroški, za predhodna tri leta niso na voljo ali niso več relevantni, zadostuje, da pravna oseba zlasti v poslovnem načrtu prikaže, da je meritev dejavnosti verodostojna.

Oddelek 4

Posebni primeri

Pododdelek 1

Subvencionirana javna naročila ter raziskovalne in razvojne storitve

Člen 13

Javna naročila, ki jih subvencionirajo javni naročniki

Ta direktiva se uporablja za oddajo naslednjih javnih naročil:

| (a) | javnih naročil gradenj, ki jih javni naročniki neposredno subvencionirajo z več kot 50-odstotnim deležem in katerih ocenjena vrednost brez DDV je enaka ali višja od 5 186 000 EUR, če ta naročila vključujejo eno od naslednjih dejavnosti:






  (i) | nizke gradnje, kot so navedene v Prilogi II; |
| --- | --- | --- |

(a)

javnih naročil gradenj, ki jih javni naročniki neposredno subvencionirajo z več kot 50-odstotnim deležem in katerih ocenjena vrednost brez DDV je enaka ali višja od 5 186 000 EUR, če ta naročila vključujejo eno od naslednjih dejavnosti:

(i)

nizke gradnje, kot so navedene v Prilogi II;

| (ii) | gradbena dela za bolnišnice, objekte za šport, rekreacijo in prosti čas, šolske in univerzitetne objekte ter objekte, ki se uporabljajo za upravne namene; |
| --- | --- |

(ii)

gradbena dela za bolnišnice, objekte za šport, rekreacijo in prosti čas, šolske in univerzitetne objekte ter objekte, ki se uporabljajo za upravne namene;

| (b) | javnih naročil storitev, ki jih javni naročniki neposredno subvencionirajo z več kot 50-odstotnim deležem in katerih ocenjena vrednost brez DDV je enaka ali višja od 207 000 EUR in ki so povezana z javnim naročilom gradenj iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

javnih naročil storitev, ki jih javni naročniki neposredno subvencionirajo z več kot 50-odstotnim deležem in katerih ocenjena vrednost brez DDV je enaka ali višja od 207 000 EUR in ki so povezana z javnim naročilom gradenj iz točke (a).

Javni naročniki, ki zagotavljajo subvencije iz točk (a) in (b) prvega pododstavka, zagotovijo skladnost s to direktivo, če sami ne oddajo subvencioniranih naročil ali če tako naročilo oddajo za druge subjekte in v njihovem imenu.

Člen 14

Raziskovalne in razvojne storitve

Ta direktiva se za javna naročila raziskovalnih in razvojnih storitev, ki jih zajemajo kode CPV 73000000-2 do 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 in 73430000-5, uporablja samo, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | koristi od njih ima izključno javni naročnik za potrebe pri izvajanju lastne dejavnosti in |
| --- | --- |

(a)

koristi od njih ima izključno javni naročnik za potrebe pri izvajanju lastne dejavnosti in

| (b) | izvedeno storitev v celoti plača javni naročnik. |
| --- | --- |

(b)

izvedeno storitev v celoti plača javni naročnik.

Pododdelek 2

Javna naročila, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike

Člen 15

Obramba in varnost

1.   Ta direktiva se uporablja za oddajo javnih naročil in za projektne natečaje na področjih obrambe in varnosti, razen za:

| (a) | javna naročila, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/81/ES; |
| --- | --- |

(a)

javna naročila, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/81/ES;

| (b) | javna naročila, za katera se Direktiva 2009/81/ES ne uporablja, in sicer v skladu s členi 8, 12 in 13 navedene direktive. |
| --- | --- |

(b)

javna naročila, za katera se Direktiva 2009/81/ES ne uporablja, in sicer v skladu s členi 8, 12 in 13 navedene direktive.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki sicer niso izvzeti v skladu z odstavkom 1, če bistvenih varnostnih interesov države članice ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer z zahtevami za zaščito zaupnosti informacij, ki jih dajo na voljo javni naročniki v postopku javnega naročanja, kakor je določeno v tej direktivi.

Poleg tega in v skladu s točko (a) člena 346(1) PDEU se ta direktiva ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki sicer niso izvzeti v skladu z odstavkom 1 tega člena, če bi morala država članica zaradi uporabe te direktive sporočati informacije, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti.

3.   Če sta oddaja in izvajanje javnega naročila ali projektnega natečaja označena kot zaupna ali ju morajo spremljati posebni varnostni ukrepi v skladu z zakoni in drugimi predpisi države članice, se ta direktiva ne uporablja, če država članica ugotovi, da zadevnih bistvenih interesov ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, kot so tisti iz prvega pododstavka odstavka 2.

Člen 16

Mešana javna naročila, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike

1.   Ta člen se uporablja v primeru mešanih javnih naročil, katerih predmet je javno naročilo, ki je zajeto v tej direktivi, in javno naročilo, ki je zajeto v členu 346 PDEU ali Direktivi 2009/81/ES.

2.   Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno ločljivi, se lahko javni naročniki odločijo, da za posamezne dele oddajo ločena naročila ali da oddajo enotno naročilo.

Če se javni naročniki odločijo za oddajo ločenih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev velja za taka ločena naročila, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.

Če se javni naročniki odločijo za oddajo enotnega naročila, se odločitev o veljavni pravni ureditvi sprejme na podlagi naslednjih pogojev:

| (a) | če je del zadevnega naročila zajet v členu 346 PDEU, se naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, pod pogojem, da je oddaja enotnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov; |
| --- | --- |

(a)

če je del zadevnega naročila zajet v členu 346 PDEU, se naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, pod pogojem, da je oddaja enotnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov;

| (b) | če je del zadevnega naročila zajet v Direktivi 2009/81/ES, se naročilo lahko odda v skladu z navedeno direktivo, pod pogojem, da je oddaja enotnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov. Ta točka ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa navedena direktiva. |
| --- | --- |

(b)

če je del zadevnega naročila zajet v Direktivi 2009/81/ES, se naročilo lahko odda v skladu z navedeno direktivo, pod pogojem, da je oddaja enotnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov. Ta točka ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa navedena direktiva.

Odločitev o oddaji enotnega naročila pa ne sme biti sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES.

3.   Točka (a) tretjega pododstavka odstavka 2 se uporablja za mešana javna naročila, za katera bi se sicer lahko uporabljali točki (a) in (b) navedenega pododstavka.

4.   Če so različni deli zadevnega naročila objektivno neločljivi, se naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, če zajema elemente, za katere se uporablja člen 346 PDEU; v nasprotnem primeru se lahko odda v skladu z Direktivo 2009/81/ES.

Člen 17

Javna naročila in projektni natečaji, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili

1.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki jih mora javni naročnik oddati ali organizirati v skladu s postopki javnega naročanja, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih določa:

| (a) | mednarodni sporazum ali dogovor, sklenjen v skladu s Pogodbama, med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma ali dogovora; |
| --- | --- |

(a)

mednarodni sporazum ali dogovor, sklenjen v skladu s Pogodbama, med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma ali dogovora;

| (b) | mednarodni sporazum ali dogovor, ki se nanaša na nameščanje vojaških enot in zadeva podjetja v državi članici ali tretji državi, ali |
| --- | --- |

(b)

mednarodni sporazum ali dogovor, ki se nanaša na nameščanje vojaških enot in zadeva podjetja v državi članici ali tretji državi, ali

| (c) | mednarodna organizacija. |
| --- | --- |

(c)

mednarodna organizacija.

O vseh sporazumih ali dogovorih iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka se obvesti Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 89.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki jih odda javni naročnik v skladu s pravili javnega naročanja, ki jih določi mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, kadar zadevna javna naročila in projektne natečaje ta organizacija ali institucija v celoti financira. Pri javnih naročilih in projektnih natečajih, ki jih večinoma sofinancira mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o uporabi postopkov javnega naročanja.

POGLAVJE II

Splošna pravila

Člen 18

Načela javnega naročanja

1.   Javni naročniki obravnavajo gospodarske subjekte enako in nediskriminatorno ter delujejo transparentno in sorazmerno.

Javno naročilo ni zasnovano z namenom, da se izključi iz področja uporabe te direktive ali da se umetno omeji konkurenca. Konkurenca se šteje za umetno omejeno, če je javno naročilo zasnovano z namenom, da neupravičeno zagotavlja boljšo oziroma slabšo obravnavo nekaterih gospodarskih subjektov.

2.   Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi X.

Člen 19

Gospodarski subjekti

1.   Gospodarski subjekti, ki v skladu s pravom države članice, v kateri imajo sedež, lahko izvajajo zadevno storitev, ne smejo biti zavrnjeni zgolj zato, ker bi morali biti v skladu s pravom države članice, v kateri se odda javno naročilo, fizična ali pravna oseba.

Vendar se pri javnih naročilih storitev in javnih naročilih gradenj ter javnih naročilih blaga, ki poleg tega vključujejo storitve ali namestitvena in inštalacijska dela, lahko od pravnih oseb zahteva, da v ponudbi ali prijavi za sodelovanje navedejo imena in ustrezno strokovno usposobljenost osebja, odgovornega za izvedbo zadevnega naročila.

2.   V postopkih javnega naročanja lahko sodelujejo skupine gospodarskih subjektov, vključno z začasnimi združenji. Javni naročniki pa od njih ne smejo zahtevati, da imajo, če želijo predložiti ponudbo ali prijavo za sodelovanje, določeno pravno obliko.

Javni naročniki lahko v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila po potrebi pojasnijo zahteve v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem ali tehnično in strokovno sposobnostjo iz člena 58, ki jih morajo izpolnjevati skupine gospodarskih subjektov, če je to upravičeno iz objektivnih razlogov in je sorazmerno. Države članice lahko določijo način, na katerega skupine gospodarskih subjektov izpolnijo te zahteve.

Kakršni koli pogoji za izvedbo javnega naročila, ki jih morajo izpolnjevati take skupine gospodarskih subjektov in ki so drugačni od tistih, ki veljajo za posamezne udeležence, morajo biti upravičeni iz objektivnih razlogov in sorazmerni.

3.   Ne glede na odstavek 2 pa lahko javni naročniki od skupin gospodarskih subjektov zahtevajo, da po tem, ko jim je javno naročilo oddano, prevzamejo določeno pravno obliko, če je takšna sprememba nujna za zadovoljivo izvedbo naročila.

Člen 20

Pridržana javna naročila

1.   Države članice lahko pridržijo pravico do sodelovanja v postopkih javnega naročanja za invalidska podjetja in gospodarske subjekte, katerih glavni cilj je družbeno in poklicno vključevanje invalidnih ali prikrajšanih oseb, ali določijo, da se taka javna naročila izvedejo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja, če je vsaj 30 % zaposlenih v navedenih podjetjih, gospodarskih subjektih ali programih invalidnih ali prikrajšanih delavcev.

2.   V javnem razpisu je napotilo na ta člen.

Člen 21

Zaupnost

1.   Brez poseganja v obveznosti v zvezi z objavljanjem obvestil o oddanih javnih naročilih ter obveščanjem kandidatov in ponudnikov iz členov 50 in 55 javni naročnik ne razkrije informacij, ki mu jih gospodarski subjekti predložijo in označijo kot zaupne, vključno, vendar ne omejeno na, tehnične ali poslovne skrivnosti in zaupne vidike ponudb, če v tej direktivi ali nacionalnem pravu, ki velja za javni naročnik, zlasti pa pravu v zvezi z dostopom do informacij, ni določeno drugače.

2.   Javni naročniki lahko določijo zahteve za gospodarske subjekte, katerih namen je varovanje zaupnosti informacij, ki jih javni naročniki dajo na voljo med postopkom javnega naročanja.

Člen 22

Pravila za sporočanje

1.   Države članice zagotovijo, da se za vsakršno sporočanje in izmenjavo informacij na podlagi te direktive, zlasti elektronsko oddajo ponudb, v skladu z zahtevami tega člena uporabljajo elektronska komunikacijska sredstva. Orodja in naprave, ki se uporabijo za elektronsko komuniciranje, in njihove tehnične lastnosti morajo biti nediskriminatorni, splošno dostopni in interoperabilni z izdelki IKT v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne smejo omejevati dostopa do postopka javnega naročanja.

Ne glede na prvi pododstavek javni naročniki niso dolžni zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri oddaji ponudb v naslednjih primerih:

| (a) | če bi bili zaradi specializirane vrste javnega naročanja za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebni točno določeni orodja, naprave ali oblika datotek, ki niso splošno razpoložljivi ali podprti s splošno razpoložljivimi aplikacijami; |
| --- | --- |

(a)

če bi bili zaradi specializirane vrste javnega naročanja za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebni točno določeni orodja, naprave ali oblika datotek, ki niso splošno razpoložljivi ali podprti s splošno razpoložljivimi aplikacijami;

| (b) | če se pri aplikacijah, ki podpirajo oblike datotek, ustrezne za opis ponudb, uporabljajo oblike datotek, ki jih ni mogoče obdelovati z nobeno drugo odprto ali splošno dostopno aplikacijo, ali če so zaščitene z licenco in jih javni naročnik ne more zagotoviti za prenos podatkov s spleta ali uporabo na daljavo; |
| --- | --- |

(b)

če se pri aplikacijah, ki podpirajo oblike datotek, ustrezne za opis ponudb, uporabljajo oblike datotek, ki jih ni mogoče obdelovati z nobeno drugo odprto ali splošno dostopno aplikacijo, ali če so zaščitene z licenco in jih javni naročnik ne more zagotoviti za prenos podatkov s spleta ali uporabo na daljavo;

| (c) | če bi bila za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebna specializirana pisarniška oprema, ki javnim naročnikom ni splošno dostopna; |
| --- | --- |

(c)

če bi bila za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebna specializirana pisarniška oprema, ki javnim naročnikom ni splošno dostopna;

| (d) | če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila zahteva predložitev fizičnih modelov ali maket v merilu, ki jih ni mogoče poslati elektronsko. |
| --- | --- |

(d)

če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila zahteva predložitev fizičnih modelov ali maket v merilu, ki jih ni mogoče poslati elektronsko.

Za sporočanje, pri katerem se v skladu z drugim pododstavkom ne uporabljajo elektronska komunikacijska sredstva, se uporabi pošta ali druga primerna kurirska služba ali kombinacija pošte ali druge primerne kurirske službe ter elektronskih sredstev.

Ne glede na prvi pododstavek tega odstavka javni naročniki niso dolžni zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri oddaji ponudb, če je uporaba neelektronskih komunikacijskih sredstev nujna bodisi zato, ker elektronska komunikacijska sredstva pomenijo kršitev varnosti, bodisi zato, da se zaščitijo posebno občutljive informacije, ki zahtevajo tako visoko raven zaščite, da je ni mogoče ustrezno zagotoviti z uporabo elektronskih sredstev in naprav, ki so gospodarskim subjektom splošno dostopne ali do katerih se jim lahko omogočijo alternativni načini dostopa v smislu odstavka 5.

Javni naročniki, ki v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka zahtevajo, da se za oddajo ponudb uporabijo neelektronska komunikacijska sredstva, morajo v posameznem poročilu iz člena 84 navesti razloge za to zahtevo. Javni naročniki, kjer je to možno, v posameznem poročilu navedejo razloge, zaradi katerih je uporaba neelektronskih komunikacijskih sredstev nujna za izvajanje četrtega pododstavka tega odstavka.

2.   Ne glede na odstavek 1 se za sporočanje, ki ne zadeva bistvenih elementov postopka javnega naročanja, lahko uporablja ustna komunikacija, če je vsebina ustne komunikacije zadostno dokumentirana. Za ta namen bistveni elementi postopka javnega naročanja vključujejo dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, prijave za sodelovanje, potrditev interesa in ponudbe. Zlasti ustna komunikacija s ponudniki, ki bi lahko bistveno vplivala na vsebino in oceno ponudb, se dokumentira v zadostni meri in z ustreznimi sredstvi, na primer pisnimi ali zvočnimi zapisi ali povzetki glavnih delov sporočil.

3.   Javni naročniki pri vsem sporočanju, izmenjavi in shranjevanju informacij zagotovijo varovanje celovitosti podatkov ter zaupnosti ponudb in prijav za sodelovanje. Vsebino ponudb in prijav za sodelovanje pregledajo šele po izteku roka za njihovo oddajo.

4.   Države članice lahko zahtevajo, da se za javna naročila gradenj in projektne natečaje uporabljajo točno določena elektronska orodja, na primer elektronska modelna orodja ali podobna orodja. Dokler takšna orodja niso splošno dostopna v smislu drugega stavka prvega pododstavka odstavka 1, javni naročniki zagotovijo alternativne načine dostopa, kot je določeno v odstavku 5.

5.   Javni naročniki lahko po potrebi zahtevajo uporabo orodij in naprav, ki niso splošno dostopni, če sami ponudijo alternativni način dostopa.

Šteje se, da javni naročniki zagotavljajo ustrezne alternativne načine dostopa, če:

| (a) | z elektronskimi sredstvi omogočajo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do teh orodij in naprav od datuma, ko je objavljeno obvestilo v skladu s Prilogo VIII ali poslano povabilo k potrditvi interesa. V besedilu obvestila ali povabila k potrditvi interesa se navede spletni naslov, na katerem so ta orodja in naprave na voljo; |
| --- | --- |

(a)

z elektronskimi sredstvi omogočajo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do teh orodij in naprav od datuma, ko je objavljeno obvestilo v skladu s Prilogo VIII ali poslano povabilo k potrditvi interesa. V besedilu obvestila ali povabila k potrditvi interesa se navede spletni naslov, na katerem so ta orodja in naprave na voljo;

| (b) | zagotovijo, da ponudniki, ki nimajo dostopa do zadevnih orodij in naprav ali možnosti, da bi jih v ustreznih rokih pridobili, ter jim za pomanjkanje dostopa ni mogoče pripisati odgovornosti, lahko sodelujejo v postopku javnega naročanja z uporabo začasnih žetonov, brezplačno zagotovljenih prek spleta, ali |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da ponudniki, ki nimajo dostopa do zadevnih orodij in naprav ali možnosti, da bi jih v ustreznih rokih pridobili, ter jim za pomanjkanje dostopa ni mogoče pripisati odgovornosti, lahko sodelujejo v postopku javnega naročanja z uporabo začasnih žetonov, brezplačno zagotovljenih prek spleta, ali

| (c) | podpirajo alternativen kanal za elektronsko oddajo ponudb. |
| --- | --- |

(c)

podpirajo alternativen kanal za elektronsko oddajo ponudb.

6.   Poleg zahtev iz Priloge IV se za orodja in naprave za elektronsko pošiljanje in sprejemanje ponudb ter orodja in naprave za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | zainteresiranim osebam so na voljo informacije v zvezi s specifikacijami za elektronsko oddajo ponudb in prijav za sodelovanje, vključno s šifriranjem in časovnim žigosanjem; |
| --- | --- |

(a)

zainteresiranim osebam so na voljo informacije v zvezi s specifikacijami za elektronsko oddajo ponudb in prijav za sodelovanje, vključno s šifriranjem in časovnim žigosanjem;

| (b) | države članice ali javni naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, določijo raven varnosti, ki se zahteva za elektronska komunikacijska sredstva v različnih fazah zadevnega postopka javnega naročanja; navedena raven je sorazmerna s povezanimi tveganji; |
| --- | --- |

(b)

države članice ali javni naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, določijo raven varnosti, ki se zahteva za elektronska komunikacijska sredstva v različnih fazah zadevnega postopka javnega naročanja; navedena raven je sorazmerna s povezanimi tveganji;

| (c) | če države članice ali javni naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, menijo, da je stopnja tveganja, ocenjena v skladu s točko (b) tega odstavka, takšna, da se zahtevajo napredni elektronski podpisi iz Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27), javni naročniki sprejmejo napredne elektronske podpise, podprte s kvalificiranim potrdilom, pri čemer upoštevajo, ali je tako potrdilo dano s strani ponudnika storitev potrdil, ki je uvrščen na zanesljiv seznam iz Odločbe Komisije 2009/767/ES (28), in oblikovano z napravo za varne podpise ali brez nje, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | na podlagi oblik iz Sklepa Komisije 2011/130/EU (29) javni naročniki določijo zahtevano obliko naprednega podpisa in sprejmejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo teh oblik; če se uporablja drugačna oblika elektronskega podpisa, elektronski podpis ali elektronski nosilec dokumenta vsebuje informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, za kar je odgovorna zadevna država članica. Možnosti potrjevanja morajo javnemu naročniku omogočati, da prek spleta brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem, preveri prejet elektronski podpis kot napreden elektronski podpisi, podprt s kvalificiranim potrdilom.
  Države članice informacije o izvajalcu storitev potrjevanja sporočijo Komisiji, ki informacije, ki jih prejme od držav članic, javno objavi na spletu; |
| --- | --- | --- |

(c)

če države članice ali javni naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, menijo, da je stopnja tveganja, ocenjena v skladu s točko (b) tega odstavka, takšna, da se zahtevajo napredni elektronski podpisi iz Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27), javni naročniki sprejmejo napredne elektronske podpise, podprte s kvalificiranim potrdilom, pri čemer upoštevajo, ali je tako potrdilo dano s strani ponudnika storitev potrdil, ki je uvrščen na zanesljiv seznam iz Odločbe Komisije 2009/767/ES (28), in oblikovano z napravo za varne podpise ali brez nje, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

na podlagi oblik iz Sklepa Komisije 2011/130/EU (29) javni naročniki določijo zahtevano obliko naprednega podpisa in sprejmejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo teh oblik; če se uporablja drugačna oblika elektronskega podpisa, elektronski podpis ali elektronski nosilec dokumenta vsebuje informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, za kar je odgovorna zadevna država članica. Možnosti potrjevanja morajo javnemu naročniku omogočati, da prek spleta brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem, preveri prejet elektronski podpis kot napreden elektronski podpisi, podprt s kvalificiranim potrdilom.

Države članice informacije o izvajalcu storitev potrjevanja sporočijo Komisiji, ki informacije, ki jih prejme od držav članic, javno objavi na spletu;

| (ii) | če je ponudba podpisana s kvalificiranim potrdilom, ki je uvrščeno na zanesljiv seznam, javni naročniki ne postavijo nobenih dodatnih zahtev, ki bi ponudnike lahko ovirale pri uporabi teh podpisov. |
| --- | --- |

(ii)

če je ponudba podpisana s kvalificiranim potrdilom, ki je uvrščeno na zanesljiv seznam, javni naročniki ne postavijo nobenih dodatnih zahtev, ki bi ponudnike lahko ovirale pri uporabi teh podpisov.

Glede dokumentov, ki se uporabljajo v postopku javnega naročanja in jih podpiše pristojni organ države članice ali drug izdajatelj, lahko pristojni organ ali drug izdajatelj določi zahtevano obliko naprednega podpisa v skladu z zahtevami iz člena 1(2) Sklepa 2011/130/EU. Uvedejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo te oblike, in sicer tako, da v zadevni dokument vključijo informacije, potrebne za obdelavo podpisa. Taki dokumenti v elektronskem podpisu ali elektronskem nosilcu dokumentov vsebujejo informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, ki omogočajo potrditev prejetega elektronskega podpisa prek spleta, brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da spremeni tehnične podrobnosti in značilnosti iz Priloge IV zaradi upoštevanja tehničnega razvoja.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da spremeni seznam iz točk (a) do (d) drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, če so zaradi tehnološkega razvoja nadaljnja odstopanja od uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev postala neprimerna ali če so zaradi tehnološkega razvoja izjemoma potrebne nove izjeme.

Za zagotovitev interoperabilnosti tehničnih formatov ter postopkovnih in sporočilnih standardov, zlasti v čezmejnem kontekstu, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87 za določitev obvezne uporabe posebnih tehničnih standardov, zlasti v zvezi z elektronsko oddajo ponudb, uporabo elektronskih katalogov in elektronskim preverjanjem istovetnosti, vendar šele po tem, ko so tehnični standardi temeljito testirani in je njihova uporabnost dokazana v praksi. Komisija pred uvedbo obvezne uporabe kakršnega koli tehničnega standarda tudi pazljivo preuči s tem povezane stroške, zlasti glede prilagoditev obstoječih rešitev v elektronskem javnem naročanju, vključno z infrastrukturo, postopki ali programsko opremo.

Člen 23

Nomenklature

1.   Pri oddaji javnih naročil se vsa nomenklatura navaja z uporabo „enotnega besednjaka javnih naročil (CPV)“ iz Uredbe (ES) št. 2195/2002.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da prilagodi kode CPV iz te direktive, če je treba spremembe nomenklature CPV upoštevati v tej direktivi in če te spremembe ne vključujejo spremembe področja uporabe te direktive.

Člen 24

Nasprotja interesov

Države članice zagotovijo, da javni naročniki sprejmejo ustrezne ukrepe za učinkovito preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nasprotij interesov pri izvajanju postopkov javnega naročanja, da se prepreči kakršno koli izkrivljanje konkurence in zagotovi enaka obravnava vseh gospodarskih subjektov.

Nasprotje interesov zajema vsaj vsak položaj, ko imajo uslužbenci javnega naročnika ali izvajalca storitev javnega naročanja, delujočega v imenu javnega naročnika, ki sodelujejo pri izvajanju postopka javnega naročanja ali lahko vplivajo na rezultate tega postopka, neposreden ali posreden finančni, ekonomski ali drug osebni interes, za katerega bi se lahko štelo, da vpliva na njihovo nepristranskost in neodvisnost v postopku javnega naročanja.

NASLOV II

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA JAVNA NAROČILA

POGLAVJE I

Postopki

Člen 25

Pogoji, povezani s Sporazumom GPA in drugimi mednarodnimi sporazumi

Javni naročniki zagotovijo obravnavo gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov iz držav podpisnic navedenih sporazumov, ki ni manj ugodna od obravnave gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije, kadar jih zajemajo priloge 1, 2, 4 in 5 ter splošne pripombe k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA ter drugi mednarodni sporazumi, ki zavezujejo Unijo.

Člen 26

Izbira postopkov

1.   Javni naročniki pri oddaji javnih naročil uporabljajo nacionalne postopke, usklajene s to direktivo, če je bil, brez poseganja v člen 32, objavljen javni razpis v skladu s to direktivo.

2.   Države članice določijo, da lahko javni naročniki uporabijo odprte ali omejene postopke, kot je določeno v tej direktivi.

3.   Države članice določijo, da lahko javni naročniki uporabijo partnerstva za inovacije, kot je določeno v tej direktivi.

4.   Države članice določijo, da lahko javni naročniki uporabijo konkurenčni postopek s pogajanji ali konkurenčni dialog v naslednjih primerih:

| (a) | v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, pri katerih je izpolnjen eden ali več naslednjih pogojev:






  (i) | potreb javnega naročnika ni mogoče zadovoljiti brez prilagoditve zlahka dostopnih rešitev; |
| --- | --- | --- |

(a)

v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, pri katerih je izpolnjen eden ali več naslednjih pogojev:

(i)

potreb javnega naročnika ni mogoče zadovoljiti brez prilagoditve zlahka dostopnih rešitev;

| (ii) | vsebujejo zasnovne ali inovativne rešitve; |
| --- | --- |

(ii)

vsebujejo zasnovne ali inovativne rešitve;

| (iii) | javno naročilo se ne more oddati brez predhodnih pogajanj zaradi posebnih okoliščin, povezanih z vrsto, kompleksnostjo ali pravno in finančno strukturo ali zaradi z njimi povezanih tveganj; |
| --- | --- |

(iii)

javno naročilo se ne more oddati brez predhodnih pogajanj zaradi posebnih okoliščin, povezanih z vrsto, kompleksnostjo ali pravno in finančno strukturo ali zaradi z njimi povezanih tveganj;

| (iv) | javni naročnik ne more dovolj natančno določiti tehničnih specifikacij s sklicevanjem na standard, evropsko tehnično oceno, skupno tehnično specifikacijo ali tehnično referenco v smislu točk 2 do 5 Priloge VII; |
| --- | --- |

(iv)

javni naročnik ne more dovolj natančno določiti tehničnih specifikacij s sklicevanjem na standard, evropsko tehnično oceno, skupno tehnično specifikacijo ali tehnično referenco v smislu točk 2 do 5 Priloge VII;

| (b) | v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, pri katerih se v okviru odprtega ali omejenega postopka predložijo le nepravilne ali nesprejemljive ponudbe. V takih primerih javnim naročnikom ni treba objaviti obvestila o javnem naročilu, če v postopek vključijo vse ponudnike – vendar samo te –, ki izpolnjujejo pogoje iz členov 57 do 64 in so v predhodno izvedenem odprtem ali omejenem postopku predložili ponudbe v skladu s formalnimi zahtevami za postopek javnega naročanja.
  Za nepravilne veljajo zlasti ponudbe, ki niso skladne z dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, ki so prispele prepozno, pri katerih je dokazano nedovoljeno dogovarjanje ali korupcija ali ki jih javni naročniki ocenijo za neobičajno nizke. Za nesprejemljive veljajo zlasti ponudbe ponudnikov, ki niso ustrezno usposobljeni, ter ponudbe, katerih cena presega proračun javnega naročnika, kot je določen in dokumentiran pred začetkom postopka javnega naročanja. |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, pri katerih se v okviru odprtega ali omejenega postopka predložijo le nepravilne ali nesprejemljive ponudbe. V takih primerih javnim naročnikom ni treba objaviti obvestila o javnem naročilu, če v postopek vključijo vse ponudnike – vendar samo te –, ki izpolnjujejo pogoje iz členov 57 do 64 in so v predhodno izvedenem odprtem ali omejenem postopku predložili ponudbe v skladu s formalnimi zahtevami za postopek javnega naročanja.

Za nepravilne veljajo zlasti ponudbe, ki niso skladne z dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, ki so prispele prepozno, pri katerih je dokazano nedovoljeno dogovarjanje ali korupcija ali ki jih javni naročniki ocenijo za neobičajno nizke. Za nesprejemljive veljajo zlasti ponudbe ponudnikov, ki niso ustrezno usposobljeni, ter ponudbe, katerih cena presega proračun javnega naročnika, kot je določen in dokumentiran pred začetkom postopka javnega naročanja.

5.   Javni razpis se izvede z obvestilom o javnem naročilu v skladu s členom 49.

Če se javno naročilo odda z omejenim postopkom ali konkurenčnim postopkom s pogajanji, lahko države članice ne glede na prvi pododstavek tega odstavka določijo, da lahko javni naročniki na podcentralni ravni ali določene kategorije teh javnih naročnikov izvedejo javni razpis s predhodnim informativnim obvestilom v skladu s členom 48(2).

Če se javni razpis izvede s predhodnim informativnim obvestilom v skladu s členom 48(2), se gospodarski subjekti, ki so po objavi predhodnega informativnega obvestila izrazili interes, povabijo, da svoj interes pisno potrdijo, s „povabilom k potrditvi interesa“ v skladu s členom 54.

6.   V posebnih primerih in okoliščinah, izrecno omenjenih v členu 32, lahko države članice določijo, da lahko javni naročniki uporabijo postopek s pogajanji brez predhodne objave javnega razpisa. Države članice dovolijo uporabo tega postopka samo v primerih iz člena 32.

Člen 27

Odprti postopek

1.   V odprtih postopkih lahko vsak zainteresirani gospodarski subjekt odda ponudbo na podlagi javnega razpisa.

Minimalni rok za prejem ponudb je 35 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

Ponudbi se priložijo informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva javni naročnik.

2.   Če so javni naročniki objavili predhodno informativno obvestilo, ki ni bilo uporabljeno kot sredstvo za objavo javnega razpisa, se lahko minimalni rok za prejem ponudb iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena skrajša na 15 dni, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | predhodno informativno obvestilo je vsebovalo vse informacije, zahtevane za obvestilo o javnem naročilu iz oddelka I dela B Priloge V, če so bile navedene informacije na voljo ob objavi predhodnega informativnega obvestila; |
| --- | --- |

(a)

predhodno informativno obvestilo je vsebovalo vse informacije, zahtevane za obvestilo o javnem naročilu iz oddelka I dela B Priloge V, če so bile navedene informacije na voljo ob objavi predhodnega informativnega obvestila;

| (b) | predhodno informativno obvestilo je bilo v objavo poslano najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu. |
| --- | --- |

(b)

predhodno informativno obvestilo je bilo v objavo poslano najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

3.   Če v nujnem primeru, ki ga javni naročnik ustrezno utemelji, zaradi neizvedljivosti ni mogoče upoštevati roka iz drugega pododstavka odstavka 1, lahko javni naročnik določi rok, ki ni krajši od 15 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

4.   Javni naročnik lahko za pet dni skrajša rok za prejem ponudb iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, če se strinja, da se ponudbe lahko oddajo z elektronskimi sredstvi v skladu s prvim pododstavkom člena 22(1) ter členom 22(5) in (6).

Člen 28

Omejeni postopek

1.   Za sodelovanje v omejenih postopkih se lahko na podlagi javnega razpisa, ki vsebuje informacije iz dela B oziroma dela C Priloge V, prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva javni naročnik.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali, če se uporabi predhodno informativno obvestilo kot sredstvo za objavo javnega razpisa, povabilo k potrditvi interesa.

2.   Ponudbo lahko oddajo le gospodarski subjekti, ki jih javni naročnik k temu povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Javni naročniki lahko v skladu s členom 65 omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku.

Minimalni rok za prejem ponudb je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudb.

3.   Če javni naročniki objavijo predhodno informativno obvestilo, ki ni bilo uporabljeno kot sredstvo za objavo javnega razpisa, se lahko minimalni rok za prejem ponudb iz drugega pododstavka odstavka 2 tega člena skrajša na 10 dni, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | predhodno informativno obvestilo vsebuje vse informacije, zahtevane v oddelku I dela B Priloge V, če so bile navedene informacije na voljo ob objavi predhodnega informativnega obvestila; |
| --- | --- |

(a)

predhodno informativno obvestilo vsebuje vse informacije, zahtevane v oddelku I dela B Priloge V, če so bile navedene informacije na voljo ob objavi predhodnega informativnega obvestila;

| (b) | predhodno informativno obvestilo je bilo v objavo poslano najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu. |
| --- | --- |

(b)

predhodno informativno obvestilo je bilo v objavo poslano najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

4.   Države članice lahko določijo, da lahko vsi javni naročniki na podcentralni ravni ali določene kategorije teh javnih naročnikov določijo rok za prejem ponudb na podlagi medsebojnega dogovora med javnim naročnikom in izbranimi kandidati, če imajo vsi izbrani kandidati na voljo enako časa za pripravo in oddajo ponudb. Če dogovora glede roka za prejem ponudb ni, je rok najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudb.

5.   Rok za prejem ponudb iz odstavka 2 tega člena se lahko skrajša za pet dni, če se javni naročnik strinja, da se ponudbe lahko oddajo z elektronskimi sredstvi v skladu s členom 22(1), (5) in (6).

6.   Če v nujnih primerih, ki jih javni naročniki ustrezno utemeljijo, zaradi neizvedljivosti ni mogoče upoštevati rokov iz tega člena, javni naročniki lahko določijo:

| (a) | rok za prejem prijav za sodelovanje, ki ni krajši od 15 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu; |
| --- | --- |

(a)

rok za prejem prijav za sodelovanje, ki ni krajši od 15 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu;

| (b) | rok za prejem ponudb, ki ni krajši od 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudb. |
| --- | --- |

(b)

rok za prejem ponudb, ki ni krajši od 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudb.

Člen 29

Konkurenčni postopek s pogajanji

1.   Za sodelovanje v konkurenčnih postopkih s pogajanji se lahko na podlagi javnega razpisa, ki vsebuje informacije iz dela B in dela C Priloge V, prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva javni naročnik.

Javni naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila opredelijo vsebino javnega naročila z opisom svojih potreb in zahtevanih značilnosti blaga, gradenj ali storitev, ki se bodo zagotavljale, ter določijo merila za oddajo javnega naročila. Navedejo tudi, kateri elementi opisa določajo minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vse ponudbe.

Navedene informacije so dovolj natančne, da lahko gospodarski subjekti prepoznajo vrsto in obseg javnega naročila ter se odločijo, ali se bodo prijavili za sodelovanje v postopku.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali, če se uporabi predhodno informativno obvestilo kot sredstvo za objavo javnega razpisa, povabilo k potrditvi interesa. Minimalni rok za sprejemanje prvih pisnih ponudb je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo. Uporablja se člen 28(3) do (6).

2.   Samo gospodarski subjekti, ki jih povabi javni naročnik na podlagi ocene predloženih informacij, lahko oddajo prvo pisno ponudbo, ki je podlaga za nadaljnja pogajanja. Naročniki lahko v skladu s členom 65 omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku.

3.   Če ni v odstavku 4 drugače določeno, se javni naročniki pogajajo s ponudniki o prvih in vseh nadaljnjih ponudbah, ki jih slednji predložijo, razen končnih ponudb v smislu odstavka 7, za izboljšanje njihove vsebine.

Minimalne zahteve in merila za oddajo javnega naročila niso predmet pogajanj.

4.   Javni naročniki lahko oddajo javna naročila na podlagi prvih ponudb brez pogajanj, če so v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa navedli, da si pridržujejo to možnost.

5.   Javni naročniki med pogajanji zagotovijo enako obravnavo vseh ponudnikov. Zato informacij ne nudijo diskriminatorno, zaradi česar bi lahko nekateri ponudniki imeli prednost pred drugimi. Vse ponudnike, katerih ponudbe niso bile izločene v skladu z odstavkom 6, pisno obvestijo o vseh spremembah tehničnih specifikacij ali druge dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, razen tistih, ki določajo minimalne zahteve. Javni naročniki zagotovijo, da imajo ponudniki po teh spremembah na voljo dovolj časa, da po potrebi spremenijo ali ponovno predložijo ponudbe.

Javni naročniki v skladu s členom 21 brez soglasja kandidata ali ponudnika, ki sodeluje v pogajanjih, drugim udeležencem ne razkrijejo zaupnih informacij, ki jim jih sporoči ta kandidat ali ponudnik. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

6.   Konkurenčni postopki s pogajanji se lahko izvajajo v zaporednih fazah, da se na podlagi meril za oddajo javnega naročila, opredeljenih v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali drugem dokumentu v zvezi z oddajo javnega naročila, zmanjša število ponudb, o katerih se je treba pogajati. Javni naročnik v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali drugem dokumentu v zvezi z oddajo javnega naročila navede, ali bo uporabil to možnost.

7.   Če namerava javni naročnik zaključiti pogajanja, obvesti preostale ponudnike in določi skupni rok za predložitev morebitnih novih ali spremenjenih ponudb. Preveri, če so končne ponudbe skladne z minimalnimi zahtevami in členom 56(1), jih preuči na podlagi navedenih meril za oddajo javnega naročila in odda javno naročilo v skladu s členi 66 do 69.

Člen 30

Konkurenčni dialog

1.   Za sodelovanje v konkurenčnih dialogih se lahko na podlagi obvestila o javnem naročilu prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva javni naročnik.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

V dialogu lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih javni naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Javni naročniki lahko v skladu s členom 65 omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku. Javna naročila se oddajo izključno na podlagi merila najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo v skladu s členom 67(2).

2.   Javni naročniki v obvestilu o javnem naročilu navedejo svoje potrebe in zahteve, ki jih potem v tem obvestilu in/ali v opisnem dokumentu tudi podrobneje opredelijo. Hkrati v istih dokumentih določijo in podrobneje opredelijo izbrana merila za oddajo javnega naročila ter določijo okvirni časovni razpored.

3.   Javni naročniki z udeleženci, izbranimi v skladu z zadevnimi določbami členov 56 do 66, začnejo dialog s ciljem ugotoviti in opredeliti najustreznejše načine za izpolnitev svojih potreb. V okviru tega dialoga lahko z izbranimi udeleženci razpravljajo o vseh vidikih javnega naročila.

Javni naročniki v okviru dialoga zagotovijo enako obravnavo vseh udeležencev. Zato informacij ne nudijo diskriminatorno, zaradi česar bi lahko nekateri udeleženci imeli prednost pred drugimi.

Javni naročniki v skladu s členom 21 brez soglasja v dialogu sodelujočega kandidata ali ponudnika drugim udeležencem ne razkrijejo predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki jim jih sporoči ta kandidat ali ponudnik. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

4.   Konkurenčni dialog se lahko izvaja v zaporednih fazah, da se na podlagi meril za oddajo javnega naročila, določenih v obvestilu o javnem naročilu ali opisnem dokumentu, zmanjša število rešitev, o katerih se razpravlja med posamezno fazo dialoga. Javni naročniki v obvestilu o javnem naročilu ali opisnem dokumentu navedejo, ali bodo uporabili to možnost.

5.   Javni naročnik nadaljuje dialog, dokler ne najde ene ali več rešitev, ki lahko izpolnijo njegove potrebe.

6.   Potem ko javni naročniki objavijo, da je dialog zaključen, o tem obvestijo ostale udeležence in vsakega od njih zaprosijo, naj predloži končno ponudbo na podlagi rešitve ali rešitev, ki so bile predstavljene in podrobneje opredeljene med dialogom. Navedene ponudbe morajo vsebovati vse elemente, ki se zahtevajo in so potrebni za izvedbo projekta.

Te ponudbe se lahko na zahtevo javnega naročnika pojasnijo, podrobno opredelijo in optimizirajo. Vendar ta pojasnila, podrobne opredelitve, optimizacija ali dodatne informacije ne smejo zajemati sprememb bistvenih vidikov ponudbe ali javnega naročila, vključno s potrebami in zahtevami iz obvestila o javnem naročilu ali opisnega dokumenta, če bi odstopanja od teh vidikov, potreb in zahtev verjetno izkrivljala konkurenco ali imela diskriminatorni učinek.

7.   Javni naročniki preučijo prejete ponudbe na podlagi meril za oddajo javnega naročila iz obvestila o javnem naročilu ali opisnega dokumenta.

Na zahtevo javnega naročnika se lahko s ponudnikom, za katerega je bilo ugotovljeno, da je oddal ponudbo, ki predstavlja najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 67, izvedejo pogajanja, da se z dokončno določitvijo pogojev javnega naročila potrdijo finančne obveznosti ali drugi pogoji iz ponudbe, če to ne spremeni bistvenih vidikov ponudbe ali javnega naročila, vključno s potrebami in zahtevami iz obvestila o javnem naročilu ali opisnega dokumenta, ter ne pomeni nevarnosti za izkrivljanje konkurence ali diskriminacijo.

8.   Javni naročniki lahko določijo nagrade ali plačila za udeležence v dialogu.

Člen 31

Partnerstvo za inovacije

1.   Za sodelovanje v partnerstvih za inovacije se lahko na podlagi obvestila o javnem naročilu prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva javni naročnik.

Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila opredeli potrebo po inovativnih proizvodih, storitvah ali gradnjah, ki je ne more zadovoljiti z nakupom blaga, storitev ali gradenj, že dostopnih na trgu. Navede tudi, kateri elementi opisa določajo minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vse ponudbe. Navedene informacije so dovolj natančne, da lahko gospodarski subjekti prepoznajo vrsto in obseg zahtevane rešitve ter se odločijo, ali se bodo prijavili za sodelovanje v postopku.

Javni naročnik se lahko odloči, da bo vzpostavil partnerstvo za inovacije z enim ali več partnerji, ki izvajajo ločene raziskovalne in razvojne dejavnosti.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je 30 dni od datuma, ko je poslano obvestilo o javnem naročilu. V postopku lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih javni naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Javni naročniki lahko v skladu s členom 65 omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku. Javna naročila se oddajo izključno na podlagi merila najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo v skladu s členom 67.

2.   Cilj partnerstva za inovacije je razvoj inovativnega proizvoda, storitve ali gradenj ter poznejša nabava zagotovljenega blaga, storitev ali gradenj, pod pogojem, da ustrezajo kakovosti izvedbe in najvišjim stroškom, dogovorjenim med javnimi naročniki in udeleženci.

Partnerstvo za inovacije se strukturira v zaporednih fazah, ki upoštevajo zaporedje korakov v postopku raziskav in inovacij; to lahko vključuje proizvodnjo blaga, izvajanje storitev ali dokončanje gradenj. Pri partnerstvu za inovacije se določijo vmesni cilji, ki jih morajo doseči partnerji, in zagotovi plačilo v ustreznih obrokih.

Javni naročnik se lahko na podlagi teh ciljev po vsaki fazi odloči za prekinitev partnerstva za inovacije ali – v primeru partnerstva za inovacije z različnimi partnerji – za zmanjšanje števila partnerjev s prekinitvijo posameznih pogodb, če v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, da lahko uporabi možnost prekinitve in pod kakšnimi pogoji to lahko stori.

3.   Če ni v tem členu drugače določeno, se javni naročniki pogajajo s ponudniki o prvih in vseh nadaljnjih ponudbah, ki jih slednji predložijo, razen končne ponudbe, za izboljšanje njihove vsebine.

Minimalne zahteve in merila za oddajo javnega naročila niso predmet pogajanj.

4.   Javni naročniki med pogajanji zagotovijo enako obravnavo vseh ponudnikov. Zato informacij ne nudijo diskriminatorno, zaradi česar bi lahko nekateri ponudniki imeli prednost pred drugimi. Vse ponudnike, katerih ponudbe niso bile izločene v skladu z odstavkom 5, pisno obvestijo o vseh spremembah tehničnih specifikacij ali druge dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, razen tistih, ki določajo minimalne zahteve. Javni naročniki zagotovijo, da imajo ponudniki po teh spremembah na voljo dovolj časa, da po potrebi spremenijo ali ponovno predložijo ponudbe.

Javni naročniki v skladu s členom 21 brez soglasja kandidata ali ponudnika, ki sodeluje v pogajanjih, drugim udeležencem ne razkrijejo zaupnih informacij, ki jim jih sporoči ta kandidat ali ponudnik. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

5.   Pogajanja med postopki partnerstev za inovacije se lahko izvajajo v zaporednih fazah, da se na podlagi meril za oddajo javnega naročila, opredeljenih v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, zmanjša število ponudb, o katerih se je treba pogajati. Javni naročnik v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, ali bo uporabil to možnost.

6.   Javni naročniki pri izbiri kandidatov uporabljajo zlasti pogoje glede sposobnosti kandidatov na področju raziskav in razvoja ter pri razvijanju in uvajanju inovativnih rešitev.

Raziskovalne in inovativne projekte, katerih cilj je izpolniti potrebe, ki jih je določil javni naročnik in jih ni mogoče izpolniti z obstoječimi rešitvami, lahko predložijo le gospodarski subjekti, ki jih javni naročnik povabi na podlagi ocene zahtevanih informacij.

Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila opredeli, kakšna ureditev velja za pravice intelektualne lastnine. Javni naročnik v primeru partnerstva za inovacije z različnimi partnerji v skladu s členom 21 drugim partnerjem ne razkrije predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki mu jih v okviru partnerstva sporoči posamezen partner, če nima njegovega soglasja. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

7.   Javni naročnik zagotovi, da se struktura partnerstva ter zlasti trajanje in vrednost posameznih faz določijo ob upoštevanju stopnje inovativnosti predlagane rešitve ter zaporedja raziskovalnih in inovativnih dejavnosti, potrebnih za razvoj inovativne rešitve, ki na trgu še ni na voljo. Ocenjena vrednost blaga, storitev ali gradenj ni nesorazmerna glede na naložbe, ki so potrebne za njihov razvoj.

Člen 32

Uporaba postopka s pogajanji brez predhodne objave

1.   V posebnih primerih in okoliščinah, določenih v odstavkih 2 do 5, lahko države članice določijo, da smejo javni naročniki oddati javna naročila po postopku s pogajanji brez predhodne objave.

2.   Postopek s pogajanji brez predhodne objave se lahko uporablja za javna naročila gradenj, javna naročila blaga in javna naročila storitev v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | če v odprtem ali omejenem postopku ni oddana nobena ponudba, nobena ustrezna ponudba, nobena prijava za sodelovanje ali nobena ustrezna prijava za sodelovanje, če se prvotni pogoji javnega naročila bistveno ne spremenijo in se Komisiji na zahtevo pošlje poročilo.
  Ponudba se šteje za neustrezno, če ni relevantna za javno naročilo, ker brez bistvenih sprememb očitno ne ustreza potrebam in zahtevam javnega naročnika, ki so določene v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Prijava za sodelovanje se šteje za neustrezno, če je treba zadevni gospodarski subjekt izključiti ali se ga lahko izključi v skladu s členom 57 oziroma ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih javni naročnik določi v skladu s členom 58; |
| --- | --- |

(a)

če v odprtem ali omejenem postopku ni oddana nobena ponudba, nobena ustrezna ponudba, nobena prijava za sodelovanje ali nobena ustrezna prijava za sodelovanje, če se prvotni pogoji javnega naročila bistveno ne spremenijo in se Komisiji na zahtevo pošlje poročilo.

Ponudba se šteje za neustrezno, če ni relevantna za javno naročilo, ker brez bistvenih sprememb očitno ne ustreza potrebam in zahtevam javnega naročnika, ki so določene v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Prijava za sodelovanje se šteje za neustrezno, če je treba zadevni gospodarski subjekt izključiti ali se ga lahko izključi v skladu s členom 57 oziroma ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih javni naročnik določi v skladu s členom 58;

| (b) | če gradnje, blago ali storitve lahko zagotovi samo določeni gospodarski subjekt iz naslednjih razlogov:






  (i) | cilj javnega naročila je ustvariti ali pridobiti unikatno umetniško delo ali umetniško uprizoritev; |
| --- | --- | --- |

(b)

če gradnje, blago ali storitve lahko zagotovi samo določeni gospodarski subjekt iz naslednjih razlogov:

(i)

cilj javnega naročila je ustvariti ali pridobiti unikatno umetniško delo ali umetniško uprizoritev;

| (ii) | konkurence iz tehničnih razlogov ni; |
| --- | --- |

(ii)

konkurence iz tehničnih razlogov ni;

| (iii) | za zaščito izključnih pravic, vključno s pravicami intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(iii)

za zaščito izključnih pravic, vključno s pravicami intelektualne lastnine.

Izjemi iz točk (ii) in (iii) se uporabljata le, če ni ustrezne alternative ali nadomestila in če odsotnost konkurence ni posledica umetnega omejevanja parametrov javnega naročila;

| (c) | kolikor je to nujno potrebno, če zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih javni naročnik ni mogel predvideti, rokov za odprte postopke ali omejene postopke ali konkurenčne postopke s pogajanji ni mogoče upoštevati. Okoliščine, s katerimi se utemelji skrajna nujnost, nikakor ne smejo biti take, da bi jih lahko pripisali javnemu naročniku. |
| --- | --- |

(c)

kolikor je to nujno potrebno, če zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih javni naročnik ni mogel predvideti, rokov za odprte postopke ali omejene postopke ali konkurenčne postopke s pogajanji ni mogoče upoštevati. Okoliščine, s katerimi se utemelji skrajna nujnost, nikakor ne smejo biti take, da bi jih lahko pripisali javnemu naročniku.

3.   Postopek s pogajanji brez predhodne objave se lahko uporabi za javna naročila blaga:

| (a) | če se zadevni izdelki izdelujejo izključno za raziskovalne, eksperimentalne, študijske ali razvojne namene; vendar pa javna naročila, oddana v skladu s to točko, ne vključujejo masovne proizvodnje zaradi preživetja na trgu ali zaradi povrnitve stroškov raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(a)

če se zadevni izdelki izdelujejo izključno za raziskovalne, eksperimentalne, študijske ali razvojne namene; vendar pa javna naročila, oddana v skladu s to točko, ne vključujejo masovne proizvodnje zaradi preživetja na trgu ali zaradi povrnitve stroškov raziskav in razvoja;

| (b) | za dodatne dobave blaga prvotnega dobavitelja, ki so namenjene za delno nadomestilo blaga ali inštalacij ali za povečanje obsega obstoječega blaga ali inštalacij, če bi moral javni naročnik zaradi zamenjave dobavitelja nabaviti blago, ki ima drugačne tehnične lastnosti, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem; trajanje teh naročil in ponavljajočih se naročil praviloma ni daljše od treh let; |
| --- | --- |

(b)

za dodatne dobave blaga prvotnega dobavitelja, ki so namenjene za delno nadomestilo blaga ali inštalacij ali za povečanje obsega obstoječega blaga ali inštalacij, če bi moral javni naročnik zaradi zamenjave dobavitelja nabaviti blago, ki ima drugačne tehnične lastnosti, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem; trajanje teh naročil in ponavljajočih se naročil praviloma ni daljše od treh let;

| (c) | za blago, ponujeno in kupljeno na blagovnih borzah; |
| --- | --- |

(c)

za blago, ponujeno in kupljeno na blagovnih borzah;

| (d) | za nakupe blaga ali storitev po posebno ugodnih pogojih od dobavitelja, ki gre v dokončno likvidacijo, ali likvidacijskih upraviteljev v postopku zaradi insolventnosti, po dogovoru z upniki ali po podobnem postopku v skladu z nacionalnimi zakoni ali predpisi. |
| --- | --- |

(d)

za nakupe blaga ali storitev po posebno ugodnih pogojih od dobavitelja, ki gre v dokončno likvidacijo, ali likvidacijskih upraviteljev v postopku zaradi insolventnosti, po dogovoru z upniki ali po podobnem postopku v skladu z nacionalnimi zakoni ali predpisi.

4.   Postopek s pogajanji brez predhodne objave se lahko uporabi za javna naročila storitev, če se zadevno javno naročilo oddaja na podlagi projektnega natečaja, organiziranega v skladu s to direktivo, in se v skladu s pravili, določenimi v projektnem natečaju, odda zmagovalcu ali enemu od zmagovalcev projektnega natečaja; v slednjem primeru morajo biti k sodelovanju v pogajanjih povabljeni vsi zmagovalci.

5.   Postopek s pogajanji brez predhodne objave se lahko uporabi za nove gradnje ali storitve, ki pomenijo ponovitev podobnih gradenj ali storitev, zaupanih gospodarskemu subjektu, ki so mu isti javni naročniki oddali prvotno naročilo, če so navedene gradnje ali storitve v skladu z osnovnim projektom, za katerega je bilo prvotno naročilo oddano po postopku iz člena 26(1). V osnovnem projektu se navedejo obseg mogočih dodatnih gradenj ali storitev ter pogoji za njihovo oddajo.

Javni naročniki že ob povabilu k predložitvi ponudb za prvi projekt navedejo morebitno uporabo navedenega postopka, pri čemer pri uporabi člena 4 upoštevajo skupne ocenjene stroške poznejših gradenj ali storitev.

Ta postopek se lahko uporablja samo tekom treh let po oddaji prvotnega javnega naročila.

POGLAVJE II

Tehnike in instrumenti za elektronsko in skupno javno naročanje

Člen 33

Okvirni sporazumi

1.   Javni naročniki lahko sklenejo okvirne sporazume, če uporabijo postopke iz te direktive.

Okvirni sporazum pomeni sporazum med enim ali več javnimi naročniki in enim ali več gospodarskimi subjekti, katerega predmet je določitev pogojev, s katerimi se uredijo naročila, ki se oddajo v posameznem obdobju, zlasti v zvezi s ceno in, če je ustrezno, predvideno količino.

Veljavnost okvirnega sporazuma ni daljša od štirih let, razen v izjemnih primerih, ki se ustrezno utemeljijo, zlasti s predmetom okvirnega sporazuma.

2.   Naročila na podlagi okvirnega sporazuma se oddajo v skladu s postopki iz tega odstavka ter odstavkov 3 in 4.

Navedeni postopki se lahko uporabljajo samo med javnimi naročniki, ki so za ta namen jasno navedeni v javnem razpisu ali povabilu k potrditvi interesa, in gospodarskimi subjekti, ki so podpisniki sklenjenega okvirnega sporazuma.

Z naročili, oddanimi na podlagi okvirnega sporazuma, se nikakor ne smejo bistveno spremeniti pogoji iz navedenega okvirnega sporazuma, zlasti ne v primeru iz odstavka 3.

3.   Če se okvirni sporazum sklene z enim samim gospodarskim subjektom, se naročila na podlagi navedenega sporazuma oddajo v skladu s pogoji iz okvirnega sporazuma.

Pri oddaji navedenih naročil se javni naročniki lahko pisno posvetujejo z gospodarskim subjektom, podpisnikom okvirnega sporazuma, in zahtevajo, da po potrebi dopolni svojo ponudbo.

4.   Okvirni sporazum, ki se sklene z več kot enim gospodarskim subjektom, se izvaja na enega od naslednjih načinov:

| (a) | na podlagi pogojev iz okvirnega sporazuma brez ponovnega odpiranja konkurence, če so v navedenem sporazumu določeni vsi pogoji glede zagotavljanja zadevnih gradenj, storitev in blaga ter objektivni pogoji za določanje, kateri gospodarski subjekt, podpisnik okvirnega sporazuma, jih bo izvedel; ti pogoji se navedejo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi pogojev iz okvirnega sporazuma brez ponovnega odpiranja konkurence, če so v navedenem sporazumu določeni vsi pogoji glede zagotavljanja zadevnih gradenj, storitev in blaga ter objektivni pogoji za določanje, kateri gospodarski subjekt, podpisnik okvirnega sporazuma, jih bo izvedel; ti pogoji se navedejo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma;

| (b) | če okvirni sporazum določa vse pogoje glede zagotavljanja zadevnih gradenj, storitev in blaga, deloma brez ponovnega odpiranja konkurence v skladu s točko (a) in deloma s ponovnim odpiranjem konkurence med gospodarskimi subjekti, podpisniki okvirnega sporazuma, v skladu s točko (c), če so javni naročniki določili to možnost v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma. Odločitev o morebitnem naročilu posameznih gradenj, blaga ali storitev s ponovnim odpiranjem konkurence ali neposredno pod pogoji, določenimi v okvirnem sporazumu, se sprejme v skladu z objektivnimi merili, ki so določeni v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma. Ta dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila prav tako določa, glede katerih pogojev je možno ponovno odpiranje konkurence.
  Možnosti, ki sta določeni v prvem odstavku te točke, se uporabljata tudi za vsak sklop okvirnega sporazuma, za katerega so v okvirnem sporazumu določeni vsi pogoji, ki urejajo zagotavljanje zadevnih gradenj, storitev in blaga, ne glede na to, ali so bili določeni vsi pogoji, ki urejajo zagotavljanje zadevnih gradenj, storitev in blaga, za druge sklope; |
| --- | --- |

(b)

če okvirni sporazum določa vse pogoje glede zagotavljanja zadevnih gradenj, storitev in blaga, deloma brez ponovnega odpiranja konkurence v skladu s točko (a) in deloma s ponovnim odpiranjem konkurence med gospodarskimi subjekti, podpisniki okvirnega sporazuma, v skladu s točko (c), če so javni naročniki določili to možnost v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma. Odločitev o morebitnem naročilu posameznih gradenj, blaga ali storitev s ponovnim odpiranjem konkurence ali neposredno pod pogoji, določenimi v okvirnem sporazumu, se sprejme v skladu z objektivnimi merili, ki so določeni v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma. Ta dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila prav tako določa, glede katerih pogojev je možno ponovno odpiranje konkurence.

Možnosti, ki sta določeni v prvem odstavku te točke, se uporabljata tudi za vsak sklop okvirnega sporazuma, za katerega so v okvirnem sporazumu določeni vsi pogoji, ki urejajo zagotavljanje zadevnih gradenj, storitev in blaga, ne glede na to, ali so bili določeni vsi pogoji, ki urejajo zagotavljanje zadevnih gradenj, storitev in blaga, za druge sklope;

| (c) | če okvirni sporazum ne vsebuje vseh pogojev, ki urejajo zagotavljanje gradenj, storitev in blaga, s ponovnim odpiranjem konkurence med gospodarskimi subjekti, ki so podpisniki okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

če okvirni sporazum ne vsebuje vseh pogojev, ki urejajo zagotavljanje gradenj, storitev in blaga, s ponovnim odpiranjem konkurence med gospodarskimi subjekti, ki so podpisniki okvirnega sporazuma.

5.   Odpiranje konkurence iz točk (b) in (c) odstavka 4 temelji na enakih pogojih, kot se uporabijo za sklenitev okvirnega sporazuma, ter po potrebi na natančneje opredeljenih pogojih in, če je ustrezno, drugih pogojih iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma v skladu z naslednjim postopkom:

| (a) | za vsako naročilo, ki se oddaja, se javni naročniki pisno posvetujejo z gospodarskimi subjekti, ki so sposobni izvesti naročilo; |
| --- | --- |

(a)

za vsako naročilo, ki se oddaja, se javni naročniki pisno posvetujejo z gospodarskimi subjekti, ki so sposobni izvesti naročilo;

| (b) | javni naročniki določijo rok, ki je dovolj dolg, da ponudnikom omogoča predložitev ponudb za vsako posamezno naročilo, ob upoštevanju dejavnikov, kot sta kompleksnost predmeta javnega naročila in čas, potreben za pošiljanje ponudb; |
| --- | --- |

(b)

javni naročniki določijo rok, ki je dovolj dolg, da ponudnikom omogoča predložitev ponudb za vsako posamezno naročilo, ob upoštevanju dejavnikov, kot sta kompleksnost predmeta javnega naročila in čas, potreben za pošiljanje ponudb;

| (c) | ponudbe se predložijo v pisni obliki in se ne odprejo do izteka roka, določenega za odgovor; |
| --- | --- |

(c)

ponudbe se predložijo v pisni obliki in se ne odprejo do izteka roka, določenega za odgovor;

| (d) | javni naročniki oddajo posamezna naročila ponudnikom, ki so predložili najboljšo ponudbo na podlagi meril za oddajo javnega naročila, navedenih v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

(d)

javni naročniki oddajo posamezna naročila ponudnikom, ki so predložili najboljšo ponudbo na podlagi meril za oddajo javnega naročila, navedenih v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma.

Člen 34

Dinamični nabavni sistemi

1.   Javni naročniki lahko za običajne nabave, katerih značilnosti, kot so splošno dostopne na trgu, izpolnjujejo njihove zahteve, uporabijo dinamični nabavni sistem. Dinamični nabavni sistem deluje kot popolnoma elektronski postopek in je med celotnim obdobjem veljavnosti nabavnega sistema na voljo gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje. Lahko se razdeli na kategorije proizvodov, gradenj ali storitev, ki so objektivno opredeljene na podlagi značilnosti postopka javnega naročanja, ki bo potekal v okviru ustrezne kategorije. Take značilnosti lahko vključujejo navedbo največjega dovoljenega obsega naknadnih posameznih naročil ali geografskega območja, na katerem se bodo izvajala nadaljnja posamezna javna naročila.

2.   Javni naročniki pri javnem naročanju v okviru dinamičnega nabavnega sistema upoštevajo pravila omejenega postopka. Vsi kandidati, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje, dobijo dostop do sistema, število kandidatov, ki dobijo dostop do sistema, pa ne sme biti omejeno v skladu s členom 65. Če javni naročniki v skladu z odstavkom 1 tega člena sistem razdelijo na kategorije blaga, gradenj ali storitev, za vsako kategorijo podrobno določijo veljavne pogoje za sodelovanje.

Ne glede na člen 28 se uporabljajo naslednji roki:

| (a) | minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali, če se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi predhodno informativno obvestilo, povabilo k potrditvi interesa. Ko je povabilo k predložitvi ponudb za prvo posamezno javno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema poslano, ne veljajo več nobeni dodatni roki za prejem prijav za sodelovanje; |
| --- | --- |

(a)

minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali, če se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi predhodno informativno obvestilo, povabilo k potrditvi interesa. Ko je povabilo k predložitvi ponudb za prvo posamezno javno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema poslano, ne veljajo več nobeni dodatni roki za prejem prijav za sodelovanje;

| (b) | minimalni rok za prejem ponudb je najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudb. Kadar je primerno, se uporablja člen 28(4). Člen 28(3) in (5) se ne uporablja. |
| --- | --- |

(b)

minimalni rok za prejem ponudb je najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudb. Kadar je primerno, se uporablja člen 28(4). Člen 28(3) in (5) se ne uporablja.

3.   Vse sporočanje v okviru dinamičnega nabavnega sistema poteka izključno z elektronskimi sredstvi v skladu s členom 22(1), (3), (5) in (6).

4.   Za namene oddaje javnih naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema javni naročniki:

| (a) | objavijo javni razpis, v katerem jasno navedejo, da se uporablja dinamični nabavni sistem; |
| --- | --- |

(a)

objavijo javni razpis, v katerem jasno navedejo, da se uporablja dinamični nabavni sistem;

| (b) | v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vsaj vrsto in ocenjeno količino predvidenih nabav ter vse potrebne informacije v zvezi z dinamičnim nabavnim sistemom, vključno s tem, kako ta sistem deluje, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo; |
| --- | --- |

(b)

v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vsaj vrsto in ocenjeno količino predvidenih nabav ter vse potrebne informacije v zvezi z dinamičnim nabavnim sistemom, vključno s tem, kako ta sistem deluje, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo;

| (c) | navedejo morebitno razdelitev na kategorije blaga, gradenj ali storitev in njihove značilnosti; |
| --- | --- |

(c)

navedejo morebitno razdelitev na kategorije blaga, gradenj ali storitev in njihove značilnosti;

| (d) | v času veljavnosti sistema zagotovijo neomejen, popoln in neposreden dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v skladu s členom 53. |
| --- | --- |

(d)

v času veljavnosti sistema zagotovijo neomejen, popoln in neposreden dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v skladu s členom 53.

5.   Javni naročniki vsem gospodarskim subjektom v celotnem obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema omogočajo, da se prijavijo za sodelovanje v sistemu pod pogoji iz odstavka 2. Javni naročniki končne ocene takih prijav oblikujejo v skladu s pogoji za sodelovanje v 10 delovnih dneh po njihovem prejemu. Ta rok se v posameznih upravičenih primerih lahko podaljša na 15 delovnih dni, zlasti zaradi potrebe po preučitvi dodatne dokumentacije ali siceršnjem preverjanju, ali so pogoji za sodelovanje izpolnjeni.

Ne glede na prvi pododstavek lahko javni naročniki, dokler povabilo k predložitvi ponudb za prvo posamezno javno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema še ni bilo poslano, podaljšajo preučitveno obdobje, če v tem času ni objavljeno nobeno povabilo k predložitvi ponudb. Javni naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo, za koliko nameravajo podaljšati to obdobje.

Javni naročniki čim prej obvestijo zadevni gospodarski subjekt, ali mu je bil odobren dostop do dinamičnega nabavnega sistema ali ne.

6.   Javni naročniki v skladu s členom 54 povabijo vse udeležence, ki dobijo dostop, naj predložijo ponudbo za vsako posamezno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema. Če je dinamični nabavni sistem razdeljen na kategorije gradenj, proizvodov ali storitev, javni naročniki vse udeležence, ki dobijo dostop do kategorije, ki ustreza določenemu zadevnemu naročilu, povabijo, da predložijo ponudbo.

Naročilo oddajo ponudniku, ki je predložil najboljšo ponudbo na podlagi meril za oddajo javnega naročila, določenih v obvestilu o javnem naročilu za vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema ali, če se predhodno informativno obvestilo uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa, v povabilu k potrditvi interesa. Navedena merila se lahko, če je ustrezno, natančneje opredelijo v povabilu k predložitvi ponudb.

7.   Javni naročniki lahko kadar koli v obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema od udeležencev, ki so dobili dostop do njega, zahtevajo, da predložijo prenovljeno in posodobljeno lastno izjavo iz člena 59(1), in sicer v petih dneh od datuma, ko jim je posredovana ta zahteva.

Člen 59(4) do (6) se uporablja v celotnem obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema.

8.   Javni naročniki obdobje veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema navedejo v javnem razpisu. O vsaki spremembi obdobja veljavnosti obvestijo Komisijo z naslednjimi standardnimi obrazci:

| (a) | če se obdobje veljavnosti spremeni, vendar se sistem ne ukine, z obrazcem, ki je bil prvotno uporabljen za javni razpis za vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

če se obdobje veljavnosti spremeni, vendar se sistem ne ukine, z obrazcem, ki je bil prvotno uporabljen za javni razpis za vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema;

| (b) | če se sistem ukine, z obvestilom o oddaji javnega naročila iz člena 50. |
| --- | --- |

(b)

če se sistem ukine, z obvestilom o oddaji javnega naročila iz člena 50.

9.   Gospodarskim subjektom, ki se zanimajo za dinamični nabavni sistem ali so vanj vključeni, se pred začetkom obdobja veljavnosti tega sistema ali med njim ne zaračunajo nobeni stroški.

Člen 35

Elektronske dražbe

1.   Javni naročniki lahko uporabljajo elektronske dražbe, na katerih se predstavijo nove cene, popravljene navzdol, in/ali nove vrednosti za nekatere elemente ponudb.

Javni naročniki v ta namen elektronsko dražbo strukturirajo kot ponavljajoči se elektronski postopek, ki sledi popolni začetni oceni ponudb in omogoča razvrščanje ponudb z metodami samodejnega ocenjevanja.

Nekatera javna naročila storitev in nekatera javna naročila gradenj, katerih predmet so intelektualne storitve, kot je projektiranje gradenj, ki jih ni mogoče razvrstiti z metodami samodejnega ocenjevanja, niso vključena v elektronske dražbe.

2.   Javni naročniki lahko v odprtih ali omejenih postopkih ali konkurenčnih postopkih s pogajanji določijo, da se pred oddajo javnega naročila izvede elektronska dražba, če je mogoče natančno določiti vsebino dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, zlasti tehnične specifikacije.

V enakih okoliščinah se lahko elektronska dražba izvede pri ponovnem odpiranju konkurence med podpisniki okvirnega sporazuma v skladu s točko (b) ali (c) člena 33(4) in odpiranju konkurence za naročila, ki se oddajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema iz člena 34.

3.   Elektronska dražba temelji na enem od naslednjih elementov ponudb:

| (a) | izključno na cenah, če se javno naročilo odda le na podlagi cene; |
| --- | --- |

(a)

izključno na cenah, če se javno naročilo odda le na podlagi cene;

| (b) | na cenah in/ali novih vrednostih elementov ponudb iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, če se javno naročilo odda na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo ali se na podlagi pristopa stroškovne učinkovitosti izbere ponudba z najnižjo ceno. |
| --- | --- |

(b)

na cenah in/ali novih vrednostih elementov ponudb iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, če se javno naročilo odda na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo ali se na podlagi pristopa stroškovne učinkovitosti izbere ponudba z najnižjo ceno.

4.   Javni naročniki, ki se odločijo za izvedbo elektronske dražbe, to navedejo v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa. Dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vključuje vsaj informacije iz Priloge VI.

5.   Pred začetkom elektronske dražbe javni naročniki izvedejo popolno začetno oceno ponudb v skladu z merilom ali merili za oddajo javnih naročil in ponderji, ki so jim določeni.

Ponudba se šteje za dopustno, če jo predloži ponudnik, ki ni izključen v skladu s členom 57 in ki izpolnjuje pogoje za sodelovanje, njegova ponudba pa je skladna s tehničnimi specifikacijami, ne da bi bila nepravilna ali nesprejemljiva ali neustrezna.

Za nepravilne veljajo zlasti ponudbe, ki niso skladne z dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, ki so prispele prepozno, pri katerih je dokazano nedovoljeno dogovarjanje ali korupcija ali ki jih javni naročniki ocenijo za neobičajno nizke. Za nesprejemljive veljajo zlasti ponudbe ponudnikov, ki niso ustrezno usposobljeni, ter ponudbe, katerih cena presega proračun javnega naročnika, kot je določen in dokumentiran pred začetkom postopka javnega naročanja.

Ponudba se šteje za neustrezno, če ni relevantna za javno naročilo, ker brez bistvenih sprememb očitno ne ustreza potrebam in zahtevam javnega naročnika, ki so določene v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Prijava za sodelovanje se šteje za neustrezno, če je treba zadevni gospodarski subjekt izključiti ali se ga lahko izključi v skladu s členom 57 oziroma ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih javni naročnik določi v skladu s členom 58.

Vse ponudnike, ki so predložili dopustne ponudbe, je treba hkrati elektronsko povabiti, naj sodelujejo v elektronski dražbi ter od navedenega datuma in časa uporabljajo povezave v skladu z navodili iz povabila. Elektronska dražba se lahko izvede v več zaporednih fazah. Elektronska dražba se ne začne prej kakor dva delovna dneva po datumu pošiljanja povabil.

6.   Povabilu se doda rezultat popolne ocene zadevne ponudbe, opravljene v skladu s ponderji iz prvega pododstavka člena 67(5).

V povabilu se navede tudi matematična formula, ki se uporablja pri elektronski dražbi za določitev samodejnih sprememb uvrstitev na podlagi ponujenih novih cen in/ali vrednosti. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, navedena formula vključuje ponderje za vsa merila, določena za izbiro ekonomsko najugodnejše ponudbe, iz obvestila, ki se uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa, ali druge dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Vendar se v ta namen vsi razponi predhodno znižajo na določeno vrednost.

Če so dovoljene variantne ponudbe, se za vsako variantno ponudbo določi ločena formula.

7.   Javni naročniki v vsaki fazi elektronske dražbe vsem ponudnikom takoj sporočijo vsaj zadostne informacije, ki jim omogočijo, da kadar koli preverijo svojo uvrstitev. Če je bilo to predhodno navedeno, jim lahko sporočajo tudi druge informacije v zvezi z drugimi ponujenimi cenami ali vrednostmi. Prav tako lahko objavljajo število udeležencev v določeni fazi dražbe. Vendar pa v nobeni fazi elektronske dražbe nikakor ne smejo razkriti identitete ponudnikov.

8.   Javni naročniki zaključijo elektronsko dražbo na enega ali več naslednjih načinov:

| (a) | na predhodno določen datum in ob predhodno določenem času; |
| --- | --- |

(a)

na predhodno določen datum in ob predhodno določenem času;

| (b) | ko ne prejmejo več novih cen ali novih vrednosti, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi z minimalnimi razlikami, če so predhodno določili čas, ki mora preteči od prejema zadnje ponudbe, preden zaključijo elektronsko dražbo, ali |
| --- | --- |

(b)

ko ne prejmejo več novih cen ali novih vrednosti, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi z minimalnimi razlikami, če so predhodno določili čas, ki mora preteči od prejema zadnje ponudbe, preden zaključijo elektronsko dražbo, ali

| (c) | ko se izvede prvotno navedeno število faz v dražbi. |
| --- | --- |

(c)

ko se izvede prvotno navedeno število faz v dražbi.

Če nameravajo javni naročniki zaključiti elektronsko dražbo v skladu s točko (c) prvega pododstavka, morebiti v kombinaciji z ureditvijo iz točke (b) prvega pododstavka, se v povabilu k sodelovanju v dražbi navede časovni razpored za vsako fazo dražbe.

9.   Javni naročniki po zaključitvi elektronske dražbe oddajo javno naročilo v skladu s členom 67 na podlagi rezultatov elektronske dražbe.

Člen 36

Elektronski katalogi

1.   Če je predpisana uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev, lahko javni naročniki zahtevajo predložitev ponudb v obliki elektronskega kataloga ali vključitev elektronskega kataloga.

Države članice lahko določijo obvezno uporabo elektronskih katalogov za nekatere vrste javnih naročil.

Ponudbam, predloženim v obliki elektronskega kataloga, se lahko priložijo drugi dokumenti, ki dopolnjujejo ponudbo.

2.   Elektronske kataloge sestavijo kandidati ali ponudniki za sodelovanje v zadevnem postopku javnega naročanja v skladu s tehničnimi specifikacijami in formatom, ki jih določi javni naročnik.

Elektronski katalogi morajo biti poleg tega skladni z zahtevami za elektronska komunikacijska orodja in vsemi dodatnimi zahtevami, ki jih določi javni naročnik v skladu s členom 22.

3.   Če se dovoli ali zahteva predložitev ponudb v obliki elektronskih katalogov, javni naročniki:

| (a) | to navedejo v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa, če se predhodno informativno obvestilo uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa; |
| --- | --- |

(a)

to navedejo v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa, če se predhodno informativno obvestilo uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa;

| (b) | v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vse potrebne informacije v skladu s členom 22(6) v zvezi s formatom, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo za katalog. |
| --- | --- |

(b)

v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vse potrebne informacije v skladu s členom 22(6) v zvezi s formatom, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo za katalog.

4.   Če je bil okvirni sporazum sklenjen z več kot enim gospodarskim subjektom po oddaji ponudb v obliki elektronskih katalogov, lahko javni naročniki določijo, da se določena naročila ponovno odprejo konkurenci na podlagi posodobljenih katalogov. Javni naročniki v tem primeru uporabijo eno od naslednjih metod:

| (a) | ponudnike povabijo k ponovni predložitvi elektronskih katalogov, prilagojenih zahtevam za zadevno naročilo, ali |
| --- | --- |

(a)

ponudnike povabijo k ponovni predložitvi elektronskih katalogov, prilagojenih zahtevam za zadevno naročilo, ali

| (b) | ponudnike obvestijo, da nameravajo iz že predloženih elektronskih katalogov zbrati informacije, potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam za zadevno naročilo, če je bila uporaba te metode objavljena v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

ponudnike obvestijo, da nameravajo iz že predloženih elektronskih katalogov zbrati informacije, potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam za zadevno naročilo, če je bila uporaba te metode objavljena v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma.

5.   Če javni naročniki javna naročila ponovno odprejo konkurenci v skladu s točko (b) odstavka 4, ponudnike obvestijo o datumu in času, ko nameravajo zbrati informacije, potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam določenega zadevnega naročila, in ponudnikom omogočijo, da odklonijo takšno zbiranje informacij.

Javni naročniki zagotovijo, da je med obvestilom in dejanskim zbiranjem informacij na voljo dovolj časa.

Javni naročniki pred oddajo naročila zadevnemu ponudniku predstavijo zbrane informacije in mu s tem omogočijo, da izpodbija ali potrdi, da tako sestavljena ponudba nima nobenih vsebinskih napak.

6.   Javni naročniki lahko naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema oddajo z zahtevo, da se ponudbe za določeno naročilo predložijo v obliki elektronskega kataloga.

Javni naročniki lahko javna naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema oddajo tudi v skladu s točko (b) odstavka 4 in odstavkom 5, če je prijavi za sodelovanje v dinamičnem nabavnem sistemu priložen elektronski katalog v skladu s tehničnimi specifikacijami in formatom, ki jih določi javni naročnik. Kandidati navedeni katalog dopolnijo, potem ko so obveščeni o nameri javnega naročnika, da sestavi ponudbe po postopku iz točke (b) odstavka 4.

Člen 37

Centralizirane nabavne dejavnosti in osrednji nabavni organi

1.   Države članice lahko določijo, da smejo javni naročniki blago in/ali storitve naročati pri osrednjem nabavnem organu, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (a) točke 14 člena 2(1).

Države članice lahko določijo tudi, da smejo javni naročniki gradnje, blago in storitve naročati na podlagi javnih naročil, ki jih odda osrednji nabavni organ, na podlagi dinamičnih nabavnih sistemov, ki jih upravlja osrednji nabavni organ, ali – v obsegu, določenem v drugem pododstavku člena 33(2) – na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (b) točke 14 člena 2(1). Če lahko dinamični nabavni sistem, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, uporabljajo drugi javni naročniki, se to navede v javnem razpisu, s katerim se vzpostavi ta dinamični nabavni sistem.

V zvezi s prvim in drugim pododstavkom lahko države članice določijo, da je treba nekatera javna naročanja izvesti s pomočjo osrednjih nabavnih organov oziroma enega ali več določenih osrednjih nabavnih organov.

2.   Javni naročnik izpolni svoje obveznosti v skladu s to direktivo, če blago ali storitve nabavi pri osrednjem nabavnem organu, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (a) točke 14 člena 2(1).

Javni naročnik izpolni svoje obveznosti v skladu s to direktivo, tudi če gradnje, blago ali storitve pridobi na podlagi javnih naročil, ki jih odda osrednji nabavni organ, na podlagi dinamičnih nabavnih sistemov, ki jih upravlja osrednji nabavni organ, ali – v obsegu, določenem v drugem pododstavku člena 33(2) – na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (b) točke 14 člena 2(1).

Vendar je zadevni javni naročnik odgovoren za izpolnitev obveznosti v skladu s to direktivo v zvezi z deli, ki jih izvaja sam, kot so:

| (a) | oddajanje javnih naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema, ki ga upravlja osrednji nabavni organ; |
| --- | --- |

(a)

oddajanje javnih naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema, ki ga upravlja osrednji nabavni organ;

| (b) | ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ; |
| --- | --- |

(b)

ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ;

| (c) | določanje v skladu s točko (a) ali (b) člena 33(4), kateri gospodarski subjekti, podpisniki okvirnega sporazuma, opravljajo določeno nalogo iz okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ. |
| --- | --- |

(c)

določanje v skladu s točko (a) ali (b) člena 33(4), kateri gospodarski subjekti, podpisniki okvirnega sporazuma, opravljajo določeno nalogo iz okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ.

3.   Vsi postopki javnega naročanja, ki jih izvaja osrednji nabavni organ, se izvajajo z elektronskimi komunikacijskimi sredstvi v skladu z zahtevami iz člena 22.

4.   Javni naročniki lahko osrednjemu nabavnemu organu oddajo javno naročilo storitev za zagotavljanje centraliziranih nabavnih dejavnosti brez uporabe postopkov iz te direktive.

Taka javna naročila storitev lahko vključujejo tudi zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti.

Člen 38

Priložnostno skupno javno naročanje

1.   Najmanj dva javna organa naročnika se lahko dogovorita za skupno izvedbo oddaje določenih javnih naročil.

2.   Če se postopek javnega naročanja v celoti izvaja skupaj v imenu in za račun vseh zadevnih javnih naročnikov, so ti skupaj odgovorni za izpolnitev svojih obveznosti v skladu s to direktivo. To velja tudi v primerih, v katerih en javni naročnik vodi postopek, pri čemer deluje za svoj račun in za račun drugih zadevnih javnih naročnikov.

Če se celotni postopek javnega naročanja ne izvaja v imenu in za račun zadevnih javnih naročnikov, so ti skupaj odgovorni le za tiste dele, ki jih izvajajo skupaj. Vsak javni naročnik je izključno odgovoren za izpolnitev svojih obveznosti v skladu s to direktivo v zvezi s tistimi deli, ki jih izvaja v svojem imenu in za svoj račun.

Člen 39

Javno naročanje, pri katerem sodelujejo javni naročniki iz različnih držav članic

1.   Javni naročniki iz različnih držav članic lahko brez poseganja v člen 12 sodelujejo pri oddaji javnih naročil z uporabo enega od načinov iz tega člena.

Javni naročniki ne uporabljajo načinov iz tega člena, da bi se izognili uporabi obveznih določb javnega prava v skladu s pravom Unije, ki velja zanje v njihovi državi članici.

2.   Država članica svojim javnim naročnikom ne sme prepovedati uporabe centraliziranih nabavnih dejavnosti, ki jih zagotavljajo osrednji nabavni organi, ki se nahajajo v drugi državi članici.

V zvezi s centraliziranimi nabavnimi dejavnostmi, ki jih zagotavlja osrednji nabavni organ, ki se nahaja v drugi državi članici, kot je država javnega naročnika, pa lahko države članice določijo, da lahko njihovi javni naročniki uporabljajo le centralizirane nabavne dejavnosti, ki so opredeljene v točki (a) ali (b) točke 14 člena 2(1).

3.   Osrednji nabavni organ, ki se nahaja v drugi državi članici, zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti v skladu z nacionalnimi predpisi države članice, v kateri se nahaja.

Nacionalni predpisi države članice, v kateri ima osrednji nabavni organ sedež, se uporabljajo tudi v naslednjih primerih:

| (a) | oddaja javnih naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

oddaja javnih naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema;

| (b) | ponovno odpiranje konkurence v skladu z okvirnim sporazumom; |
| --- | --- |

(b)

ponovno odpiranje konkurence v skladu z okvirnim sporazumom;

| (c) | določanje v skladu s točkama (a) ali (b) člena 33(4), kateri gospodarski subjekti, podpisniki okvirnega sporazuma, opravljajo določeno nalogo. |
| --- | --- |

(c)

določanje v skladu s točkama (a) ali (b) člena 33(4), kateri gospodarski subjekti, podpisniki okvirnega sporazuma, opravljajo določeno nalogo.

4.   Več javnih naročnikov iz različnih držav članic lahko skupaj odda javno naročilo, sklene okvirni sporazum ali upravlja dinamični nabavni sistem. Prav tako lahko – v obsegu, določenem v drugem pododstavku člena 33(2) – na podlagi okvirnega sporazuma ali dinamičnega nabavnega sistema oddajajo posamezna naročila. Če ustrezni elementi niso urejeni z mednarodnim sporazumom, sklenjenim med zadevnimi državami članicami, sodelujoči javni naročniki sklenejo dogovor, v katerem določijo:

| (a) | odgovornost pogodbenih strank in ustrezne nacionalne določbe, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(a)

odgovornost pogodbenih strank in ustrezne nacionalne določbe, ki se uporabljajo;

| (b) | notranjo organizacijo postopka javnega naročanja, vključno z vodenjem postopka, razdelitvijo gradenj, blaga ali storitev, ki se naročajo, ter sklenitvijo pogodb. |
| --- | --- |

(b)

notranjo organizacijo postopka javnega naročanja, vključno z vodenjem postopka, razdelitvijo gradenj, blaga ali storitev, ki se naročajo, ter sklenitvijo pogodb.

Sodelujoči javni naročnik izpolni svoje obveznosti v skladu s to direktivo, če gradnje, blago ali storitve nabavi pri javnem naročniku, ki je odgovoren za postopek javnega naročanja. Sodelujoči javni naročniki lahko pri opredelitvi odgovornosti in veljavnega nacionalnega prava iz točke (a) posebne odgovornosti dodelijo enemu ali več izmed njih in kot veljavne določijo predpise nacionalnega prava katere koli njihove države članice. Dodelitev odgovornosti in veljavno nacionalno pravo se navedeta v dokumentaciji v zvezi s skupno oddajo javnega naročila.

5.   Če več javnih naročnikov iz različnih držav članic ustanovi skupen subjekt, vključno z evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje iz Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ali drugimi subjekti, ustanovljenimi v skladu s pravom Unije, se sodelujoči javni naročniki s sklepom pristojnega organa skupnega subjekta dogovorijo o nacionalnih predpisih, ki se uporabljajo za javno naročilo, ene od naslednjih držav članic:

| (a) | nacionalne predpise države članice, v kateri ima skupen subjekt svoj registrirani sedež; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne predpise države članice, v kateri ima skupen subjekt svoj registrirani sedež;

| (b) | nacionalne predpise države članice, v kateri skupen subjekt izvaja svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

nacionalne predpise države članice, v kateri skupen subjekt izvaja svoje dejavnosti.

Dogovor iz prvega pododstavka se lahko uporablja za nedoločen čas, če je to določeno v ustanovitvenem aktu skupnega subjekta, ali pa je lahko omejen na določeno časovno obdobje, določene vrste javnih naročil ali eno ali več oddaj posameznih javnih naročil.

POGLAVJE III

Izvedba postopka

Oddelek 1

Priprava

Člen 40

Predhodno preverjanje trga

Javni naročniki lahko pred začetkom postopka javnega naročanja izvedejo preverjanje trga, da bi pripravili oddajo javnega naročila in obvestili gospodarske subjekte o svojih načrtih in zahtevah v zvezi z javnim naročanjem.

Javni naročniki lahko v ta namen na primer zaprosijo za ali sprejmejo nasvete neodvisnih strokovnjakov ali organov oziroma udeležencev na trgu. Ta nasvet se lahko uporabi pri načrtovanju in izvajanju postopka javnega naročanja, pod pogojem, da ne izkrivlja konkurence ter ne pomeni kršenja načel nediskriminacije in transparentnosti.

Člen 41

Predhodno sodelovanje kandidatov ali ponudnikov

Kadar je kandidat ali ponudnik ali podjetje, povezano s kandidatom ali ponudnikom, svetovalo javnemu naročniku, bodisi na podlagi člena 40 ali ne, ali bilo kako drugače vključeno v pripravo postopka javnega naročanja, sprejme javni naročnik ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se zaradi sodelovanja zadevnega kandidata ali ponudnika konkurenca ne izkrivlja.

Taki ukrepi vključujejo sporočanje zadevnih informacij, izmenjanih v okviru ali na podlagi sodelovanja kandidata ali ponudnika pri pripravi postopka javnega naročanja, drugim kandidatom in ponudnikom ter določitev ustreznih rokov za prejem ponudb. Zadevni kandidat ali ponudnik je iz postopka izključen le, če ni mogoče drugače zagotoviti, da je izpolnjena obveznost spoštovanja načela enake obravnave.

Pred tako izključitvijo se kandidatom oziroma ponudnikom omogoči, da dokažejo, da njihovo sodelovanje v pripravi postopka javnega naročanja ne more izkrivljati konkurence. Sprejeti ukrepi se dokumentirajo v posameznem poročilu, zahtevanem v členu 84.

Člen 42

Tehnične specifikacije

1.   Tehnične specifikacije iz točke 1 Priloge VII se navedejo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. V tehnični specifikaciji so določene zahtevane značilnosti gradnje, storitve ali blaga.

Te značilnosti se lahko nanašajo tudi na točno določen postopek ali način proizvodnje ali zagotavljanja zahtevanih gradenj, blaga ali storitev ali na točno določen postopek za kakšno drugo fazo v njihovi življenjski dobi, tudi če takšni dejavniki fizično niso del njih, pod pogojem, da so povezane s predmetom javnega naročila ter sorazmerne z vrednostjo in cilji naročila.

V tehničnih specifikacijah je lahko določeno tudi, ali se bo zahteval prenos pravic intelektualne lastnine.

Pri vseh nabavah, ki naj bi jih uporabljale fizične osebe, bodisi splošna javnost bodisi uslužbenci javnega naročnika, se pri pripravi tehničnih specifikacij, razen v ustrezno utemeljenih primerih, upoštevajo merila dostopnosti za invalide ali zahteve za oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom.

Kadar so zahteve v zvezi z obvezno dostopnostjo sprejete s pravnim aktom Unije, se tehnične specifikacije, kar zadeva kriterije dostopnosti za invalide ali zahteve za oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, določijo s sklicevanjem nanj.

2.   Tehnične specifikacije zagotavljajo enak dostop vseh gospodarskih subjektov do postopka javnega naročanja in neupravičeno ne ovirajo odpiranja javnih naročil konkurenci.

3.   Brez poseganja v zavezujoča nacionalna tehnična pravila, kolikor so skladna s pravom Unije, se tehnične specifikacije določijo na enega od naslednjih načinov:

| (a) | v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, vključno z okoljskimi značilnostmi, če so parametri dovolj natančni, da lahko ponudniki opredelijo predmet javnega naročila, javni naročniki pa oddajo javno naročilo; |
| --- | --- |

(a)

v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, vključno z okoljskimi značilnostmi, če so parametri dovolj natančni, da lahko ponudniki opredelijo predmet javnega naročila, javni naročniki pa oddajo javno naročilo;

| (b) | s sklicevanjem na tehnične specifikacije in po prednostnem vrstnem redu na nacionalne standarde, ki so prevzeti po evropskih standardih, evropske tehnične ocene, skupne tehnične specifikacije, mednarodne standarde, druge tehnične referenčne sisteme, ki jih določijo evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, na nacionalne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali nacionalne tehnične specifikacije, povezane s projektiranjem, izračunom in izvedbo gradenj ter uporabo blaga; pri vsakem sklicevanju se navedeta tudi besedi „ali enakovredni“; |
| --- | --- |

(b)

s sklicevanjem na tehnične specifikacije in po prednostnem vrstnem redu na nacionalne standarde, ki so prevzeti po evropskih standardih, evropske tehnične ocene, skupne tehnične specifikacije, mednarodne standarde, druge tehnične referenčne sisteme, ki jih določijo evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, na nacionalne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali nacionalne tehnične specifikacije, povezane s projektiranjem, izračunom in izvedbo gradenj ter uporabo blaga; pri vsakem sklicevanju se navedeta tudi besedi „ali enakovredni“;

| (c) | v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a) s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) kot podlago za domnevo skladnosti s temi zahtevami glede delovanja ali funkcionalnosti; |
| --- | --- |

(c)

v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a) s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) kot podlago za domnevo skladnosti s temi zahtevami glede delovanja ali funkcionalnosti;

| (d) | s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) za nekatere značilnosti ter s sklicevanjem na zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a) za druge značilnosti. |
| --- | --- |

(d)

s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) za nekatere značilnosti ter s sklicevanjem na zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a) za druge značilnosti.

4.   Če tega ne upravičuje predmet javnega naročila, v tehničnih specifikacijah niso navedeni določena izdelava ali izvor ali določen postopek, značilen za proizvode ali storitve določenega gospodarskega subjekta, ali blagovne znamke, patenti, tipi ali določeno poreklo ali proizvodnja, če bi to dajalo prednost nekaterim podjetjem ali proizvodom oziroma bi bila nekatera podjetja ali proizvodi s tem izločeni. Take navedbe so izjemoma dovoljene, če ni mogoče dovolj natančno in razumljivo opisati predmeta pogodbe v skladu z odstavkom 3. Te navedbe vsebujejo tudi besedi „ali enakovredni“.

5.   Če javni naročnik uporabi možnost sklicevanja na tehnične specifikacije iz točke (b) odstavka 3, ne sme zavrniti ponudbe z obrazložitvijo, da ponujene gradnje, blago ali storitve niso skladne s tehničnimi specifikacijami, ki jih je navedel, če ponudnik v svoji ponudbi na kakršen koli ustrezen način, vključno z načini dokazovanja iz člena 44, dokaže, da predlagane rešitve enako izpolnjujejo zahteve, določene v tehničnih specifikacijah.

6.   Če javni naročnik uporabi možnost iz točke (a) odstavka 3, da določi tehnične specifikacije v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, ne sme zavrniti ponudbe za gradnje, blago ali storitve, skladne z nacionalnim standardom, ki prevzema evropski standard, evropskim tehničnim soglasjem, skupno tehnično specifikacijo, mednarodnim standardom ali tehničnim referenčnim sistemom, ki ga je določil Evropski organ za standardizacijo, če se zadevne specifikacije nanašajo na zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti, ki jih je določil.

Ponudnik v svoji ponudbi z vsemi ustreznimi sredstvi, vključno s tistimi iz člena 44, dokaže, da gradnja, blago ali storitev, ki je skladna s standardom, izpolnjuje zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti, ki jih je določil javni naročnik.

Člen 43

Znaki

1.   Kadar nameravajo javni naročniki naročiti gradnje, storitve ali blago z določenimi okoljskimi, socialnimi ali drugimi značilnostmi, lahko v tehničnih specifikacijah, merilih za oddajo javnega naročila ali pogojih za izvedbo javnega naročila zahtevajo določen znak kot dokaz, da te gradnje, storitve ali blago ustrezajo zahtevanim značilnostim, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | zahteve za pridobitev znaka zadevajo le kriterije, povezane s predmetom javnega naročila in ustrezne za določitev značilnosti gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet javnega naročila; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za pridobitev znaka zadevajo le kriterije, povezane s predmetom javnega naročila in ustrezne za določitev značilnosti gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet javnega naročila;

| (b) | zahteve za pridobitev znaka temeljijo na objektivno preverljivih in nediskriminatornih kriterijih; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za pridobitev znaka temeljijo na objektivno preverljivih in nediskriminatornih kriterijih;

| (c) | znaki so izdani na podlagi odprtega in transparentnega postopka, v katerem lahko sodelujejo vse ustrezne zainteresirane strani, vključno z državnimi organi, potrošniki, socialnimi partnerji, proizvajalci, distributerji in nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(c)

znaki so izdani na podlagi odprtega in transparentnega postopka, v katerem lahko sodelujejo vse ustrezne zainteresirane strani, vključno z državnimi organi, potrošniki, socialnimi partnerji, proizvajalci, distributerji in nevladnimi organizacijami;

| (d) | znaki so na voljo vsem zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

(d)

znaki so na voljo vsem zainteresiranim stranem;

| (e) | zahteve za pridobitev znaka določi tretja oseba, na katero gospodarski subjekt, ki zaprosi za dodelitev znaka, ne more odločilno vplivati. |
| --- | --- |

(e)

zahteve za pridobitev znaka določi tretja oseba, na katero gospodarski subjekt, ki zaprosi za dodelitev znaka, ne more odločilno vplivati.

Če javni naročniki ne zahtevajo, da gradnje, blago ali storitve izpolnjujejo vse zahteve za pridobitev znaka, navedejo, na katere od njih se sklicujejo.

Javni naročniki, ki zahtevajo določen znak, sprejmejo vse znake, ki potrjujejo, da gradnje, blago ali storitve izpolnjujejo enakovredne zahteve za pridobitev znaka.

Če gospodarski subjekt iz razlogov, za katere mu ni mogoče pripisati odgovornosti, specifičnega znaka, ki ga je navedel javni naročnik, ali enakovrednega znaka očitno ni mogel pridobiti v ustreznem roku, javni naročnik sprejme druga ustrezna dokazila, ki lahko vključujejo tehnično dokumentacijo proizvajalca, pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt dokaže, da gradnje, blago ali storitve, ki naj bi jih zagotovil, izpolnjujejo zahteve glede specifičnega znaka ali specifične zahteve, ki jih je navedel javni naročnik.

2.   Če znak izpolnjuje pogoje iz točk (b), (c), (d) in (e) odstavka 1, poleg tega pa predpisuje tudi zahteve, ki niso povezane s predmetom javnega naročila, javni naročniki ne zahtevajo znaka kot takega, lahko pa določijo tehnično specifikacijo s sklicevanjem na podrobne specifikacije zadevnega znaka ali po potrebi njihove dele, ki so povezani s predmetom javnega naročila in so ustrezni za določitev značilnosti tega predmeta.

Člen 44

Poročila o preizkusih, potrdila in druga dokazila

1.   Javni naročniki lahko zahtevajo, da gospodarski subjekti predložijo poročilo o preizkusih, ki ga pripravi organ za ugotavljanje skladnosti, ali potrdilo, ki ga izda tak organ, kot dokazilo o skladnosti z zahtevami ali merili iz tehničnih specifikacij, merili za oddajo javnega naročila ali pogoji za izvedbo javnega naročila.

Če javni naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdaja določen organ za ugotavljanje skladnosti, sprejmejo tudi potrdila, ki jih izdajo drugi enakovredni organi za ugotavljanje skladnosti.

Za namene tega odstavka je organ za ugotavljanje skladnosti organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno s kalibracijo, preskušanjem, potrjevanjem in pregledovanjem, in je pooblaščen v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (31).

2.   Javni naročniki sprejmejo druga ustrezna dokazila, ki niso navedena v odstavku 1, na primer tehnično dokumentacijo proizvajalca, kadar zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do potrdil ali poročil o preizkusih iz odstavka 1 ali jih ne more pridobiti v ustreznih rokih, pod pogojem, da ni odgovoren za to, da nima dostopa, ter pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt s tem dokaže, da gradnje, blago ali storitve, ki jih zagotavlja, izpolnjujejo zahteve ali merila iz tehničnih specifikacij, merila za oddajo naročila ali pogoje za izvedbo naročila.

3.   Države članice dajo drugim državam članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z dokazili in dokumenti, predloženimi v skladu s členom 42(6), členom 43 ter odstavkoma 1 in 2 tega člena. Pristojni organi države članice, v kateri ima gospodarski subjekt sedež, zagotovijo te informacije v skladu s členom 86.

Člen 45

Variantne ponudbe

1.   Javni naročniki lahko ponudnikom dovolijo ali od njih zahtevajo, da predložijo variantne ponudbe. V obvestilu o javnem naročilu ali, če se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi predhodno informativno obvestilo, v povabilu k potrditvi interesa navedejo, ali dovolijo ali zahtevajo predložitev variantnih ponudb ali ne. Brez take navedbe variantnih ponudb ni dovoljeno predložiti. Variantne ponudbe morajo biti povezane s predmetom javnega naročila.

2.   Javni naročniki, ki dovolijo ali zahtevajo variantne ponudbe, v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo minimalne zahteve, ki jih morajo variantne ponudbe izpolniti, ter vse posebne zahteve za njihovo predložitev, zlasti, ali se lahko variantne ponudbe predložijo le, če je bila predložena tudi ponudba, ki ni variantna. Poleg tega zagotovijo, da se lahko izbrana merila za oddajo javnega naročila uporabijo za variantne ponudbe, ki izpolnjujejo zadevne minimalne zahteve, ter za skladne ponudbe, ki niso variantne ponudbe.

3.   Upoštevajo se samo variantne ponudbe, ki izpolnjujejo minimalne zahteve javnih naročnikov.

V postopkih za oddajo javnega naročila blaga ali storitev javni naročniki, ki so dovolili ali zahtevali predložitev variantnih ponudb, ne smejo zavrniti variantne ponudbe le z obrazložitvijo, da bi, če bi bila uspešna, pripeljala bodisi do javnega naročila storitve namesto javnega naročila blaga ali do javnega naročila blaga namesto javnega naročila storitve.

Člen 46

Razdelitev javnih naročil na sklope

1.   Javni naročniki se lahko odločijo, da javno naročilo oddajo po ločenih sklopih, ter določijo velikost in predmet takšnih sklopov.

Razen pri javnih naročilih, za katera je bila predpisana obvezna razdelitev na sklope v skladu z odstavkom 4 tega člena, javni naročniki navedejo glavne razloge za svojo odločitev, da javnega naročila ne razdelijo na sklope, ter jih vključijo v dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila ali ločeno poročilo iz člena 84.

2.   Javni naročniki v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo, ali se lahko ponudbe predložijo za en sklop, za več sklopov ali vse sklope.

Javni naročniki lahko, tudi če se lahko ponudbe oddajo za več ali vse sklope, omejijo število sklopov, ki se lahko oddajo enemu ponudniku, če v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo največje možno število sklopov na ponudnika. Javni naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo objektivne in nediskriminatorne kriterije ali pravila, ki jih nameravajo uporabiti pri odločanju, katere sklope bodo oddali, če bi se ob uporabi meril za oddajo javnega naročila enemu ponudniku oddalo več sklopov, kot je največje možno število.

3.   Države članice lahko določijo, da smejo javni naročniki, kadar se lahko enemu ponudniku odda več kot en sklop, oddati javna naročila z združevanjem več ali vseh sklopov, če v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo, da si pridržujejo to možnost, in določijo sklope ali skupine sklopov, ki se lahko združijo.

4.   Države članice lahko drugi pododstavek odstavka 1 izvajajo tako, da določijo, da je treba javna naročila obvezno oddati po ločenih sklopih pod pogoji, določenimi v skladu z nacionalnim pravom in ob upoštevanju prava Unije. V takšnih primerih se uporabljata prvi pododstavek odstavka 2 in, če je primerno, odstavek 3.

Člen 47

Določanje rokov

1.   Javni naročniki pri določanju rokov za prejem ponudb in prijav za sodelovanje upoštevajo kompleksnost javnega naročila in čas, potreben za pripravo ponudb, brez poseganja v minimalne roke iz členov 27 do 31.

2.   Kadar je ponudbe mogoče sestaviti šele po obisku lokacije ali po pregledu spremne dokumentacije k dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila na kraju samem, se določijo roki za prejem ponudb, ki so daljši od minimalnih rokov iz členov 27 do 31, tako da se lahko vsi zadevni gospodarski subjekti seznanijo z vsemi informacijami, ki so potrebne za pripravo ponudb.

3.   Javni naročniki podaljšajo roke za prejem ponudb, tako da se lahko vsi zadevni gospodarski subjekti seznanijo z vsemi informacijami, ki so potrebne za pripravo ponudb, v naslednjih primerih:

| (a) | če iz kakršnega koli razloga dodatne informacije, čeprav jih je gospodarski subjekt pravočasno zahteval, niso predložene najpozneje šest dni pred iztekom roka za prejem ponudb. Pri pospešenem postopku iz člena 27(3) in člena 28(6) je to obdobje štirih dni; |
| --- | --- |

(a)

če iz kakršnega koli razloga dodatne informacije, čeprav jih je gospodarski subjekt pravočasno zahteval, niso predložene najpozneje šest dni pred iztekom roka za prejem ponudb. Pri pospešenem postopku iz člena 27(3) in člena 28(6) je to obdobje štirih dni;

| (b) | če je bila dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila bistveno spremenjena. |
| --- | --- |

(b)

če je bila dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila bistveno spremenjena.

Podaljšanje je sorazmerno s pomembnostjo informacij ali sprememb.

Če dodatne informacije bodisi niso bile pravočasno zahtevane bodisi je njihov pomen pri pripravi sprejemljivih ponudb zanemarljiv, se od javnih naročnikov ne zahteva podaljšanja rokov.

Oddelek 2

Objavljanje in transparentnost

Člen 48

Predhodna informativna obvestila

1.   Javni naročniki lahko svoje namere v zvezi z načrtovanimi javnimi naročili sporočijo z objavo predhodnega informativnega obvestila. Ta obvestila vsebujejo informacije, določene v oddelku I dela B Priloge V. Objavi jih Urad za publikacije Evropske unije ali javni naročniki v svojih profilih kupca v skladu s točko 2(b) Priloge VIII. Če javni naročniki objavijo predhodno informativno obvestilo v svojem profilu kupca, pošljejo obvestilo o objavi v svojem profilu kupca Uradu za publikacije Evropske unije v skladu s Prilogo VIII. Ta obvestila vsebujejo informacije, določene v delu A Priloge V.

2.   V primeru omejenih postopkov in konkurenčnih postopkov s pogajanji lahko javni naročniki na podcentralni ravni uporabijo predhodno informativno obvestilo kot javni razpis v skladu s členom 26(5), če obvestilo izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | se izrecno nanaša na blago, gradnje ali storitve, ki bodo predmet javnega naročila, ki se oddaja; |
| --- | --- |

(a)

se izrecno nanaša na blago, gradnje ali storitve, ki bodo predmet javnega naročila, ki se oddaja;

| (b) | v njem je navedeno, da bo javno naročilo oddano po omejenem postopku ali po konkurenčnem postopku s pogajanji brez poznejše objave javnega razpisa, zainteresirani gospodarski subjekti pa so povabljeni, da izrazijo svoj interes; |
| --- | --- |

(b)

v njem je navedeno, da bo javno naročilo oddano po omejenem postopku ali po konkurenčnem postopku s pogajanji brez poznejše objave javnega razpisa, zainteresirani gospodarski subjekti pa so povabljeni, da izrazijo svoj interes;

| (c) | poleg informacij, določenih v oddelku I dela B Priloge V, vsebuje informacije, določene v oddelku II dela B Priloge V; |
| --- | --- |

(c)

poleg informacij, določenih v oddelku I dela B Priloge V, vsebuje informacije, določene v oddelku II dela B Priloge V;

| (d) | v objavo je poslano od 35 dni do največ 12 mesecev pred datumom, ko se pošlje povabilo iz člena 54(1). |
| --- | --- |

(d)

v objavo je poslano od 35 dni do največ 12 mesecev pred datumom, ko se pošlje povabilo iz člena 54(1).

Takšna obvestila se ne objavijo v profilu kupca. Vendar pa so v skladu s členom 52 možne morebitne dodatne objave v profilu kupca na nacionalni ravni.

Obdobje, zajeto v predhodnem informativnem obvestilu, traja največ 12 mesecev od datuma, ko je obvestilo poslano v objavo. Vendar pa lahko predhodno informativno obvestilo iz točke (b) člena 75(1) pri javnih naročilih socialnih in drugih posebnih storitev zajema tudi obdobje, daljše od 12 mesecev.

Člen 49

Obvestila o javnem naročilu

Obvestila o javnem naročilu se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa pri vseh postopkih brez poseganja v drugi pododstavek člena 26(5) in člen 32. Obvestila o javnem naročilu vsebujejo informacije, določene v delu C Priloge VI, in se objavijo v skladu s členom 51.

Člen 50

Obvestila o oddaji javnega naročila

1.   Javni naročniki pošljejo obvestilo o oddaji javnega naročila z rezultati postopka javnega naročanja najpozneje 30 dni po sklenitvi pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma.

Takšna obvestila vsebujejo informacije, določene v delu D Priloge V, in se objavijo v skladu s členom 51.

2.   Če je javni razpis za zadevno javno naročilo objavljen v obliki predhodnega informativnega obvestila in se javni naročnik odloči, da v obdobju, zajetem v predhodnem informativnem obvestilu, ne bo oddal drugih javnih naročil, je treba to posebej navesti v obvestilu o oddaji javnega naročila.

Če se okvirni sporazumi sklenejo v skladu s členom 33, javni naročniki niso dolžni poslati obvestila o rezultatih postopka javnega naročanja za vsako oddano javno naročilo na podlagi tega sporazuma. Države članice lahko določijo, da javni naročniki obvestila o rezultatih postopka oddaje naročila na podlagi okvirnega sporazuma pošiljajo po četrtletjih. V tem primeru javni naročniki pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja.

3.   Javni naročniki pošljejo obvestilo o oddaji javnega naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema v 30 dneh po oddaji vsakega javnega naročila. Vendar lahko ta obvestila pošiljajo tudi po četrtletjih. V tem primeru pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja.

4.   Nekaterih informacij o oddaji javnega naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma se lahko ne objavi, če bi njihovo razkritje oviralo izvajanje zakona ali bi bilo sicer v nasprotju z javnim interesom, če bi škodilo upravičenim poslovnim interesom posameznega javnega ali zasebnega gospodarskega subjekta ali če bi lahko vplivalo na pošteno konkurenco med gospodarskimi subjekti.

Člen 51

Oblika in način objave obvestil

1.   Obvestila iz členov 48, 49 in 50 vsebujejo informacije iz Priloge V v obliki standardnih obrazcev, vključno s standardnimi obrazci za popravke.

Komisija z izvedbenimi akti določi take standardne obrazce. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 89(2).

2.   Obvestila iz členov 48, 49 in 50 se pripravijo, pošljejo z elektronskimi sredstvi Uradu za publikacije Evropske unije in objavijo v skladu s Prilogo VIII. Obvestila se objavijo najpozneje pet dni po tem, ko so bila poslana. Stroške Urada za publikacije Evropske unije v zvezi z objavo obvestil krije Unija.

3.   Obvestila iz členov 48, 49 in 50 se objavijo v celoti v uradnem jeziku ali uradnih jezikih institucij Unije, ki jih izbere javni naročnik. Ta jezikovna različica ali te jezikovne različice so edino verodostojno besedilo ali besedila. V drugih uradnih jezikih institucij Unije se objavi povzetek pomembnih elementov vsakega obvestila.

4.   Urad za publikacije Evropske unije zagotovi, da sta celotno besedilo in povzetek predhodnih informativnih obvestil iz člena 48(2) ter javnih razpisov, ki uvajajo dinamičen nabavni sistem iz točke (a) člena 34(4), še naprej objavljena:

| (a) | v primeru predhodnih informativnih obvestil, 12 mesecev oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 50, z navedbo, da v 12 mesecih, zajetih v javnem razpisu, ne bodo oddana druga javna naročila. Vendar pa se predhodno informativno obvestilo iz točke (b) člena 75(1) pri javnih naročilih socialnih in drugih posebnih storitev objavlja do konca prvotno navedenega obdobja veljavnosti oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 50, z navedbo, da v obdobju, zajetem v javnem razpisu, ne bodo oddana druga javna naročila; |
| --- | --- |

(a)

v primeru predhodnih informativnih obvestil, 12 mesecev oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 50, z navedbo, da v 12 mesecih, zajetih v javnem razpisu, ne bodo oddana druga javna naročila. Vendar pa se predhodno informativno obvestilo iz točke (b) člena 75(1) pri javnih naročilih socialnih in drugih posebnih storitev objavlja do konca prvotno navedenega obdobja veljavnosti oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 50, z navedbo, da v obdobju, zajetem v javnem razpisu, ne bodo oddana druga javna naročila;

| (b) | v primeru javnih razpisov, ki uvajajo dinamičen nabavni sistem, v obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema. |
| --- | --- |

(b)

v primeru javnih razpisov, ki uvajajo dinamičen nabavni sistem, v obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema.

5.   Javni naročniki so sposobni predložiti dokazilo o datumih pošiljanja obvestil.

Urad za publikacije Evropske unije javnemu naročniku izda potrdilo o prejemu obvestila in o objavi poslanih informacij z navedbo datuma te objave. To potrdilo je dokazilo o objavi.

6.   Javni naročniki lahko objavijo obvestila za javna naročila, za katera ne velja zahteva glede objave iz te direktive, če so navedena obvestila poslana Uradu za publikacije Evropske unije z elektronskimi sredstvi v obliki in v skladu s postopki za pošiljanje iz Priloge VIII.

Člen 52

Objava na nacionalni ravni

1.   Obvestila iz členov 48, 49 in 50 ter informacije, ki jih ta obvestila vsebujejo, se ne objavijo na nacionalni ravni pred objavo v skladu s členom 51. Vendar se lahko v vsakem primeru objavijo na nacionalni ravni, če javni naročniki niso uradno obveščeni o objavi v 48 urah po potrditvi prejema obvestila v skladu s členom 51.

2.   Obvestila, objavljena na nacionalni ravni, ne smejo vsebovati informacij, ki niso navedene v obvestilih, poslanih Uradu za publikacije Evropske unije, ali niso objavljene v profilu kupca, v njih pa mora biti naveden datum, ko je bilo obvestilo poslano Uradu za publikacije Evropske unije ali objavljeno v profilu kupca.

3.   Predhodna informativna obvestila se ne objavijo v profilu kupca, preden je Uradu za publikacije Evropske unije poslano obvestilo o njihovi objavi v tej obliki. V njih se navede datum tega pošiljanja.

Člen 53

Dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki

1.   Javni naročniki od datuma objave obvestila v skladu s členom 51 ali datuma, ko je bilo poslano povabilo k potrditvi interesa, z elektronskimi sredstvi omogočijo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. V besedilu obvestila ali povabila k potrditvi interesa se navede spletni naslov, na katerem je dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila dostopna.

Če iz enega od razlogov iz drugega pododstavka člena 22(1) ni mogoče zagotoviti neomejenega, popolnega, neposrednega in brezplačnega dostopa z elektronskimi sredstvi do nekatere dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, lahko naročniki v obvestilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo, da bo zadevna dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila poslana na drug način v skladu z odstavkom 2 tega člena. V tem primeru se rok za oddajo ponudb podaljša za pet dni, razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih iz člena 27(3), člena 28(6) ter četrtega pododstavka člena 29(1).

Če ni mogoče zagotoviti neomejenega, popolnega, neposrednega in brezplačnega dostopa z elektronskimi sredstvi do nekatere dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, ker nameravajo javni naročniki uporabiti člen 21(2) te direktive, v obvestilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo ukrepe, ki jih zahtevajo za varovanje zaupnosti informacij, ter način, na katerega je mogoče dobiti dostop do zadevne dokumentacije. V tem primeru se rok za oddajo ponudb podaljša za pet dni, razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih iz člena 27(3), člena 28(6) ter četrtega pododstavka člena 29(1).

2.   Če javni naročniki pravočasno prejmejo zahtevo, zagotovijo vsem ponudnikom, ki sodelujejo v postopku javnega naročanja, dodatne informacije v zvezi s specifikacijami in vse dodatne dokumente najpozneje šest dni pred iztekom roka, določenega za prejem ponudb. Pri pospešenem postopku iz člena 27(3) in člena 28(6) je ta rok štiri dni.

Člen 54

Povabila kandidatom

1.   V omejenih postopkih, postopkih konkurenčnega dialoga, partnerstvih za inovacije in konkurenčnih postopkih s pogajanji javni naročniki sočasno in v pisni obliki povabijo izbrane kandidate k predložitvi ponudb ali, v primeru konkurenčnega dialoga, k sodelovanju v dialogu.

Kadar se predhodno informativno obvestilo uporabi za objavo javnega razpisa v skladu s členom 48(2), javni naročniki sočasno in v pisni obliki povabijo gospodarske subjekte, ki so izrazili svoj interes, da potrdijo interes.

2.   V povabilih iz odstavka 1 tega člena je naveden elektronski naslov, na katerem je dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila neposredno dostopna z elektronskimi sredstvi. Povabilom je priložena dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila, če iz razlogov iz drugega ali tretjega pododstavka člena 53(1) ni zagotovljen neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do nje in če tudi na kakšen drug način še ni na voljo. Povabila iz odstavka 1 tega člena poleg tega vsebujejo informacije iz Priloge IX.

Člen 55

Obveščanje kandidatov in ponudnikov

1.   Javni naročniki čim prej obvestijo vsakega kandidata in ponudnika o sprejetih odločitvah v zvezi s sklenitvijo okvirnega sporazuma, oddajo javnega naročila ali vključitvijo v dinamični nabavni sistem, vključno z razlogi za odločitev, da ne sklenejo okvirnega sporazuma ali ne oddajo javnega naročila, za katerega je bil objavljen javni razpis, ali da ponovno začnejo postopek oziroma ne uvedejo dinamičnega nabavnega sistema.

2.   Javni naročnik na zahtevo zadevnega kandidata ali ponudnika čim prej, vsekakor pa v 15 dneh od prejema pisnega zahtevka, obvesti:

| (a) | vsakega neuspešnega kandidata o razlogih za zavrnitev njegove prijave k sodelovanju; |
| --- | --- |

(a)

vsakega neuspešnega kandidata o razlogih za zavrnitev njegove prijave k sodelovanju;

| (b) | vsakega neuspešnega ponudnika o razlogih za zavrnitev njegove ponudbe, za primere iz člena 42(5) in (6) pa tudi razloge za odločitev o neenakovrednosti, ali za odločitev, da gradnje, blago ali storitve ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z delovanjem ali funkcionalnostjo; |
| --- | --- |

(b)

vsakega neuspešnega ponudnika o razlogih za zavrnitev njegove ponudbe, za primere iz člena 42(5) in (6) pa tudi razloge za odločitev o neenakovrednosti, ali za odločitev, da gradnje, blago ali storitve ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z delovanjem ali funkcionalnostjo;

| (c) | vsakega ponudnika, ki je oddal dopustno ponudbo, o značilnostih in sorazmernih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu uspešnega ponudnika ali podpisnikov okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

vsakega ponudnika, ki je oddal dopustno ponudbo, o značilnostih in sorazmernih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu uspešnega ponudnika ali podpisnikov okvirnega sporazuma;

| (d) | vsakega ponudnika, ki je oddal dopustno ponudbo, o poteku pogajanj in dialoga s ponudniki ter njunem napredku. |
| --- | --- |

(d)

vsakega ponudnika, ki je oddal dopustno ponudbo, o poteku pogajanj in dialoga s ponudniki ter njunem napredku.

3.   Javni naročniki se lahko odločijo, da nekaterih informacij o oddaji naročila, sklenitvi okvirnega sporazuma ali vključitvi v dinamični nabavni sistem iz odstavkov 1 in 2 ne objavijo, če bi njihovo razkritje oviralo izvajanje zakona ali bi bilo sicer v nasprotju z javnim interesom, če bi škodilo upravičenim poslovnim interesom posameznega javnega ali zasebnega gospodarskega subjekta ali če bi lahko vplivalo na pošteno konkurenco med gospodarskimi subjekti.

Oddelek 3

Izbor udeležencev in oddaja javnih naročil

Člen 56

Splošna načela

1.   Javna naročila se oddajo na podlagi meril, določenih v skladu s členi 67 do 69, če javni naročnik v skladu s členi 59 do 61 preveri, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | ponudba je skladna z zahtevami, pogoji in merili, določenimi v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa ter v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, po potrebi ob upoštevanju člena 45; |
| --- | --- |

(a)

ponudba je skladna z zahtevami, pogoji in merili, določenimi v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa ter v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, po potrebi ob upoštevanju člena 45;

| (b) | ponudbo je oddal ponudnik, ki ni izključen v skladu s členom 57 in izpolnjuje pogoje za sodelovanje, ki jih je določil javni naročnik v skladu s členom 58, ter po potrebi nediskriminatorna pravila in merila iz člena 65. |
| --- | --- |

(b)

ponudbo je oddal ponudnik, ki ni izključen v skladu s členom 57 in izpolnjuje pogoje za sodelovanje, ki jih je določil javni naročnik v skladu s členom 58, ter po potrebi nediskriminatorna pravila in merila iz člena 65.

Javni naročniki se lahko odločijo, da ne oddajo javnega naročila ponudniku, ki predloži ekonomsko najugodnejšo ponudbo, če ugotovijo, da ta ponudba ni skladna z veljavnimi obveznostmi iz člena 18(2).

2.   Pri odprtih postopkih lahko javni naročniki odločijo, da se ponudbe preučijo, preden se preveri, da ni razlogov za izključitev in da so izpolnjeni pogoji za sodelovanje v skladu s členi 57 do 64. Če uporabijo to možnost, zagotovijo, da je preverjanje odsotnosti razlogov za izključitev in izpolnjevanja pogojev za sodelovanje nepristransko in transparentno, da se javno naročilo ne bi oddalo ponudniku, ki bi moral biti izključen v skladu s členom 57 ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih je določil javni naročnik.

Države članice lahko izključijo uporabo postopka iz prvega pododstavka za nekatere vrste javnih naročil ali posebne okoliščine ali njegovo uporabo omejijo nanje.

3.   Če so ali se zdijo informacije ali dokumentacija, ki jih morajo predložiti gospodarski subjekti, nepopolne ali napačne oziroma če posamezni dokumenti manjkajo, lahko javni naročniki – razen če je v nacionalnem pravu, s katerim se izvaja ta direktiva, določeno drugače – zahtevajo, da zadevni gospodarski subjekti v ustreznem roku predložijo, dopolnijo ali pojasnijo ustrezne informacije ali dokumentacijo, pod pogojem, da so takšne zahteve popolnoma skladne z načeloma enake obravnave in transparentnosti.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da spremeni seznam iz Priloge X, če je to potrebno, da doda nove mednarodne sporazume, ki jih ratificirajo vse države članice, ali če navedenih veljavnih mednarodnih sporazumov ne ratificirajo več vse države članice oziroma se ti sporazumi kako drugače spremenijo, na primer njihov obseg, vsebina ali ime.

Pododdelek 1

Pogoji za ugotavljanje sposobnosti

Člen 57

Razlogi za izključitev

1.   Javni naročniki izključijo gospodarski subjekt iz sodelovanja v postopku javnega naročanja, če so pri preverjanju v skladu s členi 59, 60 in 61 ugotovili ali so drugače seznanjeni, da mu je bila izrečena pravnomočna obsodba iz enega od naslednjih razlogov:

| (a) | sodelovanja v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v členu 2 Okvirnega Sklepa Sveta 2008/841/PNZ (32); |
| --- | --- |

(a)

sodelovanja v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v členu 2 Okvirnega Sklepa Sveta 2008/841/PNZ (32);

| (b) | korupcije, kot je opredeljena v členu 3 Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (33) in členu 2(1) Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ (34), ter korupcije, kot je opredeljena v nacionalnem pravu javnega naročnika ali gospodarskega subjekta; |
| --- | --- |

(b)

korupcije, kot je opredeljena v členu 3 Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (33) in členu 2(1) Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ (34), ter korupcije, kot je opredeljena v nacionalnem pravu javnega naročnika ali gospodarskega subjekta;

| (c) | goljufije v smislu člena 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (35); |
| --- | --- |

(c)

goljufije v smislu člena 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (35);

| (d) | terorističnih kaznivih dejanj ali kaznivih dejanj, povezanih s terorističnimi dejavnostmi, kot so opredeljena v členu 1 oziroma 3 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ (36), ali spodbujanja k storitvi kaznivega dejanja, pomoči ali podpore pri tem ali poskusa storitve kaznivega dejanja, kot je navedeno v členu 4 navedenega okvirnega sklepa; |
| --- | --- |

(d)

terorističnih kaznivih dejanj ali kaznivih dejanj, povezanih s terorističnimi dejavnostmi, kot so opredeljena v členu 1 oziroma 3 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ (36), ali spodbujanja k storitvi kaznivega dejanja, pomoči ali podpore pri tem ali poskusa storitve kaznivega dejanja, kot je navedeno v členu 4 navedenega okvirnega sklepa;

| (e) | pranja denarja ali financiranja terorizma, kot sta opredeljena v členu 1 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (37); |
| --- | --- |

(e)

pranja denarja ali financiranja terorizma, kot sta opredeljena v členu 1 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (37);

| (f) | dela otrok in drugih oblik trgovine z ljudmi, kot so opredeljene v členu 2 Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (38). |
| --- | --- |

(f)

dela otrok in drugih oblik trgovine z ljudmi, kot so opredeljene v členu 2 Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (38).

Obveznost izključitve gospodarskega subjekta velja tudi, če je pravnomočno obsojena oseba članica upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa tega gospodarskega subjekta ali ima pooblastila za njegovo zastopanje ali odločanje ali nadzor v njem.

2.   Gospodarski subjekt je izključen iz sodelovanja v postopku javnega naročanja, če je javni naročnik seznanjen, da gospodarski subjekt krši obveznosti plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, in če je to ugotovljeno s sodno ali upravno odločbo, ki je dokončna oziroma pravnomočna in zavezujoča, v skladu z zakonskimi določbami države, v kateri ima sedež, ali določbami države članice javnega naročnika.

Javni naročniki lahko poleg tega iz sodelovanja v postopku javnega naročanja izključijo gospodarski subjekt, če lahko na kakršen koli ustrezen način dokažejo, da gospodarski subjekt krši obveznosti plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, oziroma lahko izključitev gospodarskega subjekta od njih zahtevajo države članice.

Ta odstavek se ne uporablja več, ko gospodarski subjekt izpolni svoje obveznosti s plačilom dolgovanih davkov ali prispevkov za socialno varnost, po potrebi skupaj z morebitnimi obračunanimi obrestmi ali globami, ali s sklenitvijo zavezujočega dogovora o takem plačilu.

3.   Države članice lahko izjemoma določijo odstopanje od obvezne izključitve iz odstavkov 1 in 2 zaradi pomembnejših razlogov, povezanih s splošnim interesom, kot sta javno zdravje ali varstvo okolja.

Države članice lahko prav tako določijo odstopanje od obvezne izključitve iz odstavka 2, če bi bila izključitev očitno nesorazmerna, zlasti če niso plačane le manjše vsote davkov ali prispevkov za socialno varnost, ali če gospodarski subjekt o točnem znesku, ki ga dolguje zaradi kršitve obveznosti plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, ni bil obveščen dovolj zgodaj, da bi lahko ukrepal, kot je določeno v tretjem pododstavku odstavka 2, pred iztekom roka za oddajo prijav za sodelovanje ali – v odprtih postopkih – roka za oddajo ponudb.

4.   Javni naročniki lahko oziroma – na zahtevo držav članic – morajo iz sodelovanja v postopku javnega naročanja izključiti vsak gospodarski subjekt v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | kadar lahko javni naročniki na kakršen koli ustrezen način dokažejo kršitev veljavnih obveznosti iz člena 18(2); |
| --- | --- |

(a)

kadar lahko javni naročniki na kakršen koli ustrezen način dokažejo kršitev veljavnih obveznosti iz člena 18(2);

| (b) | kadar je gospodarski subjekt v stečaju oziroma v postopku zaradi insolventnosti ali postopku likvidacije, če njegova sredstva upravlja upravitelj ali sodišče, če ima dogovor z upniki, če so njegove poslovne dejavnosti začasno ustavljene ali je v podobnem položaju, ki nastane zaradi podobnega postopka v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi; |
| --- | --- |

(b)

kadar je gospodarski subjekt v stečaju oziroma v postopku zaradi insolventnosti ali postopku likvidacije, če njegova sredstva upravlja upravitelj ali sodišče, če ima dogovor z upniki, če so njegove poslovne dejavnosti začasno ustavljene ali je v podobnem položaju, ki nastane zaradi podobnega postopka v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi;

| (c) | kadar lahko javni naročnik z ustreznimi sredstvi dokaže, da je gospodarski subjekt zagrešil hujšo kršitev poklicnih pravil, s čimer je omajana njegova integriteta; |
| --- | --- |

(c)

kadar lahko javni naročnik z ustreznimi sredstvi dokaže, da je gospodarski subjekt zagrešil hujšo kršitev poklicnih pravil, s čimer je omajana njegova integriteta;

| (d) | kadar lahko javni naročnik dokaže, da obstajajo dovolj verjetni indici, da je gospodarski subjekt sklenil dogovore z drugimi gospodarskimi subjekti z namenom izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

(d)

kadar lahko javni naročnik dokaže, da obstajajo dovolj verjetni indici, da je gospodarski subjekt sklenil dogovore z drugimi gospodarskimi subjekti z namenom izkrivljanja konkurence;

| (e) | kadar nasprotja interesov v smislu člena 24 ni mogoče učinkovito odpraviti z drugimi, manj vsiljivimi ukrepi; |
| --- | --- |

(e)

kadar nasprotja interesov v smislu člena 24 ni mogoče učinkovito odpraviti z drugimi, manj vsiljivimi ukrepi;

| (f) | kadar izkrivljanja konkurence zaradi predhodnega sodelovanja gospodarskih subjektov pri pripravi postopka javnega naročanja iz člena 41 ni mogoče učinkovito odpraviti z drugimi, manj vsiljivimi ukrepi; |
| --- | --- |

(f)

kadar izkrivljanja konkurence zaradi predhodnega sodelovanja gospodarskih subjektov pri pripravi postopka javnega naročanja iz člena 41 ni mogoče učinkovito odpraviti z drugimi, manj vsiljivimi ukrepi;

| (g) | kadar so se pri gospodarskem subjektu pri prejšnji pogodbi o izvedbi javnega naročila, prejšnji pogodbi o izvedbi naročila, sklenjeni z naročnikom, ali prejšnji koncesijski pogodbi pokazale precejšnje ali stalne pomanjkljivosti pri izpolnjevanju ključne zahteve, posledica pa je bila predčasna odpoved tega prejšnjega naročila oziroma pogodbe, odškodnina ali druge primerljive sankcije; |
| --- | --- |

(g)

kadar so se pri gospodarskem subjektu pri prejšnji pogodbi o izvedbi javnega naročila, prejšnji pogodbi o izvedbi naročila, sklenjeni z naročnikom, ali prejšnji koncesijski pogodbi pokazale precejšnje ali stalne pomanjkljivosti pri izpolnjevanju ključne zahteve, posledica pa je bila predčasna odpoved tega prejšnjega naročila oziroma pogodbe, odškodnina ali druge primerljive sankcije;

| (h) | kadar je gospodarski subjekt kriv resnih zavajajočih razlag pri dajanju informacij, zahtevanih zaradi preverjanja odsotnosti razlogov za izključitev ali izpolnjevanja pogojev za sodelovanje, ne razkrije takšnih informacij ali ne more predložiti dokazil, ki se zahtevajo v skladu s členom 59, ali |
| --- | --- |

(h)

kadar je gospodarski subjekt kriv resnih zavajajočih razlag pri dajanju informacij, zahtevanih zaradi preverjanja odsotnosti razlogov za izključitev ali izpolnjevanja pogojev za sodelovanje, ne razkrije takšnih informacij ali ne more predložiti dokazil, ki se zahtevajo v skladu s členom 59, ali

| (i) | kadar je gospodarski subjekt poskusil neupravičeno vplivati na odločanje javnega naročnika, pridobiti zaupne informacije, zaradi katerih bi lahko imel neupravičeno prednost v postopku javnega naročanja, ali iz malomarnosti predložiti zavajajoče informacije, ki bi lahko pomembno vplivale na odločitve o izključitvi, izboru ali oddaji javnega naročila. |
| --- | --- |

(i)

kadar je gospodarski subjekt poskusil neupravičeno vplivati na odločanje javnega naročnika, pridobiti zaupne informacije, zaradi katerih bi lahko imel neupravičeno prednost v postopku javnega naročanja, ali iz malomarnosti predložiti zavajajoče informacije, ki bi lahko pomembno vplivale na odločitve o izključitvi, izboru ali oddaji javnega naročila.

Ne glede na točko (b) prvega pododstavka države članice lahko zahtevajo ali pa predvidijo možnost, da javni naročnik ne izključi gospodarskega subjekta, ki je v enem od položajev iz navedene točke, če javni naročnik ob upoštevanju veljavnih nacionalnih pravil in ukrepov za nadaljevanje poslovnih dejavnosti v primerih iz točke (b) ugotovi, da bo zadevni gospodarski subjekt lahko izvedel javno naročilo.

5.   Javni naročniki med postopkom kadar koli izključijo gospodarski subjekt, če se izkaže, da je gospodarski subjekt glede na storjena ali neizvedena dejanja pred ali med postopkom v enem od položajev iz odstavkov 1 in 2.

Javni naročniki lahko oziroma – na zahtevo države članice – morajo med postopkom kadar koli izključiti gospodarski subjekt, če se izkaže, da je gospodarski subjekt glede na dejanja, izvršena s storitvijo ali opustitvijo, pred ali med postopkom v enem od položajev iz odstavka 4.

6.   Vsak gospodarski subjekt, ki ga zadeva eden od primerov iz odstavkov 1 in 4, lahko predloži dokaze, da je sprejel zadostne ukrepe, s katerimi lahko dokaže svojo zanesljivost kljub obstoju zadevnega razloga za izključitev. Če se šteje, da takšni dokazi zadoščajo, se zadevni gospodarski subjekt ne izključi iz postopka javnega naročanja.

V ta namen gospodarski subjekt dokaže, da je plačal ali da se je zavezal plačati nadomestilo za vso škodo, povzročeno s kaznivim dejanjem ali kršitvijo, v dejavnem sodelovanju s preiskovalnimi organi v celoti razjasnil dejstva in okoliščine ter sprejel konkretne tehnične, organizacijske in kadrovske ukrepe, ustrezne za preprečitev nadaljnjih kaznivih dejanj ali kršitev.

Pri ocenjevanju ukrepov, ki jih sprejmejo gospodarski subjekti, se upoštevajo resnost in posebne okoliščine kaznivega dejanja ali kršitve. Če se šteje, da ukrepi ne zadoščajo, gospodarski subjekt prejme utemeljitev razlogov za takšno odločitev.

Gospodarski subjekt, ki je bil s pravnomočno sodbo izključen iz sodelovanja v postopkih javnega naročanja ali podeljevanja koncesije, med izključitvijo na podlagi te sodbe ni upravičen do uporabe možnosti iz tega odstavka v državah članicah, v katerih sodba učinkuje.

7.   Države članice z zakoni ali drugimi predpisi in ob upoštevanju prava Unije določijo pogoje za izvajanje tega člena. Določijo zlasti najdaljše obdobje izključitve, če gospodarski subjekt ne sprejme nobenih ukrepov iz odstavka 6, da bi dokazal svojo zanesljivost. Če obdobje izključitve ni določeno s pravnomočno sodbo, to obdobje ne sme biti daljše od petih let od datuma izreka pravnomočne obsodbe v primerih iz odstavka 1 in ne daljše od treh let od datuma zadevnega dogodka v primerih iz odstavka 4.

Člen 58

Pogoji za sodelovanje

1.   Pogoji za sodelovanje se lahko nanašajo na:

| (a) | ustreznost za opravljanje poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

ustreznost za opravljanje poklicne dejavnosti;

| (b) | ekonomski in finančni položaj; |
| --- | --- |

(b)

ekonomski in finančni položaj;

| (c) | tehnično in strokovno sposobnost. |
| --- | --- |

(c)

tehnično in strokovno sposobnost.

Javni naročniki lahko gospodarskim subjektom kot zahteve za sodelovanje naložijo le pogoje iz odstavkov 2, 3 in 4. Vse zahteve omejijo na tiste, s katerimi je mogoče ustrezno zagotoviti, da ima kandidat ali ponudnik pravne in finančne zmogljivosti ter tehnične in strokovne sposobnosti za izvedbo javnega naročila, ki se oddaja. Vse zahteve morajo biti povezane in sorazmerne s predmetom javnega naročila.

2.   Glede ustreznosti za opravljanje poklicne dejavnosti lahko javni naročniki od gospodarskih subjektov zahtevajo, da so vpisani v enega od poklicnih ali poslovnih registrov, ki se vodijo v državi članici sedeža, kot je opisano v Prilogi XI, ali da izpolnijo katere koli druge zahteve iz navedene priloge.

Če morajo imeti gospodarski subjekti določeno dovoljenje ali morajo biti člani določene organizacije, da lahko v svoji matični državi opravljajo zadevno storitev, lahko javni naročnik v postopkih javnega naročanja storitev od njih zahteva, da predložijo dokazila o tem dovoljenju ali članstvu.

3.   Glede ekonomskega in finančnega položaja lahko javni naročniki določijo zahteve, s katerimi zagotovijo, da imajo gospodarski subjekti potrebne ekonomske in finančne zmogljivosti za izvedbo javnega naročila. Javni naročniki lahko v ta namen še zlasti zahtevajo, da imajo gospodarski subjekti določen najnižji letni promet, vključno z določenim najnižjim prometom na področju, zajetem v javnem naročilu. Javni naročniki lahko poleg tega zahtevajo, da jim gospodarski subjekti predložijo informacije o svojih letnih računovodskih izkazih, ki izkazujejo na primer deleže sredstev glede na obveznosti. Prav tako lahko zahtevajo ustrezno raven zavarovanja poklicnega tveganja.

Najnižji letni promet, ki ga morajo imeti gospodarski subjekti, ne sme presegati dvakratne ocenjene vrednosti javnega naročila, razen v ustrezno utemeljenih primerih, ki se na primer nanašajo na posebna tveganja, povezana z naravo gradenj, storitev ali blaga. Javni naročnik glavne razloge za takšno zahtevo navede v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila ali posameznem poročilu iz člena 84.

Ta delež, na primer delež sredstev glede na obveznosti, se lahko upošteva, če javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi metode in pogoje, ki se pri tem uporabijo. Take metode in pogoji morajo biti transparentni, objektivni in nediskriminatorni.

Kadar je javno naročilo razdeljeno na sklope, se ta člen uporablja za vsak posamezen sklop. Vendar lahko javni naročnik določi najnižji letni promet, ki ga morajo imeti gospodarski subjekti, za skupine sklopov v primeru, če se uspešnemu ponudniku odda več sklopov, ki se izvajajo sočasno.

Če se naročila na podlagi okvirnega sporazuma oddajo po ponovnem odpiranju konkurence, se zahteva glede najvišjega letnega prometa iz drugega pododstavka tega odstavka izračuna na podlagi pričakovanega največjega obsega posameznih naročil, ki se bodo izvajala sočasno, ali, če to ni znano, na podlagi ocenjene vrednosti okvirnega sporazuma. Pri dinamičnih nabavnih sistemih se zahteva glede najvišjega letnega prometa iz drugega pododstavka izračuna na podlagi pričakovanega največjega obsega posameznih naročil, ki se bodo oddala v okviru tega sistema.

4.   Glede tehnične in strokovne sposobnosti lahko javni naročniki določijo zahteve, s katerimi zagotovijo, da imajo gospodarski subjekti potrebne človeške in tehnične vire ter izkušnje za izvajanje javnega naročila v skladu z ustreznim standardom kakovosti.

Javni naročniki lahko zlasti zahtevajo, da imajo gospodarski subjekti zadostne izkušnje, ki jih dokažejo z ustreznimi referencami iz prejšnjih naročil. Javni naročnik lahko domneva, da gospodarski subjekt nima zahtevanih strokovnih sposobnosti, če javni naročnik pri gospodarskem subjektu zasledi nasprotje interesov, ki bi lahko negativno vplivalo na izvajanje javnega naročila.

Pri postopkih javnega naročanja blaga, za katero je treba izvesti namestitvena ali inštalacijska dela, ter javnega naročanja storitev ali gradenj se lahko strokovna sposobnost gospodarskih subjektov, da izvedejo storitev ali izvedejo inštalacijska dela ali gradnje, oceni glede na njihove veščine, učinkovitost, izkušnje in zanesljivost.

5.   Javni naročniki v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo zahtevane pogoje za sodelovanje, ki so lahko izraženi kot najnižje stopnje usposobljenosti, vključno z ustreznimi dokazili.

Člen 59

Enotni evropski dokument v zvezi z oddajo javnega naročila

1.   Ob predložitvi prijav za sodelovanje ali ponudb javni naročniki namesto potrdil, ki jih izdajajo javni organi ali tretje osebe, sprejmejo enotni evropski dokument v zvezi z oddajo javnega naročila (ESPD), ki vključuje posodobljeno lastno izjavo, kot predhodni dokaz, da zadevni gospodarski subjekt izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | ni v enem od položajev iz člena 57, zaradi katerega so ali bi lahko bili gospodarski subjekti izključeni; |
| --- | --- |

(a)

ni v enem od položajev iz člena 57, zaradi katerega so ali bi lahko bili gospodarski subjekti izključeni;

| (b) | izpolnjuje ustrezne pogoje za sodelovanje, določene v skladu s členom 58; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjuje ustrezne pogoje za sodelovanje, določene v skladu s členom 58;

| (c) | če je primerno, izpolnjuje objektivna pravila in kriterije, določene v skladu s členom 65. |
| --- | --- |

(c)

če je primerno, izpolnjuje objektivna pravila in kriterije, določene v skladu s členom 65.

Če gospodarski subjekt uporablja zmogljivosti drugih subjektov v skladu s členom 63, ESPD vsebuje tudi informacije iz prvega pododstavka tega odstavka v zvezi s temi subjekti.

ESPD vključuje uradno izjavo gospodarskega subjekta, da zadevni razlog za izključitev ne velja in/ali da je zadevni pogoj za sodelovanje izpolnjen, obenem pa zagotavlja ustrezne informacije, ki jih zahteva javni naročnik. Poleg tega je v ESPD naveden javni organ ali tretja oseba, odgovorna za izdajo dokazil, vsebuje pa tudi uradno izjavo o tem, da bo gospodarski subjekt na zahtevo in brez odlašanja lahko predložil ta dokazila.

Če lahko javni naročnik dokazila pridobi neposredno v bazi podatkov v skladu z odstavkom 5, ESPD prav tako vsebuje informacije, ki so potrebne v ta namen, kot so spletni naslov baze podatkov, podatki za identifikacijo in po potrebi nujna izjava o soglasju.

Gospodarski subjekti lahko ponovno uporabijo ESPD, ki so ga uporabili že v prejšnjem postopku javnega naročanja, če potrdijo, da so informacije v njem še vedno točne.

2.   ESPD se sestavi na podlagi standardnega obrazca. Komisija določi standardni obrazec z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 89(3).

ESPD se zagotovi izključno v elektronski obliki.

3.   Ne glede na člen 92 Komisija pregleda praktično uporabo ESPD ob upoštevanju tehničnega razvoja baz podatkov v državah članicah ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2017.

Komisija po potrebi predlaga možne načine za zagotovitev čim boljšega čezmejnega dostopa do takšnih baz podatkov ter uporabe spričeval in potrdil na notranjem trgu.

4.   Javni naročnik lahko ponudnike in kandidate kadar koli med postopkom pozove, naj predložijo vsa dokazila ali del dokazil, če je to potrebno, da se zagotovi pravilna izvedba postopka.

Razen pri naročilih na podlagi okvirnih sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 33(3) ali točko (a) člena 33(4), javni naročnik pred oddajo javnega naročila od ponudnika, kateremu se je odločil oddati javno naročilo, zahteva, da predloži najnovejša dokazila v skladu s členom 60 in po potrebi členom 62. Javni naročnik lahko pozove gospodarske subjekte, da dopolnijo ali pojasnijo potrdila, predložena v skladu s členoma 60 in 62.

5.   Ne glede na odstavek 4 gospodarski subjekti niso dolžni predložiti dokazil ali drugih listinskih dokazov, če in kolikor ima javni naročnik možnost, da potrdila ali druge zadevne informacije pridobi neposredno z brezplačnim dostopom do nacionalne baze podatkov v kateri koli državi članici, kot so nacionalni register javnih naročil, virtualni dosje podjetij, elektronski sistem za shranjevanje dokumentov ali predkvalifikacijski sistem.

Ne glede na odstavek 4 gospodarski subjekti niso dolžni predložiti dokazil, kadar javni naročnik, ki je oddal javno naročilo ali sklenil okvirni sporazum, že ima te dokumente.

Za namene prvega pododstavka države članice zagotovijo, da imajo do baz podatkov, ki vsebujejo zadevne informacije o gospodarskih subjektih in do katerih imajo dostop njihovi javni naročniki, pod enakimi pogoji lahko dostop tudi javni naročniki drugih držav članic.

6.   Države članice dajo v sistemu e-Certis na voljo celoten seznam baz podatkov z zadevnimi informacijami o gospodarskih subjektih, do katerih imajo dostop javni naročniki iz drugih držav članic, in ta seznam redno posodabljajo. Države članice drugim državam članicam na njihovo zahtevo dajo na voljo vse informacije, povezane z bazami podatkov iz tega člena.

Člen 60

Dokazila

1.   Javni naročniki lahko zahtevajo potrdila, izjave in druga dokazila iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena in Priloge XII kot dokaz odsotnosti razlogov za izključitev, navedenih v členu 57, in izpolnjevanja pogojev za sodelovanje v skladu s členom 58.

Javni naročniki ne smejo zahtevati drugih dokazil, razen tistih iz tega člena in člena 62. V zvezi s členom 63 lahko gospodarski subjekti uporabijo vsa ustrezna sredstva, da javnemu naročniku dokažejo, da bodo imeli na voljo potrebna sredstva.

2.   Javni naročniki kot zadosten dokaz, da noben primer iz člena 57 ne velja za gospodarski subjekt, sprejmejo naslednje:

| (a) | v zvezi z odstavkom 1 navedenega člena predložitev izpisa iz ustreznega registra, kot je sodni register, ali, če tega ni, enakovrednega dokumenta, ki ga izda pristojni sodni ali upravni organ v državi članici ali matični državi ali v državi sedeža gospodarskega subjekta, iz katerega je razvidno, da so navedene zahteve izpolnjene; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi z odstavkom 1 navedenega člena predložitev izpisa iz ustreznega registra, kot je sodni register, ali, če tega ni, enakovrednega dokumenta, ki ga izda pristojni sodni ali upravni organ v državi članici ali matični državi ali v državi sedeža gospodarskega subjekta, iz katerega je razvidno, da so navedene zahteve izpolnjene;

| (b) | v zvezi z odstavkom 2 in točko (b) odstavka 4 navedenega člena potrdilo, ki ga izda pristojni organ v zadevni državi članici ali državi; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z odstavkom 2 in točko (b) odstavka 4 navedenega člena potrdilo, ki ga izda pristojni organ v zadevni državi članici ali državi;

Kadar zadevna država članica ali zadevna država takšnih dokumentov ali potrdil ne izdaja ali če ti ne zajemajo vseh primerov iz odstavkov 1 in 2 ter točke (b) odstavka 4 člena 57, jih je mogoče nadomestiti z zapriseženo izjavo ali, v državah članicah ali državah, kjer ta ni predvidena, svečano izjavo zadevne osebe pred sodnim ali upravnim organom, notarjem ali pristojnim poklicnim ali trgovinskim organom v matični državi članici ali matični državi ali v državi članici ali državi, v kateri ima sedež gospodarski subjekt.

Država članica po potrebi zagotovi uradno izjavo, da se dokumenti ali potrdila iz tega odstavka ne izdajajo ali da ti ne zajemajo vseh primerov iz odstavkov 1 in 2 ter točke (b) odstavka 4 člena 57. Takšne uradne izjave so na voljo prek spletne zbirke potrdil (e-Certis) iz člena 61.

3.   Kot dokaz o ekonomskem in finančnem položaju gospodarskega subjekta je praviloma mogoče predložiti eno ali več dokazil, naštetih v delu I Priloge XII.

Če gospodarski subjekt zaradi katerega koli utemeljenega razloga ne more predložiti dokazil, ki jih zahteva javni naročnik, lahko svoj ekonomski in finančni položaj dokaže s katerim koli drugim dokumentom, za katerega javni naročnik meni, da je ustrezen.

4.   Dokazila o tehničnih sposobnostih gospodarskega subjekta se lahko glede na vrsto, količino ali pomen ter uporabo gradenj, blaga ali storitev predložijo na enega ali več načinov, naštetih v delu II Priloge XII.

5.   Države članice dajo drugim državam članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije v zvezi z razlogi za izključitev, navedenimi v členu 57, ustreznostjo za opravljanje poklicne dejavnosti ter finančnimi in tehničnimi zmogljivostmi ponudnikov iz člena 58 ter vse informacije v zvezi z dokazili iz tega člena.

Člen 61

Spletna zbirka potrdil (e-Certis)

1.   Države članice zaradi poenostavitve čezmejnega oddajanja ponudb zagotovijo nenehno posodabljanje informacij v zvezi s potrdili in drugimi oblikami listinskih dokazov, shranjenih v sistemu e-Certis, ki ga je vzpostavila Komisija.

2.   Javni naročniki uporabljajo e-Certis in zahtevajo predvsem vrste potrdil ali oblike listinskih dokazov, ki so zajete v sistemu e-Certis.

3.   Komisija da v sistemu e-Certis na voljo vse jezikovne različice ESPD.

Člen 62

Standardi za zagotavljanje kakovosti in standardi za okoljsko ravnanje

1.   Če javni naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdajo neodvisni organi in potrjujejo, da gospodarski subjekt upošteva določene standarde za zagotavljanje kakovosti, vključno z dostopnostjo za invalide, se sklicujejo na sisteme zagotavljanja kakovosti, ki temeljijo na ustrezni seriji evropskih standardov, potrjenih s strani akreditiranih organov. Javni naročniki priznajo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah. Sprejmejo tudi druga dokazila o enakovrednih ukrepih za zagotavljanje kakovosti, če zadevni gospodarski subjekt iz razlogov, za katere mu ni mogoče pripisati odgovornosti, nima možnosti, da bi takšna potrdila pridobil v ustreznem roku, pod pogojem, da dokaže, da so pri predlaganih ukrepih za zagotavljanje kakovosti upoštevani zahtevani standardi za zagotavljanje kakovosti.

2.   Če javni naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdajo neodvisni organi in ki potrjujejo, da gospodarski subjekt upošteva določene sisteme ali standarde za okoljsko ravnanje, se sklicujejo na sistem Unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ali na druge sisteme za okoljsko ravnanje, ki so priznani v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1221/2009, ali na druge standarde za okoljsko ravnanje, ki temeljijo na ustreznih evropskih ali mednarodnih standardih akreditiranih organov. Javni naročniki priznajo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah.

Če gospodarski subjekt iz razlogov, za katere mu ni mogoče pripisati odgovornosti, očitno nima dostopa do teh potrdil ali jih ne more pridobiti v ustreznem roku, javni naročnik sprejme tudi druga dokazila o ukrepih za okoljsko ravnanje, pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt dokaže, da so ti ukrepi enakovredni tistim, ki se zahtevajo v skladu z veljavnim sistemom ali standardom okoljskega ravnanja.

3.   Države članice v skladu s členom 86 drugim državam članicam na zahtevo dajo na voljo vse informacije, povezane z dokumenti, ki so predloženi kot dokaz o upoštevanju standardov za zagotavljanje kakovosti in okoljsko ravnanje iz odstavkov 1 in 2.

Člen 63

Uporaba zmogljivosti drugih subjektov

1.   Glede pogojev v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem iz člena 58(3) ter pogojev v zvezi s tehnično in strokovno sposobnostjo iz člena 58(4) lahko gospodarski subjekt po potrebi za posamezno naročilo uporabi zmogljivosti drugih subjektov, ne glede na pravno razmerje med njim in temi subjekti. Glede pogojev v zvezi z izobrazbo in strokovno usposobljenostjo iz točke (f) dela II Priloge XII ali ustreznimi poklicnimi izkušnjami pa lahko gospodarski subjekti uporabijo zmogljivosti drugih subjektov le, če bodo ti izvajali gradnje ali storitve, za katere se zahtevajo te zmogljivosti. Če želi gospodarski subjekt uporabljati zmogljivosti drugih subjektov, javnemu naročniku dokaže, da bo imel na voljo potrebna sredstva, na primer s predložitvijo zagotovil teh subjektov v ta namen.

Javni naročnik v skladu s členi 59, 60 in 61 preveri, ali subjekti, katerih zmogljivosti namerava uporabiti gospodarski subjekt, izpolnjujejo ustrezne pogoje za sodelovanje, oziroma ali obstajajo razlogi za izključitev v skladu s členom 57. Javni naročnik od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, ki ne izpolnjuje ustreznih pogojev za sodelovanje ali v zvezi z njim obstajajo obvezni razlogi za izključitev. Javni naročnik lahko od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, v zvezi s katerim obstajajo neobvezni razlogi za izključitev; tako zahtevo lahko od njega zahteva tudi država članica.

Če gospodarski subjekt uporabi zmogljivosti drugih subjektov glede pogojev v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem, lahko javni naročnik zahteva, da so gospodarski subjekt in navedeni subjekti skupaj odgovorni za izvedbo javnega naročila.

Pod enakimi pogoji lahko skupina gospodarskih subjektov iz člena 19(2) uporabi zmogljivosti sodelujočih v tej skupini ali drugih subjektov.

2.   Javni naročniki lahko v zvezi z javnimi naročili gradenj, javnimi naročili storitev in javnimi naročili blaga, ki vključujejo namestitvena ali inštalacijska dela, zahtevajo, da nekatere ključne naloge opravi neposredno ponudnik sam ali sodelujoči v tej skupini, če ponudbo predloži skupina gospodarskih subjektov v skladu s členom 19(2).

Člen 64

Uradni seznami potrjenih gospodarskih subjektov in potrjevanje s strani organov, ustanovljenih po javnem ali zasebnem pravu

1.   Države članice lahko sestavijo ali vzdržujejo uradne sezname potrjenih izvajalcev gradenj, dobaviteljev blaga ali izvajalcev storitev ali določijo, da potrdila izdajajo certifikacijski organi, ki izpolnjujejo evropske standarde za certifikacijo v smislu Priloge VII.

Komisijo in druge države članice obvestijo o naslovu certifikacijskega organa ali organa, odgovornega za uradne sezname, ki se mu se pošljejo vloge.

2.   Države članice prilagodijo pogoje za vpis na uradne sezname iz odstavka 1 in za izdajo potrdil s strani certifikacijskih organov določbam iz tega pododdelka.

Države članice navedene pogoje prav tako prilagodijo členu 63 glede vlog za vpis, predloženih s strani gospodarskih subjektov, ki pripadajo skupini in navajajo, da jim druge družbe v skupini dajejo na voljo svoja sredstva. V takih primerih navedeni gospodarski subjekti organu, ki ureja uradni seznam, predložijo dokazilo, da bodo imeli navedena sredstva na voljo med celotnim obdobjem veljavnosti potrdila, ki potrjuje, da so vpisani na uradni seznam, in da bodo v tem obdobju navedene družbe neprekinjeno izpolnjevale zahteve za ugotavljanje sposobnosti, določene na uradnem seznamu ali potrdilu, na katere se gospodarski subjekti sklicujejo pri svojem vpisu na seznam.

3.   Gospodarski subjekti, ki so vpisani na uradne sezname ali imajo potrdilo, lahko za vsako javno naročilo javnemu naročniku predložijo potrdilo o vpisu na seznam, ki ga je izdal pristojni organ, ali potrdilo, ki ga je izdal pristojni certifikacijski organ.

Ta potrdila navajajo dokazila, ki so gospodarskim subjektom omogočila vpis na uradni seznam ali pridobitev potrdila, in uvrstitev s tega seznama.

4.   Vpis na uradne sezname, ki ga potrdijo pristojni organi, ali potrdilo, ki ga izda certifikacijski organ, potrjuje domnevo o ustreznosti v zvezi z zahtevami za ugotavljanje sposobnosti, določenimi na seznamu ali potrdilu.

5.   V informacije, ki jih je mogoče razbrati iz vpisa na uradne sezname ali potrdila, se ne sme neutemeljeno dvomiti. Glede plačevanja prispevkov za socialno varnost in davkov se lahko pri vsaki oddaji javnega naročila od vsakega gospodarskega subjekta, vpisanega na seznam, zahteva dodatno potrdilo.

Javni naročniki drugih držav članic uporabljajo odstavek 3 in prvi pododstavek tega odstavka le za gospodarske subjekte s sedežem v državi članici, ki vodi uradni seznam.

6.   Zahteve glede dokazil v zvezi s pogoji za ugotavljanje sposobnosti, določenimi na uradnem seznamu ali potrdilu, so skladne s členom 60 ter po potrebi členom 62. Za vpis gospodarskih subjektov iz drugih držav članic na uradni seznam ali za izdajo potrdil tem subjektom se ne smejo zahtevati dodatna dokazila ali izjave, razen tistih, ki se zahtevajo od nacionalnih gospodarskih subjektov.

Gospodarski subjekti lahko kadar koli zaprosijo za vpis na uradni seznam ali za izdajo potrdila. O odločitvi organa, ki ureja uradni seznam, ali odločitvi pristojnega certifikacijskega organa se obvestijo v razumno kratkem roku.

7.   Za gospodarske subjekte iz drugih držav članic ta vpis ali izdaja potrdil ni pogoj za njihovo sodelovanje pri javnem naročilu. Javni naročniki priznajo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah. Sprejmejo tudi druga enakovredna dokazila.

8.   Države članice dajo drugim državam članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z dokumenti, predloženimi kot dokaz, da gospodarski subjekti izpolnjujejo zahteve za vpis na uradni seznam potrjenih gospodarskih subjektov ali da imajo gospodarski subjekti iz druge države članice enakovredna potrdila.

Pododdelek 2

Zmanjšanje števila kandidatov, ponudnikov in rešitev

Člen 65

Zmanjšanje števila sicer ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju

1.   V omejenih postopkih, konkurenčnih postopkih s pogajanji, postopkih konkurenčnega dialoga in partnerstvih za inovacije lahko javni naročniki omejijo število kandidatov, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje in ki jih bodo povabili, da oddajo ponudbe ali sodelujejo v dialogu, če je v skladu z odstavkom 2 prijavljeno najmanjše število ustreznih kandidatov.

2.   Javni naročniki v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo objektivne in nediskriminatorne kriterije ali pravila, ki jih nameravajo uporabiti, najmanjše in po potrebi največje število kandidatov, ki jih nameravajo povabiti.

V omejenem postopku je najmanjše število kandidatov pet. V konkurenčnem postopku s pogajanji, postopku konkurenčnega dialoga in partnerstvu za inovacije je najmanjše število kandidatov tri. V vsakem primeru mora število povabljenih kandidatov zadostovati za zagotovitev prave konkurence.

Javni naročniki povabijo toliko kandidatov, da je njihovo število najmanj enako najmanjšemu številu. Kadar pa je število kandidatov, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje in najnižje stopnje usposobljenosti iz člena 58(5), manjše od najmanjšega predvidenega števila, lahko javni naročnik nadaljuje postopek tako, da povabi kandidate z zahtevanimi sposobnostmi. Javni naročnik v ta postopek ne sme vključiti gospodarskih subjektov, ki se niso prijavili za sodelovanje, ali kandidatov, ki nimajo zahtevanih sposobnosti.

Člen 66

Zmanjšanje števila ponudb in rešitev

Če javni naročniki uporabijo možnost zmanjšanja števila ponudb, o katerih se bo pogajalo, kot je določeno v členu 29(6), ali rešitev, o katerih se bo razpravljalo, kot je določeno v členu 30(4), to storijo z uporabo meril za oddajo javnega naročila, navedenih v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. V zadnji fazi tako dobljeno število zagotavlja pravo konkurenco, če je dovolj ponudnikov, rešitev ali kvalificiranih kandidatov.

Pododdelek 3

Oddaja javnega naročila

Člen 67

Merila za oddajo javnega naročila

1.   Javni naročniki brez poseganja v nacionalne zakone ali druge predpise v zvezi s ceno posameznega blaga ali plačilom posameznih storitev javna naročila oddajo na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe.

2.   Ekonomsko najugodnejša ponudba z vidika javnega naročnika se določi na podlagi cene ali stroškov, ob uporabi pristopa stroškovne učinkovitosti, na primer z izračunom stroškov v življenjski dobi pod pogoji iz člena 68, in lahko zajema tudi najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, ocenjeno na podlagi meril, ki se nanašajo na kakovost ter okoljske in/ali socialne vidike, povezane s predmetom zadevnega javnega naročila. Takšna merila lahko na primer vključujejo:

| (a) | kakovost, tudi tehnične prednosti, estetske in funkcionalne lastnosti, dostopnost, oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, socialne, okoljske in inovativne značilnosti ter trgovanje in pogoje v zvezi z njim; |
| --- | --- |

(a)

kakovost, tudi tehnične prednosti, estetske in funkcionalne lastnosti, dostopnost, oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, socialne, okoljske in inovativne značilnosti ter trgovanje in pogoje v zvezi z njim;

| (b) | organiziranost, usposobljenost in izkušenost osebja, dodeljenega za izvajanje zadevnega javnega naročila, če lahko kakovost zaposlenih bistveno vpliva na raven izvedbe javnega naročila, ali |
| --- | --- |

(b)

organiziranost, usposobljenost in izkušenost osebja, dodeljenega za izvajanje zadevnega javnega naročila, če lahko kakovost zaposlenih bistveno vpliva na raven izvedbe javnega naročila, ali

| (c) | poprodajne storitve, tehnično pomoč in pogoje dobave, kot so datum dobave, postopek dobave in rok za dobavo ali dokončanje del. |
| --- | --- |

(c)

poprodajne storitve, tehnično pomoč in pogoje dobave, kot so datum dobave, postopek dobave in rok za dobavo ali dokončanje del.

Stroškovni dejavnik je lahko tudi fiksna cena ali fiksni stroški, na podlagi katerih gospodarski subjekti med seboj konkurirajo zgolj v zvezi z merili kakovosti.

Države članice lahko določijo, da javni naročniki ne smejo uporabiti zgolj cene ali stroškov kot edinega merila pri oddaji javnega naročila, oziroma lahko omejijo uporabo zadevnih meril na nekatere kategorije javnih naročnikov ali nekatere vrste javnih naročil.

3.   Šteje se, da so merila za oddajo javnega naročila povezana s predmetom javnega naročanja, če se nanašajo na gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu z navedenim javnim naročilom, in sicer v vseh pogledih in fazah njihove življenjske dobe, vključno z dejavniki, povezanimi s:

| (a) | posebnim postopkom proizvodnje, zagotavljanjem ali trženjem teh gradenj, blaga ali storitev ali |
| --- | --- |

(a)

posebnim postopkom proizvodnje, zagotavljanjem ali trženjem teh gradenj, blaga ali storitev ali

| (b) | posebnim postopkom, povezanim z drugo fazo njihove življenjske dobe, |
| --- | --- |

(b)

posebnim postopkom, povezanim z drugo fazo njihove življenjske dobe,

tudi če takšni dejavniki vsebinsko niso del njih.

4.   Merila za oddajo javnega naročila javnemu naročniku ne dajejo neomejene svobode izbire. Zagotavljati morajo možnost učinkovite konkurence, dopolnjujejo pa jih specifikacije, ki omogočajo učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki, da se tako oceni, kako ponudbe izpolnjujejo merila za oddajo javnega naročila. Javni naročniki v primeru dvoma učinkovito preverijo točnost informacij in dokazil, ki so jih predložili ponudniki.

5.   Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi relativni ponder, ki ga dodeli vsakemu merilu, izbranemu za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe, razen če se slednja določi samo na podlagi cene.

Navedeni ponderji se lahko opredelijo z določitvijo razpona z ustrezno največjo razliko.

Kadar ponderjev ni mogoče navesti zaradi objektivnih razlogov, javni naročnik navede merila v padajočem zaporedju po pomembnosti.

Člen 68

Izračun stroškov v življenjski dobi

1.   Izračun stroškov v življenjski dobi v ustreznem obsegu zajema vse ali del naslednjih stroškov v življenjski dobi blaga, storitve ali gradnje:

| (a) | stroške javnega naročnika ali drugih uporabnikov, kot so:






  (i) | stroški, povezani s pridobitvijo; |
| --- | --- | --- |

(a)

stroške javnega naročnika ali drugih uporabnikov, kot so:

(i)

stroški, povezani s pridobitvijo;

| (ii) | stroški uporabe, kot je poraba energije in drugih virov; |
| --- | --- |

(ii)

stroški uporabe, kot je poraba energije in drugih virov;

| (iii) | stroški vzdrževanja; |
| --- | --- |

(iii)

stroški vzdrževanja;

| (iv) | stroški, povezani s koncem življenjske dobe, kot so stroški zbiranja in recikliranja; |
| --- | --- |

(iv)

stroški, povezani s koncem življenjske dobe, kot so stroški zbiranja in recikliranja;

| (b) | stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, povezanih z življenjsko dobo blaga, storitve ali gradnje, če je mogoče določiti in preveriti njihovo denarno vrednost; ti stroški lahko vključujejo stroške izpustov toplogrednih plinov in drugih onesnaževal ter druge stroške blažitve podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(b)

stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, povezanih z življenjsko dobo blaga, storitve ali gradnje, če je mogoče določiti in preveriti njihovo denarno vrednost; ti stroški lahko vključujejo stroške izpustov toplogrednih plinov in drugih onesnaževal ter druge stroške blažitve podnebnih sprememb.

2.   Če javni naročniki stroške ocenijo z izračunom stroškov v življenjski dobi, v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo podatke, ki jih morajo predložiti ponudniki, in metodo, ki jo bodo uporabili za ugotavljanje stroškov v življenjski dobi na podlagi teh podatkov.

Metoda, uporabljena za oceno stroškov iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | temeljiti mora na objektivno preverljivih in nediskriminatornih kriterijih. Ne sme neupravičeno zagotavljati boljše ali slabše obravnave nekaterih gospodarskih subjektov, zlasti če ni namenjena ponavljajoči se ali neprekinjeni uporabi; |
| --- | --- |

(a)

temeljiti mora na objektivno preverljivih in nediskriminatornih kriterijih. Ne sme neupravičeno zagotavljati boljše ali slabše obravnave nekaterih gospodarskih subjektov, zlasti če ni namenjena ponavljajoči se ali neprekinjeni uporabi;

| (b) | na voljo mora biti vsem zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

(b)

na voljo mora biti vsem zainteresiranim stranem;

| (c) | zahtevane podatke lahko z razumnim naporom posredujejo povprečno skrbni gospodarski subjekti, vključno z gospodarskimi subjekti iz tretjih držav, podpisnic Sporazuma GPA ali drugih mednarodnih sporazumov, ki so zavezujoči za Unijo. |
| --- | --- |

(c)

zahtevane podatke lahko z razumnim naporom posredujejo povprečno skrbni gospodarski subjekti, vključno z gospodarskimi subjekti iz tretjih držav, podpisnic Sporazuma GPA ali drugih mednarodnih sporazumov, ki so zavezujoči za Unijo.

3.   Kadar zakonodajni akt Unije določa obvezno skupno metodo za izračun stroškov v življenjski dobi, se ta uporablja za oceno stroškov v življenjski dobi.

Priloga XIII vsebuje seznam takih zakonodajnih aktov in po potrebi delegiranih aktov, ki jih dopolnjujejo. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87 v zvezi s posodabljanjem tega seznama, če je njegova posodobitev potrebna zaradi sprejetja nove zakonodaje o uvedbi obvezne uporabe skupne metode oziroma zaradi razveljavitve ali spremembe obstoječih pravnih aktov.

Člen 69

Neobičajno nizke ponudbe

1.   Javni naročniki od gospodarskih subjektov zahtevajo, da pojasnijo ceno ali stroške, predlagane v ponudbi, če so ponudbe glede na gradnje, blago ali storitve neobičajno nizke.

2.   Pojasnila iz odstavka 1 se lahko nanašajo zlasti na:

| (a) | ekonomiko proizvodnega postopka, storitev, ki se zagotavljajo, ali metode gradnje; |
| --- | --- |

(a)

ekonomiko proizvodnega postopka, storitev, ki se zagotavljajo, ali metode gradnje;

| (b) | izbrane tehnične rešitve ali izjemno ugodne pogoje, ki so na voljo ponudniku za dobavo blaga, izvajanje storitev ali izvedbo gradenj; |
| --- | --- |

(b)

izbrane tehnične rešitve ali izjemno ugodne pogoje, ki so na voljo ponudniku za dobavo blaga, izvajanje storitev ali izvedbo gradenj;

| (c) | izvirnost gradenj, blaga ali storitev, ki jih predlaga ponudnik; |
| --- | --- |

(c)

izvirnost gradenj, blaga ali storitev, ki jih predlaga ponudnik;

| (d) | izpolnjevanje zahtev iz člena 18(2); |
| --- | --- |

(d)

izpolnjevanje zahtev iz člena 18(2);

| (e) | izpolnjevanje zahtev iz člena 71; |
| --- | --- |

(e)

izpolnjevanje zahtev iz člena 71;

| (f) | možnost, da ponudnik pridobi državno pomoč. |
| --- | --- |

(f)

možnost, da ponudnik pridobi državno pomoč.

3.   Javni naročnik oceni predložene informacije, tako da se posvetuje s ponudnikom. Ponudbo lahko zavrne le, če predložena dokazila zadostno ne pojasnijo nizke ravni predlagane cene ali stroškov, pri čemer se upoštevajo elementi iz odstavka 2.

Javni naročniki zavrnejo ponudbo, če ugotovijo, da je neobičajno nizka, ker ni skladna z veljavnimi obveznostmi iz člena 18(2).

4.   Če javni naročnik ugotovi, da je ponudba neobičajno nizka, ker je ponudnik pridobil državno pomoč, lahko ponudbo le na tej podlagi zavrne šele po posvetovanju s ponudnikom, če ta v ustreznem roku, ki ga določi javni naročnik, ne more dokazati, da je zadevna pomoč združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107 PDEU. Če javni naročnik v navedenih okoliščinah zavrne ponudbo, o tem obvesti Komisijo.

5.   Države članice v okviru upravnega sodelovanja drugim državam članicam na njihovo zahtevo dajo na voljo vse informacije, kot so zakoni, drugi predpisi, splošno veljavne kolektivne pogodbe ali nacionalni tehnični standardi, ki so povezane z dokazili in dokumenti, predloženimi v zvezi s podatki, navedenimi v odstavku 2.

POGLAVJE IV

Izvedba javnega naročila

Člen 70

Pogoji za izvedbo javnega naročila

Javni naročniki lahko določijo posebne pogoje v zvezi z izvedbo javnega naročila, če so ti pogoji povezani s predmetom javnega naročila v smislu člena 67(3) in navedeni v javnem razpisu ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Ti pogoji lahko zajemajo gospodarske, inovativne, okoljske, socialne ali zaposlitvene vidike.

Člen 71

Oddaja javnih naročil podizvajalcem

1.   Pristojni nacionalni organi z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci spoštujejo obveznosti iz člena 18(2).

2.   Javni naročnik lahko oziroma – če tako zahteva država članica – mora v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila od ponudnika zahtevati, da v svoji ponudbi navede vsak del naročila, ki ga morda namerava oddati v podizvajanje tretjim osebam, ter vse predlagane podizvajalce.

3.   Države članice lahko določijo, da javni naročnik podizvajalcu na njegovo zahtevo neposredno nakaže plačilo za storitve, blago ali gradnje, opravljene oziroma izvedene za gospodarski subjekt, ki mu je bilo oddano javno naročilo (glavni izvajalec), če to omogoča narava naročila. Takšni ukrepi lahko zajemajo ustrezne mehanizme, ki glavnemu izvajalcu omogočajo, da ugovarja neupravičenim izplačilom. Ureditve glede navedenega načina plačila se določijo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.

4.   Odstavki 1 do 3 ne posegajo v vprašanje odgovornosti glavnega izvajalca.

5.   Pri javnih naročilih gradenj in storitev, ki se opravljajo v objektih pod neposrednim nadzorom javnega naročnika, javni naročnik po oddaji, najpozneje pa ob začetku izvajanja naročila, od glavnega izvajalca zahteva, da mu sporoči ime, kontaktne podatke in zakonite zastopnike svojih podizvajalcev, ki sodelujejo pri takšni gradnji ali storitvah, kolikor so ti podatki takrat znani. Javni naročnik od glavnega izvajalca zahteva, da mu med izvajanjem naročila sporoči morebitne spremembe teh informacij in potrebne informacije o morebitnih novih podizvajalcih, ki jih naknadno vključi v izvajanje takšnih gradenj ali storitev.

Ne glede na prvi pododstavek lahko države članice namesto tega določijo, da je za posredovanje zahtevanih informacij odgovoren neposredno glavni izvajalec.

Če je to potrebno za namene točke (b) odstavka 6 tega člena, se zahtevanim informacijam priložijo lastne izjave podizvajalcev, kot je določeno v členu 59. Z izvedbenimi ukrepi v skladu z odstavkom 8 tega člena se lahko določi, da podizvajalci, ki so vključeni po oddaji javnega naročila, namesto lastne izjave predložijo potrdila in druga dokazila.

Prvi pododstavek se ne uporablja za dobavitelje blaga.

Javni naročniki lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – morajo obveznosti iz prvega pododstavka razširiti med drugim na:

| (a) | javna naročila blaga, druga javna naročila storitev poleg tistih, ki zadevajo opravljanje storitev v objektih pod neposrednim nadzorom javnega naročnika, ali na dobavitelje blaga, ki so vključeni v javna naročila gradenj ali storitev; |
| --- | --- |

(a)

javna naročila blaga, druga javna naročila storitev poleg tistih, ki zadevajo opravljanje storitev v objektih pod neposrednim nadzorom javnega naročnika, ali na dobavitelje blaga, ki so vključeni v javna naročila gradenj ali storitev;

| (b) | podizvajalce podizvajalcev glavnega izvajalca ali nadaljnje podizvajalce v podizvajalski verigi. |
| --- | --- |

(b)

podizvajalce podizvajalcev glavnega izvajalca ali nadaljnje podizvajalce v podizvajalski verigi.

6.   Kršitve obveznosti iz člena 18(2) se lahko preprečijo z ustreznimi ukrepi, kot so:

| (a) | če je v nacionalnem pravu države članice določen mehanizem solidarne odgovornosti podizvajalcev in glavnega izvajalca, ta država članica zagotovi, da se zadevna pravila uporabljajo v skladu s pogoji iz člena 18(2); |
| --- | --- |

(a)

če je v nacionalnem pravu države članice določen mehanizem solidarne odgovornosti podizvajalcev in glavnega izvajalca, ta država članica zagotovi, da se zadevna pravila uporabljajo v skladu s pogoji iz člena 18(2);

| (b) | javni naročniki lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – morajo v skladu s členi 59, 60 in 61 preveriti, ali obstajajo razlogi za izključitev podizvajalcev v skladu s členom 57. Javni naročnik v takšnih primerih od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo obvezni razlogi za njegovo izključitev. Javni naročnik lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – mora od gospodarskega subjekta zahtevati zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo neobvezni razlogi za njegovo izključitev. |
| --- | --- |

(b)

javni naročniki lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – morajo v skladu s členi 59, 60 in 61 preveriti, ali obstajajo razlogi za izključitev podizvajalcev v skladu s členom 57. Javni naročnik v takšnih primerih od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo obvezni razlogi za njegovo izključitev. Javni naročnik lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – mora od gospodarskega subjekta zahtevati zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo neobvezni razlogi za njegovo izključitev.

7.   Države članice lahko v nacionalnem pravu določijo strožja pravila glede odgovornosti oziroma lahko gredo dlje glede neposrednih plačil podizvajalcem, na primer tako, da predpišejo neposredna plačila podizvajalcem, ne da bi jih slednji morali zahtevati.

8.   Države članice, ki so se odločile, da bodo določile ukrepe v skladu z odstavki 3, 5 ali 6, z zakoni ali drugimi predpisi in ob upoštevanju prava Unije določijo pogoje za izvajanje teh ukrepov. Države članice lahko pri tem omejijo njihovo veljavnost, med drugim v zvezi z nekaterimi vrstami javnih naročil, nekaterimi kategorijami javnih naročnikov ali gospodarskih subjektov ali nad določenimi zneski.

Člen 72

Spremembe pogodb o izvedbi javnih naročil med njihovo veljavnostjo

1.   Pogodbe o izvedbi javnih naročil in okvirni sporazumi se lahko spremenijo brez novega postopka javnega naročanja v skladu s to direktivo v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | če so spremembe ne glede na njihovo denarno vrednost predvidene v prvotni dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila v jasnih, natančnih in nedvoumnih določbah o reviziji, ki lahko vključujejo določbe o reviziji cen, ali opcijah. V takih določbah so navedeni obseg in vrsta možnih sprememb ali opcij ter pogoji, pod katerimi se lahko uporabijo. Ne predvidevajo pa sprememb ali opcij, ki bi spremenile splošno naravo pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

če so spremembe ne glede na njihovo denarno vrednost predvidene v prvotni dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila v jasnih, natančnih in nedvoumnih določbah o reviziji, ki lahko vključujejo določbe o reviziji cen, ali opcijah. V takih določbah so navedeni obseg in vrsta možnih sprememb ali opcij ter pogoji, pod katerimi se lahko uporabijo. Ne predvidevajo pa sprememb ali opcij, ki bi spremenile splošno naravo pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma;

| (b) | kadar so potrebne dodatne gradnje, storitve ali dobave blaga, ki jih izvede prvotni izvajalec, niso pa bile vključene v prvotno javno naročilo, če zamenjava izvajalca:






  (i) | ni mogoča iz ekonomskih ali tehničnih razlogov, kot so zahteve glede zamenljivosti ali interoperabilnosti z obstoječo opremo, storitvami ali instalacijami, naročenimi v okviru prvotnega javnega naročila, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar so potrebne dodatne gradnje, storitve ali dobave blaga, ki jih izvede prvotni izvajalec, niso pa bile vključene v prvotno javno naročilo, če zamenjava izvajalca:

(i)

ni mogoča iz ekonomskih ali tehničnih razlogov, kot so zahteve glede zamenljivosti ali interoperabilnosti z obstoječo opremo, storitvami ali instalacijami, naročenimi v okviru prvotnega javnega naročila, ter

| (ii) | bi javnemu naročniku povzročila velike nevšečnosti ali znatno podvajanje stroškov. |
| --- | --- |

(ii)

bi javnemu naročniku povzročila velike nevšečnosti ali znatno podvajanje stroškov.

Kakršno koli zvišanje cene pa ne sme presegati 50 % vrednosti prvotnega javnega naročila. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, velja ta omejitev za vrednost posamezne spremembe. Te zaporedne spremembe ne smejo biti namenjene obidu te direktive;

| (c) | če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | sprememba je bila potrebna zaradi okoliščin, ki jih skrben javni naročnik ni mogel predvideti; |
| --- | --- | --- |

(c)

če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

sprememba je bila potrebna zaradi okoliščin, ki jih skrben javni naročnik ni mogel predvideti;

| (ii) | sprememba ne spreminja splošne narave javnega naročila; |
| --- | --- |

(ii)

sprememba ne spreminja splošne narave javnega naročila;

| (iii) | kakršno koli zvišanje cene ne presega 50 % vrednosti prvotnega javnega naročila ali okvirnega sporazuma. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, ta omejitev velja za vrednost posamezne spremembe. Te zaporedne spremembe ne smejo biti namenjene obidu te direktive; |
| --- | --- |

(iii)

kakršno koli zvišanje cene ne presega 50 % vrednosti prvotnega javnega naročila ali okvirnega sporazuma. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, ta omejitev velja za vrednost posamezne spremembe. Te zaporedne spremembe ne smejo biti namenjene obidu te direktive;

| (d) | če izvajalca, ki mu je javni naročnik prvotno oddal javno naročilo, zamenja nov izvajalec iz enega od naslednjih razlogov:






  (i) | nedvoumna določba o reviziji ali opcija v skladu s točko (a); |
| --- | --- | --- |

(d)

če izvajalca, ki mu je javni naročnik prvotno oddal javno naročilo, zamenja nov izvajalec iz enega od naslednjih razlogov:

(i)

nedvoumna določba o reviziji ali opcija v skladu s točko (a);

| (ii) | drug gospodarski subjekt, ki izpolnjuje prvotno določene pogoje za ugotavljanje sposobnosti, v celoti ali delno nasledi prvotnega izvajalca po prestrukturiranju podjetja, vključno s prevzemi, združitvami, pripojitvami ali insolventnostjo, če to ne vključuje drugih bistvenih sprememb javnega naročila in ni namenjeno obidu te direktive, ali |
| --- | --- |

(ii)

drug gospodarski subjekt, ki izpolnjuje prvotno določene pogoje za ugotavljanje sposobnosti, v celoti ali delno nasledi prvotnega izvajalca po prestrukturiranju podjetja, vključno s prevzemi, združitvami, pripojitvami ali insolventnostjo, če to ne vključuje drugih bistvenih sprememb javnega naročila in ni namenjeno obidu te direktive, ali

| (iii) | javni naročnik sam prevzame obveznosti glavnega izvajalca do njegovih podizvajalcev, če je ta možnost predvidena v nacionalni zakonodaji v skladu s členom 71; |
| --- | --- |

(iii)

javni naročnik sam prevzame obveznosti glavnega izvajalca do njegovih podizvajalcev, če je ta možnost predvidena v nacionalni zakonodaji v skladu s členom 71;

| (e) | spremembe ne glede na njihovo vrednost niso bistvene v smislu odstavka 4. |
| --- | --- |

(e)

spremembe ne glede na njihovo vrednost niso bistvene v smislu odstavka 4.

Javni naročniki, ki so spremenili pogodbo o izvedbi javnega naročila v primerih iz točk (b) in (c) tega odstavka, v Uradnem listu Evropske unije o tem objavijo obvestilo. Tako obvestilo vsebuje informacije, določene v delu G Priloge V, in se objavi v skladu s členom 51.

2.   Pogodbe o izvedbi javnega naročila se lahko prav tako spremenijo, ne da bi bilo treba preverjati, ali so izpolnjeni pogoji iz točk (a) do (d) odstavka 4 in ne da bi bil potreben nov postopek javnega naročanja v skladu s to direktivo, če je vrednost spremembe nižja od obeh naslednjih vrednosti:

| (i) | mejnih vrednosti, določenih v členu 4, in |
| --- | --- |

(i)

mejnih vrednosti, določenih v členu 4, in

| (ii) | 10 % prvotne vrednosti javnega naročila za storitve in blago ter manj kot 15 % prvotne vrednosti javnega naročila za gradnje. |
| --- | --- |

(ii)

10 % prvotne vrednosti javnega naročila za storitve in blago ter manj kot 15 % prvotne vrednosti javnega naročila za gradnje.

Vendar sprememba ne sme spremeniti splošne narave pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, se vrednost oceni na podlagi neto kumulativne vrednosti zaporednih sprememb.

3.   Za namene izračuna cene iz odstavka 2 ter točk (b) in (c) odstavka 1 je posodobljena cena referenčna vrednost, če pogodba o izvedbi javnega naročila vsebuje določbo o indeksaciji.

4.   Sprememba pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma med njegovo veljavnostjo se šteje za bistveno v smislu točke (e) odstavka 1, če se zaradi te spremembe pogodba ali okvirni sporazum znatno razlikuje od prvotno oddanega javnega naročila ali prvotno sklenjenega sporazuma. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 se sprememba v vsakem primeru šteje za bistveno, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

| (a) | sprememba uvaja pogoje, ki bi, če bi bili del prvotnega postopka javnega naročanja, omogočili udeležbo drugih kandidatov kot tistih, ki so bili prvotno izbrani, ali sprejem druge ponudbe kot tiste, ki je bila prvotno izbrana, ali pa bi k sodelovanju v postopku javnega naročanja pritegnili še druge udeležence; |
| --- | --- |

(a)

sprememba uvaja pogoje, ki bi, če bi bili del prvotnega postopka javnega naročanja, omogočili udeležbo drugih kandidatov kot tistih, ki so bili prvotno izbrani, ali sprejem druge ponudbe kot tiste, ki je bila prvotno izbrana, ali pa bi k sodelovanju v postopku javnega naročanja pritegnili še druge udeležence;

| (b) | sprememba spreminja ekonomsko ravnotežje pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma v korist izvajalca na način, ki ni bil predviden v prvotni pogodbi ali okvirnem sporazumu; |
| --- | --- |

(b)

sprememba spreminja ekonomsko ravnotežje pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma v korist izvajalca na način, ki ni bil predviden v prvotni pogodbi ali okvirnem sporazumu;

| (c) | zaradi spremembe je znatno razširjen obseg pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

zaradi spremembe je znatno razširjen obseg pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma;

| (d) | drug gospodarski subjekt zamenja prvotnega izvajalca v primerih, ki niso navedeni v točki (d) odstavka 1. |
| --- | --- |

(d)

drug gospodarski subjekt zamenja prvotnega izvajalca v primerih, ki niso navedeni v točki (d) odstavka 1.

5.   Za spremembe določb pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma med njegovo veljavnostjo, ki niso navedene v odstavkih 1 in 2, je potreben nov postopek javnega naročanja v skladu s to direktivo.

Člen 73

Odpoved pogodbe o izvedbi javnega naročila

Države članice zagotovijo, da imajo javni naročniki možnost, da vsaj v naslednjih okoliščinah in pod pogoji, določenimi v veljavnem nacionalnem pravu, odpovejo pogodbo o izvedbi javnega naročila med njegovo veljavnostjo, kadar:

| (a) | je bilo javno naročilo bistveno spremenjeno, kar bi terjalo nov postopek javnega naročanja na podlagi člena 72; |
| --- | --- |

(a)

je bilo javno naročilo bistveno spremenjeno, kar bi terjalo nov postopek javnega naročanja na podlagi člena 72;

| (b) | je bil izvajalec v času oddaje javnega naročila v enem od položajev iz člena 57(1) in bi ga bilo zato treba izključiti iz postopka javnega naročanja; |
| --- | --- |

(b)

je bil izvajalec v času oddaje javnega naročila v enem od položajev iz člena 57(1) in bi ga bilo zato treba izključiti iz postopka javnega naročanja;

| (c) | javno naročilo ne bi smelo biti oddano izvajalcu zaradi hudih kršitev obveznosti iz Pogodb in te direktive, ki jih ugotovi Sodišče Evropske unije po postopku v skladu s členu 258 PDEU. |
| --- | --- |

(c)

javno naročilo ne bi smelo biti oddano izvajalcu zaradi hudih kršitev obveznosti iz Pogodb in te direktive, ki jih ugotovi Sodišče Evropske unije po postopku v skladu s členu 258 PDEU.

NASLOV III

POSEBNE UREDITVE ZA JAVNA NAROČILA

POGLAVJE I

Socialne in druge posebne storitve

Člen 74

Oddajanje javnih naročil za socialne in druge posebne storitve

Javna naročila za socialne in druge posebne storitve, naštete v Prilogi XIV, se oddajo v skladu s tem poglavjem, če je vrednost javnih naročil enaka ali višja od mejne vrednosti iz točke (d) člena 4.

Člen 75

Objava obvestil

1.   Javni naročniki, ki nameravajo oddati javno naročilo storitev iz člena 74, svojo namero sporočijo na enega od naslednjih načinov:

| (a) | z obvestilom o javnem naročilu, ki vsebuje informacije iz dela H Priloge V, v skladu s standardnimi obrazci iz člena 51, ali |
| --- | --- |

(a)

z obvestilom o javnem naročilu, ki vsebuje informacije iz dela H Priloge V, v skladu s standardnimi obrazci iz člena 51, ali

| (b) | s predhodnim informativnim besedilom, ki se stalno objavlja in vsebuje informacije iz dela I Priloge V. Predhodno informativno obvestilo se izrecno nanaša na vrste storitev, ki bodo predmet oddanih javnih naročil. V njem se navede, da bodo javna naročila oddana brez poznejše objave, vsebuje pa tudi poziv zainteresiranim gospodarskim subjektom, naj pisno izrazijo interes. |
| --- | --- |

(b)

s predhodnim informativnim besedilom, ki se stalno objavlja in vsebuje informacije iz dela I Priloge V. Predhodno informativno obvestilo se izrecno nanaša na vrste storitev, ki bodo predmet oddanih javnih naročil. V njem se navede, da bodo javna naročila oddana brez poznejše objave, vsebuje pa tudi poziv zainteresiranim gospodarskim subjektom, naj pisno izrazijo interes.

Prvi pododstavek se ne uporablja, če bi se lahko za oddajo javnega naročila storitev v skladu z določbami člena 32 uporabil postopek s pogajanji brez predhodne objave.

2.   Javni naročniki, ki so oddali javno naročilo storitev iz člena 74, rezultate postopka javnega naročanja objavijo z obvestilom o oddaji javnega naročila, ki vsebuje informacije iz dela J Priloge V, v skladu s standardnimi obrazci iz člena 51. Ta obvestila lahko pošiljajo tudi po četrtletjih. V tem primeru pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja.

3.   Komisija z izvedbenimi akti določi standardne obrazce iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 89(2).

4.   Obvestila iz tega člena se objavijo v skladu s členom 51.

Člen 76

Načela za oddajo javnih naročil

1.   Države članice sprejmejo nacionalna pravila za oddajo javnih naročil v skladu s tem poglavjem, da bi zagotovile, da javni naročniki upoštevajo načeli transparentnosti in enake obravnave gospodarskih subjektov. Države članice lahko same določijo postopkovna pravila, ki se uporabljajo, če takšna pravila javnim naročnikom omogočajo upoštevanje posebnosti zadevnih storitev.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko javni naročniki upoštevajo potrebo po zagotavljanju kakovosti, stalnosti, dostopnosti, cenovne dostopnosti, razpoložljivosti in celovitosti storitev, posebne potrebe različnih skupin uporabnikov, vključno s prikrajšanimi in ranljivimi skupinami, sodelovanje in krepitev vloge uporabnikov ter inovativnost. Poleg tega lahko države članice določijo, da izbira izvajalca storitev temelji na ponudbi, ki predstavlja najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, ob upoštevanju kriterijev kakovosti in trajnosti socialnih storitev.

Člen 77

Pridržana javna naročila za nekatere storitve

1.   Države članice lahko določijo, da lahko javni naročniki pridržijo pravico do sodelovanja posamezne organizacije v postopkih javnega naročanja izključno za zdravstvene, socialne in kulturne storitve iz člena 74, ki so zajete s kodami CPV 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, od 85000000-9 do 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8.

2.   Organizacija iz odstavka 1 mora izpolnjevati vse naslednje pogoje:

| (a) | njeno poslanstvo je zagotavljanje javnih storitev, ki je povezano z opravljanjem storitev iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

njeno poslanstvo je zagotavljanje javnih storitev, ki je povezano z opravljanjem storitev iz odstavka 1;

| (b) | dobiček se vloži nazaj v uresničevanje poslanstva organizacije. Če se dobiček razdeli ali prerazporedi, bi se pri tem morala upoštevati načela participacije; |
| --- | --- |

(b)

dobiček se vloži nazaj v uresničevanje poslanstva organizacije. Če se dobiček razdeli ali prerazporedi, bi se pri tem morala upoštevati načela participacije;

| (c) | strukture upravljanja ali lastništva organizacije, ki izvaja javno naročilo, temeljijo na lastništvu zaposlenih ali načelih participacije oziroma zahtevajo dejavno udeležbo zaposlenih, uporabnikov ali zainteresiranih strani in |
| --- | --- |

(c)

strukture upravljanja ali lastništva organizacije, ki izvaja javno naročilo, temeljijo na lastništvu zaposlenih ali načelih participacije oziroma zahtevajo dejavno udeležbo zaposlenih, uporabnikov ali zainteresiranih strani in

| (d) | zadevni javni naročnik v zadnjih treh letih organizaciji ni oddal javnega naročila za zadevne storitve v skladu s tem členom. |
| --- | --- |

(d)

zadevni javni naročnik v zadnjih treh letih organizaciji ni oddal javnega naročila za zadevne storitve v skladu s tem členom.

3.   Trajanje javnega naročila ni daljše od treh let.

4.   V javnem razpisu je napotilo na ta člen.

5.   Ne glede na člen 92 Komisija oceni učinke tega člena ter poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2019.

POGLAVJE II

Pravila, ki urejajo projektne natečaje

Člen 78

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za:

| (a) | projektne natečaje, ki se organizirajo kot del postopka za javno naročanje storitev; |
| --- | --- |

(a)

projektne natečaje, ki se organizirajo kot del postopka za javno naročanje storitev;

| (b) | projektne natečaje z nagradami ali plačili udeležencem. |
| --- | --- |

(b)

projektne natečaje z nagradami ali plačili udeležencem.

V primerih iz točke (a) prvega odstavka tega člena se mejna vrednost iz člena 4 izračuna na podlagi ocenjene vrednosti javnega naročila storitev brez DDV, vključno z vsemi morebitnimi nagradami ali plačili udeležencem.

V primerih iz točke (b) prvega odstavka tega člena se mejna vrednost nanaša na skupni znesek nagrad in plačil, vključno z ocenjeno vrednostjo pogodbe o izvedbi javnega naročila storitev brez DDV, ki se lahko pozneje sklene v skladu s členom 32(4), če je naročnik v obvestilu o natečaju napovedal namero o oddaji takšnega naročila.

Člen 79

Obvestila

1.   Javni naročniki, ki nameravajo izvesti projektni natečaj, sporočijo svojo namero z obvestilom o natečaju.

Če nameravajo oddati naknadno javno naročilo storitev v skladu s členom 32(4), to navedejo v obvestilu o natečaju.

2.   Javni naročniki, ki so izvedli projektni natečaj, pošljejo obvestilo o rezultatih natečaja v skladu s členom 51 in morajo biti sposobni dokazati datum pošiljanja.

Informacij o rezultatu natečaja se lahko ne objavi, če bi njihovo razkritje oviralo izvajanje zakona, če bi bilo v nasprotju z javnim interesom ali če bi škodilo upravičenim poslovnim interesom posameznega javnega ali zasebnega podjetja ali bi lahko vplivalo na pošteno konkurenco med ponudniki storitev.

3.   Obvestila iz odstavkov 1 in 2 tega člena se objavijo v skladu s členom 51(2) do (6) in členom 52. Vključujejo informacije iz dela E oziroma F Priloge V v obliki standardnih obrazcev.

Komisija z izvedbenimi akti določi standardne obrazce. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 89(2).

Člen 80

Pravila za organizacijo projektnih natečajev in izbor udeležencev

1.   Javni naročniki pri organiziranju projektnih natečajev uporabljajo postopke, ki ustrezajo določbam naslova I in tega poglavja.

2.   Dostop udeležencev do projektnih natečajev se ne omeji:

| (a) | na ozemlje ali del ozemlja države članice; |
| --- | --- |

(a)

na ozemlje ali del ozemlja države članice;

| (b) | z utemeljitvijo, da bi po pravu države članice, v kateri se natečaj organizira, morali biti fizične ali pravne osebe. |
| --- | --- |

(b)

z utemeljitvijo, da bi po pravu države članice, v kateri se natečaj organizira, morali biti fizične ali pravne osebe.

3.   Če je število udeležencev na projektnem natečaju omejeno, javni naročniki določijo jasne in nediskriminatorne pogoje za sodelovanje. V vsakem primeru mora število kandidatov, povabljenih k sodelovanju, zadostovati za zagotovitev prave konkurence.

Člen 81

Sestava žirije

Žirijo sestavljajo izključno fizične osebe, ki niso povezane z udeleženci natečaja. Če se od udeležencev zahteva posebna strokovna usposobljenost, mora imeti vsaj tretjina članov žirije tako ali enakovredno strokovno usposobljenost.

Člen 82

Odločitve žirije

1.   Žirija je pri svojih odločitvah ali mnenjih samostojna.

2.   Žirija pregleda načrte in projekte, ki jih predložijo kandidati, anonimno ter izključno na podlagi meril, ki so bila navedena v obvestilu o natečaju.

3.   Žirija v poročilu, ki ga podpišejo njeni člani, evidentira prednostno razvrstitev projektov na podlagi vsebine vsakega projekta, skupaj s svojimi opombami in vsemi točkami, ki bi utegnile zahtevati pojasnitev.

4.   Anonimnost se spoštuje, dokler žirija ne sprejme svojega mnenja ali odločitve.

5.   Kandidati se po potrebi lahko povabijo, da odgovorijo na vprašanja, ki jih je žirija evidentirala v zapisniku, za pojasnitev katerega koli vidika projektov.

6.   Sestavi se izčrpen zapisnik o dialogu med člani žirije in kandidati.

NASLOV IV

UPRAVLJANJE

Člen 83

Izvrševanje

1.   Da bi države članice uspešno zagotovile pravilno in učinkovito izvajanje, zagotovijo, da vsaj naloge iz tega člena opravlja eden ali več organov, teles ali institucij. Komisiji sporočijo imena vseh organov, teles ali institucij, pristojnih za te naloge.

2.   Države članice zagotovijo spremljanje uporabe pravil o javnih naročilih.

Če organi ali institucije za spremljanje na lastno pobudo ali po prejemu informacij ugotovijo posebne kršitve ali sistemske težave, se pooblastijo, da o teh težavah obvestijo nacionalne revizijske organe, sodišča ali druge ustrezne organe ali institucije, kot so varuh človekovih pravic, nacionalni parlamenti ali njihovi odbori.

3.   Rezultati dejavnosti spremljanja v skladu z odstavkom 2 so z ustreznimi sredstvi obveščanja dostopni javnosti. Ti rezultati so dostopni tudi Komisiji. Lahko se na primer vključijo v poročila o spremljanju iz drugega pododstavka tega odstavka.

Države članice Komisiji do 18. aprila 2017 in potem vsaka tri leta predložijo poročilo o spremljanju, v katerega po potrebi vključijo informacije o najpogostejših razlogih za napačno uporabo ali pravno nejasnost, vključno z morebitnimi strukturnimi ali ponavljajočimi se težavami pri uporabi pravil, o ravni udeležbe MSP pri javnem naročanju ter o preprečevanju, odkrivanju in ustrezni prijavi primerov goljufije, korupcije, nasprotja interesov in podobnih hujših nepravilnosti pri javnem naročanju.

Komisija lahko največ vsaka tri leta od držav članic zahteva, da ji predložijo informacije o praktičnem izvajanju nacionalnih strateških politik javnega naročanja.

Za namene tega odstavka in odstavka 4 tega člena se MSP razumejo, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (39).

Komisija na podlagi podatkov, prejetih v skladu s tem odstavkom, redno izdaja poročilo o izvajanju in najboljših praksah nacionalnih politik javnega naročanja na notranjem trgu.

4.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | so brezplačno na voljo informacije in smernice za razlago in uporabo prava Unije o javnih naročilih, ki bi javnim naročnikom in gospodarskim subjektom, zlasti MSP, pomagale pri pravilni uporabi pravil Unije o javnem naročanju, ter |
| --- | --- |

(a)

so brezplačno na voljo informacije in smernice za razlago in uporabo prava Unije o javnih naročilih, ki bi javnim naročnikom in gospodarskim subjektom, zlasti MSP, pomagale pri pravilni uporabi pravil Unije o javnem naročanju, ter

| (b) | je javnim naročnikom na voljo podpora pri načrtovanju in izvajanju postopkov javnega naročanja. |
| --- | --- |

(b)

je javnim naročnikom na voljo podpora pri načrtovanju in izvajanju postopkov javnega naročanja.

5.   Države članice brez poseganja v splošne postopke in delovne metode, ki jih Komisija vzpostavi za komuniciranje in stike z državami članicami, določijo referenčno točko za sodelovanje s Komisijo v zvezi z uporabo zakonodaje o javnem naročanju.

6.   Javni naročniki vsaj v času trajanja pogodbe o izvedbi javnega naročila obdržijo kopije vseh sklenjenih pogodb o izvedbi javnih naročil, katerih vrednost je enaka naslednjima zneskoma ali višja od njiju:

| (a) | 1 000 000 EUR pri javnih naročilih blaga ali javnih naročilih storitev; |
| --- | --- |

(a)

1 000 000 EUR pri javnih naročilih blaga ali javnih naročilih storitev;

| (b) | 10 000 000 EUR pri javnih naročilih gradenj. |
| --- | --- |

(b)

10 000 000 EUR pri javnih naročilih gradenj.

Javni naročniki omogočijo dostop do teh pogodb; dostop do posameznih dokumentov ali informacij se lahko zavrne v obsegu in pod pogoji, določenimi v pravilih Unije ali nacionalnih pravilih, ki se uporabljajo za dostop do dokumentov in varstvo podatkov.

Člen 84

Posamezna poročila o postopkih za oddajo javnih naročil

1.   Za vsako javno naročilo ali okvirni sporazum, zajet v tej direktivi, ter vsako vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema javni naročniki pripravijo pisno poročilo, ki vsebuje vsaj naslednje:

| (a) | ime in naslov javnega naročnika, predmet in vrednost javnega naročila, okvirnega sporazuma ali dinamičnega nabavnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov javnega naročnika, predmet in vrednost javnega naročila, okvirnega sporazuma ali dinamičnega nabavnega sistema;

| (b) | po potrebi rezultate ugotavljanja sposobnosti in/ali zmanjšanja števila skladno s členoma 65 in 66, in sicer:






  (i) | imena izbranih kandidatov ali ponudnikov in razloge za njihov izbor; |
| --- | --- | --- |

(b)

po potrebi rezultate ugotavljanja sposobnosti in/ali zmanjšanja števila skladno s členoma 65 in 66, in sicer:

(i)

imena izbranih kandidatov ali ponudnikov in razloge za njihov izbor;

| (ii) | imena zavrnjenih kandidatov ali ponudnikov in razloge za njihovo zavrnitev; |
| --- | --- |

(ii)

imena zavrnjenih kandidatov ali ponudnikov in razloge za njihovo zavrnitev;

| (c) | razloge za zavrnitev ponudb, za katere je ugotovljeno, da so neobičajno nizke; |
| --- | --- |

(c)

razloge za zavrnitev ponudb, za katere je ugotovljeno, da so neobičajno nizke;

| (d) | ime uspešnega ponudnika in razloge za izbiro njegove ponudbe ter, če je znano, delež javnega naročila ali okvirnega sporazuma, ki ga uspešni ponudnik namerava oddati v podizvajanje tretjim osebam; pa tudi imena morebitnih podizvajalcev glavnega izvajalca, če so v tistem trenutku znana; |
| --- | --- |

(d)

ime uspešnega ponudnika in razloge za izbiro njegove ponudbe ter, če je znano, delež javnega naročila ali okvirnega sporazuma, ki ga uspešni ponudnik namerava oddati v podizvajanje tretjim osebam; pa tudi imena morebitnih podizvajalcev glavnega izvajalca, če so v tistem trenutku znana;

| (e) | pri konkurenčnih postopkih s pogajanji in konkurenčnih dialogih, okoliščine iz člena 26, ki upravičujejo uporabo teh postopkov; |
| --- | --- |

(e)

pri konkurenčnih postopkih s pogajanji in konkurenčnih dialogih, okoliščine iz člena 26, ki upravičujejo uporabo teh postopkov;

| (f) | pri postopkih s pogajanji brez predhodne objave okoliščine iz člena 32, ki upravičujejo uporabo tega postopka; |
| --- | --- |

(f)

pri postopkih s pogajanji brez predhodne objave okoliščine iz člena 32, ki upravičujejo uporabo tega postopka;

| (g) | kadar je možno, razloge, zakaj se je javni naročnik odločil, da ne odda javnega naročila oziroma ne sklene okvirnega sporazuma ali da ne vzpostavi dinamičnega nabavnega sistema; |
| --- | --- |

(g)

kadar je možno, razloge, zakaj se je javni naročnik odločil, da ne odda javnega naročila oziroma ne sklene okvirnega sporazuma ali da ne vzpostavi dinamičnega nabavnega sistema;

| (h) | kadar je možno, razloge, zakaj so bila za predložitev ponudb uporabljena neelektronska komunikacijska sredstva; |
| --- | --- |

(h)

kadar je možno, razloge, zakaj so bila za predložitev ponudb uporabljena neelektronska komunikacijska sredstva;

| (i) | kadar je možno, ugotovljena nasprotja interesov in nadaljnje ukrepe, ki so bili sprejeti. |
| --- | --- |

(i)

kadar je možno, ugotovljena nasprotja interesov in nadaljnje ukrepe, ki so bili sprejeti.

To poročilo se ne zahteva za naročila na podlagi okvirnih sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 33(3) ali točko (a) člena 33(4).

Javni naročniki se lahko sklicujejo na obvestilo o oddaji javnega naročila, sestavljeno v skladu s členom 50 ali členom 75(2), če to vsebuje informacije, zahtevane v tem odstavku.

2.   Javni naročniki dokumentirajo potek vseh postopkov javnega naročanja ne glede na to, ali se ti izvajajo z elektronskimi sredstvi ali ne. V ta namen zagotovijo, da hranijo zadostno dokumentacijo za utemeljevanje odločitev, sprejetih v vseh fazah postopka javnega naročanja, na primer dokumentacijo o komuniciranju z gospodarskimi subjekti in internih razpravah, o pripravi dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, morebitnem dialogu ali pogajanjih ter izboru in oddaji javnega naročila. Dokumentacija se hrani najmanj tri leta od datuma oddaje javnega naročila.

3.   Komisiji ali pristojnim organom, telesom oziroma institucijam iz člena 83 se na njihovo zahtevo pošlje poročilo ali njegovi najpomembnejši elementi.

Člen 85

Nacionalno poročanje in statistični podatki

1.   Komisija pregleda kakovost in popolnost podatkov, ki jih je mogoče pridobiti iz obvestil iz členov 48, 49, 50, 75 in 79, objavljenih v skladu s Prilogo VIII.

Če kakovost in popolnost podatkov iz prvega pododstavka tega odstavka ni v skladu z obveznostmi iz člena 48(1), člena 49, člena 50(1), člena 75(2) in člena 79(3), Komisija od zadevne države članice zahteva dodatne informacije. Zadevna država članica v razumnem roku predloži manjkajoče statistične podatke, ki jih zahteva Komisija.

2.   Države članice Komisiji do 18. aprila 2017 in potem vsaka tri leta pošljejo statistično poročilo za javna naročila, za katera bi se uporabljala ta direktiva, če bi njihova vrednost presegla zadevno mejno vrednost iz člena 4, pri čemer navedejo oceno združene skupne vrednosti takih javnih naročil v zadevnem obdobju. Ta ocena lahko temelji zlasti na podatkih, ki so na voljo v skladu z nacionalnimi zahtevami glede objave, ali na ocenah vzorcev.

To poročilo se lahko vključi v poročilo iz člena 83(3).

3.   Države članice dajo Komisiji na voljo informacije o svoji institucionalni organiziranosti v zvezi z izvajanjem, spremljanjem in izvrševanjem te direktive ter o nacionalnih pobudah, ki so bile sprejete za zagotavljanje smernic ali pomoči pri izvajanju predpisov Unije o javnem naročanju ali kot odgovor na izzive pri izvajanju teh predpisov.

Te informacije se lahko vključijo v poročilo iz člena 83(3).

Člen 86

Upravno sodelovanje

1.   Države članice si vzajemno pomagajo in uvedejo ukrepe za učinkovito medsebojno sodelovanje, da bi zagotovile izmenjavo informacij o vidikih iz členov 42, 43, 44, 57, 59, 60, 62, 64 in 69. Pri tem zagotovijo zaupnost informacij, ki si jih izmenjajo.

2.   Pristojni organi vseh zadevnih držav članic si izmenjajo informacije v skladu s pravili o varstvu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (40) ter Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (41).

3.   Do 18. aprila 2015 se vzpostavi pilotni projekt, s katerim se preveri ustreznost uporabe informacijskega sistema za notranji trg (IMI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1024/2012 za namene izmenjave informacij, ki jih zajema ta direktiva.

NASLOV V

PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE

Člen 87

Izvajanje pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6, 22, 23, 56 in 68 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 17. aprila 2014.

3.   Pooblastilo iz členov 6, 22, 23, 56 in 68 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 6, 22, 23, 56 in 68, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 88

Nujni postopek

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 87(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Člen 89

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Svetovalni odbor za javna naročila, ustanovljen s Sklepom Sveta 71/306/EGS (42). Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 90

Prenos in prehodne določbe

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 18. aprila 2016. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih ukrepov.

2.   Države članice lahko uporabo člena 22(1) ne glede na odstavek 1 tega člena odložijo do 18. oktobra 2018, razen kadar je uporaba elektronskih sredstev obvezna v skladu s členi 34, 35 ali 36, členom 37(3), členom 51(2) ali členom 53.

Države članice lahko uporabo člena 22(1) za osrednje nabavne organe ne glede na odstavek 1 tega člena odložijo do 18. aprila 2017.

Država članica, ki se odloči odložiti uporabo člena 22(1), določi, da lahko javni naročniki za vse sporočanje in izmenjavo informacij izbirajo med naslednjimi načini sporočanja:

| (a) | elektronskimi sredstvi v skladu s členom 22; |
| --- | --- |

(a)

elektronskimi sredstvi v skladu s členom 22;

| (b) | pošto ali drugo primerno kurirsko službo; |
| --- | --- |

(b)

pošto ali drugo primerno kurirsko službo;

| (c) | telefaksom; |
| --- | --- |

(c)

telefaksom;

| (d) | kombinacijo navedenih načinov. |
| --- | --- |

(d)

kombinacijo navedenih načinov.

3.   Ne glede na odstavek 1 tega člena lahko države članice začetek uporabe člena 59(2) odložijo do 18. aprila 2018.

4.   Ne glede na odstavek 1 tega člena lahko države članice začetek uporabe člena 59(5) odložijo do 18. oktobra 2018.

5.   Ne glede na odstavek 1 tega člena lahko države članice začetek uporabe člena 61(2) odložijo do 18. oktobra 2018.

6.   Države članice se v sprejetih ukrepih iz odstavkov 1 do 5 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

7.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 91

Razveljavitev

Direktiva 2004/18/ES se razveljavi z učinkom od 18. aprila 2016.

Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se šteje kot sklicevanje na to direktivo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XV.

Člen 92

Pregled

Komisija pregleda ekonomske učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti iz člena 4 na notranji trg, zlasti glede dejavnikov, kot so čezmejno oddajanje javnih naročil in stroški čezmejnih transakcij, ter o njih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2019.

Kjer je to mogoče in ustrezno, Komisija preuči, ali bi v naslednjem krogu pogajanj predlagala zvišanje mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA. Pri spremembi mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA, poročilu po potrebi sledi predlog pravnega akta o spremembi mejnih vrednosti iz te direktive.

Člen 93

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 94

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 26. februarja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 84.

1

(2)  UL C 391, 18.12.2012, str. 49.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 11. februarja 2014.

3

(4)  Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 114).

5

(6)  Odobrena s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35).

6

(7)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

7

(8)  Sklep Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994) v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL L 336, 23.12.1994, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (glej stran 243 tega Uradnega lista).

9

(10)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in (EGS) št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

10

(11)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

12

(13)  Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (UL L 177, 4.7.2008, str. 6).

13

(14)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33).

14

(15)  Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1).

15

(16)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

16

(17)  Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (UL L 39, 13.2.2008, str. 1).

17

(18)  Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1).

18

(19)  Uredba (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o enotnem besednjaku javnih naročil (CPV) (UL L 340, 16.12.2002, str. 1).

19

(20)  Uredba (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (uredba IMI) (UL L 316, 14.11.2012, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

21

(22)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

22

(23)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

23

(24)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

24

(25)  Direktiva Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (UL L 78, 26.3.1977, str. 17).

25

(26)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

26

(27)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (UL L 13, 19.1.2000, str. 12).

27

(28)  Odločba Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (UL L 274, 20.10.2009, str. 36).

28

(29)  Sklep Komisije 2011/130/EU z dne 25. februarja 2011 o določitvi minimalnih zahtev glede čezmejne obdelave dokumentov z elektronskim podpisom pristojnih organov v skladu z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notra njem trgu (UL L 53, 26.2.2011, str. 66).

29

(30)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

30

(31)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

31

(32)  Okvirni Sklep Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (UL L 300, 11.11.2008, str. 42).

32

(33)  UL C 195, 25.6.1997, str. 1.

33

(34)  Okvirni sklep Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (UL L 192, 31.7.2003, str. 54).

34

(35)  UL C 316, 27.11.1995, str. 48.

35

(36)  Okvirni sklep Sveta z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (UL L 164, 22.6.2002, str. 3).

36

(37)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).

37

(38)  Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1).

38

(39)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

39

(40)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

40

(41)  Direktiva 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

41

(42)  Sklep Sveta 71/306/EGS z dne 26. julija 1971 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za javna naročila gradenj (UL L 185, 16.8.1971, str. 15).

42

---

PRILOGA I

ORGANI NA CENTRALNI DRŽAVNI RAVNI

BELGIJA

| 1. | Services publics fédéraux (ministrstva): |
| --- | --- |

1.

Services publics fédéraux (ministrstva):

| 1. | Federale Overheidsdiensten (ministrstva): |
| --- | --- |

1.

Federale Overheidsdiensten (ministrstva):

SPF Chancellerie du Premier Ministre;

FOD Kanselarij van de Eerste Minister;

SPF Personnel et Organisation;

FOD Kanselarij Personeel en Organisatie;

SPF Budget et Contrôle de la Gestion;

FOD Budget en Beheerscontrole;

SPF Technologie de l’Information et de la Communication (Fedict);

FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict);

SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement;

FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking;

SPF Intérieur;

FOD Binnenlandse Zaken;

SPF Finances;

FOD Financiën;

SPF Mobilité et Transports;

FOD Mobiliteit en Vervoer;

SPF Emploi, Travail et Concertation sociale;

FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal overleg;

SPF Sécurité Sociale et Institutions publiques de Sécurité Sociale;

FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van sociale Zekerheid;

SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne alimentaire et Environnement;

FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu;

SPF Justice;

FOD Justitie;

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie;

FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie;

Ministère de la Défense;

Ministerie van Landsverdediging;

Service public de programmation Intégration sociale, Lutte contre la pauvreté et Economie sociale;

Programmatorische Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie;

Service public fédéral de Programmation Développement durable;

Programmatorische federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling;

Service public fédéral de Programmation Politique scientifique;

Programmatorische federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid;

| 2. | Régie des Bâtiments; |
| --- | --- |

2.

Régie des Bâtiments;

| 2. | Regie der Gebouwen; |
| --- | --- |

2.

Regie der Gebouwen;

Office national de Sécurité sociale;

Rijksdienst voor sociale Zekerheid;

Institut national d’Assurance sociales pour travailleurs indépendants;

Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen der Zelfstandigen;

Institut national d’Assurance Maladie-Invalidité;

Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering;

Office national des Pensions;

Rijksdienst voor Pensioenen;

Caisse auxiliaire d’Assurance Maladie-Invalidité;

Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering;

Fond des Maladies professionnelles;

Fonds voor Beroepsziekten;

Office national de l’Emploi;

Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening.

BOLGARIJA

Администрация на Народното събрание

Aдминистрация на Президента

Администрация на Министерския съвет

Конституционен съд

Българска народна банка

Министерство на външните работи

Министерство на вътрешните работи

Министерство на държавната администрация и административната реформа

Министерство на извънредните ситуации

Министерство на земеделието и храните

Министерство на здравеопазването

Министерство на икономиката и енергетиката

Министерство на културата

Министерство на образованието и науката

Министерство на околната среда и водите

Министерство на отбраната

Министерство на правосъдието

Министерство на регионалното развитие и благоустройството

Министерство на транспорта

Министерство на труда и социалната политика

Министерство на финансите

Državne agencije, državne komisije, izvajalske agencije in drugi državni organi, ki so ustanovljeni z zakonom ali uredbo sveta ministrov in katerih funkcija je povezana z izvajanjem izvršilne oblasti:

Агенция за ядрено регулиране

Висшата атестационна комисия

Държавна комисия за енергийно и водно регулиране

Държавна комисия по сигурността на информацията

Комисия за защита на конкуренцията

Комисия за защита на личните данни

Комисия за защита от дискриминация

Комисия за регулиране на съобщенията

Комисия за финансов надзор

Патентно ведомство на Република България

Сметна палата на Република България

Агенция за приватизация

Агенция за следприватизационен контрол

Български институт по метрология

Държавна агенция „Архиви“

Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси“

Държавна агенция „Национална сигурност“

Държавна агенция за бежанците

Държавна агенция за българите в чужбина

Държавна агенция за закрила на детето

Държавна агенция за информационни технологии и съобщения

Държавна агенция за метрологичен и технически надзор

Държавна агенция за младежта и спорта

Държавна агенция по горите

Държавна агенция по туризма

Държавна комисия по стоковите борси и тържища

Институт по публична администрация и европейска интеграция

Национален статистически институт

Национална агенция за оценяване и акредитация

Националната агенция за професионално образование и обучение

Национална комисия за борба с трафика на хора

Агенция „Митници“

Агенция за държавна и финансова инспекция

Агенция за държавни вземания

Агенция за социално подпомагане

Агенция за хората с увреждания

Агенция по вписванията

Агенция по геодезия, картография и кадастър

Агенция по енергийна ефективност

Агенция по заетостта

Агенция по обществени поръчки

Българска агенция за инвестиции

Главна дирекция „Гражданска въздухоплавателна администрация“

Дирекция „Материално-техническо осигуряване и социално обслужване“ на Министерство на вътрешните работи

Дирекция „Оперативно издирване“ на Министерство на вътрешните работи

Дирекция „Финансово-ресурсно осигуряване“ на Министерство на вътрешните работи

Дирекция за национален строителен контрол

Държавна комисия по хазарта

Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“

Изпълнителна агенция „Борба с градушките“

Изпълнителна агенция „Българска служба за акредитация“

Изпълнителна агенция „Военни клубове и информация“

Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“

Изпълнителна агенция „Държавна собственост на Министерството на отбраната“

Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“

Изпълнителна агенция „Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества“

Изпълнителна агенция „Морска администрация“

Изпълнителна агенция „Национален филмов център“

Изпълнителна агенция „Пристанищна администрация“

Изпълнителна агенция „Проучване и поддържане на река Дунав“

Изпълнителна агенция „Социални дейности на Министерството на отбраната“

Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози

Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия

Изпълнителна агенция по лекарствата

Изпълнителна агенция по лозата и виното

Изпълнителна агенция по околна среда

Изпълнителна агенция по почвените ресурси

Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури

Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството

Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол

Изпълнителна агенция по трансплантация

Изпълнителна агенция по хидромелиорации

Комисията за защита на потребителите

Контролно-техническата инспекция

Национален център за информация и документация

Национален център по радиобиология и радиационна защита

Национална агенция за приходите

Национална ветеринарномедицинска служба

Национална служба „Полиция“

Национална служба „Пожарна безопасност и защита на населението“

Национална служба за растителна защита

Национална служба за съвети в земеделието

Национална служба по зърното и фуражите

Служба „Военна информация“

Служба „Военна полиция“

Фонд „Републиканска пътна инфраструктура“

Авиоотряд 28

ČEŠKA

Ministerstvo dopravy

Ministerstvo financí

Ministerstvo kultury

Ministerstvo obrany

Ministerstvo pro místní rozvoj

Ministerstvo práce a sociálních věcí

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Ministerstvo spravedlnosti

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy

Ministerstvo vnitra

Ministerstvo zahraničních věcí

Ministerstvo zdravotnictví

Ministerstvo zemědělství

Ministerstvo životního prostředí

Poslanecká sněmovna PČR

Senát PČR

Kancelář prezidenta

Český statistický úřad

Český úřad zeměměřičský a katastrální

Úřad průmyslového vlastnictví

Úřad pro ochranu osobních údajů

Bezpečnostní informační služba

Národní bezpečnostní úřad

Česká akademie věd

Vězeňská služba

Český báňský úřad

Úřad pro ochranu hospodářské soutěže

Správa státních hmotných rezerv

Státní úřad pro jadernou bezpečnost

Česká národní banka

Energetický regulační úřad

Úřad vlády České republiky

Ústavní soud

Nejvyšší soud

Nejvyšší správní soud

Nejvyšší státní zastupitelství

Nejvyšší kontrolní úřad

Kancelář Veřejného ochránce práv

Grantová agentura České republiky

Státní úřad inspekce práce

Český telekomunikační úřad

DANSKA

Folketinget

Rigsrevisionen

Statsministeriet

Udenrigsministeriet

Beskæftigelsesministeriet

5 styrelser og institutioner (pet agencij in ustanov)

Domstolsstyrelsen

Finansministeriet

5 styrelser og institutioner (pet agencij in ustanov)

Forsvarsministeriet

5 styrelser og institutioner (pet agencij in ustanov)

Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse

Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (več agencij in ustanov, vključno s Statens Serum Institut)

Justitsministeriet

Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (policijski komisar, državni tožilec, en direktorat in več agencij)

Kirkeministeriet

10 stiftsøvrigheder (deset škofijskih uradov)

Kulturministeriet – Ministrstvo za kulturo

4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (štirje oddelki in več ustanov)

Miljøministeriet

5 styrelser (pet agencij)

Ministeriet for Flygtninge, Invandrere og Integration

1 styrelse (ena agencija)

Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri

4 direktorater og institutioner (štirje direktorati in ustanove)

Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling

Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (več agencij in ustanov, vključno z državnim laboratorijem Risoe in danskimi državnimi raziskovalnimi in izobraževalnimi ustanovami)

Skatteministeriet

1 styrelse og institutioner (ena agencija in več ustanov)

Velfærdsministeriet

3 styrelser og institutioner (tri agencije in več ustanov)

Transportministeriet

7 styrelser og institutioner, herunder Øresundsbrokonsortiet (sedem agencij in ustanov, vključno z Øresundsbrokonsortiet)

Undervisningsministeriet

3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (tri agencije, štiri izobraževalne ustanove, pet drugih institucij)

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Adskilligestyrelser og institutioner (več agencij in ustanov)

Klima- og Energiministeriet

3 styrelse og institutioner (tri agencije in ustanove)

NEMČIJA

Auswärtiges Amt

Bundeskanzleramt

Bundesministerium für Arbeit und Soziales

Bundesministerium für Bildung und Forschung

Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz

Bundesministerium der Finanzen

Bundesministerium des Innern (samo blago za civilno uporabo)

Bundesministerium für Gesundheit

Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend

Bundesministerium der Justiz

Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung

Bundesministerium der Verteidigung (brez blaga za vojaške namene)

Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit

ESTONIJA

Vabariigi Presidendi Kantselei;

Eesti Vabariigi Riigikogu;

Eesti Vabariigi Riigikohus;

Riigikontroll;

Õiguskantsler;

Riigikantselei;

Rahvusarhiiv;

Haridus- ja Teadusministeerium;

Justiitsministeerium;

Kaitseministeerium;

Keskkonnaministeerium;

Kultuuriministeerium;

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;

Põllumajandusministeerium;

Rahandusministeerium;

Siseministeerium;

Sotsiaalministeerium;

Välisministeerium;

Keeleinspektsioon;

Riigiprokuratuur;

Teabeamet;

Maa-amet;

Keskkonnainspektsioon;

Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus;

Muinsuskaitseamet;

Patendiamet;

Tarbijakaitseamet;

Riigihangete Amet;

Taimetoodangu Inspektsioon;

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet;

Veterinaar- ja Toiduamet;

Konkurentsiamet;

Maksu- ja Tolliamet;

Statistikaamet;

Kaitsepolitseiamet;

Kodakondsus- ja Migratsiooniamet;

Piirivalveamet;

Politseiamet;

Eesti Kohtuekspertiisi Instituut;

Keskkriminaalpolitsei;

Päästeamet;

Andmekaitse Inspektsioon;

Ravimiamet;

Sotsiaalkindlustusamet;

Tööturuamet;

Tervishoiuamet;

Tervisekaitseinspektsioon;

Tööinspektsioon;

Lennuamet;

Maanteeamet;

Veeteede Amet;

Julgestuspolitsei;

Kaitseressursside Amet;

Kaitseväe Logistikakeskus;

Tehnilise Järelevalve Amet.

IRSKA

President’s Establishment

Houses of the Oireachtas (parlament)

Department of the Taoiseach (ministrski predsednik)

Central Statistics Office

Department of Finance

Office of the Comptroller and Auditor General

Office of the Revenue Commissioners

Office of Public Works

State Laboratory

Office of the Attorney General

Office of the Director of Public Prosecutions

Valuation Office

Office of the Commission for Public Service Appointments

Public Appointments Service

Office of the Ombudsman

Chief State Solicitor’s Office

Department of Justice, Equality and Law Reform

Courts Service

Prisons Service

Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests

Department of the Environment, Heritage and Local Government

Department of Education and Science

Department of Communications, Energy and Natural Resources

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Department of Transport

Department of Health and Children

Department of Enterprise, Trade and Employment

Department of Arts, Sports and Tourism

Department of Defence

Department of Foreign Affairs

Department of Social and Family Affairs

Department of Community, Rural and Gaeltacht Affairs (galsko govoreče regije)

Arts Council

National Gallery

GRČIJA

Υπουργείο Εσωτερικών

Υπουργείο Εξωτερικών

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Υπουργείο Ανάπτυξης

Υπουργείο Δικαιοσύνης

Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

Υπουργείο Πολιτισμού

Υπουργείο Υγείας και Κοινωνικής Αλληλεγγύης

Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων

Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας

Υπουργείο Μεταφορών και Επικοινωνιών

Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων

Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής

Υπουργείο Μακεδονίας- Θράκης

Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας

Γενική Γραμματεία Ενημέρωσης

Γενική Γραμματεία Νέας Γενιάς

Γενική Γραμματεία Ισότητας

Γενική Γραμματεία Κοινωνικών Ασφαλίσεων

Γενική Γραμματεία Απόδημου Ελληνισμού

Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας

Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας

Γενική Γραμματεία Αθλητισμού

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων

Γενική Γραμματεία Εθνικής Στατιστικής Υπηρεσίας Ελλάδος

Εθνικό Συμβούλιο Κοινωνικής Φροντίδας

Οργανισμός Εργατικής Κατοικίας

Εθνικό Τυπογραφείο

Γενικό Χημείο του Κράτους

Ταμείο Εθνικής Οδοποιίας

Εθνικό Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης

Πανεπιστήμιο Αιγαίου

Πανεπιστήμιο Ιωαννίνων

Πανεπιστήμιο Πατρών

Πανεπιστήμιο Μακεδονίας

Πολυτεχνείο Κρήτης

Σιβιτανίδειος Δημόσια Σχολή Τεχνών και Επαγγελμάτων

Αιγινήτειο Νοσοκομείο

Αρεταίειο Νοσοκομείο

Εθνικό Κέντρο Δημόσιας Διοίκησης

Οργανισμός Διαχείρισης Δημοσίου Υλικού

Οργανισμός Γεωργικών Ασφαλίσεων

Οργανισμός Σχολικών Κτιρίων

Γενικό Επιτελείο Στρατού

Γενικό Επιτελείο Ναυτικού

Γενικό Επιτελείο Αεροπορίας

Ελληνική Επιτροπή Ατομικής Ενέργειας

Γενική Γραμματεία Εκπαίδευσης Ενηλίκων

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

Γενική Γραμματεία Εμπορίου

ŠPANIJA

Presidencia de Gobierno

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Ministerio de Justicia

Ministerio de Defensa

Ministerio de Economía y Hacienda

Ministerio del Interior

Ministerio de Fomento

Ministerio de Educación, Política Social y Deportes

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Ministerio de Trabajo e Inmigración

Ministerio de la Presidencia

Ministerio de Administraciones Públicas

Ministerio de Cultura

Ministerio de Sanidad y Consumo

Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino

Ministerio de Vivienda

Ministerio de Ciencia e Innovación

Ministerio de Igualdad

FRANCIJA

1.   Ministrstva

Services du Premier ministre

Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports

Ministère chargé de l’intérieur, de l’outre-mer et des collectivités territoriales

Ministère chargé de la justice

Ministère chargé de la défense

Ministère chargé des affaires étrangères et européennes

Ministère chargé de l’éducation nationale

Ministère chargé de l’économie, des finances et de l’emploi

Secrétariat d’Etat aux transports

Secrétariat d’Etat aux entreprises et au commerce extérieur

Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité

Ministère chargé de la culture et de la communication

Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique

Ministère chargé de l’agriculture et de la pêche

Ministère chargé de l’enseignement supérieur et de la recherche

Ministère chargé de l’écologie, du développement et de l’aménagement durables

Secrétariat d’Etat à la fonction publique

Ministère chargé du logement et de la ville

Secrétariat d’Etat à la coopération et à la francophonie

Secrétariat d’Etat à l’outre-mer

Secrétariat d’Etat à la jeunesse, des sports et de la vie associative

Secrétariat d’Etat aux anciens combattants

Ministère chargé de l’immigration, de l’intégration, de l’identité nationale et du co-développement

Secrétariat d’Etat en charge de la prospective et de l’évaluation des politiques publiques

Secrétariat d’Etat aux affaires européennes

Secrétariat d’Etat aux affaires étrangères et aux droits de l’homme

Secrétariat d’Etat à la consommation et au tourisme

Secrétariat d’Etat à la politique de la ville

Secrétariat d’Etat à la solidarité

Secrétariat d’Etat en charge de l’industrie et de la consommation

Secrétariat d’Etat en charge de l’emploi

Secrétariat d’Etat en charge du commerce, de l’artisanat, des PME, du tourisme et des services

Secrétariat d’Etat en charge de l’écologie

Secrétariat d’Etat en charge du développement de la région-capitale

Secrétariat d’Etat en charge de l’aménagement du territoire

2.   Institucije, neodvisni organi in sodišča

Présidence de la République

Assemblée Nationale

Sénat

Conseil constitutionnel

Conseil économique et social

Conseil supérieur de la magistrature

Agence française contre le dopage

Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles

Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires

Autorité de régulation des communications électroniques et des postes

Autorité de sûreté nucléaire

Autorité indépendante des marchés financiers

Comité national d’évaluation des établissements publics à caractère scientifique, culturel et professionnel

Commission d’accès aux documents administratifs

Commission consultative du secret de la défense nationale

Commission nationale des comptes de campagne et des financements politiques

Commission nationale de contrôle des interceptions de sécurité

Commission nationale de déontologie de la sécurité

Commission nationale du débat public

Commission nationale de l’informatique et des libertés

Commission des participations et des transferts

Commission de régulation de l’énergie

Commission de la sécurité des consommateurs

Commission des sondages

Commission de la transparence financière de la vie politique

Conseil de la concurrence

Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques

Conseil supérieur de l’audiovisuel

Défenseur des enfants

Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l’égalité

Haute autorité de santé

Médiateur de la République

Cour de justice de la République

Tribunal des Conflits

Conseil d’Etat

Cours administratives d’appel

Tribunaux administratifs

Cour des Comptes

Chambres régionales des Comptes

Cours et tribunaux de l’ordre judiciaire (Cour de Cassation, Cours d’Appel, Tribunaux d’instance et Tribunaux de grande instance)

3.   Državne javne ustanove

Académie de France à Rome

Académie de marine

Académie des sciences d’outre-mer

Académie des technologies

Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS)

Agence de biomédicine

Agence pour l’enseignement du français à l’étranger

Agence française de sécurité sanitaire des aliments

Agence française de sécurité sanitaire de l’environnement et du travail

Agence Nationale pour la cohésion sociale et l’égalité des chances

Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs

Agences de l’eau

Agence Nationale de l’Accueil des Etrangers et des migrations

Agence nationale pour l’amélioration des conditions de travail (ANACT)

Agence nationale pour l’amélioration de l’habitat (ANAH)

Agence Nationale pour la Cohésion Sociale et l’Egalité des Chances

Agence nationale pour l’indemnisation des français d’outre-mer (ANIFOM)

Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)

Bibliothèque publique d’information

Bibliothèque nationale de France

Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg

Caisse des Dépôts et Consignations

Caisse nationale des autoroutes (CNA)

Caisse nationale militaire de sécurité sociale (CNMSS)

Caisse de garantie du logement locatif social

Casa de Velasquez

Centre d’enseignement zootechnique

Centre d’études de l’emploi

Centre d’études supérieures de la sécurité sociale

Centres de formation professionnelle et de promotion agricole

Centre hospitalier des Quinze-Vingts

Centre international d’études supérieures en sciences agronomiques (Montpellier Sup Agro)

Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale

Centre des Monuments Nationaux

Centre national d’art et de culture Georges Pompidou

Centre national des arts plastiques

Centre national de la cinématographie

Centre National d’Etudes et d’expérimentation du machinisme agricole, du génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF)

Centre national du livre

Centre national de documentation pédagogique

Centre national des œuvres universitaires et scolaires (CNOUS)

Centre national professionnel de la propriété forestière

Centre National de la Recherche Scientifique (C.N.R.S)

Centres d’éducation populaire et de sport (CREPS)

Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS)

Collège de France

Conservatoire de l’espace littoral et des rivages lacustres

Conservatoire National des Arts et Métiers

Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris

Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon

Conservatoire national supérieur d’art dramatique

Ecole centrale de Lille

Ecole centrale de Lyon

École centrale des arts et manufactures

École française d’archéologie d’Athènes

École française d’Extrême-Orient

École française de Rome

École des hautes études en sciences sociales

Ecole du Louvre

École nationale d’administration

École nationale de l’aviation civile (ENAC)

École nationale des Chartes

École nationale d’équitation

Ecole Nationale du Génie de l’Eau et de l’environnement de Strasbourg

Écoles nationales d’ingénieurs

Ecole nationale d’ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimentaires de Nantes

Écoles nationales d’ingénieurs des travaux agricoles

École nationale de la magistrature

Écoles nationales de la marine marchande

École nationale de la santé publique (ENSP)

École nationale de ski et d’alpinisme

École nationale supérieure des arts décoratifs

École nationale supérieure des arts et techniques du théâtre

École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix

Écoles nationales supérieures d’arts et métiers

École nationale supérieure des beaux-arts

École nationale supérieure de céramique industrielle

École nationale supérieure de l’électronique et de ses applications (ENSEA)

Ecole nationale supérieure du paysage de Versailles

Ecole Nationale Supérieure des Sciences de l’information et des bibliothécaires

Ecole nationale supérieure de la sécurité sociale

Écoles nationales vétérinaires

École nationale de voile

Écoles normales supérieures

École polytechnique

École technique professionnelle agricole et forestière de Meymac (Corrèze)

École de sylviculture Crogny (Aube)

École de viticulture et d’œnologie de la Tour- Blanche (Gironde)

Ecole de Viticulture – Avize (Marne)

Etablissement national d’enseignement agronomique de Dijon

Établissement national des invalides de la marine (ENIM)

Établissement national de bienfaisance Koenigswarter

Établissement public du musée et du domaine national de Versailles

Fondation Carnegie

Fondation Singer-Polignac

Haras nationaux

Hôpital national de Saint-Maurice

Institut des hautes études pour la science et la technologie

Institut français d’archéologie orientale du Caire

Institut géographique national

Institut National de l’origine et de la qualité

Institut national des hautes études de sécurité

Institut de veille sanitaire

Institut National d’enseignement supérieur et de recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes

Institut National d’Etudes Démographiques (I.N.E.D)

Institut National d’Horticulture

Institut National de la jeunesse et de l’éducation populaire

Institut national des jeunes aveugles – Paris

Institut national des jeunes sourds – Bordeaux

Institut national des jeunes sourds – Chambéry

Institut national des jeunes sourds – Metz

Institut national des jeunes sourds – Paris

Institut national de physique nucléaire et de physique des particules (I.N.P.N.P.P)

Institut national de la propriété industrielle

Institut National de la Recherche Agronomique (I.N.R.A)

Institut National de la Recherche Pédagogique (I.N.R.P)

Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (I.N.S.E.R.M)

Institut national d’histoire de l’art (I.N.H.A.)

Institut national de recherches archéologiques préventives

Institut National des Sciences de l’Univers

Institut National des Sports et de l’Education Physique

Institut national supérieur de formation et de recherche pour l’éducation des jeunes handicapés et les enseignements inadaptés

Instituts nationaux polytechniques

Instituts nationaux des sciences appliquées

Institut national de recherche en informatique et en automatique (INRIA)

Institut national de recherche sur les transports et leur sécurité (INRETS)

Institut de Recherche pour le Développement

Instituts régionaux d’administration

Institut des Sciences et des Industries du vivant et de l’environnement (Agro Paris Tech)

Institut supérieur de mécanique de Paris

Institut Universitaires de Formation des Maîtres

Musée de l’armée

Musée Gustave-Moreau

Musée national de la marine

Musée national J.-J.-Henner

Musée du Louvre

Musée du Quai Branly

Muséum National d’Histoire Naturelle

Musée Auguste-Rodin

Observatoire de Paris

Office français de protection des réfugiés et apatrides

Office National des Anciens Combattants et des Victimes de Guerre (ONAC)

Office national de la chasse et de la faune sauvage

Office National de l’eau et des milieux aquatiques

Office national d’information sur les enseignements et les professions (ONISEP)

Office universitaire et culturel français pour l’Algérie

Ordre national de la Légion d’honneur

Palais de la découverte

Parcs nationaux

Universités

4.   Drugi državni javni organi

Union des groupements d’achats publics (UGAP)

Agence Nationale pour l’emploi (A.N.P.E)

Caisse Nationale des Allocations Familiales (CNAF)

Caisse Nationale d’Assurance Maladie des Travailleurs Salariés (CNAMS)

Caisse Nationale d’Assurance-Vieillesse des Travailleurs Salariés (CNAVTS)

HRVAŠKA

Hrvatski sabor

Predsjednik Republike Hrvatske

Ured predsjednika Republike Hrvatske

Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti

Vlada Republike Hrvatske

uredi Vlade Republike Hrvatske

Ministarstvo gospodarstva

Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije

Ministarstvo financija

Ministarstvo obrane

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

Ministarstvo unutarnjih poslova

Ministarstvo pravosuđa

Ministarstvo uprave

Ministarstvo poduzetništva i obrta

Ministarstvo rada i mirovinskog sustava

Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture

Ministarstvo poljoprivrede

Ministarstvo turizma

Ministarstvo zaštite okoliša i prirode

Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja

Ministarstvo branitelja

Ministarstvo socijalne politike i mladih

Ministarstvo zdravlja

Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta

Ministarstvo kulture

državne upravne organizacije

uredi državne uprave u županijama

Ustavni sud Republike Hrvatske

Vrhovni sud Republike Hrvatske

sudovi

Državno sudbeno vijeće

državna odvjetništva

Državnoodvjetničko vijeće

pravobraniteljstva

Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

Hrvatska narodna banka

državne agencije i uredi

Državni ured za reviziju

ITALIJA

Naročniki

Presidenza del Consiglio dei Ministri

Ministero degli Affari Esteri

Ministero dell’Interno

Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari (esclusi i giudici di pace)

Ministero della Difesa

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Ministero dello Sviluppo Economico

Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e Forestali

Ministero dell’Ambiente, Tutela del Territorio e del Mare

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

Ministero del Lavoro, della Salute e delle Politiche Sociali

Ministero dell’Istruzione, Università e Ricerca

Ministero per i Beni e le Attività culturali, comprensivo delle sue articolazioni periferiche

Drugi državni javni organi

CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici)

CIPER

Προεδρία και Προεδρικό Μέγαρο

Γραφείο Συντονιστή Εναρμόνισης

Υπουργικό Συμβούλιο

Βουλή των Αντιπροσώπων

Δικαστική Υπηρεσία

Νομική Υπηρεσία της Δημοκρατίας

Ελεγκτική Υπηρεσία της Δημοκρατίας

Επιτροπή Δημόσιας Υπηρεσίας

Επιτροπή Εκπαιδευτικής Υπηρεσίας

Γραφείο Επιτρόπου Διοικήσεως

Επιτροπή Προστασίας Ανταγωνισμού

Υπηρεσία Εσωτερικού Ελέγχου

Γραφείο Προγραμματισμού

Γενικό Λογιστήριο της Δημοκρατίας

Γραφείο Επιτρόπου Προστασίας Δεδομένων Προσωπικού Χαρακτήρα

Γραφείο Εφόρου Δημοσίων Ενισχύσεων

Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών

Υπηρεσία Εποπτείας και Ανάπτυξης Συνεργατικών Εταιρειών

Αναθεωρητική Αρχή Προσφύγων

Υπουργείο Άμυνας

Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Τμήμα Γεωργίας

Κτηνιατρικές Υπηρεσίες

Τμήμα Δασών

Τμήμα Αναπτύξεως Υδάτων

Τμήμα Γεωλογικής Επισκόπησης

Μετεωρολογική Υπηρεσία

Τμήμα Αναδασμού

Υπηρεσία Μεταλλείων

Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών

Τμήμα Αλιείας και Θαλάσσιων Ερευνών

Υπουργείο Δικαιοσύνης και Δημοσίας Τάξεως

Αστυνομία

Πυροσβεστική Υπηρεσία Κύπρου

Τμήμα Φυλακών

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Τμήμα Εφόρου Εταιρειών και Επίσημου Παραλήπτη

Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Ασφαλίσεων

Τμήμα Εργασίας

Τμήμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων

Τμήμα Υπηρεσιών Κοινωνικής Ευημερίας

Κέντρο Παραγωγικότητας Κύπρου

Ανώτερο Ξενοδοχειακό Ινστιτούτο Κύπρου

Ανώτερο Τεχνολογικό Ινστιτούτο

Τμήμα Επιθεώρησης Εργασίας

Τμήμα Εργασιακών Σχέσεων

Υπουργείο Εσωτερικών

Επαρχιακές Διοικήσεις

Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

Τμήμα Αρχείου Πληθυσμού και Μεταναστεύσεως

Τμήμα Κτηματολογίου και Χωρομετρίας

Γραφείο Τύπου και Πληροφοριών

Πολιτική Άμυνα

Υπηρεσία Μέριμνας και Αποκαταστάσεων Εκτοπισθέντων

Υπηρεσία Ασύλου

Υπουργείο Εξωτερικών

Υπουργείο Οικονομικών

Τελωνεία

Τμήμα Εσωτερικών Προσόδων

Στατιστική Υπηρεσία

Τμήμα Κρατικών Αγορών και Προμηθειών

Τμήμα Δημόσιας Διοίκησης και Προσωπικού

Κυβερνητικό Τυπογραφείο

Τμήμα Υπηρεσιών Πληροφορικής

Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού

Υπουργείο Συγκοινωνιών και Έργων

Τμήμα Δημοσίων Έργων

Τμήμα Αρχαιοτήτων

Τμήμα Πολιτικής Αεροπορίας

Τμήμα Εμπορικής Ναυτιλίας

Τμήμα Οδικών Μεταφορών

Τμήμα Ηλεκτρομηχανολογικών Υπηρεσιών

Τμήμα Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών

Υπουργείο Υγείας

Φαρμακευτικές Υπηρεσίες

Γενικό Χημείο

Ιατρικές Υπηρεσίες και Υπηρεσίες Δημόσιας Υγείας

Οδοντιατρικές Υπηρεσίες

Υπηρεσίες Ψυχικής Υγείας

LATVIJA

Ministrstva, sekretariati ministrstev za posebne naloge in njihove podrejene institucije

Aizsardzības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Ārlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Bērnu un ģimenes lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Finanšu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Iekšlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Izglītības un zinātnes ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Kultūras ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Labklājības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Satiksmes ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Tieslietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Veselības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Vides ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Zemkopības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā esošās iestādes

Satversmes aizsardzības birojs

Druge državne institucije

Augstākā tiesa

Centrālā vēlēšanu komisija

Finanšu un kapitāla tirgus komisija

Latvijas Banka

Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes

Saeimas kanceleja un tās padotībā esošās iestādes

Satversmes tiesa

Valsts kanceleja un tās padotībā esošās iestādes

Valsts kontrole

Valsts prezidenta kanceleja

Tiesībsarga birojs

Nacionālā radio un televīzijas padome

Citas valsts iestādes, kuras nav ministriju padotībā (druge državne institucije, ki niso podrejene ministrstvom)

LITVA

Prezidentūros kanceliarija

Seimo kanceliarija

Institucije, ki so odgovorne seimasu (parlamentu): Lietuvos mokslo taryba

Seimo kontrolierių įstaiga

Valstybės kontrolė

Specialiųjų tyrimų tarnyba

Valstybės saugumo departamentas

Konkurencijos taryba

Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Vertybinių popierių komisija

Ryšių reguliavimo tarnyba

Nacionalinė sveikatos taryba

Etninės kultūros globos taryba

Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba

Valstybinė kultūros paveldo komisija

Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga

Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija

Valstybinė lietuvių kalbos komisija

Vyriausioji rinkimų komisija

Vyriausioji tarnybinės etikos komisija

Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba

Vyriausybės kanceliarija

Institucije, ki so odgovorne vyriausybėsu (vladi):

Ginklų fondas

Informacinės visuomenės plėtros komitetas

Kūno kultūros ir sporto departamentas

Lietuvos archyvų departamentas

Mokestinių ginčų komisija

Statistikos departamentas

Tautinių mažumų ir išeivijos departamentas

Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės tarnyba

Viešųjų pirkimų tarnyba

Narkotikų kontrolės departamentas

Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija

Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija

Valstybinė lošimų priežiūros komisija

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba

Vyriausioji administracinių ginčų komisija

Draudimo priežiūros komisija

Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas

Lietuvių grįžimo į Tėvynę informacijos centras

Konstitucinis Teismas

Lietuvos bankas

Aplinkos ministerija

Institucije v okviru Aplinkos ministerija (Ministrstva za okolje):

Generalinė miškų urėdija

Lietuvos geologijos tarnyba

Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba

Lietuvos standartizacijos departamentas

Nacionalinis akreditacijos biuras

Valstybinė metrologijos tarnyba

Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba

Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija

Finansų ministerija

Institucije v okviru Finansų ministerija (Ministrstva za finance):

Muitinės departamentas

Valstybės dokumentų technologinės apsaugos tarnyba

Valstybinė mokesčių inspekcija

Finansų ministerijos mokymo centras

Krašto apsaugos ministerija

Institucije v okviru Krašto apsaugos ministerija (Ministrstva za nacionalno obrambo):

Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas

Centralizuota finansų ir turto tarnyba

Karo prievolės administravimo tarnyba

Krašto apsaugos archyvas

Krizių valdymo centras

Mobilizacijos departamentas

Ryšių ir informacinių sistemų tarnyba

Infrastruktūros plėtros departamentas

Valstybinis pilietinio pasipriešinimo rengimo centras

Lietuvos kariuomenė

Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir tarnybos

Kultūros ministerija

Institucije v okviru Kultūros ministerija (Ministrstva za kulturo):

Kultūros paveldo departamentas

Valstybinė kalbos inspekcija

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Institucije v okviru Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (Ministrstva za socialno varnost in delo):

Garantinio fondo administracija

Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba

Lietuvos darbo birža

Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba

Trišalės tarybos sekretoriatas

Socialinių paslaugų priežiūros departamentas

Darbo inspekcija

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba

Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba

Ginčų komisija

Techninės pagalbos neįgaliesiems centras

Neįgaliųjų reikalų departamentas

Susisiekimo ministerija

Institucije v okviru Susisiekimo ministerija (Ministrstva za promet in komunikacije):

Lietuvos automobilių kelių direkcija

Valstybinė geležinkelio inspekcija

Valstybinė kelių transporto inspekcija

Pasienio kontrolės punktų direkcija

Sveikatos apsaugos ministerija

Institucije v okviru Sveikatos apsaugos ministerija (Ministrstva za zdravje):

Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba

Valstybinė ligonių kasa

Valstybinė medicininio audito inspekcija

Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba

Valstybinė teismo psichiatrijos ir narkologijos tarnyba

Valstybinė visuomenės sveikatos priežiūros tarnyba

Farmacijos departamentas

Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras

Lietuvos bioetikos komitetas

Radiacinės saugos centras

Švietimo ir mokslo ministerija

Institucije v okviru Švietimo ir mokslo ministerija (Ministrstva za šolstvo in znanost):

Nacionalinis egzaminų centras

Studijų kokybės vertinimo centras

Teisingumo ministerija

Institucije v okviru Teisingumo ministerija (Ministrstva za pravosodje):

Kalėjimų departamentas

Nacionalinė vartotojų teisių apsaugos taryba

Europos teisės departamentas

Ūkio ministerija

Institucije v okviru Ūkio ministerija (Ministrstva za gospodarstvo):

Įmonių bankroto valdymo departamentas

Valstybinė energetikos inspekcija

Valstybinė ne maisto produktų inspekcija

Valstybinis turizmo departamentas

Užsienio reikalų ministerija

Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos užsienyje bei atstovybės prie tarptautinių organizacijų

Vidaus reikalų ministerija

Institucije v okviru Vidaus reikalų ministerija (Ministrstva za notranje zadeve):

Asmens dokumentų išrašymo centras

Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba

Gyventojų registro tarnyba

Policijos departamentas

Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas

Turto valdymo ir ūkio departamentas

Vadovybės apsaugos departamentas

Valstybės sienos apsaugos tarnyba

Valstybės tarnybos departamentas

Informatikos ir ryšių departamentas

Migracijos departamentas

Sveikatos priežiūros tarnyba

Bendrasis pagalbos centras

Žemės ūkio ministerija

Institucije v okviru Žemės ūkio ministerija (Ministrstva za kmetijstvo):

Nacionalinė mokėjimo agentūra

Nacionalinė žemės tarnyba

Valstybinė augalų apsaugos tarnyba

Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba

Valstybinė sėklų ir grūdų tarnyba

Žuvininkystės departamentas

Teismai (sodišča):

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas

Lietuvos apeliacinis teismas

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

apygardų teismai

apygardų administraciniai teismai

apylinkių teismai

Nacionalinė teismų administracija

Generalinė prokuratūra

Drugi subjekti centralne javne uprave (institucijos (institucije), įstaigos (ustanove), tarnybos (agencije)):

Aplinkos apsaugos agentūra

Valstybinė aplinkos apsaugos inspekcija

Aplinkos projektų valdymo agentūra

Miško genetinių išteklių, sėklų ir sodmenų tarnyba

Miško sanitarinės apsaugos tarnyba

Valstybinė miškotvarkos tarnyba

Nacionalinis visuomenės sveikatos tyrimų centras

Lietuvos aids centras

Nacionalinis organų transplantacijos biuras

Valstybinis patologijos centras

Valstybinis psichikos sveikatos centras

Lietuvos sveikatos informacijos centras

Slaugos darbuotojų tobulinimosi ir specializacijos centras

Valstybinis aplinkos sveikatos centras

Respublikinis mitybos centras

Užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės centras

Trakų visuomenės sveikatos priežiūros ir specialistų tobulinimosi centras

Visuomenės sveikatos ugdymo centras

Muitinės kriminalinė tarnyba

Muitinės informacinių sistemų centras

Muitinės laboratorija

Muitinės mokymo centras

Valstybinis patentų biuras

Lietuvos teismo ekspertizės centras

Centrinė hipotekos įstaiga

Lietuvos metrologijos inspekcija

Civilinės aviacijos administracija

Lietuvos saugios laivybos administracija

Transporto investicijų direkcija

Valstybinė vidaus vandenų laivybos inspekcija

Pabėgėlių priėmimo centras

LUKSEMBURG

Ministère d’Etat

Ministère des Affaires Etrangères et de l’Immigration

Ministère de l’Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural

Ministère des Classes moyennes, du Tourisme et du Logement

Ministère de la Culture, de l’Enseignement Supérieur et de la Recherche

Ministère de l’Economie et du Commerce extérieur

Ministère de l’Education nationale et de la Formation professionnelle

Ministère de l’Egalité des chances

Ministère de l’Environnement

Ministère de la Famille et de l’Intégration

Ministère des Finances

Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative

Ministère de l’Intérieur et de l’Aménagement du territoire

Ministère de la Justice

Ministère de la Santé

Ministère de la Sécurité sociale

Ministère des Transports

Ministère du Travail et de l’Emploi

Ministère des Travaux publics

MADŽARSKA

Egészségügyi Minisztérium

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium

Honvédelmi Minisztérium

Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium

Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium

Külügyminisztérium

Miniszterelnöki Hivatal

Oktatási és Kulturális Minisztérium

Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium

Pénzügyminisztérium

Szociális és Munkaügyi Minisztérium

Központi Szolgáltatási Főigazgatóság

MALTA

Uffiċċju tal-Prim Ministru (Office of the Prime Minister)

Ministeru għall-Familja u Solidarjeta’ Soċjali (Ministry for the Family and Social Solidarity)

Ministeru ta’ l-Edukazzjoni Zghazagh u Impjieg (Ministry for Education Youth and Employment)

Ministeru tal-Finanzi (Ministry of Finance)

Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (Ministry for Resources and Infrastructure)

Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Ministry for Tourism and Culture)

Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (Ministry for Justice and Home Affairs)

Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Ministry for Rural Affairs and the Environment)

Ministeru għal Għawdex (Ministry for Gozo)

Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunita’ (Ministry of Health, the Elderly and Community Care)

Ministeru ta’ l-Affarijiet Barranin (Ministry of Foreign Affairs)

Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta’ Informazzjoni (Ministry for Investment, Industry and Information Technology)

Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Ministry for Competitiveness and Communications)

Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (Ministry for Urban Development and Roads)

NIZOZEMSKA

Ministerie van Algemene Zaken

Bestuursdepartement

Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het Regeringsbeleid

Rijksvoorlichtingsdienst

Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties

Bestuursdepartement

Centrale Archiefselectiedienst (CAS)

Algemene Inlichtingen- en Veiligheidsdienst (AIVD)

Agentschap Basisadministratie Persoonsgegevens en Reisdocumenten (BPR)

Agentschap Korps Landelijke Politiediensten

Ministerie van Buitenlandse Zaken

Directoraat-generaal Regiobeleid en Consulaire Zaken (DGRC)

Directoraat-generaal Politieke Zaken (DGPZ)

Directoraat-generaal Internationale Samenwerking (DGIS)

Directoraat-generaal Europese Samenwerking (DGES)

Centrum tot Bevordering van de Import uit Ontwikkelingslanden (CBI)

Centrale diensten ressorterend onder S/PlvS (podporne službe, ki spadajo pod generalnega sekretarja in namestnika generalnega sekretarja)

Buitenlandse Posten (ieder afzonderlijk)

Ministerie van Defensie (Ministrstvo za obrambo)

Bestuursdepartement

Commando Diensten Centra (CDC)

Defensie Telematica Organisatie (DTO)

Centrale directie van de Defensie Vastgoed Dienst

De afzonderlijke regionale directies van de Defensie Vastgoed Dienst

Defensie Materieel Organisatie (DMO)

Landelijk Bevoorradingsbedrijf van de Defensie Materieel Organisatie

Logistiek Centrum van de Defensie Materieel Organisatie

Marinebedrijf van de Defensie Materieel Organisatie

Defensie Pijpleiding Organisatie (DPO)

Ministerie van Economische Zaken

Bestuursdepartement

Centraal Planbureau (CPB)

SenterNovem

Staatstoezicht op de Mijnen (SodM)

Nederlandse Mededingingsautoriteit (NMa)

Economische Voorlichtingsdienst (EVD)

Agentschap Telecom

Kenniscentrum Professioneel & Innovatief Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers (PIANOo)

Regiebureau Inkoop Rijksoverheid

Octrooicentrum Nederland

Consumentenautoriteit

Ministerie van Financiën

Bestuursdepartement

Belastingdienst Automatiseringscentrum

Belastingdienst

de afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (različni oddelki davčne in carinske uprave na celotnem ozemlju Nizozemske)

Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst (vključno z Economische Controle dienst (ECD))

Belastingdienst Opleidingen

Dienst der Domeinen

Ministerie van Justitie

Bestuursdepartement

Dienst Justitiële Inrichtingen

Raad voor de Kinderbescherming

Centraal Justitie Incasso Bureau

Openbaar Ministerie

Immigratie en Naturalisatiedienst

Nederlands Forensisch Instituut

Dienst Terugkeer & Vertrek

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Bestuursdepartement

Dienst Regelingen (DR)

Agentschap Plantenziektenkundige Dienst (PD)

Algemene Inspectiedienst (AID)

Dienst Landelijk Gebied (DLG)

Voedsel en Waren Autoriteit (VWA)

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen

Bestuursdepartement

Inspectie van het Onderwijs

Erfgoedinspectie

Centrale Financiën Instellingen

Nationaal Archief

Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid

Onderwijsraad

Raad voor Cultuur

Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

Bestuursdepartement

Inspectie Werk en Inkomen

Agentschap SZW

Ministerie van Verkeer en Waterstaat

Bestuursdepartement

Directoraat-Generaal Transport en Luchtvaart

Directoraat-generaal Personenvervoer

Directoraat-generaal Water

Centrale diensten (Centralne službe)

Shared services Organisatie Verkeer en Watersaat

Koninklijke Nederlandse Meteorologisch Instituut KNMI

Rijkswaterstaat, Bestuur

De afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (posamezni regijski oddelki Generalnega direktorata za javna dela in upravljanje voda)

De afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (posamezne specializirane službe Generalnega direktorata za javna dela in upravljanje voda)

Adviesdienst Geo-Informatie en ICT

Adviesdienst Verkeer en Vervoer (AVV)

Bouwdienst

Corporate Dienst

Data ICT Dienst

Dienst Verkeer en Scheepvaart

Dienst Weg- en Waterbouwkunde (DWW)

Rijksinstituut voor Kunst en Zee (RIKZ)

Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en Afvalwaterbehandeling (RIZA)

Waterdienst

Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie

Pomorska inšpekcija

Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en Onderzoek (TCO)

Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht

Toezichthouder Beheer Eenheid Water

Toezichthouder Beheer Eenheid Land

Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer

Bestuursdepartement

Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie

Directoraat-generaal Ruimte

Directoraat-general Milieubeheer

Rijksgebouwendienst

VROM Inspectie

Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport

Bestuursdepartement

Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en Veterinaire Zaken

Inspectie Gezondheidszorg

Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming

Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

Sociaal en Cultureel Planbureau

Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van Geneesmiddelen

Tweede Kamer der Staten-Generaal

Eerste Kamer der Staten-Generaal

Raad van State

Algemene Rekenkamer

Nationale Ombudsman

Kanselarij der Nederlandse Orden

Kabinet der Koningin

Raad voor de rechtspraak en de Rechtbanken

AVSTRIJA

Bundeskanzleramt

Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten

Bundesministerium für Finanzen

Bundesministerium für Gesundheit, Familie und Jugend

Bundesministerium für Inneres

Bundesministerium für Justiz

Bundesministerium für Landesverteidigung

Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft

Bundesministerium für Soziales und Konsumentenschutz

Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft m.b.H

Bundesbeschaffung G.m.b.H

Bundesrechenzentrum G.m.b.H

POLJSKA

Kancelaria Prezydenta RP

Kancelaria Sejmu RP

Kancelaria Senatu RP

Kancelaria Prezesa Rady Ministrów

Sąd Najwyższy

Naczelny Sąd Administracyjny

Wojewódzkie sądy administracyjne

Sądy powszechne – rejonowe, okręgowe i apelacyjne

Trybunał Konstytucyjny

Najwyższa Izba Kontroli

Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich

Biuro Rzecznika Praw Dziecka

Biuro Ochrony Rządu

Biuro Bezpieczeństwa Narodowego

Centralne Biuro Antykorupcyjne

Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej

Ministerstwo Finansów

Ministerstwo Gospodarki

Ministerstwo Rozwoju Regionalnego

Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego

Ministerstwo Edukacji Narodowej

Ministerstwo Obrony Narodowej

Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi

Ministerstwo Skarbu Państwa

Ministerstwo Sprawiedliwości

Ministerstwo Infrastruktury

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ministerstwo Środowiska

Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i Administracji

Ministerstwo Spraw Zagranicznych

Ministerstwo Zdrowia

Ministerstwo Sportu i Turystyki

Urząd Komitetu Integracji Europejskiej

Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej

Urząd Regulacji Energetyki

Urząd do Spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych

Urząd Transportu Kolejowego

Urząd Dozoru Technicznego

Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych

Urząd do Spraw Repatriacji i Cudzoziemców

Urząd Zamówień Publicznych

Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów

Urząd Lotnictwa Cywilnego

Urząd Komunikacji Elektronicznej

Wyższy Urząd Górniczy

Główny Urząd Miar

Główny Urząd Geodezji i Kartografii

Główny Urząd Nadzoru Budowlanego

Główny Urząd Statystyczny

Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji

Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych

Państwowa Komisja Wyborcza

Państwowa Inspekcja Pracy

Rządowe Centrum Legislacji

Narodowy Fundusz Zdrowia

Polska Akademia Nauk

Polskie Centrum Akredytacji

Polskie Centrum Badań i Certyfikacji

Polska Organizacja Turystyczna

Polski Komitet Normalizacyjny

Zakład Ubezpieczeń Społecznych

Komisja Nadzoru Finansowego

Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych

Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego

Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad

Państwowa Inspekcja Ochrony Roślin i Nasiennictwa

Komenda Główna Państwowej Straży Pożarnej

Komenda Główna Policji

Komenda Główna Straży Granicznej

Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Główny Inspektorat Ochrony Środowiska

Główny Inspektorat Transportu Drogowego

Główny Inspektorat Farmaceutyczny

Główny Inspektorat Sanitarny

Główny Inspektorat Weterynarii

Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego

Agencja Wywiadu

Agencja Mienia Wojskowego

Wojskowa Agencja Mieszkaniowa

Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa

Agencja Rynku Rolnego

Agencja Nieruchomości Rolnych

Państwowa Agencja Atomistyki

Polska Agencja Żeglugi Powietrznej

Polska Agencja Rozwiązywania Problemów Alkoholowych

Agencja Rezerw Materiałowych

Narodowy Bank Polski

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych

Instytut Pamięci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu

Rada Ochrony Pamięci Walk i Męczeństwa

Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej

Państwowe Gospodarstwo Leśne „Lasy Państwowe“

Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości

Urzędy wojewódzkie

Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister, centralny organ administracji rządowej lub wojewoda

PORTUGALSKA

Presidência do Conselho de Ministros

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Ministério da Defesa Nacional

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Ministério da Administração Interna

Ministério da Justiça

Ministério da Economia e da Inovação

Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas

Ministério da Educação

Ministério da Ciência, Tecnologia e do Ensino Superior

Ministério da Cultura

Ministério da Saúde

Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social

Ministério das Obras Públicas, Transportes e Comunicações

Ministério do Ambiente, do Ordenamento do Território e do Desenvolvimento Regional

Presidença da Republica

Tribunal Constitucional

Tribunal de Contas

Provedoria de Justiça

ROMUNIJA

Administrația Prezidențială

Senatul României

Camera Deputaților

Inalta Curte de Casație și Justiție

Curtea Constituțională

Consiliul Legislativ

Curtea de Conturi

Consiliul Superior al Magistraturii

Parchetul de pe lângă Inalta Curte de Casație și Justiție

Secretariatul General al Guvernului

Cancelaria primului ministru

Ministerul Afacerilor Externe

Ministerul Economiei și Finanțelor

Ministerul Justiției

Ministerul Apărării

Ministerul Internelor și Reformei Administrative

Ministerul Muncii, Familiei și Egalității de Șanse

Ministerul pentru Intreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale

Ministerul Transporturilor

Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice și Locuinței

Ministerul Educației Cercetării și Tineretului

Ministerul Sănătății Publice

Ministerul Culturii și Cultelor

Ministerul Comunicațiilor și Tehnologiei Informației

Ministerul Mediului și Dezvoltării Durabile

Serviciul Român de Informații

Serviciul de Informații Externe

Serviciul de Protecție și Pază

Serviciul de Telecomunicații Speciale

Consiliul Național al Audiovizualului

Consiliul Concurenței (CC)

Direcția Națională Anticorupție

Inspectoratul General de Poliție

Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice

Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor

Autoritatea Națională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilități Publice (ANRSC)

Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

Autoritatea Navală Română

Autoritatea Feroviară Română

Autoritatea Rutieră Română

Autoritatea Națională pentru Protecția Drepturilor Copilului

Autoritatea Națională pentru Persoanele cu Handicap

Autoritatea Națională pentru Turism

Autoritatea Națională pentru Restituirea Proprietăților

Autoritatea Națională pentru Tineret

Autoritatea Națională pentru Cercetare Științifică

Autoritatea Națională pentru Reglementare în Comunicații și Tehnologia Informației

Autoritatea Națională pentru Serviciile Societății Informaționale

Autoritatea Electorală Permanente

Agenția pentru Strategii Guvernamentale

Agenția Națională a Medicamentului

Agenția Națională pentru Sport

Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă

Agenția Națională de Reglementare în Domeniul Energiei

Agenția Română pentru Conservarea Energiei

Agenția Națională pentru Resurse Minerale

Agenția Română pentru Investiții Străine

Agenția Națională pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii și Cooperație

Agenția Națională a Funcționarilor Publici

Agenția Națională de Administrare Fiscală

Agenția de Compensare pentru Achiziții de Tehnică Specială

Agenția Națională Anti-doping

Agenția Nucleară

Agenția Națională pentru Protecția Familiei

Agenția Națională pentru Egalitatea de Șanse între Bărbați și Femei

Agenția Națională pentru Protecția Mediului

Agenția națională Antidrog

SLOVENIJA

Predsednik Republike Slovenije

Državni zbor Republike Slovenije

Državni svet Republike Slovenije

Varuh človekovih pravic

Ustavno sodišče Republike Slovenije

Računsko sodišče Republike Slovenije

Državna revizijska komisija za revizijo postopkov oddaje javnih naročil

Slovenska akademija znanosti in umetnosti

Vladne službe

Ministrstvo za finance

Ministrstvo za notranje zadeve

Ministrstvo za zunanje zadeve

Ministrstvo za obrambo

Ministrstvo za pravosodje

Ministrstvo za gospodarstvo

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Ministrstvo za promet

Ministrstvo za okolje in prostor

Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve

Ministrstvo za zdravje

Ministrstvo za javno upravo

Ministrstvo za šolstvo in šport

Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo

Ministrstvo za kulturo

Vrhovno sodišče Republike Slovenije

višja sodišča

okrožna sodišča

okrajna sodišča

Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije

Okrožna državna tožilstva

Državno pravobranilstvo

Upravno sodišče Republike Slovenije

Višje delovno in socialno sodišče

delovna sodišča

Davčna uprava Republike Slovenije

Carinska uprava Republike Slovenije

Urad Republike Slovenije za preprečevanje pranja denarja

Urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger na srečo

Uprava Republike Slovenije za javna plačila

Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna

Policija

Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve

Generalštab Slovenske vojske

Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje

Inšpektorat Republike Slovenije za obrambo

Inšpektorat Republike Slovenije za varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami

Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih sankcij

Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence

Urad Republike Slovenije za varstvo potrošnikov

Tržni inšpektorat Republike Slovenije

Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino

Inšpektorat Republike Slovenije za elektronske komunikacije, elektronsko podpisovanje in pošto

Inšpektorat za energetiko in rudarstvo

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in hrano

Fitosanitarna uprava Republike Slovenije

Veterinarska uprava Republike Slovenije

Uprava Republike Slovenije za pomorstvo

Direkcija Republike Slovenije za ceste

Prometni inšpektorat Republike Slovenije

Direkcija za vodenje investicij v javno železniško infrastrukturo

Agencija Republike Slovenije za okolje

Geodetska uprava Republike Slovenije

Uprava Republike Slovenije za jedrsko varstvo

Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor

Inšpektorat Republike Slovenije za delo

Zdravstveni inšpektorat

Urad Republike Slovenije za kemikalije

Uprava Republike Slovenije za varstvo pred sevanji

Urad Republike Slovenije za meroslovje

Urad za visoko šolstvo

Urad Republike Slovenije za mladino

Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport

Arhiv Republike Slovenije

Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije

Kabinet predsednika Vlade Republike Slovenije

Generalni sekretariat Vlade Republike Slovenije

Služba vlade za zakonodajo

Služba vlade za evropske zadeve

Služba vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko

Urad vlade za komuniciranje

Urad za enake možnosti

Urad za verske skupnosti

Urad za narodnosti

Urad za makroekonomske analize in razvoj

Statistični urad Republike Slovenije

Slovenska obveščevalno-varnostna agencija

Protokol Republike Slovenije

Urad za varovanje tajnih podatkov

Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu

Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj

Informacijski pooblaščenec

Državna volilna komisija

SLOVAŠKA

Ministrstva in drugi organi na centralni državni ravni, navedeni v zakonu št. 575/2001 Z. z. o strukturi dejavnosti vlade in organov centralne državne uprave, kakor so navedeni v poznejših predpisih:

Kancelária prezidenta Slovenskej republiky

Národná rada Slovenskej republiky

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Ministerstvo financií Slovenskej republiky

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky

Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky

Ministerstvo obrany Slovenskej republiky

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky

Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky

Úrad vlády Slovenskej republiky

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky

Štatistický úrad Slovenskej republiky

Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky

Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky

Úrad pre verejné obstarávanie

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky

Národný bezpečnostný úrad

Ústavný súd Slovenskej republiky

Najvyšši súd Slovenskej republiky

Generálna prokuratura Slovenskej republiky

Najvyšši kontrolný úrad Slovenskej republiky

Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

Úrad pre finančný trh

Úrad na ochranu osobn ý ch udajov

Kancelária verejneho ochranu prav

FINSKA

Oikeuskanslerinvirasto – Justitiekanslersämbetet

Liikenne- Ja Viestintäministeriö – Kommunikationsministeriet

Ajoneuvohallintokeskus AKE – Fordonsförvaltningscentralen AKE

Ilmailuhallinto – Luftfartsförvaltningen

Ilmatieteen laitos – Meteorologiska institutet

Merenkulkulaitos – Sjöfartsverket

Merentutkimuslaitos – Havsforskningsinstitutet

Ratahallintokeskus RHK – Banförvaltningscentralen RHK

Rautatievirasto – Järnvägsverket

Tiehallinto – Vägförvaltningen

Viestintävirasto – Kommunikationsverket

Maa- Ja Metsätalousministeriö – Jord- Och Skogsbruksministeriet

Elintarviketurvallisuusvirasto – Livsmedelssäkerhetsverket

Maanmittauslaitos – Lantmäteriverket

Maaseutuvirasto – Landsbygdsverket

Oikeusministeriö – Justitieministeriet

Tietosuojavaltuutetun toimisto – Dataombudsmannens byrå

Tuomioistuimet – domstolar

Korkein oikeus – Högsta domstolen

Korkein hallinto-oikeus – Högsta förvaltningsdomstolen

Hovioikeudet – hovrätter

Käräjäoikeudet – tingsrätter

Hallinto-oikeudet – förvaltningsdomstolar

Markkinaoikeus – Marknadsdomstolen

Työtuomioistuin – Arbetsdomstolen

Vakuutusoikeus – Försäkringsdomstolen

Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden

Vankeinhoitolaitos – Fångvårdsväsendet

HEUNI – Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti — HEUNI – Europeiska institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta Nationerna

Konkurssiasiamiehen toimisto – Konkursombudsmannens byrå

Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden

Oikeushallinnon palvelukeskus – Justitieförvaltningens servicecentral

Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus – Justitieförvaltningens datateknikcentral

Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) – Rättspolitiska forskningsinstitutet

Oikeusrekisterikeskus – Rättsregistercentralen

Onnettomuustutkintakeskus – Centralen för undersökning av olyckor

Rikosseuraamusvirasto – Brottspåföljdsverket

Rikosseuraamusalan koulutuskeskus – Brottspåföljdsområdets utbildningscentral

Rikoksentorjuntaneuvosto Rådet för brottsförebyggande

Saamelaiskäräjät – Sametinget

Valtakunnansyyttäjänvirasto – Riksåklagarämbetet

Vankeinhoitolaitos – Fångvårdsväsendet

Opetusministeriö – Undervisningsministeriet

Opetushallitus – Utbildningsstyrelsen

Valtion elokuvatarkastamo – Statens filmgranskningsbyrå

Puolustusministeriö – Försvarsministeriet

Puolustusvoimat – Försvarsmakten

Sisäasiainministeriö – Inrikesministeriet

Väestörekisterikeskus – Befolkningsregistercentralen

Keskusrikospoliisi – Centralkriminalpolisen

Liikkuva poliisi – Rörliga polisen

Rajavartiolaitos – Gränsbevakningsväsendet

Lääninhallitukset – Länstyrelserna

Suojelupoliisi – Skyddspolisen

Poliisiammattikorkeakoulu – Polisyrkeshögskolan

Poliisin tekniikkakeskus – Polisens teknikcentral

Poliisin tietohallintokeskus – Polisens datacentral

Helsingin kihlakunnan poliisilaitos –Polisinrättningen i Helsingfors

Pelastusopisto – Räddningsverket

Hätäkeskuslaitos – Nödcentralsverket

Maahanmuuttovirasto – Migrationsverket

Sisäasiainhallinnon palvelukeskus – Inrikesförvaltningens servicecentral

Sosiaali- Ja Terveysministeriö – Social- Och Hälsovårdsministeriet

Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden

Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för socialtrygghet

Lääkelaitos – Läkemedelsverket

Terveydenhuollon oikeusturvakeskus – Rättsskyddscentralen för hälsovården

Säteilyturvakeskus – Strålsäkerhetscentralen

Kansanterveyslaitos – Folkhälsoinstitutet

Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO – Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling

Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus – Social- och hälsovårdens produkttill-synscentral

Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes – Forsknings- och utvecklingscentralen för social- och hälsovården Stakes

Vakuutusvalvontavirasto – Försäkringsinspektionen

Työ- Ja Elinkeinoministeriö – Arbets- Och Näringsministeriet

Kuluttajavirasto – Konsumentverket

Kilpailuvirasto – Konkurrensverket

Patentti- ja rekisterihallitus – Patent- och registerstyrelsen

Valtakunnansovittelijain toimisto – Riksförlikningsmännens byrå

Valtion turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset – Statliga förläggningar för asylsökande

Energiamarkkinavirasto - Energimarknadsverket

Geologian tutkimuskeskus – Geologiska forskningscentralen

Huoltovarmuuskeskus – Försörjningsberedskapscentralen

Kuluttajatutkimuskeskus – Konsumentforskningscentralen

Matkailun edistämiskeskus (MEK) – Centralen för turistfrämjande

Mittatekniikan keskus (MIKES) – Mätteknikcentralen

Tekes – teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus — Tekes - utvecklingscentralen för teknologi och innovationer

Turvatekniikan keskus (TUKES) - Säkerhetsteknikcentralen

Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) - Statens tekniska forskningscentral

Syrjintälautakunta - Nationella diskrimineringsnämnden

Työneuvosto - Arbetsrådet

Vähemmistövaltuutetun toimisto - Minoritetsombudsmannens byrå

Ulkoasiainministeriö - Utrikesministeriet

Valtioneuvoston kanslia - Statsrådets kansli

Valtiovarainministeriö - Finansministeriet

Valtiokonttori - Statskontoret

Verohallinto - Skatteförvaltningen

Tullilaitos - Tullverket

Tilastokeskus - Statistikcentralen

Valtiontaloudellinen tutkimuskeskus - Statens ekonomiska forskiningscentral

Ympäristöministeriö - Miljöministeriet

Suomen ympäristökeskus - Finlands miljöcentral

Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus - Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet

Valtiontalouden tarkastusvirasto - Statens revisionsverk

ŠVEDSKA

A

Affärsverket svenska kraftnät

Akademien för de fria konsterna

Alkohol- och läkemedelssortiments-nämnden

Allmänna pensionsfonden

Allmänna reklamationsnämnden

Ambassader

Ansvarsnämnd, statens

Arbetsdomstolen

Arbetsförmedlingen

Arbetsgivarverk, statens

Arbetslivsinstitutet

Arbetsmiljöverket

Arkitekturmuseet

Arrendenämnder

Arvsfondsdelegationen

Arvsfondsdelegationen

B

Banverket

Barnombudsmannen

Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens

Bergsstaten

Biografbyrå, statens

Biografiskt lexikon, svenskt

Birgittaskolan

Blekinge tekniska högskola

Bokföringsnämnden

Bolagsverket

Bostadsnämnd, statens

Bostadskreditnämnd, statens

Boverket

Brottsförebyggande rådet

Brottsoffermyndigheten

C

Centrala studiestödsnämnden

D

Danshögskolan

Datainspektionen

Departementen

Domstolsverket

Dramatiska institutet

E

Ekeskolan

Ekobrottsmyndigheten

Ekonomistyrningsverket

Ekonomiska rådet

Elsäkerhetsverket

Energimarknadsinspektionen

Energimyndighet, statens

EU/FoU-rådet

Exportkreditnämnden

Exportråd, Sveriges

F

Fastighetsmäklarnämnden

Fastighetsverk, statens

Fideikommissnämnden

Finansinspektionen

Finanspolitiska rådet

Finsk-svenska gränsälvskommissionen

Fiskeriverket

Flygmedicincentrum

Folkhälsoinstitut, statens

Fonden för fukt- och mögelskador

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas

Folke Bernadotte Akademin

Forskarskattenämnden

Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap

Fortifikationsverket

Forum för levande historia

Försvarets materielverk

Försvarets radioanstalt

Försvarets underrättelsenämnd

Försvarshistoriska museer, statens

Försvarshögskolan

Försvarsmakten

Försäkringskassan

G

Gentekniknämnden

Geologiska undersökning

Geotekniska institut, statens

Giftinformationscentralen

Glesbygdsverket

Grafiska institutet och institutet för högre kommunikation- och reklamutbildning

Granskningsnämnden för radio och TV

Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar

Gymnastik- och Idrottshögskolan

Göteborgs universitet

H

Handelsflottans kultur- och fritidsråd

Handelsflottans pensionsanstalt

Handelssekreterare

Handelskamrar, auktoriserade

Handikappombudsmannen

Handikappråd, statens

Harpsundsnämnden

Haverikommission, statens

Historiska museer, statens

Hjälpmedelsinstitutet

Hovrätterna

Hyresnämnder

Häktena

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

Högskolan Dalarna

Högskolan i Borås

Högskolan i Gävle

Högskolan i Halmstad

Högskolan i Kalmar

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

Högskolan i Kristianstad

Högskolan i Skövde

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

Högskolan på Gotland

Högskolans avskiljandenämnd

Högskoleverket

Högsta domstolen

I

ILO kommittén

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen

Inspektionen för strategiska produkter

Institut för kommunikationsanalys, statens

Institut för psykosocial medicin, statens

Institut för särskilt utbildningsstöd, statens

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering

Institutet för rymdfysik

Institutet för tillväxtpolitiska studier

Institutionsstyrelse, statens

Insättningsgarantinämnden

Integrationsverket

Internationella programkontoret för utbildningsområdet

J

Jordbruksverk, statens

Justitiekanslern

Jämställdhetsombudsmannen

Jämställdhetsnämnden

Järnvägar, statens

Järnvägsstyrelsen

K

Kammarkollegiet

Kammarrätterna

Karlstads universitet

Karolinska Institutet

Kemikalieinspektionen

Kommerskollegium

Konjunkturinstitutet

Konkurrensverket

Konstfack

Konsthögskolan

Konstnärsnämnden

Konstråd, statens

Konsulat

Konsumentverket

Krigsvetenskapsakademin

Krigsförsäkringsnämnden

Kriminaltekniska laboratorium, statens

Kriminalvården

Krisberedskapsmyndigheten

Kristinaskolan

Kronofogdemyndigheten

Kulturråd, statens

Kungl. Biblioteket

Kungl. Konsthögskolan

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

Kungl. Tekniska högskolan

Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien

Kungl Vetenskapsakademin

Kustbevakningen

Kvalitets- och kompetensråd, statens

Kärnavfallsfondens styrelse

L

Lagrådet

Lantbruksuniversitet, Sveriges

Lantmäteriverket

Linköpings universitet

Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska museet

Livsmedelsverk, statens

Livsmedelsekonomiska institutet

Ljud- och bildarkiv, statens

Lokala säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverk

Lotteriinspektionen

Luftfartsverket

Luftfartsstyrelsen

Luleå tekniska universitet

Lunds universitet

Läkemedelsverket

Läkemedelsförmånsnämnden

Länsrätterna

Länsstyrelserna

Lärarhögskolan i Stockholm

M

Malmö högskola

Manillaskolan

Maritima muséer, statens

Marknadsdomstolen

Medlingsinstitutet

Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges

Migrationsverket

Militärhögskolor

Mittuniversitetet

Moderna museet

Museer för världskultur, statens

Musikaliska Akademien

Musiksamlingar, statens

Myndigheten för handikappolitisk samordning

Myndigheten för internationella adoptionsfrågor

Myndigheten för skolutveckling

Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning

Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning

Myndigheten för radio och tv

Myndigheten för Sveriges nätuniversitet

Myndigheten för utländska investeringar i Sverige

Mälardalens högskola

N

Nationalmuseum

Nationellt centrum för flexibelt lärande

Naturhistoriska riksmuseet

Naturvårdsverket

Nordiska Afrikainstitutet

Notarienämnden

Nämnd för arbetstagares uppfinningar, statens

Nämnden för statligt stöd till trossamfund

Nämnden för styrelserepresentationsfrågor

Nämnden mot diskriminering

Nämnden för elektronisk förvaltning

Nämnden för RH anpassad utbildning

Nämnden för hemslöjdsfrågor

O

Oljekrisnämnden

Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

Operahögskolan i Stockholm

P

Patent- och registreringsverket

Patentbesvärsrätten

Pensionsverk, statens

Personregisternämnd statens, SPAR-nämnden

Pliktverk, Totalförsvarets

Polarforskningssekretariatet

Post- och telestyrelsen

Premiepensionsmyndigheten

Presstödsnämnden

R

Rederinämnden

Regeringskansliet

Regeringsrätten

Resegarantinämnden

Registernämnden

Revisorsnämnden

Riksantikvarieämbetet

Riksarkivet

Riksbanken

Riksdagsförvaltningen

Riksdagens ombudsmän

Riksdagens revisorer

Riksgäldskontoret

Rikshemvärnsrådet

Rikspolisstyrelsen

Riksrevisionen

Rikstrafiken

Riksutställningar, Stiftelsen

Riksvärderingsnämnden

Rymdstyrelsen

Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige

Räddningsverk, statens

Rättshjälpsmyndigheten

Rättshjälpsnämnden

Rättsmedicinalverket

S

Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund

Sameskolstyrelsen och sameskolor

Sametinget

SIS, Standardiseringen i Sverige

Sjöfartsverket

Skatterättsnämnden

Skatteverket

Skaderegleringsnämnd, statens

Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor

Skogsstyrelsen

Skogsvårdsstyrelserna

Skogs och lantbruksakademien

Skolverk, statens

Skolväsendets överklagandenämnd

Smittskyddsinstitutet

Socialstyrelsen

Specialpedagogiska institutet

Specialskolemyndigheten

Språk- och folkminnesinstitutet

Sprängämnesinspektionen

Statistiska centralbyrån

Statskontoret

Stockholms universitet

Stockholms internationella miljöinstitut

Strålsäkerhetsmyndigheten

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, SIDA

Styrelsen för Samefonden

Styrelsen för psykologiskt försvar

Stängselnämnden

Svenska institutet

Svenska institutet för europapolitiska studier

Svenska ESF rådet

Svenska Unescorådet

Svenska FAO kommittén

Svenska Språknämnden

Svenska Skeppshypotekskassan

Svenska institutet i Alexandria

Sveriges författarfond

Säkerhetspolisen

Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden

Södertörns högskola

T

Taltidningsnämnden

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

Teaterhögskolan i Stockholm

Tingsrätterna

Tjänstepensions och grupplivnämnd, statens

Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet

Totalförsvarets forskningsinstitut

Totalförsvarets pliktverk

Tullverket

Turistdelegationen

U

Umeå universitet

Ungdomsstyrelsen

Uppsala universitet

Utlandslönenämnd, statens

Utlänningsnämnden

Utrikesförvaltningens antagningsnämnd

Utrikesnämnden

Utsädeskontroll, statens

V

Valideringsdelegationen

Valmyndigheten

Vatten- och avloppsnämnd, statens

Vattenöverdomstolen

Verket för förvaltningsutveckling

Verket för högskoleservice

Verket för innovationssystem (VINNOVA)

Verket för näringslivsutveckling (NUTEK)

Vetenskapsrådet

Veterinärmedicinska anstalt, statens

Veterinära ansvarsnämnden

Väg- och transportforskningsinstitut, statens

Vägverket

Vänerskolan

Växjö universitet

Växtsortnämnd, statens

Å

Åklagarmyndigheten

Åsbackaskolan

Ö

Örebro universitet

Örlogsmannasällskapet

Östervångsskolan

Överbefälhavaren

Överklagandenämnden för högskolan

Överklagandenämnden för nämndemanna-uppdrag

Överklagandenämnden för studiestöd

Överklagandenämnden för totalförsvaret

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Cabinet Office

Office of the Parliamentary Counsel

Central Office of Information

Charity Commission

Crown Estate Commissioners (Vote Expenditure Only)

Crown Prosecution Service

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Competition Commission

Gas and Electricity Consumers‘ Council

Office of Manpower Economics

Department for Children, Schools and Families

Department of Communities and Local Government

Rent Assessment Panels

Department for Culture, Media and Sport

British Library

British Museum

Commission for Architecture and the Built Environment

The Gambling Commission

Historic Buildings and Monuments Commission for England (English Heritage)

Imperial War Museum

Museums, Libraries and Archives Council

National Gallery

National Maritime Museum

National Portrait Gallery

Natural History Museum

Science Museum

Tate Gallery

Victoria and Albert Museum

Wallace Collection

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Agricultural Dwelling House Advisory Committees

Agricultural Land Tribunals

Agricultural Wages Board and Committees

Cattle Breeding Centre

Countryside Agency

Plant Variety Rights Office

Royal Botanic Gardens, Kew

Royal Commission on Environmental Pollution

Department of Health

Dental Practice Board

National Health Service Strategic Health Authorities

NHS Trusts

Prescription Pricing Authority

Department for Innovation, Universities and Skills

Higher Education Funding Council for England

National Weights and Measures Laboratory

Patent Office

Department for International Development

Department of the Procurator General and Treasury Solicitor

Legal Secretariat to the Law Officers

Department for Transport

Maritime and Coastguard Agency

Department for Work and Pensions

Disability Living Allowance Advisory Board

Independent Tribunal Service

Medical Boards and Examining Medical Officers (War Pensions)

Occupational Pensions Regulatory Authority

Regional Medical Service

Social Security Advisory Committee

Export Credits Guarantee Department

Foreign and Commonwealth Office

Wilton Park Conference Centre

Government Actuary’s Department

Government Communications Headquarters

Home Office

HM Inspectorate of Constabulary

House of Commons

House of Lords

Ministry of Defence

Defence Equipment & Support

Meteorological Office

Ministry of Justice

Boundary Commission for England

Combined Tax Tribunal

Council on Tribunals

Court of Appeal – Criminal

Employment Appeals Tribunal

Employment Tribunals

HMCS Regions, Crown, County and Combined Courts (England and Wales)

Immigration Appellate Authorities

Immigration Adjudicators

Immigration Appeals Tribunal

Lands Tribunal

Law Commission

Legal Aid Fund (England and Wales)

Office of the Social Security Commissioners

Parole Board and Local Review Committees

Pensions Appeal Tribunals

Public Trust Office

Supreme Court Group (England and Wales)

Transport Tribunal

The National Archives

National Audit Office

National Savings and Investments

National School of Government

Northern Ireland Assembly Commission

Northern Ireland Court Service

Coroners Courts

County Courts

Court of Appeal and High Court of Justice in Northern Ireland

Crown Court

Enforcement of Judgements Office

Legal Aid Fund

Magistrates’ Courts

Pensions Appeals Tribunals

Northern Ireland, Department for Employment and Learning

Northern Ireland, Department for Regional Development

Northern Ireland, Department for Social Development

Northern Ireland, Department of Agriculture and Rural Development

Northern Ireland, Department of Culture, Arts and Leisure

Northern Ireland, Department of Education

Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade and Investment

Northern Ireland, Department of the Environment

Northern Ireland, Department of Finance and Personnel

Northern Ireland, Department of Health, Social Services and Public Safety

Northern Ireland, Office of the First Minister and Deputy First Minister

Northern Ireland Office

Crown Solicitor’s Office

Department of the Director of Public Prosecutions for Northern Ireland

Forensic Science Laboratory of Northern Ireland

Office of the Chief Electoral Officer for Northern Ireland

Police Service of Northern Ireland

Probation Board for Northern Ireland

State Pathologist Service

Office of Fair Trading

Office for National Statistics

National Health Service Central Register

Office of the Parliamentary Commissioner for Administration and Health Service Commissioners

Paymaster General’s Office

Postal Business of the Post Office

Privy Council Office

Public Record Office

HM Revenue and Customs

The Revenue and Customs Prosecutions Office

Royal Hospital, Chelsea

Royal Mint

Rural Payments Agency

Scotland, Auditor-General

Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal Service

Scotland, General Register Office

Scotland, Queen’s and Lord Treasurer’s Remembrancer

Scotland, Registers of Scotland

The Scotland Office

The Scottish Ministers

Architecture and Design Scotland

Crofters Commission

Deer Commission for Scotland

Lands Tribunal for Scotland

National Galleries of Scotland

National Library of Scotland

National Museums of Scotland

Royal Botanic Garden, Edinburgh

Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Scotland

Scottish Further and Higher Education Funding Council

Scottish Law Commission

Community Health Partnerships

Special Health Boards

Health Boards

The Office of the Accountant of Court

High Court of Justiciary

Court of Session

HM Inspectorate of Constabulary

Parole Board for Scotland

Pensions Appeal Tribunals

Scottish Land Court

Sheriff Courts

Scottish Police Services Authority

Office of the Social Security Commissioners

The Private Rented Housing Panel and Private Rented Housing Committees

Keeper of the Records of Scotland

The Scottish Parliamentary Body Corporate

HM Treasury

Office of Government Commerce

United Kingdom Debt Management Office

The Wales Office (Office of the Secretary of State for Wales)

The Welsh Ministers

Higher Education Funding Council for Wales

Local Government Boundary Commission for Wales

The Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Wales

Valuation Tribunals (Wales)

Welsh National Health Service Trusts and Local Health Boards

Welsh Rent Assessment Panels

---

PRILOGA II

SEZNAM DEJAVNOSTI IZ TOČKE 6(a) ČLENA 2(1)

V primeru različnih razlag nomenklatur CPV in NACE se uporablja nomenklatura CPV.

| NACE Rev. 1 (1) | Referenčna številka CPV |
| --- | --- |
| PODROČJE F | GRADBENIŠTVO |
| Oddelek | Skupina | Razred | Predmet | Opombe |
| 45 | | | Gradbeništvo | Ta oddelek zajema:






  — | gradnjo novih stavb in drugo novogradnjo, obnovo in splošna popravila. |

NACE Rev. 1 (1)

Referenčna številka CPV

PODROČJE F

GRADBENIŠTVO

Oddelek

Skupina

Razred

Predmet

Opombe

45

Gradbeništvo

Ta oddelek zajema:

—

gradnjo novih stavb in drugo novogradnjo, obnovo in splošna popravila.

45000000

45,1

Pripravljalna dela na gradbiščih

45100000

45,11

Rušenje objektov, zemeljska dela

Ta razred zajema:

| — | rušenje stavb in drugih objektov, |
| --- | --- |

—

rušenje stavb in drugih objektov,

| — | čiščenje gradbišča, |
| --- | --- |

—

čiščenje gradbišča,

| — | odstranjevanje zemlje, izkopavanje, odlaganje, poravnavanje in izravnavanje gradbišča, kopanje jarkov, odstranjevanje skal, razstreljevanje itd., |
| --- | --- |

—

odstranjevanje zemlje, izkopavanje, odlaganje, poravnavanje in izravnavanje gradbišča, kopanje jarkov, odstranjevanje skal, razstreljevanje itd.,

| — | pripravo gradbišča za miniranje, |
| --- | --- |

—

pripravo gradbišča za miniranje,

| — | odstranjevanje odvečnega materiala ter druge izboljšave in priprave krovnine in gradbišča. |
| --- | --- |

—

odstranjevanje odvečnega materiala ter druge izboljšave in priprave krovnine in gradbišča.

Ta razred zajema tudi:

| — | izsuševanje gradbišča, |
| --- | --- |

—

izsuševanje gradbišča,

| — | izsuševanje kmetijskih in gozdnih površin. |
| --- | --- |

—

izsuševanje kmetijskih in gozdnih površin.

45110000

45,12

Raziskovalno vrtanje in sondiranje

Ta razred zajema:

| — | raziskovalno vrtanje, raziskovalno izvrtavanje in jedrovanje za gradbene, geofizične ali podobne namene. |
| --- | --- |

—

raziskovalno vrtanje, raziskovalno izvrtavanje in jedrovanje za gradbene, geofizične ali podobne namene.

Ta razred ne zajema:

| — | vrtanja za nafto ali plin, glej 11.20, |
| --- | --- |

—

vrtanja za nafto ali plin, glej 11.20,

| — | vrtanja vodnjakov, glej 45.25, |
| --- | --- |

—

vrtanja vodnjakov, glej 45.25,

| — | vrtanja in kopanja jaškov, glej 45.25, |
| --- | --- |

—

vrtanja in kopanja jaškov, glej 45.25,

| — | iskanja nafte in plina, geofizičnih, geoloških ter seizmičnih meritev, glej 74.20. |
| --- | --- |

—

iskanja nafte in plina, geofizičnih, geoloških ter seizmičnih meritev, glej 74.20.

45120000

45,2

Visoke in nizke gradnje

45200000

45,21

Splošna gradbena dela na stavbah in gradbenih inženirskih objektih

Ta razred zajema:

| — | gradnjo vseh vrst stavb nizke gradnje, |
| --- | --- |

—

gradnjo vseh vrst stavb nizke gradnje,

| — | mostove, vključno z dvignjenimi avtocestami, viadukti, predori in podvozi, |
| --- | --- |

—

mostove, vključno z dvignjenimi avtocestami, viadukti, predori in podvozi,

| — | cevovode na dolge razdalje, komunikacijske in električne vode, |
| --- | --- |

—

cevovode na dolge razdalje, komunikacijske in električne vode,

| — | mestne cevovode, mestne komunikacijske in električne vode, |
| --- | --- |

—

mestne cevovode, mestne komunikacijske in električne vode,

| — | pomožne gradnje, |
| --- | --- |

—

pomožne gradnje,

| — | sestavljanje in postavljanje montažnih konstrukcij na gradbišču. |
| --- | --- |

—

sestavljanje in postavljanje montažnih konstrukcij na gradbišču.

Ta razred ne zajema:

| — | storitvenih dejavnosti, povezanih s črpanjem nafte in plina, glej 11.20, |
| --- | --- |

—

storitvenih dejavnosti, povezanih s črpanjem nafte in plina, glej 11.20,

| — | postavljanja pripravljenih montažnih konstrukcij iz materialov, ki jih proizvaja izvajalec sam, razen betona, glej oddelke 20, 26 in 28, |
| --- | --- |

—

postavljanja pripravljenih montažnih konstrukcij iz materialov, ki jih proizvaja izvajalec sam, razen betona, glej oddelke 20, 26 in 28,

| — | gradbenih del, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, glej 45.23, |
| --- | --- |

—

gradbenih del, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, glej 45.23,

| — | inštalacijskih del, glej 45.3, |
| --- | --- |

—

inštalacijskih del, glej 45.3,

| — | zaključnih gradbenih del, glej 45.4, |
| --- | --- |

—

zaključnih gradbenih del, glej 45.4,

| — | arhitekturnih dejavnosti in dejavnosti nizke gradnje, glej 74.20, |
| --- | --- |

—

arhitekturnih dejavnosti in dejavnosti nizke gradnje, glej 74.20,

| — | upravljanja gradbenih projektov, glej 74.20. |
| --- | --- |

—

upravljanja gradbenih projektov, glej 74.20.

45210000

Razen:

– 45213316

45220000

45231000

45232000

45,22

Postavljanje ostrešij in krovska dela

Ta razred zajema:

| — | postavljanje streh, |
| --- | --- |

—

postavljanje streh,

| — | postavljanje strešnih kritin, |
| --- | --- |

—

postavljanje strešnih kritin,

| — | impregniranje proti vlagi. |
| --- | --- |

—

impregniranje proti vlagi.

45261000

45,23

Gradnja avtocest, železniških prog, letališč in športnih objektov

Ta razred zajema:

| — | gradnjo avtocest, ulic, cest ter drugih avtomobilskih cest in pešpoti, |
| --- | --- |

—

gradnjo avtocest, ulic, cest ter drugih avtomobilskih cest in pešpoti,

| — | gradnjo železnic, |
| --- | --- |

—

gradnjo železnic,

| — | gradnjo letaliških stez, |
| --- | --- |

—

gradnjo letaliških stez,

| — | gradbena dela, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, |
| --- | --- |

—

gradbena dela, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti,

| — | barvanje oznak na cestnih površinah in parkiriščih. |
| --- | --- |

—

barvanje oznak na cestnih površinah in parkiriščih.

Ta razred ne zajema:

| — | pripravljalnega odstranjevanja zemlje, glej 45.11. |
| --- | --- |

—

pripravljalnega odstranjevanja zemlje, glej 45.11.

45212212 in DA03

45230000

Razen:

– 45231000

– 45232000

– 45234115

45,24

Gradnja vodnih objektov

Ta razred zajema:

| — | gradnjo: |
| --- | --- |

—

gradnjo:

| — | vodnih poti, pristanišč in rečnih gradenj, turističnih pristanišč (marin), zapornic itd., |
| --- | --- |

—

vodnih poti, pristanišč in rečnih gradenj, turističnih pristanišč (marin), zapornic itd.,

| — | nasipov in jezov, |
| --- | --- |

—

nasipov in jezov,

| — | poglabljanje dna, |
| --- | --- |

—

poglabljanje dna,

| — | podvodno delo. |
| --- | --- |

—

podvodno delo.

45240000

45,25

Druga gradbena dela, ki vključujejo dela specialnih strok

Ta razred zajema:

| — | gradbene dejavnosti, specializirane za en vidik, skupen različnim vrstam struktur, za katere je potrebno posebno znanje ali oprema, |
| --- | --- |

—

gradbene dejavnosti, specializirane za en vidik, skupen različnim vrstam struktur, za katere je potrebno posebno znanje ali oprema,

| — | gradnjo temeljev, vključno z zabijanjem pilotov, |
| --- | --- |

—

gradnjo temeljev, vključno z zabijanjem pilotov,

| — | vrtanje in gradnjo vodnjakov, vrtanje in kopanje jaškov, |
| --- | --- |

—

vrtanje in gradnjo vodnjakov, vrtanje in kopanje jaškov,

| — | postavitev jeklenih elementov, ki jih ne proizvaja izvajalec sam, |
| --- | --- |

—

postavitev jeklenih elementov, ki jih ne proizvaja izvajalec sam,

| — | ukrivljanje jekla, |
| --- | --- |

—

ukrivljanje jekla,

| — | zidanje in tlakovanje, |
| --- | --- |

—

zidanje in tlakovanje,

| — | postavljanje in podiranje zidarskih ter delovnih odrov, vključno z dajanjem zidarskih in delovnih odrov v najem, |
| --- | --- |

—

postavljanje in podiranje zidarskih ter delovnih odrov, vključno z dajanjem zidarskih in delovnih odrov v najem,

| — | gradnjo dimnikov in industrijskih peči. |
| --- | --- |

—

gradnjo dimnikov in industrijskih peči.

Ta razred ne zajema:

| — | dajanja zidarskih odrov v najem brez postavljanja in podiranja, glej 71.32. |
| --- | --- |

—

dajanja zidarskih odrov v najem brez postavljanja in podiranja, glej 71.32.

45250000

45262000

45,3

Inštalacijska dela

45300000

45,31

Električne inštalacije

Ta razred zajema:

montažo v stavbe ali druge projekte gradnje:

| — | električnih napeljav, |
| --- | --- |

—

električnih napeljav,

| — | telekomunikacijskih sistemov, |
| --- | --- |

—

telekomunikacijskih sistemov,

| — | sistemov električnega ogrevanja, |
| --- | --- |

—

sistemov električnega ogrevanja,

| — | radijskih in televizijskih hišnih anten, |
| --- | --- |

—

radijskih in televizijskih hišnih anten,

| — | požarnih alarmov, |
| --- | --- |

—

požarnih alarmov,

| — | protivlomnih alarmnih sistemov, |
| --- | --- |

—

protivlomnih alarmnih sistemov,

| — | dvigal in tekočih stopnic, |
| --- | --- |

—

dvigal in tekočih stopnic,

| — | strelovodov itd. |
| --- | --- |

—

strelovodov itd.

45213316

45310000

Razen:

– 45316000

45,32

Izolacijska dela

Ta razred zajema:

| — | vgradnjo toplotne in zvočne izolacije ali izolacije proti tresljajem. |
| --- | --- |

—

vgradnjo toplotne in zvočne izolacije ali izolacije proti tresljajem.

Ta razred ne zajema:

| — | impregniranja proti vlagi, glej 45.22. |
| --- | --- |

—

impregniranja proti vlagi, glej 45.22.

45320000

45,33

Vodovodne in plinske inštalacije

Ta razred zajema:

| — | montažo v stavbe ali druge projekte gradnje: |
| --- | --- |

—

montažo v stavbe ali druge projekte gradnje:

| — | kleparske in sanitarne opreme, |
| --- | --- |

—

kleparske in sanitarne opreme,

| — | plinske napeljave, |
| --- | --- |

—

plinske napeljave,

| — | opreme in cevi za ogrevanje, prezračevanje, hlajenje ali klimatizacijo, |
| --- | --- |

—

opreme in cevi za ogrevanje, prezračevanje, hlajenje ali klimatizacijo,

| — | sprinkler sistemov. |
| --- | --- |

—

sprinkler sistemov.

Ta razred ne zajema:

| — | inštalacij za sisteme električnega ogrevanja, glej 45.31. |
| --- | --- |

—

inštalacij za sisteme električnega ogrevanja, glej 45.31.

45330000

45,34

Druge inštalacije pri gradnjah

Ta razred zajema:

| — | vgradnjo sistemov osvetlitve in signalizacije za ceste, železnice, letališča ter pristanišča, |
| --- | --- |

—

vgradnjo sistemov osvetlitve in signalizacije za ceste, železnice, letališča ter pristanišča,

| — | montažo napeljave in opreme, drugje neomenjene, v stavbe ali druge projekte gradnje. |
| --- | --- |

—

montažo napeljave in opreme, drugje neomenjene, v stavbe ali druge projekte gradnje.

45234115

45316000

45340000

45,4

Zaključna gradbena dela

45400000

45,41

Fasaderska in štukaterska dela

Ta razred zajema:

| — | nanašanje mavca ali štuka na notranje ali zunanje stene stavbe ali drugih projektov gradnje. |
| --- | --- |

—

nanašanje mavca ali štuka na notranje ali zunanje stene stavbe ali drugih projektov gradnje.

45410000

45,42

Stavbno mizarstvo

Ta razred zajema:

| — | vgradnjo vrat, oken, okvirjev za vrata in okna, opremljenih kuhinj, stopnic, opreme za trgovine in podobnega, ki jih ni proizvedel izvajalec sam in ki so iz lesa ali drugih materialov, |
| --- | --- |

—

vgradnjo vrat, oken, okvirjev za vrata in okna, opremljenih kuhinj, stopnic, opreme za trgovine in podobnega, ki jih ni proizvedel izvajalec sam in ki so iz lesa ali drugih materialov,

| — | notranja zaključna dela, kot so dela na stropu, lesenih stenskih oblogah, premičnih pregradah itd. |
| --- | --- |

—

notranja zaključna dela, kot so dela na stropu, lesenih stenskih oblogah, premičnih pregradah itd.

Ta razred ne zajema:

| — | polaganja parketa in drugih talnih oblog, glej 45.43. |
| --- | --- |

—

polaganja parketa in drugih talnih oblog, glej 45.43.

45420000

45,43

Oblaganje tal in sten

Ta razred zajema:

| — | polaganje, obešanje ali vgraditev v stavbe ali druge projekte gradnje: |
| --- | --- |

—

polaganje, obešanje ali vgraditev v stavbe ali druge projekte gradnje:

| — | keramičnih, betonskih stenskih in talnih ploščic ali ploščic iz rezanega kamna, |
| --- | --- |

—

keramičnih, betonskih stenskih in talnih ploščic ali ploščic iz rezanega kamna,

| — | parketa in drugih talnih oblog, preprog in linolejev, |
| --- | --- |

—

parketa in drugih talnih oblog, preprog in linolejev,

| — | vključno s plastičnimi ali iz gume, |
| --- | --- |

—

vključno s plastičnimi ali iz gume,

| — | teraco, marmornih, granitnih ali skrilastih tal ali sten, |
| --- | --- |

—

teraco, marmornih, granitnih ali skrilastih tal ali sten,

| — | stenskih tapet. |
| --- | --- |

—

stenskih tapet.

45430000

45,44

Pleskarska in steklarska dela

Ta razred zajema:

| — | barvanje notranjosti in zunanjosti stavb, |
| --- | --- |

—

barvanje notranjosti in zunanjosti stavb,

| — | barvanje objektov nizke in visoke gradnje, |
| --- | --- |

—

barvanje objektov nizke in visoke gradnje,

| — | vgraditev stekla, ogledal itd. |
| --- | --- |

—

vgraditev stekla, ogledal itd.

Ta razred ne zajema:

| — | vgraditve oken, glej 45.42. |
| --- | --- |

—

vgraditve oken, glej 45.42.

45440000

45,45

Druga zaključna gradbena dela

Ta razred zajema:

| — | gradnjo zasebnih plavalnih bazenov, |
| --- | --- |

—

gradnjo zasebnih plavalnih bazenov,

| — | čiščenje s paro, peskanje in podobne dejavnosti na zunanjosti stavb, |
| --- | --- |

—

čiščenje s paro, peskanje in podobne dejavnosti na zunanjosti stavb,

| — | druga zaključna gradbena dela, drugje neomenjena. |
| --- | --- |

—

druga zaključna gradbena dela, drugje neomenjena.

Ta razred ne zajema:

| — | čiščenja notranjosti stavb in drugih objektov, glej 74.70. |
| --- | --- |

—

čiščenja notranjosti stavb in drugih objektov, glej 74.70.

45212212 in DA04

45450000

45,5

Dajanje strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, skupaj z upravljavci strojev

45500000

45,50

Dajanje strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, skupaj z upravljavci strojev

Ta razred ne zajema:

| — | dajanja strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem brez upravljavcev strojev, glej 71.32. |
| --- | --- |

—

dajanja strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem brez upravljavcev strojev, glej 71.32.

45500000

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1).

---

PRILOGA III

SEZNAM BLAGA IZ ČLENA 4(b) ZA JAVNA NAROČILA, KI JIH ODDAJO JAVNI NAROČNIKI S PODROČJA OBRAMBE

Za namene te direktive se uporablja samo besedilo iz točke 3 Priloge 1 k Sporazumu GPA, na katerem temelji naslednji okvirni seznam blaga:

| Poglavje 25: | Sol, žveplo, zemljine in kamen, mavčni materiali, apno in cement |
| --- | --- |
| Poglavje 26: | Rude, žlindre in pepeli |
| Poglavje 27: | Mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije, bituminozne snovi, mineralni voski
  Razen:
  ex ex 27.10: posebna motorna goriva |
| Poglavje 28: | Anorganski kemijski proizvodi; organske in anorganske spojine plemenitih kovin, redkih zemeljskih kovin, radioaktivnih elementov ali izotopov
  Razen: | ex ex 28.09: razstreliva |

Poglavje 25:

Sol, žveplo, zemljine in kamen, mavčni materiali, apno in cement

Poglavje 26:

Rude, žlindre in pepeli

Poglavje 27:

Mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije, bituminozne snovi, mineralni voski

Razen:

ex ex 27.10: posebna motorna goriva

Poglavje 28:

Anorganski kemijski proizvodi; organske in anorganske spojine plemenitih kovin, redkih zemeljskih kovin, radioaktivnih elementov ali izotopov

Razen:

ex ex 28.09: razstreliva

| | ex ex 28.13: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 28.13: razstreliva

| | ex ex 28.14: solzilni plin |
| --- | --- |

ex ex 28.14: solzilni plin

| | ex ex 28.28: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 28.28: razstreliva

| | ex ex 28.32: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 28.32: razstreliva

| | ex ex 28.39: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 28.39: razstreliva

| | ex ex 28.50: strupeni izdelki |
| --- | --- |

ex ex 28.50: strupeni izdelki

| | ex ex 28.51: strupeni izdelki |
| --- | --- |

ex ex 28.51: strupeni izdelki

| | ex ex 28.54: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 28.54: razstreliva

Poglavje 29:

Organski kemijski proizvodi

Razen:

| | ex ex 29.03: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 29.03: razstreliva

| | ex ex 29.04: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 29.04: razstreliva

| | ex ex 29.07: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 29.07: razstreliva

| | ex ex 29.08: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 29.08: razstreliva

| | ex ex 29.11: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 29.11: razstreliva

| | ex ex 29.12: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 29.12: razstreliva

| | ex ex 29.13: strupeni izdelki |
| --- | --- |

ex ex 29.13: strupeni izdelki

| | ex ex 29.14: strupeni izdelki |
| --- | --- |

ex ex 29.14: strupeni izdelki

| | ex ex 29.15: strupeni izdelki |
| --- | --- |

ex ex 29.15: strupeni izdelki

| | ex ex 29.21: strupeni izdelki |
| --- | --- |

ex ex 29.21: strupeni izdelki

| | ex ex 29.22: strupeni izdelki |
| --- | --- |

ex ex 29.22: strupeni izdelki

| | ex ex 29.23: strupeni izdelki |
| --- | --- |

ex ex 29.23: strupeni izdelki

| | ex ex 29.26: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 29.26: razstreliva

| | ex ex 29.27: strupeni izdelki |
| --- | --- |

ex ex 29.27: strupeni izdelki

| | ex ex 29.29: razstreliva |
| --- | --- |

ex ex 29.29: razstreliva

Poglavje 30:

Farmacevtski izdelki

Poglavje 31:

Gnojila

Poglavje 32:

Ekstrakti za strojenje in barvanje, tanini in njihovi derivati, barvila, pigmenti in druge barvilne snovi, barve in laki, kiti in druge tesnilne mase, tiskarske barve in črnila

Poglavje 33:

Eterična olja in rezinoidi, parfumerijski, kozmetični ali toaletni izdelki

Poglavje 34:

Mila, organska površinsko aktivna sredstva, pralni preparati, mazalni preparati, umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loščenje in čiščenje, sveče in podobni proizvodi, paste za modeliranje in „zobarski voski“

Poglavje 35:

Beljakovinske snovi, lepila, encimi

Poglavje 37:

Proizvodi za fotografske in kinematografske namene

Poglavje 38:

Razni kemijski proizvodi

Razen:

ex ex 38.19: strupeni izdelki

Poglavje 39:

Umetne smole in plastične mase, celulozni estri in etri ter izdelki iz njih

Razen:

ex ex 39.03: razstreliva

Poglavje 40:

Kavčuk, sintetični kavčuk, faktis in izdelki iz njih

Razen:

ex ex 40.11: neprebojne pnevmatike

Poglavje 41:

Surove kože z dlako ali brez nje (razen krzna) in usnje

Poglavje 42:

Usnjeni izdelki, sedlarski in jermenarski izdelki, predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki, izdelki iz živalskih črev (razen iz svilenega katguta)

Poglavje 43:

Naravno in umetno krzno, krzneni izdelki

Poglavje 44:

Les in lesni izdelki, lesno oglje

Poglavje 45:

Pluta in plutasti izdelki

Poglavje 46:

Izdelki iz slame, esparta in drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki

Poglavje 47:

Material za izdelavo papirja

Poglavje 48:

Papir in karton, izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona

Poglavje 49:

Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafične industrije, rokopisi, tipkana besedila in načrti

Poglavje 65:

Pokrivala in njihovi deli

Poglavje 66:

Dežniki, sončniki, sprehajalne palice, biči, korobači in njihovi deli

Poglavje 67:

Preparirano perje in puh ter izdelki iz perja ali puha, umetno cvetje, izdelki iz človeških las

Poglavje 68:

Izdelki iz kamna, sadre, cementa, azbesta, sljude ali podobnih materialov

Poglavje 69:

Keramični izdelki

Poglavje 70:

Steklo in stekleni izdelki

Poglavje 71:

Biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, valjane plemenite kovine in izdelki iz njih; imitacije nakita

Poglavje 73:

Železo in jeklo ter izdelki iz železa in jekla

Poglavje 74:

Baker in bakreni izdelki

Poglavje 75:

Nikelj in nikljevi izdelki

Poglavje 76:

Aluminij in aluminijasti izdelki

Poglavje 77:

Magnezij in berilij ter izdelki iz magnezija in berilija

Poglavje 78:

Svinec in svinčeni izdelki

Poglavje 79:

Cink in cinkovi izdelki

Poglavje 80:

Kositer in kositrni izdelki

Poglavje 81:

Druge navadne kovine, ki se uporabljajo v metalurgiji, in izdelki iz njih

Poglavje 82:

Orodje, pripomočki, nožarski izdelki, žlice in vilice iz navadnih kovin, njihovi deli

Razen:

| | ex ex 82.05: orodja |
| --- | --- |

ex ex 82.05: orodja

| | ex ex 82.07: orodja, deli |
| --- | --- |

ex ex 82.07: orodja, deli

Poglavje 83:

Razni izdelki iz navadnih kovin

Poglavje 84:

Kotli, stroji in mehanske naprave, njihovi deli

Razen:

| | ex ex 84.06: motorji |
| --- | --- |

ex ex 84.06: motorji

| | ex ex 84.08: drugi motorji |
| --- | --- |

ex ex 84.08: drugi motorji

| | ex ex 84.45: stroji |
| --- | --- |

ex ex 84.45: stroji

| | ex ex 84.53: avtomatski stroji za obdelavo podatkov |
| --- | --- |

ex ex 84.53: avtomatski stroji za obdelavo podatkov

| | ex ex 84.55: deli strojev iz tar. št. 84.53 |
| --- | --- |

ex ex 84.55: deli strojev iz tar. št. 84.53

| | ex ex 84.59: jedrski reaktorji |
| --- | --- |

ex ex 84.59: jedrski reaktorji

Poglavje 85:

Električni stroji in oprema, njihovi deli

Razen:

| | ex ex 85.13: telekomunikacijska oprema |
| --- | --- |

ex ex 85.13: telekomunikacijska oprema

| | ex ex 85.15: oddajne naprave |
| --- | --- |

ex ex 85.15: oddajne naprave

Poglavje 86:

Železniške in tramvajske lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor, signalna oprema za promet vseh vrst (brez električnega pogona)

Razen:

| | ex ex 86.02: električne oklepne lokomotive |
| --- | --- |

ex ex 86.02: električne oklepne lokomotive

| | ex ex 86.03: druge oklepne lokomotive |
| --- | --- |

ex ex 86.03: druge oklepne lokomotive

| | ex ex 86.05: oklepni vagoni |
| --- | --- |

ex ex 86.05: oklepni vagoni

| | ex ex 86.06: vagoni za popravila |
| --- | --- |

ex ex 86.06: vagoni za popravila

| | ex ex 86.07: vagoni |
| --- | --- |

ex ex 86.07: vagoni

Poglavje 87:

Vozila, razen železniških in tramvajskih tirnih vozil, ter njihovi deli

Razen:

| | ex ex 87.08: tanki in druga oklepna vozila |
| --- | --- |

ex ex 87.08: tanki in druga oklepna vozila

| | ex ex 87.01: traktorji |
| --- | --- |

ex ex 87.01: traktorji

| | ex ex 87.02: vojaška vozila |
| --- | --- |

ex ex 87.02: vojaška vozila

| | ex ex 87.03: samonakladalna vozila za prevoz vozil z okvarami |
| --- | --- |

ex ex 87.03: samonakladalna vozila za prevoz vozil z okvarami

| | ex ex 87.09: motorna kolesa |
| --- | --- |

ex ex 87.09: motorna kolesa

| | ex ex 87.14: priklopniki |
| --- | --- |

ex ex 87.14: priklopniki

Poglavje 89:

Ladje, čolni in plavajoče konstrukcije

Razen:

ex ex 89.01A: vojne ladje

Poglavje 90:

Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski in kirurški instrumenti in aparati, njihovi deli

Razen:

| | ex ex 90.05: daljnogledi |
| --- | --- |

ex ex 90.05: daljnogledi

| | ex ex 90.13: razni instrumenti, laserji |
| --- | --- |

ex ex 90.13: razni instrumenti, laserji

| | ex ex 90.14: daljinomeri |
| --- | --- |

ex ex 90.14: daljinomeri

| | ex ex 90.28: električni in elektronski merilni instrumenti |
| --- | --- |

ex ex 90.28: električni in elektronski merilni instrumenti

| | ex ex 90.11: mikroskopi |
| --- | --- |

ex ex 90.11: mikroskopi

| | ex ex 90.17: medicinski instrumenti |
| --- | --- |

ex ex 90.17: medicinski instrumenti

| | ex ex 90.18: aparati za mehanoterapijo |
| --- | --- |

ex ex 90.18: aparati za mehanoterapijo

| | ex ex 90.19: ortopedski pripomočki |
| --- | --- |

ex ex 90.19: ortopedski pripomočki

| | ex ex 90.20: rentgenski aparati |
| --- | --- |

ex ex 90.20: rentgenski aparati

Poglavje 91:

Proizvodnja ur

Poglavje 92:

Glasbila, aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka, aparati za snemanje in reprodukcijo televizijske slike in zvoka, deli in pribor za te proizvode

Poglavje 94:

Pohištvo in deli pohištva, posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in podobni polnjeni izdelki

Razen:

ex ex 94.01A: letalski sedeži

Poglavje 95:

Izdelki in ročni izdelki rezbarjenja in vlivanja

Poglavje 96:

Metle, ščetke, blazinice za nanašanje pudra in sita

Poglavje 98:

Razni izdelki

---

PRILOGA IV

ZAHTEVE V ZVEZI Z ORODJI IN OPREMO ZA ELEKTRONSKO SPREJEMANJE PONUDB, PRIJAV ZA SODELOVANJE TER NAČRTOV IN PROJEKTOV V PROJEKTNIH NATEČAJIH

Orodja in oprema za elektronsko sprejemanje ponudb, prijav za sodelovanje ter načrtov in projektov v projektnih natečajih morajo s tehničnimi sredstvi in ustreznimi postopki zagotoviti vsaj, da:

| (a) | se lahko natančno določita čas in datum prejetja ponudb in prijav za sodelovanje ter predložitve načrtov in projektov; |
| --- | --- |

(a)

se lahko natančno določita čas in datum prejetja ponudb in prijav za sodelovanje ter predložitve načrtov in projektov;

| (b) | se lahko ustrezno zagotovi, da pred določenimi roki nihče nima dostopa do podatkov, poslanih v skladu s temi zahtevami; |
| --- | --- |

(b)

se lahko ustrezno zagotovi, da pred določenimi roki nihče nima dostopa do podatkov, poslanih v skladu s temi zahtevami;

| (c) | lahko samo pooblaščene osebe določijo ali spremenijo datum odpiranja prejetih dokumentov; |
| --- | --- |

(c)

lahko samo pooblaščene osebe določijo ali spremenijo datum odpiranja prejetih dokumentov;

| (d) | se med različnimi fazami postopka javnega naročanja ali projektnega natečaja omogoči dostop do vseh predloženih podatkov ali dela teh podatkov samo pooblaščenim osebam; |
| --- | --- |

(d)

se med različnimi fazami postopka javnega naročanja ali projektnega natečaja omogoči dostop do vseh predloženih podatkov ali dela teh podatkov samo pooblaščenim osebam;

| (e) | lahko le pooblaščene osebe omogočijo dostop do poslanih podatkov, in sicer šele po predpisanem datumu; |
| --- | --- |

(e)

lahko le pooblaščene osebe omogočijo dostop do poslanih podatkov, in sicer šele po predpisanem datumu;

| (f) | so dokumenti, prejeti in odprti v skladu s temi zahtevami, še naprej dostopni samo osebam, pooblaščenim za seznanitev z njimi; |
| --- | --- |

(f)

so dokumenti, prejeti in odprti v skladu s temi zahtevami, še naprej dostopni samo osebam, pooblaščenim za seznanitev z njimi;

| (g) | se lahko, če so kršene prepovedi dostopa ali pogoji iz točk (b), (c), (d), (e) in (f) ali če obstajajo poskusi kršitve, ustrezno zagotovi, da se kršitve ali poskusi kršitve zlahka zaznajo. |
| --- | --- |

(g)

se lahko, če so kršene prepovedi dostopa ali pogoji iz točk (b), (c), (d), (e) in (f) ali če obstajajo poskusi kršitve, ustrezno zagotovi, da se kršitve ali poskusi kršitve zlahka zaznajo.

---

PRILOGA V

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH

DEL A

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o objavi predhodnega informativnega obvestila v profilu kupca

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Po potrebi navedba, da je javni naročnik osrednji nabavni organ ali da gre oziroma lahko gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja. |
| --- | --- |

3.

Po potrebi navedba, da je javni naročnik osrednji nabavni organ ali da gre oziroma lahko gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja.

| 4. | Kode CPV. |
| --- | --- |

4.

Kode CPV.

| 5. | Spletni naslov „profila kupca“ (URL). |
| --- | --- |

5.

Spletni naslov „profila kupca“ (URL).

| 6. | Datum pošiljanja obvestila o objavi predhodnega informativnega obvestila v profilu kupca. |
| --- | --- |

6.

Datum pošiljanja obvestila o objavi predhodnega informativnega obvestila v profilu kupca.

DEL B

Informacije, ki jih je treba navesti v predhodnih informativnih obvestilih

(iz člena 48)

I.   Informacije, ki jih je treba navesti v vseh primerih

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Elektronski ali spletni naslov, na katerem bo dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.
  Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v drugem in tretjem pododstavku člena 53(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v zadevno dokumentacijo. |
| --- | --- |

2.

Elektronski ali spletni naslov, na katerem bo dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.

Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v drugem in tretjem pododstavku člena 53(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v zadevno dokumentacijo.

| 3. | Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

3.

Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 4. | Po potrebi navedba, da je javni naročnik osrednji nabavni organ ali da gre oziroma lahko gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja. |
| --- | --- |

4.

Po potrebi navedba, da je javni naročnik osrednji nabavni organ ali da gre oziroma lahko gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja.

| 5. | Kode CPV; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

5.

Kode CPV; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 6. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru javnega naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru javnega naročila blaga oziroma storitev; če je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

6.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru javnega naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru javnega naročila blaga oziroma storitev; če je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 7. | Kratek opis postopka javnega naročanja: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev. |
| --- | --- |

7.

Kratek opis postopka javnega naročanja: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev.

| 8. | Če se to obvestilo ne uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa, predvideni datum(-i) objave obvestila oziroma obvestil o javnem naročilu za naročilo(-a), navedeno(-a) v tem predhodnem informativnem obvestilu. |
| --- | --- |

8.

Če se to obvestilo ne uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa, predvideni datum(-i) objave obvestila oziroma obvestil o javnem naročilu za naročilo(-a), navedeno(-a) v tem predhodnem informativnem obvestilu.

| 9. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

9.

Datum pošiljanja obvestila.

| 10. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

10.

Druge ustrezne informacije.

| 11. | Navedba, ali je javno naročilo zajeto v Sporazumu GPA. |
| --- | --- |

11.

Navedba, ali je javno naročilo zajeto v Sporazumu GPA.

II.   Dodatne informacije, ki jih je treba navesti, kadar se obvestilo uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa (člen 48(2))

| 1. | Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti javnemu naročniku sporočiti, da se zanimajo za javno naročilo ali naročila. |
| --- | --- |

1.

Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti javnemu naročniku sporočiti, da se zanimajo za javno naročilo ali naročila.

| 2. | Vrsta postopka javnega naročanja (omejeni postopki, postopki, ki vključujejo dinamični nabavni sistem ali ne, ali konkurenčni postopki s pogajanji). |
| --- | --- |

2.

Vrsta postopka javnega naročanja (omejeni postopki, postopki, ki vključujejo dinamični nabavni sistem ali ne, ali konkurenčni postopki s pogajanji).

| 3. | Po potrebi navedba, ali je bil vključen:






  (a) | okvirni sporazum; |
| --- | --- | --- |

3.

Po potrebi navedba, ali je bil vključen:

(a)

okvirni sporazum;

| (b) | dinamični nabavni sistem. |
| --- | --- |

(b)

dinamični nabavni sistem.

| 4. | Časovni okvir, če je že znan, za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev ter trajanje javnega naročila. |
| --- | --- |

4.

Časovni okvir, če je že znan, za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev ter trajanje javnega naročila.

| 5. | Pogoji za sodelovanje, če so že znani, kar vključuje:






  (a) | po potrebi navedbo, ali je javno naročilo omejeno na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja; |
| --- | --- | --- |

5.

Pogoji za sodelovanje, če so že znani, kar vključuje:

(a)

po potrebi navedbo, ali je javno naročilo omejeno na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja;

| (b) | po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko;

| (c) | kratek opis pogojev za sodelovanje. |
| --- | --- |

(c)

kratek opis pogojev za sodelovanje.

| 6. | Kratek opis meril, ki bodo uporabljena za oddajo javnega naročila, če so že znana. |
| --- | --- |

6.

Kratek opis meril, ki bodo uporabljena za oddajo javnega naročila, če so že znana.

| 7. | Ocena skupnega obsega javnega naročila oziroma javnih naročil, če je znana; kadar je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

7.

Ocena skupnega obsega javnega naročila oziroma javnih naročil, če je znana; kadar je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 8. | Roki za prejem prijav interesa. |
| --- | --- |

8.

Roki za prejem prijav interesa.

| 9. | Naslov, na katerega je treba poslati prijavo interesa. |
| --- | --- |

9.

Naslov, na katerega je treba poslati prijavo interesa.

| 10. | Jezik ali jeziki, v katerih se lahko predložijo kandidature ali ponudbe. |
| --- | --- |

10.

Jezik ali jeziki, v katerih se lahko predložijo kandidature ali ponudbe.

| 11. | Po potrebi navedba, ali bo:






  (a) | zahtevana/dopuščena elektronska predložitev ponudb ali prijav za sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

11.

Po potrebi navedba, ali bo:

(a)

zahtevana/dopuščena elektronska predložitev ponudb ali prijav za sodelovanje;

| (b) | uporabljeno elektronsko naročanje; |
| --- | --- |

(b)

uporabljeno elektronsko naročanje;

| (c) | uporabljeno elektronsko izdajanje računov; |
| --- | --- |

(c)

uporabljeno elektronsko izdajanje računov;

| (d) | dopuščeno elektronsko plačilo. |
| --- | --- |

(d)

dopuščeno elektronsko plačilo.

| 12. | Informacije o tem, ali se javno naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

12.

Informacije o tem, ali se javno naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije.

| 13. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe in, kadar je možno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

13.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe in, kadar je možno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

DEL C

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o javnem naročilu

(iz člena 49)

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Elektronski ali spletni naslov, na katerem bo dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.
  Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v drugem in tretjem pododstavku člena 53(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v zadevno dokumentacijo. |
| --- | --- |

2.

Elektronski ali spletni naslov, na katerem bo dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.

Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v drugem in tretjem pododstavku člena 53(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v zadevno dokumentacijo.

| 3. | Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

3.

Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 4. | Po potrebi navedba, da je javni naročnik osrednji nabavni organ ali da gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja. |
| --- | --- |

4.

Po potrebi navedba, da je javni naročnik osrednji nabavni organ ali da gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja.

| 5. | Kode CPV; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

5.

Kode CPV; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 6. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru javnega naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru javnega naročila blaga oziroma storitev; če je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

6.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru javnega naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru javnega naročila blaga oziroma storitev; če je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 7. | Opis postopka javnega naročanja: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev. Če je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis morebitnih opcij. |
| --- | --- |

7.

Opis postopka javnega naročanja: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev. Če je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis morebitnih opcij.

| 8. | Ocena razvrstitve po skupnem obsegu javnega naročila oziroma javnih naročil; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

8.

Ocena razvrstitve po skupnem obsegu javnega naročila oziroma javnih naročil; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 9. | Sprejem ali prepoved variantnih ponudb. |
| --- | --- |

9.

Sprejem ali prepoved variantnih ponudb.

| 10. | Časovni okvir za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev in po možnosti trajanje javnega naročila.






  (a) | Pri okvirnem sporazumu navedba načrtovanega trajanja okvirnega sporazuma, pri čemer so po potrebi navedeni razlogi za kakršno koli trajanje, daljše od štirih let; po možnosti navedba vrednosti ali razvrstitve po obsegu ter pogostosti javnih naročil, ki bodo oddana, število in po potrebi predlagano največje število sodelujočih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- | --- |

10.

Časovni okvir za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev in po možnosti trajanje javnega naročila.

(a)

Pri okvirnem sporazumu navedba načrtovanega trajanja okvirnega sporazuma, pri čemer so po potrebi navedeni razlogi za kakršno koli trajanje, daljše od štirih let; po možnosti navedba vrednosti ali razvrstitve po obsegu ter pogostosti javnih naročil, ki bodo oddana, število in po potrebi predlagano največje število sodelujočih gospodarskih subjektov.

| (b) | Pri dinamičnem nabavnem sistemu navedba načrtovanega trajanja sistema; po možnosti navedba vrednosti ali razvrstitve po obsegu ter pogostosti javnih naročil, ki bodo oddana. |
| --- | --- |

(b)

Pri dinamičnem nabavnem sistemu navedba načrtovanega trajanja sistema; po možnosti navedba vrednosti ali razvrstitve po obsegu ter pogostosti javnih naročil, ki bodo oddana.

| 11. | Pogoji za sodelovanje, kar vključuje:






  (a) | po potrebi navedbo, ali je javno naročilo omejeno na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja; |
| --- | --- | --- |

11.

Pogoji za sodelovanje, kar vključuje:

(a)

po potrebi navedbo, ali je javno naročilo omejeno na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja;

| (b) | po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko; napotilo na ustrezni zakon ali drugi predpis; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko; napotilo na ustrezni zakon ali drugi predpis;

| (c) | seznam in kratek opis kriterijev glede osebnega statusa gospodarskih subjektov, ki bi lahko pripeljali do njihove izključitve, ter seznam in kratek opis pogojev za sodelovanje; najnižja(-e) raven(-ni) standardov, ki se lahko zahteva(-jo); navedba potrebnih informacij (lastne izjave, dokumentacija). |
| --- | --- |

(c)

seznam in kratek opis kriterijev glede osebnega statusa gospodarskih subjektov, ki bi lahko pripeljali do njihove izključitve, ter seznam in kratek opis pogojev za sodelovanje; najnižja(-e) raven(-ni) standardov, ki se lahko zahteva(-jo); navedba potrebnih informacij (lastne izjave, dokumentacija).

| 12. | Vrsta postopka javnega naročanja; po potrebi razlogi za uporabo pospešenega postopka (pri odprtih in omejenih postopkih in konkurenčnih postopkih s pogajanji). |
| --- | --- |

12.

Vrsta postopka javnega naročanja; po potrebi razlogi za uporabo pospešenega postopka (pri odprtih in omejenih postopkih in konkurenčnih postopkih s pogajanji).

| 13. | Po potrebi navedba, ali je vključen:






  (a) | okvirni sporazum; |
| --- | --- | --- |

13.

Po potrebi navedba, ali je vključen:

(a)

okvirni sporazum;

| (b) | dinamični nabavni sistem; |
| --- | --- |

(b)

dinamični nabavni sistem;

| (c) | elektronska dražba (v primeru odprtih ali omejenih postopkov ali konkurenčnih postopkov s pogajanji). |
| --- | --- |

(c)

elektronska dražba (v primeru odprtih ali omejenih postopkov ali konkurenčnih postopkov s pogajanji).

| 14. | Če je javno naročilo razdeljeno na sklope, navedba možnosti oddaje ponudbe za en sklop, več sklopov ali vse sklope; navedba morebitne omejitve števila sklopov, ki se lahko oddajo enemu ponudniku. Če javno naročilo ni razdeljeno na sklope, navedba razlogov za to, razen če so te informacije navedene v posameznem poročilu. |
| --- | --- |

14.

Če je javno naročilo razdeljeno na sklope, navedba možnosti oddaje ponudbe za en sklop, več sklopov ali vse sklope; navedba morebitne omejitve števila sklopov, ki se lahko oddajo enemu ponudniku. Če javno naročilo ni razdeljeno na sklope, navedba razlogov za to, razen če so te informacije navedene v posameznem poročilu.

| 15. | Pri omejenem postopku, konkurenčnem postopku s pogajanji, konkurenčnem dialogu ali partnerstvu za inovacije, če se uporabi možnost zmanjšanja števila kandidatov, ki bodo povabljeni, da predložijo ponudbe, se udeležijo pogajanj ali sodelujejo v dialogu: minimalno in po potrebi predlagano maksimalno število kandidatov ter objektivne kriterije, ki jih je treba uporabiti za izbiro zadevnih kandidatov. |
| --- | --- |

15.

Pri omejenem postopku, konkurenčnem postopku s pogajanji, konkurenčnem dialogu ali partnerstvu za inovacije, če se uporabi možnost zmanjšanja števila kandidatov, ki bodo povabljeni, da predložijo ponudbe, se udeležijo pogajanj ali sodelujejo v dialogu: minimalno in po potrebi predlagano maksimalno število kandidatov ter objektivne kriterije, ki jih je treba uporabiti za izbiro zadevnih kandidatov.

| 16. | Pri konkurenčnem postopku s pogajanji, konkurenčnem dialogu ali partnerstvu za inovacije po potrebi navedba, da bo postopek potekal v več fazah, zato da bi se postopno zmanjšalo število ponudb, o katerih se je treba pogajati, ali rešitev, o katerih je treba razpravljati. |
| --- | --- |

16.

Pri konkurenčnem postopku s pogajanji, konkurenčnem dialogu ali partnerstvu za inovacije po potrebi navedba, da bo postopek potekal v več fazah, zato da bi se postopno zmanjšalo število ponudb, o katerih se je treba pogajati, ali rešitev, o katerih je treba razpravljati.

| 17. | Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo javnega naročila. |
| --- | --- |

17.

Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo javnega naročila.

| 18. | Merila, ki jih je treba uporabljati pri oddaji javnega naročila oziroma naročil. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje treba navesti, kadar niso navedena v specifikacijah ali, pri konkurenčnem dialogu, v opisnem dokumentu. |
| --- | --- |

18.

Merila, ki jih je treba uporabljati pri oddaji javnega naročila oziroma naročil. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje treba navesti, kadar niso navedena v specifikacijah ali, pri konkurenčnem dialogu, v opisnem dokumentu.

| 19. | Rok za prejem ponudb (odprti postopek) ali prijav za sodelovanje (omejeni postopek, konkurenčni postopek s pogajanji, dinamični nabavni sistem, konkurenčni dialog, partnerstva za inovacije). |
| --- | --- |

19.

Rok za prejem ponudb (odprti postopek) ali prijav za sodelovanje (omejeni postopek, konkurenčni postopek s pogajanji, dinamični nabavni sistem, konkurenčni dialog, partnerstva za inovacije).

| 20. | Naslov, na katerega se pošljejo ponudbe ali prijave za sodelovanje. |
| --- | --- |

20.

Naslov, na katerega se pošljejo ponudbe ali prijave za sodelovanje.

| 21. | Pri odprtih postopkih:






  (a) | časovni okvir veljavnosti ponudnikove ponudbe; |
| --- | --- | --- |

21.

Pri odprtih postopkih:

(a)

časovni okvir veljavnosti ponudnikove ponudbe;

| (b) | datum, čas in kraj odpiranja ponudb; |
| --- | --- |

(b)

datum, čas in kraj odpiranja ponudb;

| (c) | osebe, ki so lahko navzoče pri takem odpiranju. |
| --- | --- |

(c)

osebe, ki so lahko navzoče pri takem odpiranju.

| 22. | Jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene ponudbe ali prijave za sodelovanje. |
| --- | --- |

22.

Jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene ponudbe ali prijave za sodelovanje.

| 23. | Po potrebi navedba, ali bo:






  (a) | dopuščena elektronska predložitev ponudb ali prijav za sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

23.

Po potrebi navedba, ali bo:

(a)

dopuščena elektronska predložitev ponudb ali prijav za sodelovanje;

| (b) | uporabljeno elektronsko naročanje; |
| --- | --- |

(b)

uporabljeno elektronsko naročanje;

| (c) | dopuščeno elektronsko izdajanje računov; |
| --- | --- |

(c)

dopuščeno elektronsko izdajanje računov;

| (d) | uporabljeno elektronsko plačilo. |
| --- | --- |

(d)

uporabljeno elektronsko plačilo.

| 24. | Informacije o tem, ali se javno naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

24.

Informacije o tem, ali se javno naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije.

| 25. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe in, kadar je možno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

25.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe in, kadar je možno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 26. | Datum(-i) in napotilo(-a) na prejšnje objave v Uradnem listu Evropske unije, ki sta (so) pomembna(-i) za javno naročilo(-a), objavljeno(-a) v tem obvestilu. |
| --- | --- |

26.

Datum(-i) in napotilo(-a) na prejšnje objave v Uradnem listu Evropske unije, ki sta (so) pomembna(-i) za javno naročilo(-a), objavljeno(-a) v tem obvestilu.

| 27. | Pri ponovitvi javnega naročila predvidena časovnica za objavo nadaljnjih obvestil. |
| --- | --- |

27.

Pri ponovitvi javnega naročila predvidena časovnica za objavo nadaljnjih obvestil.

| 28. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

28.

Datum pošiljanja obvestila.

| 29. | Navedba, ali je javno naročilo zajeto v Sporazumu GPA. |
| --- | --- |

29.

Navedba, ali je javno naročilo zajeto v Sporazumu GPA.

| 30. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

30.

Druge ustrezne informacije.

DEL D

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o oddaji javnega naročila

(iz člena 50)

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Po potrebi navedba, ali je javni naročnik osrednji nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja. |
| --- | --- |

3.

Po potrebi navedba, ali je javni naročnik osrednji nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja.

| 4. | Kode CPV. |
| --- | --- |

4.

Kode CPV.

| 5. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru javnega naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru javnega naročila blaga oziroma storitev. |
| --- | --- |

5.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru javnega naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru javnega naročila blaga oziroma storitev.

| 6. | Opis postopka javnega naročanja: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev. Če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis morebitnih opcij. |
| --- | --- |

6.

Opis postopka javnega naročanja: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev. Če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis morebitnih opcij.

| 7. | Vrsta postopka javnega naročanja; utemeljitev v primeru postopka s pogajanji brez predhodne objave. |
| --- | --- |

7.

Vrsta postopka javnega naročanja; utemeljitev v primeru postopka s pogajanji brez predhodne objave.

| 8. | Po potrebi navedba, ali je bil vključen:






  (a) | okvirni sporazum; |
| --- | --- | --- |

8.

Po potrebi navedba, ali je bil vključen:

(a)

okvirni sporazum;

| (b) | dinamični nabavni sistem. |
| --- | --- |

(b)

dinamični nabavni sistem.

| 9. | Merila iz člena 67, ki so bila uporabljena za oddajo javnega naročila ali naročil. Po potrebi navedba, ali je bila izvedena elektronska dražba (pri odprtih ali omejenih postopkih ali konkurenčnih postopkih s pogajanji). |
| --- | --- |

9.

Merila iz člena 67, ki so bila uporabljena za oddajo javnega naročila ali naročil. Po potrebi navedba, ali je bila izvedena elektronska dražba (pri odprtih ali omejenih postopkih ali konkurenčnih postopkih s pogajanji).

| 10. | Datum sklenitve pogodb(-e) o izvedbi javnega naročila ali sklenitve okvirnega(-ih) sporazuma(-ov) po odločitvi o oddaji javnega(-ih) naročil(a) ali o sklenitvi sporazuma(-ov). |
| --- | --- |

10.

Datum sklenitve pogodb(-e) o izvedbi javnega naročila ali sklenitve okvirnega(-ih) sporazuma(-ov) po odločitvi o oddaji javnega(-ih) naročil(a) ali o sklenitvi sporazuma(-ov).

| 11. | Število prejetih ponudb za posamezno javno naročilo, tudi:






  (a) | število prejetih ponudb gospodarskih subjektov, ki so MSP; |
| --- | --- | --- |

11.

Število prejetih ponudb za posamezno javno naročilo, tudi:

(a)

število prejetih ponudb gospodarskih subjektov, ki so MSP;

| (b) | število prejetih ponudb iz druge države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(b)

število prejetih ponudb iz druge države članice ali tretje države;

| (c) | število elektronsko prejetih ponudb. |
| --- | --- |

(c)

število elektronsko prejetih ponudb.

| 12. | Za posamezno javno naročilo ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov uspešnega(-ih) ponudnika(-ov), vključno z:






  (a) | informacijami o tem, ali je uspešni ponudnik MSP; |
| --- | --- | --- |

12.

Za posamezno javno naročilo ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov uspešnega(-ih) ponudnika(-ov), vključno z:

(a)

informacijami o tem, ali je uspešni ponudnik MSP;

| (b) | informacijami o tem, ali je bilo javno naročilo oddano skupini gospodarskih subjektov (skupnemu podjetju, konzorciju ali komu drugemu). |
| --- | --- |

(b)

informacijami o tem, ali je bilo javno naročilo oddano skupini gospodarskih subjektov (skupnemu podjetju, konzorciju ali komu drugemu).

| 13. | Vrednost izbrane ponudbe (ponudb) ali najvišje in najnižje ponudbe, upoštevane pri oddaji javnega naročila ali naročil. |
| --- | --- |

13.

Vrednost izbrane ponudbe (ponudb) ali najvišje in najnižje ponudbe, upoštevane pri oddaji javnega naročila ali naročil.

| 14. | Za vsako oddajo javnega naročila po potrebi vrednost in delež naročila, ki bo verjetno oddano v podizvajanje tretjim osebam. |
| --- | --- |

14.

Za vsako oddajo javnega naročila po potrebi vrednost in delež naročila, ki bo verjetno oddano v podizvajanje tretjim osebam.

| 15. | Informacije o tem, ali se javno naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

15.

Informacije o tem, ali se javno naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije.

| 16. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kadar je možno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

16.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kadar je možno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 17. | Datum(-i) in napotilo(-a) na prejšnje objave v Uradnem listu Evropske unije, ki sta (so) pomembna(-i) za javno naročilo(-a), objavljeno(-a) v tem obvestilu. |
| --- | --- |

17.

Datum(-i) in napotilo(-a) na prejšnje objave v Uradnem listu Evropske unije, ki sta (so) pomembna(-i) za javno naročilo(-a), objavljeno(-a) v tem obvestilu.

| 18. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

18.

Datum pošiljanja obvestila.

| 19. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

19.

Druge ustrezne informacije.

DEL E

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o projektnih natečajih

(iz člena 79(1))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Elektronski ali spletni naslov, na katerem bo dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.
  Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v drugem in tretjem pododstavku člena 53(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v zadevno dokumentacijo. |
| --- | --- |

2.

Elektronski ali spletni naslov, na katerem bo dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.

Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v drugem in tretjem pododstavku člena 53(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v zadevno dokumentacijo.

| 3. | Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

3.

Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 4. | Po potrebi navedba, ali je javni naročnik osrednji nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja. |
| --- | --- |

4.

Po potrebi navedba, ali je javni naročnik osrednji nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja.

| 5. | Kode CPV; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

5.

Kode CPV; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 6. | Opis glavnih značilnosti projekta. |
| --- | --- |

6.

Opis glavnih značilnosti projekta.

| 7. | Število in vrednost vseh nagrad. |
| --- | --- |

7.

Število in vrednost vseh nagrad.

| 8. | Vrsta projektnega natečaja (odprti ali omejeni). |
| --- | --- |

8.

Vrsta projektnega natečaja (odprti ali omejeni).

| 9. | Pri odprtem projektnem natečaju rok za predložitev projektov. |
| --- | --- |

9.

Pri odprtem projektnem natečaju rok za predložitev projektov.

| 10. | Pri omejenem projektnem natečaju:






  (a) | pričakovano število udeležencev; |
| --- | --- | --- |

10.

Pri omejenem projektnem natečaju:

(a)

pričakovano število udeležencev;

| (b) | imena morebitnih že izbranih udeležencev; |
| --- | --- |

(b)

imena morebitnih že izbranih udeležencev;

| (c) | pogoji za sodelovanje udeležencev in |
| --- | --- |

(c)

pogoji za sodelovanje udeležencev in

| (d) | rok za prijave za sodelovanje. |
| --- | --- |

(d)

rok za prijave za sodelovanje.

| 11. | Po potrebi navedba, da je udeležba omejena na določeno stroko. |
| --- | --- |

11.

Po potrebi navedba, da je udeležba omejena na določeno stroko.

| 12. | Merila, ki bodo uporabljena pri ocenjevanju projektov. |
| --- | --- |

12.

Merila, ki bodo uporabljena pri ocenjevanju projektov.

| 13. | Navedba, ali je odločitev žirije zavezujoča za javnega naročnika. |
| --- | --- |

13.

Navedba, ali je odločitev žirije zavezujoča za javnega naročnika.

| 14. | Morebitna plačila vsem udeležencem. |
| --- | --- |

14.

Morebitna plačila vsem udeležencem.

| 15. | Navedba, ali bo po projektnem natečaju zmagovalcu ali zmagovalcem projektnega natečaja oddano kakšno naročilo. |
| --- | --- |

15.

Navedba, ali bo po projektnem natečaju zmagovalcu ali zmagovalcem projektnega natečaja oddano kakšno naročilo.

| 16. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

16.

Datum pošiljanja obvestila.

| 17. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

17.

Druge ustrezne informacije.

DEL F

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o rezultatih natečaja

(iz člena 79(2))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Vrsta javnega naročnika in glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Po potrebi navedba, ali je javni naročnik osrednji nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja. |
| --- | --- |

3.

Po potrebi navedba, ali je javni naročnik osrednji nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko skupnega javnega naročanja.

| 4. | Kode CPV. |
| --- | --- |

4.

Kode CPV.

| 5. | Opis glavnih značilnosti projekta. |
| --- | --- |

5.

Opis glavnih značilnosti projekta.

| 6. | Vrednost nagrad. |
| --- | --- |

6.

Vrednost nagrad.

| 7. | Vrsta projektnega natečaja (odprti ali omejeni). |
| --- | --- |

7.

Vrsta projektnega natečaja (odprti ali omejeni).

| 8. | Merila, ki so bila uporabljena pri ocenjevanju projektov. |
| --- | --- |

8.

Merila, ki so bila uporabljena pri ocenjevanju projektov.

| 9. | Datum odločitve žirije. |
| --- | --- |

9.

Datum odločitve žirije.

| 10. | Število udeležencev.






  (a) | Število udeležencev, ki so MSP. |
| --- | --- | --- |

10.

Število udeležencev.

(a)

Število udeležencev, ki so MSP.

| (b) | Število udeležencev iz tujine. |
| --- | --- |

(b)

Število udeležencev iz tujine.

| 11. | Ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov zmagovalca(-ev) natečaja ter navedba, ali je (so) zmagovalec(-i) malo(-a) ali srednje(-a) podjetje(-a). |
| --- | --- |

11.

Ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov zmagovalca(-ev) natečaja ter navedba, ali je (so) zmagovalec(-i) malo(-a) ali srednje(-a) podjetje(-a).

| 12. | Informacije o tem, ali se projektni natečaj nanaša na projekt ali program, financiran s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

12.

Informacije o tem, ali se projektni natečaj nanaša na projekt ali program, financiran s sredstvi Unije.

| 13. | Datum(-i) in napotilo(-a) na prejšnje objave v Uradnem listu Evropske unije, ki sta (so) pomembna(-i) za projekt(-e), objavljen(-e) v tem obvestilu. |
| --- | --- |

13.

Datum(-i) in napotilo(-a) na prejšnje objave v Uradnem listu Evropske unije, ki sta (so) pomembna(-i) za projekt(-e), objavljen(-e) v tem obvestilu.

| 14. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

14.

Datum pošiljanja obvestila.

| 15. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

15.

Druge ustrezne informacije.

DEL G

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o spremembah javnega naročila v času njegove veljavnosti

(iz člena 72(1))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Kode CPV. |
| --- | --- |

2.

Kode CPV.

| 3. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru javnega naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru javnega naročila blaga oziroma storitev. |
| --- | --- |

3.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru javnega naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru javnega naročila blaga oziroma storitev.

| 4. | Opis javnega naročila pred spremembo in po njej: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev. |
| --- | --- |

4.

Opis javnega naročila pred spremembo in po njej: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev.

| 5. | Po potrebi zvišanje cene zaradi spremembe. |
| --- | --- |

5.

Po potrebi zvišanje cene zaradi spremembe.

| 6. | Opis okoliščin, zaradi katerih je bila potrebna sprememba. |
| --- | --- |

6.

Opis okoliščin, zaradi katerih je bila potrebna sprememba.

| 7. | Datum odločitve o oddaji javnega naročila. |
| --- | --- |

7.

Datum odločitve o oddaji javnega naročila.

| 8. | Po potrebi ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov novega gospodarskega subjekta ali subjektov. |
| --- | --- |

8.

Po potrebi ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov novega gospodarskega subjekta ali subjektov.

| 9. | Informacije o tem, ali se javno naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

9.

Informacije o tem, ali se javno naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije.

| 10. | Ime in naslov nadzornega organa in organa, pristojnega za pritožbe, in, kadar je možno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

10.

Ime in naslov nadzornega organa in organa, pristojnega za pritožbe, in, kadar je možno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 11. | Datum(-i) in napotilo(-a) na prejšnje objave v Uradnem listu Evropske unije, ki sta (so) pomembna(-i) za javno naročilo(-a), objavljeno(-a) v tem obvestilu. |
| --- | --- |

11.

Datum(-i) in napotilo(-a) na prejšnje objave v Uradnem listu Evropske unije, ki sta (so) pomembna(-i) za javno naročilo(-a), objavljeno(-a) v tem obvestilu.

| 12. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

12.

Datum pošiljanja obvestila.

| 13. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

13.

Druge ustrezne informacije.

DEL H

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o oddaji javnega naročila socialnih in drugih posebnih storitev

(iz člena 75(1))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov javnega naročnika. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov javnega naročnika.

| 2. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev. |
| --- | --- |

2.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev.

| 3. | Kratek opis zadevnega javnega naročila, vključno s kodami CPV. |
| --- | --- |

3.

Kratek opis zadevnega javnega naročila, vključno s kodami CPV.

| 4. | Pogoji za sodelovanje, kar vključuje:






  — | po potrebi navedbo, ali je javno naročilo omejeno na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja, |
| --- | --- | --- |

4.

Pogoji za sodelovanje, kar vključuje:

—

po potrebi navedbo, ali je javno naročilo omejeno na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja,

| — | po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko. |
| --- | --- |

—

po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko.

| 5. | Rok(-i) za vzpostavitev stika z javnim naročnikom glede sodelovanja. |
| --- | --- |

5.

Rok(-i) za vzpostavitev stika z javnim naročnikom glede sodelovanja.

| 6. | Kratek opis glavnih značilnosti postopka javnega naročanja, ki bo uporabljen. |
| --- | --- |

6.

Kratek opis glavnih značilnosti postopka javnega naročanja, ki bo uporabljen.

DEL I

Informacije, ki jih je treba navesti v predhodnih informativnih obvestilih za socialne in druge posebne storitve

(iz člena 75(1))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov javnega naročnika. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov javnega naročnika.

| 2. | Kratek opis zadevnega javnega naročila, vključno z oceno skupne vrednosti naročila in kodami CPV. |
| --- | --- |

2.

Kratek opis zadevnega javnega naročila, vključno z oceno skupne vrednosti naročila in kodami CPV.

| 3. | Naslednje informacije, če so že znane:






  (a) | koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev; |
| --- | --- | --- |

3.

Naslednje informacije, če so že znane:

(a)

koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev;

| (b) | časovni okvir za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev ter trajanje javnega naročila; |
| --- | --- |

(b)

časovni okvir za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev ter trajanje javnega naročila;

| (c) | pogoji za sodelovanje, kar vključuje:






  — | po potrebi navedbo, ali je javno naročilo omejeno na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja, |
| --- | --- | --- |

(c)

pogoji za sodelovanje, kar vključuje:

—

po potrebi navedbo, ali je javno naročilo omejeno na invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja,

| — | po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko; |
| --- | --- |

—

po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko;

| (d) | kratek opis glavnih značilnosti postopka javnega naročanja, ki bo uporabljen. |
| --- | --- |

(d)

kratek opis glavnih značilnosti postopka javnega naročanja, ki bo uporabljen.

| 4. | Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti javnemu naročniku sporočiti, da so zainteresirani za javno naročilo ali naročila, ter navedba rokov za prejem prijav interesa in naslova, na katerega je treba poslati prijavo interesa. |
| --- | --- |

4.

Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti javnemu naročniku sporočiti, da so zainteresirani za javno naročilo ali naročila, ter navedba rokov za prejem prijav interesa in naslova, na katerega je treba poslati prijavo interesa.

DEL J

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o oddaji javnega naročila socialnih in drugih posebnih storitev

(iz člena 75(2))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov javnega naročnika. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov javnega naročnika.

| 2. | Kratek opis zadevnega javnega naročila, vključno s kodami CPV. |
| --- | --- |

2.

Kratek opis zadevnega javnega naročila, vključno s kodami CPV.

| 3. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev. |
| --- | --- |

3.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev.

| 4. | Število prejetih ponudb. |
| --- | --- |

4.

Število prejetih ponudb.

| 5. | Plačana cena ali razpon cen (najvišja/najnižja). |
| --- | --- |

5.

Plačana cena ali razpon cen (najvišja/najnižja).

| 6. | Za vsako naročilo naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov uspešnega gospodarskega subjekta ali subjektov. |
| --- | --- |

6.

Za vsako naročilo naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov uspešnega gospodarskega subjekta ali subjektov.

| 7. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

7.

Druge ustrezne informacije.

---

PRILOGA VI

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V DOKUMENTACIJI V ZVEZI Z ODDAJO JAVNEGA NAROČILA PRI ELEKTRONSKIH DRAŽBAH

(člen 35(4))

Če se javni naročniki odločijo za elektronsko dražbo, dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebuje vsaj naslednje podrobnosti:

| (a) | elemente, katerih vrednosti bodo predmet elektronske dražbe, če so ti elementi merljivi in se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih; |
| --- | --- |

(a)

elemente, katerih vrednosti bodo predmet elektronske dražbe, če so ti elementi merljivi in se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih;

| (b) | morebitne omejitve vrednosti, ki jih je mogoče predložiti, kot izhajajo iz specifikacij predmeta javnega naročila; |
| --- | --- |

(b)

morebitne omejitve vrednosti, ki jih je mogoče predložiti, kot izhajajo iz specifikacij predmeta javnega naročila;

| (c) | informacije, ki bodo na voljo ponudnikom med elektronsko dražbo, in, po potrebi, kdaj jim bodo na voljo; |
| --- | --- |

(c)

informacije, ki bodo na voljo ponudnikom med elektronsko dražbo, in, po potrebi, kdaj jim bodo na voljo;

| (d) | ustrezne informacije v zvezi z načinom izvedbe elektronske dražbe; |
| --- | --- |

(d)

ustrezne informacije v zvezi z načinom izvedbe elektronske dražbe;

| (e) | pogoje, pod katerimi bodo ponudniki lahko dražili, in zlasti minimalne razlike, ki se po potrebi zahtevajo pri dražitvi; |
| --- | --- |

(e)

pogoje, pod katerimi bodo ponudniki lahko dražili, in zlasti minimalne razlike, ki se po potrebi zahtevajo pri dražitvi;

| (f) | ustrezne informacije v zvezi z uporabljeno elektronsko opremo ter modalitetami in tehničnimi specifikacijami za povezavo. |
| --- | --- |

(f)

ustrezne informacije v zvezi z uporabljeno elektronsko opremo ter modalitetami in tehničnimi specifikacijami za povezavo.

---

PRILOGA VII

OPREDELITEV NEKATERIH TEHNIČNIH SPECIFIKACIJ

V tej direktivi:

| 1. | „tehnične specifikacije“ pomenijo eno od naslednjega:






  (a) | v primeru javnih naročil gradenj skupek tehničnih predpisov, ki jih vsebuje zlasti dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila in s katerimi so opredeljene zahtevane značilnosti materiala, proizvoda ali blaga, da ustreza uporabi, za katero jo potrebuje javni naročnik; te značilnosti vključujejo ravni okoljskih in podnebnih vplivov, zahteve v zvezi z oblikovanjem, prilagojenim vsem uporabnikom (vključno z dostopnostjo za invalide), ter ocenjevanje skladnosti, zahteve v zvezi z delovanjem, varnostjo ali dimenzijami, vključno s postopki zagotavljanja kakovosti, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, pakiranjem, označevanjem in uporabo znakov, navodili za uporabnike ter proizvodnimi postopki in metodami v posamezni fazi življenjske dobe gradenj; te značilnosti vključujejo tudi pravila glede načrtov in izračuna stroškov, pogoje za preizkušanje, inšpekcijske preglede in pogoje za prevzem gradenj ter konstrukcijske metode ali tehnike in vse druge tehnične pogoje, ki jih lahko v zvezi z dokončanimi gradnjami in materiali ali deli, ki jih vključujejo, predpiše javni naročnik v skladu s splošnimi ali posebnimi predpisi; |
| --- | --- | --- |

1.

„tehnične specifikacije“ pomenijo eno od naslednjega:

(a)

v primeru javnih naročil gradenj skupek tehničnih predpisov, ki jih vsebuje zlasti dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila in s katerimi so opredeljene zahtevane značilnosti materiala, proizvoda ali blaga, da ustreza uporabi, za katero jo potrebuje javni naročnik; te značilnosti vključujejo ravni okoljskih in podnebnih vplivov, zahteve v zvezi z oblikovanjem, prilagojenim vsem uporabnikom (vključno z dostopnostjo za invalide), ter ocenjevanje skladnosti, zahteve v zvezi z delovanjem, varnostjo ali dimenzijami, vključno s postopki zagotavljanja kakovosti, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, pakiranjem, označevanjem in uporabo znakov, navodili za uporabnike ter proizvodnimi postopki in metodami v posamezni fazi življenjske dobe gradenj; te značilnosti vključujejo tudi pravila glede načrtov in izračuna stroškov, pogoje za preizkušanje, inšpekcijske preglede in pogoje za prevzem gradenj ter konstrukcijske metode ali tehnike in vse druge tehnične pogoje, ki jih lahko v zvezi z dokončanimi gradnjami in materiali ali deli, ki jih vključujejo, predpiše javni naročnik v skladu s splošnimi ali posebnimi predpisi;

| (b) | v primeru javnih naročil blaga ali storitev specifikacijo v dokumentu, ki opredeljuje zahtevane značilnosti proizvoda ali storitve, kot so ravni kakovosti, okoljskih in podnebnih vplivov, zahteve v zvezi z oblikovanjem, prilagojenim vsem uporabnikom (vključno z dostopnostjo za invalide), ter ocenjevanje skladnosti, zahteve v zvezi z delovanjem, uporabo proizvoda, varnostjo ali dimenzijami, vključno z zahtevami v zvezi s proizvodom glede imena, pod katerim se prodaja, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, pakiranjem, označevanjem, uporabo znakov, navodili za uporabnike, proizvodnimi postopki in metodami v posamezni fazi življenjske dobe blaga ali storitve ter postopki ocenjevanja skladnosti; |
| --- | --- |

(b)

v primeru javnih naročil blaga ali storitev specifikacijo v dokumentu, ki opredeljuje zahtevane značilnosti proizvoda ali storitve, kot so ravni kakovosti, okoljskih in podnebnih vplivov, zahteve v zvezi z oblikovanjem, prilagojenim vsem uporabnikom (vključno z dostopnostjo za invalide), ter ocenjevanje skladnosti, zahteve v zvezi z delovanjem, uporabo proizvoda, varnostjo ali dimenzijami, vključno z zahtevami v zvezi s proizvodom glede imena, pod katerim se prodaja, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, pakiranjem, označevanjem, uporabo znakov, navodili za uporabnike, proizvodnimi postopki in metodami v posamezni fazi življenjske dobe blaga ali storitve ter postopki ocenjevanja skladnosti;

| 2. | „standard“ pomeni tehnično specifikacijo, ki jo sprejme priznani organ za standardizacijo za večkratno ali stalno uporabo, skladnost s katero ni obvezna in sodi v eno od naslednjih kategorij:






  (a) | „mednarodni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme mednarodna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

„standard“ pomeni tehnično specifikacijo, ki jo sprejme priznani organ za standardizacijo za večkratno ali stalno uporabo, skladnost s katero ni obvezna in sodi v eno od naslednjih kategorij:

(a)

„mednarodni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme mednarodna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;

| (b) | „evropski standard“ pomeni standard, ki ga sprejme evropska organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(b)

„evropski standard“ pomeni standard, ki ga sprejme evropska organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;

| (c) | „nacionalni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme nacionalna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(c)

„nacionalni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme nacionalna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;

| 3. | „evropska tehnična ocena“ pomeni dokumentirano oceno lastnosti gradbenega proizvoda z vidika njegovih bistvenih značilnosti v skladu z zadevnim evropskim ocenjevalnim dokumentom, kot je opredeljeno v točki 12 člena 2 Uredbe (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1); |
| --- | --- |

3.

„evropska tehnična ocena“ pomeni dokumentirano oceno lastnosti gradbenega proizvoda z vidika njegovih bistvenih značilnosti v skladu z zadevnim evropskim ocenjevalnim dokumentom, kot je opredeljeno v točki 12 člena 2 Uredbe (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1);

| 4. | „skupna tehnična specifikacija“ pomeni tehnično specifikacijo na področju IKT, določeno v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

4.

„skupna tehnična specifikacija“ pomeni tehnično specifikacijo na področju IKT, določeno v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| 5. | „tehnična referenca“ pomeni kateri koli dokument, ki ni evropski standard in ga v skladu s postopki, prilagojenimi spreminjajočim se potrebam trga, pripravijo evropski organi za standardizacijo. |
| --- | --- |

5.

„tehnična referenca“ pomeni kateri koli dokument, ki ni evropski standard in ga v skladu s postopki, prilagojenimi spreminjajočim se potrebam trga, pripravijo evropski organi za standardizacijo.

---

(1)  Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, str. 5).

---

PRILOGA VIII

ZNAČILNOSTI OBJAVE

1.   Objava obvestil

Obvestila iz členov 48, 49, 50, 75 in 79 javni naročniki pošljejo Uradu za publikacije Evropske unije in se objavijo v skladu z naslednjimi pravili:

obvestila iz členov 48, 49, 50, 75 in 79 objavi Urad za publikacije Evropske unije ali javni naročniki v primeru predhodnega informativnega obvestila, ki se objavi v profilu kupca v skladu s členom 48(1).

Poleg tega lahko javni naročniki objavijo te informacije na spletu v „profilu kupca“, kot je navedeno v točki 2(b).

Urad za publikacije Evropske unije izda javnemu naročniku potrdilo iz drugega pododstavka člena 51(5).

2.   Objava dopolnilnih ali dodatnih informacij

| (a) | Razen če v drugem in tretjem pododstavku člena 53(1) ni drugače določeno, javni naročniki dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila v celoti objavijo na spletu. |
| --- | --- |

(a)

Razen če v drugem in tretjem pododstavku člena 53(1) ni drugače določeno, javni naročniki dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila v celoti objavijo na spletu.

| (b) | Profil kupca lahko vsebuje predhodna informativna obvestila iz člena 48(1), informacije o potekajočih razpisih za zbiranje ponudb, predvidenih nabavah, sklenjenih javnih naročilih, preklicanih postopkih ter vse uporabne splošne informacije, kot so kontaktna točka, telefonska številka, številka faksa ter poštni in elektronski naslov. Profil kupca lahko vsebuje tudi predhodna informativna obvestila, ki se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa in se v skladu s členom 52 objavljajo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(b)

Profil kupca lahko vsebuje predhodna informativna obvestila iz člena 48(1), informacije o potekajočih razpisih za zbiranje ponudb, predvidenih nabavah, sklenjenih javnih naročilih, preklicanih postopkih ter vse uporabne splošne informacije, kot so kontaktna točka, telefonska številka, številka faksa ter poštni in elektronski naslov. Profil kupca lahko vsebuje tudi predhodna informativna obvestila, ki se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa in se v skladu s členom 52 objavljajo na nacionalni ravni.

3.   Oblika in postopki za elektronsko pošiljanje obvestil

Oblika in postopek elektronskega pošiljanja obvestil, kot ju je določila Komisija, sta na voljo na spletnem naslovu http://simap.europa.eu

---

PRILOGA IX

VSEBINA POVABILA K PREDLOŽITVI PONUDB, SODELOVANJU V DIALOGU ALI POTRDITVI INTERESA IZ ČLENA 54

| 1. | Povabilo k predložitvi ponudb ali sodelovanju v dialogu iz člena 54 mora vsebovati vsaj:






  (a) | napotilo na objavljeni javni razpis; |
| --- | --- | --- |

1.

Povabilo k predložitvi ponudb ali sodelovanju v dialogu iz člena 54 mora vsebovati vsaj:

(a)

napotilo na objavljeni javni razpis;

| (b) | rok za prejem ponudb, naslov, na katerega morajo biti ponudbe poslane, ter jezik ali jezike, v katerih morajo biti sestavljene; |
| --- | --- |

(b)

rok za prejem ponudb, naslov, na katerega morajo biti ponudbe poslane, ter jezik ali jezike, v katerih morajo biti sestavljene;

| (c) | pri konkurenčnem dialogu datum in naslov, ki sta določena za začetek posvetovanja, ter jezik ali jezike, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(c)

pri konkurenčnem dialogu datum in naslov, ki sta določena za začetek posvetovanja, ter jezik ali jezike, ki se uporabljajo;

| (d) | napotilo na vse morebitne spremne dokumente, ki jih je treba predložiti, bodisi v podporo preverljivim izjavam ponudnika v skladu s členom 60 in po potrebi členom 62 bodisi kot dodatek informacijam iz navedenih členov ter v skladu s pogoji iz členov 60 in 62; |
| --- | --- |

(d)

napotilo na vse morebitne spremne dokumente, ki jih je treba predložiti, bodisi v podporo preverljivim izjavam ponudnika v skladu s členom 60 in po potrebi členom 62 bodisi kot dodatek informacijam iz navedenih členov ter v skladu s pogoji iz členov 60 in 62;

| (e) | relativne ponderje meril za oddajo javnega naročila ali po potrebi razporeditev takšnih meril v padajočem zaporedju glede na pomembnost, če to ni navedeno v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa, tehničnih specifikacijah ali opisnem dokumentu. |
| --- | --- |

(e)

relativne ponderje meril za oddajo javnega naročila ali po potrebi razporeditev takšnih meril v padajočem zaporedju glede na pomembnost, če to ni navedeno v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa, tehničnih specifikacijah ali opisnem dokumentu.

Pri javnih naročilih, ki se oddajo s konkurenčnim dialogom ali v okviru partnerstva za inovacije, pa se informacije iz točke (b) ne navedejo v povabilu k sodelovanju v dialogu ali na pogajanja, temveč v povabilu k predložitvi ponudb.

| 2. | Če se javni razpis izvede v obliki predhodnega informativnega obvestila, javni naročniki nato povabijo vse kandidate, da potrdijo svoj interes na podlagi natančnih informacij o zadevnem javnem naročilu pred začetkom izbire ponudnikov ali udeležencev v pogajanjih.
  To povabilo vsebuje vsaj naslednje informacije:






  (a) | vrsto in količino, vključno z vsemi opcijami glede dodatnih javnih naročil, in po možnosti predvideno obdobje za izrabo teh opcij; pri ponovitvi javnih naročil vrsto in količino ter po možnosti predvidene datume objave prihodnjih obvestil o javnih razpisih za gradnje, blago ali storitve; |
| --- | --- | --- |

2.

Če se javni razpis izvede v obliki predhodnega informativnega obvestila, javni naročniki nato povabijo vse kandidate, da potrdijo svoj interes na podlagi natančnih informacij o zadevnem javnem naročilu pred začetkom izbire ponudnikov ali udeležencev v pogajanjih.

To povabilo vsebuje vsaj naslednje informacije:

(a)

vrsto in količino, vključno z vsemi opcijami glede dodatnih javnih naročil, in po možnosti predvideno obdobje za izrabo teh opcij; pri ponovitvi javnih naročil vrsto in količino ter po možnosti predvidene datume objave prihodnjih obvestil o javnih razpisih za gradnje, blago ali storitve;

| (b) | vrsto postopka: omejeni postopek ali konkurenčni postopek s pogajanji; |
| --- | --- |

(b)

vrsto postopka: omejeni postopek ali konkurenčni postopek s pogajanji;

| (c) | po potrebi datum, na katerega se začne ali konča dobava blaga ali izvajanje gradnje ali opravljanje storitev; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi datum, na katerega se začne ali konča dobava blaga ali izvajanje gradnje ali opravljanje storitev;

| (d) | če ni mogoče zagotoviti elektronskega dostopa, naslov in rok za predložitev zahtev za dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila in jezik ali jezike, v katerih morajo biti sestavljene; |
| --- | --- |

(d)

če ni mogoče zagotoviti elektronskega dostopa, naslov in rok za predložitev zahtev za dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila in jezik ali jezike, v katerih morajo biti sestavljene;

| (e) | naslov javnega naročnika, ki bo oddal javno naročilo; |
| --- | --- |

(e)

naslov javnega naročnika, ki bo oddal javno naročilo;

| (f) | gospodarske in tehnične pogoje, finančna jamstva in informacije, ki se zahtevajo od gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

(f)

gospodarske in tehnične pogoje, finančna jamstva in informacije, ki se zahtevajo od gospodarskih subjektov;

| (g) | obliko javnega naročila, ki je predmet javnega razpisa: nabava, zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom ali kakršna koli njihova kombinacija in |
| --- | --- |

(g)

obliko javnega naročila, ki je predmet javnega razpisa: nabava, zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom ali kakršna koli njihova kombinacija in

| (h) | merila za oddajo javnega naročila in njihove ponderje ali po potrebi njihovo zaporedje glede na pomembnost, če to ni navedeno v predhodnem informativnem obvestilu, tehničnih specifikacijah ali povabilu k predložitvi ponudb oziroma na pogajanja. |
| --- | --- |

(h)

merila za oddajo javnega naročila in njihove ponderje ali po potrebi njihovo zaporedje glede na pomembnost, če to ni navedeno v predhodnem informativnem obvestilu, tehničnih specifikacijah ali povabilu k predložitvi ponudb oziroma na pogajanja.

---

PRILOGA X

SEZNAM MEDNARODNIH SOCIALNIH IN OKOLJSKIH KONVENCIJ IZ ČLENA 18(2)

| — | Konvencija MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic,

| — | Konvencija MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja,

| — | Konvencija MOD št. 29 o prisilnem ali obveznem delu, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 29 o prisilnem ali obveznem delu,

| — | Konvencija MOD št. 105 o odpravi prisilnega dela, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 105 o odpravi prisilnega dela,

| — | Konvencija MOD št. 138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja,

| — | Konvencija MOD št. 111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih,

| — | Konvencija MOD št. 100 o enakem nagrajevanju, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 100 o enakem nagrajevanju,

| — | Konvencija MOD št. 182 o prepovedi najhujših oblik dela otrok, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 182 o prepovedi najhujših oblik dela otrok,

| — | Dunajska konvencija o varstvu ozonskega plašča in Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, |
| --- | --- |

—

Dunajska konvencija o varstvu ozonskega plašča in Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč,

| — | Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (Baselska konvencija), |
| --- | --- |

—

Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (Baselska konvencija),

| — | Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih, |
| --- | --- |

—

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih,

| — | Konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (UNEP/FAO) (Konvencija PIC), Rotterdam, 10. september 1998, in njeni trije regionalni protokoli. |
| --- | --- |

—

Konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (UNEP/FAO) (Konvencija PIC), Rotterdam, 10. september 1998, in njeni trije regionalni protokoli.

---

PRILOGA XI

REGISTRI
   (1)

Ustrezni registri poklicev ali trgovski registri ter ustrezne izjave in potrdila za vsako državo članico so:

| — | v Belgiji „Registre du Commerce“/„Handelsregister“ in pri naročilih storitev „Ordres professionels/Beroepsorden“, |
| --- | --- |

—

v Belgiji „Registre du Commerce“/„Handelsregister“ in pri naročilih storitev „Ordres professionels/Beroepsorden“,

| — | v Bolgariji „Търговски регистър“, |
| --- | --- |

—

v Bolgariji „Търговски регистър“,

| — | na Češkem „obchodní rejstřík“, |
| --- | --- |

—

na Češkem „obchodní rejstřík“,

| — | na Danskem „Erhvervsstyrelsen“, |
| --- | --- |

—

na Danskem „Erhvervsstyrelsen“,

| — | v Nemčiji „Handelsregister“, „Handwerksrolle“ in pri naročilih storitev „Vereinsregister“, „Partnerschaftsregister“ in „Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder“, |
| --- | --- |

—

v Nemčiji „Handelsregister“, „Handwerksrolle“ in pri naročilih storitev „Vereinsregister“, „Partnerschaftsregister“ in „Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder“,

| — | v Estoniji „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“, |
| --- | --- |

—

v Estoniji „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“,

| — | na Irskem se lahko od gospodarskega subjekta zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Registrar of Companies“ ali „Registrar of Friendly Societies“, sicer pa potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem v državi, v kateri ima sedež, v določenem kraju in pod določenim poslovnim imenom, |
| --- | --- |

—

na Irskem se lahko od gospodarskega subjekta zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Registrar of Companies“ ali „Registrar of Friendly Societies“, sicer pa potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem v državi, v kateri ima sedež, v določenem kraju in pod določenim poslovnim imenom,

| — | v Grčiji „Μητρώο Εργοληπτικών Επιχειρήσεων – ΜΕΕΠ“ Ministrstva za okolje, prostorsko načrtovanje in javna dela (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε) glede naročil gradenj; „Βιοτεχνικό ή Εμπορικό ή Βιομηχανικό Επιμελητήριο“ in „Μητρώο Κατασκευαστών Αμυντικού Υλικού“ pri naročilih blaga; pri naročilih storitev se lahko od ponudnika storitev zahteva zaprisežena izjava pred notarjem, da se ukvarja z zadevnim poklicem; v primerih, določenih v veljavni nacionalni zakonodaji, v zvezi z opravljanjem raziskovalnih storitev iz Priloge I register poklicev „Μητρώο Μελετητών“ in „Μητρώο Γραφείων Μελετών“, |
| --- | --- |

—

v Grčiji „Μητρώο Εργοληπτικών Επιχειρήσεων – ΜΕΕΠ“ Ministrstva za okolje, prostorsko načrtovanje in javna dela (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε) glede naročil gradenj; „Βιοτεχνικό ή Εμπορικό ή Βιομηχανικό Επιμελητήριο“ in „Μητρώο Κατασκευαστών Αμυντικού Υλικού“ pri naročilih blaga; pri naročilih storitev se lahko od ponudnika storitev zahteva zaprisežena izjava pred notarjem, da se ukvarja z zadevnim poklicem; v primerih, določenih v veljavni nacionalni zakonodaji, v zvezi z opravljanjem raziskovalnih storitev iz Priloge I register poklicev „Μητρώο Μελετητών“ in „Μητρώο Γραφείων Μελετών“,

| — | v Španiji „Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado“ glede naročil gradenj in storitev ter pri naročilih blaga „Registro Mercantil“ ali v primeru neregistriranih posameznikov potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem, |
| --- | --- |

—

v Španiji „Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado“ glede naročil gradenj in storitev ter pri naročilih blaga „Registro Mercantil“ ali v primeru neregistriranih posameznikov potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem,

| — | v Franciji „Registre du commerce et des sociétés“ in „Répertoire des métiers“, |
| --- | --- |

—

v Franciji „Registre du commerce et des sociétés“ in „Répertoire des métiers“,

| — | na Hrvaškem „Sudski registar“ in „Obrtni registrar“ ali, za nekatere dejavnosti, potrdilo, da je zadevni osebi dovoljeno opravljati zadevno gospodarsko dejavnost ali poklic, |
| --- | --- |

—

na Hrvaškem „Sudski registar“ in „Obrtni registrar“ ali, za nekatere dejavnosti, potrdilo, da je zadevni osebi dovoljeno opravljati zadevno gospodarsko dejavnost ali poklic,

| — | v Italiji „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato“; pri naročilih blaga in storitev tudi „Registro delle commissioni provinciali per l’artigianato“, glede naročil storitev poleg že navedenih še „Consiglio nazionale degli ordini professionali“, glede naročil gradenj ali storitev pa še „Albo nazionale dei gestori ambientali“, |
| --- | --- |

—

v Italiji „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato“; pri naročilih blaga in storitev tudi „Registro delle commissioni provinciali per l’artigianato“, glede naročil storitev poleg že navedenih še „Consiglio nazionale degli ordini professionali“, glede naročil gradenj ali storitev pa še „Albo nazionale dei gestori ambientali“,

| — | na Cipru se glede naročil gradenj od izvajalca lahko zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Council for the Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors (Συμβούλιο Εγγραφής και Ελέγχου Εργοληπτών Οικοδομικών και Τεχνικών Έργων)“ v skladu z „Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors Law“; pri naročilih blaga in storitev se od dobavitelja ali ponudnika storitev lahko zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Registrar of Companies and Official Receiver“ (Έφορος Εταιρειών και Επίσημος Παραλήπτης), sicer pa potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem v državi, v kateri ima sedež, v določenem kraju in pod določenim poslovnim imenom, |
| --- | --- |

—

na Cipru se glede naročil gradenj od izvajalca lahko zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Council for the Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors (Συμβούλιο Εγγραφής και Ελέγχου Εργοληπτών Οικοδομικών και Τεχνικών Έργων)“ v skladu z „Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors Law“; pri naročilih blaga in storitev se od dobavitelja ali ponudnika storitev lahko zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Registrar of Companies and Official Receiver“ (Έφορος Εταιρειών και Επίσημος Παραλήπτης), sicer pa potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem v državi, v kateri ima sedež, v določenem kraju in pod določenim poslovnim imenom,

| — | v Latviji „Uzņēmumu reģistrs“, |
| --- | --- |

—

v Latviji „Uzņēmumu reģistrs“,

| — | v Litvi „Juridinių asmenų registras“, |
| --- | --- |

—

v Litvi „Juridinių asmenų registras“,

| — | v Luksemburgu „Registre aux firmes“ in „Rôle de la Chambre des métiers“, |
| --- | --- |

—

v Luksemburgu „Registre aux firmes“ in „Rôle de la Chambre des métiers“,

| — | na Madžarskem „Cégnyilvántartás“, „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása“ in pri naročilih storitev nekateri „szakmai kamarák nyilvántartása“ ali za nekatere dejavnosti potrdilo, da ima zadevna oseba dovoljenje za opravljanje zadevne gospodarske dejavnosti ali poklica, |
| --- | --- |

—

na Madžarskem „Cégnyilvántartás“, „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása“ in pri naročilih storitev nekateri „szakmai kamarák nyilvántartása“ ali za nekatere dejavnosti potrdilo, da ima zadevna oseba dovoljenje za opravljanje zadevne gospodarske dejavnosti ali poklica,

| — | na Malti gospodarski subjekt predloži svoj „numru ta’ registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tallicenzja ta’ kummerc“ in, če gre za partnerstvo ali družbo, ustrezno registrsko številko, ki jo izda malteški organ za finančne storitve, |
| --- | --- |

—

na Malti gospodarski subjekt predloži svoj „numru ta’ registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tallicenzja ta’ kummerc“ in, če gre za partnerstvo ali družbo, ustrezno registrsko številko, ki jo izda malteški organ za finančne storitve,

| — | na Nizozemskem „Handelsregister“, |
| --- | --- |

—

na Nizozemskem „Handelsregister“,

| — | v Avstriji „Firmenbuch“, „Gewerberegister“, „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“, |
| --- | --- |

—

v Avstriji „Firmenbuch“, „Gewerberegister“, „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“,

| — | na Poljskem „Krajowy Rejestr Sądowy“, |
| --- | --- |

—

na Poljskem „Krajowy Rejestr Sądowy“,

| — | na Portugalskem „Instituto da Construção e do Imobiliário“ (INCI) glede naročil gradenj; „Registro Nacional das Pessoas Colectivas“ pri naročilih blaga in storitev, |
| --- | --- |

—

na Portugalskem „Instituto da Construção e do Imobiliário“ (INCI) glede naročil gradenj; „Registro Nacional das Pessoas Colectivas“ pri naročilih blaga in storitev,

| — | v Romuniji „Registrul Comerțului“, |
| --- | --- |

—

v Romuniji „Registrul Comerțului“,

| — | v Sloveniji „sodni register“ in „obrtni register“, |
| --- | --- |

—

v Sloveniji „sodni register“ in „obrtni register“,

| — | na Slovaškem „Obchodný register“, |
| --- | --- |

—

na Slovaškem „Obchodný register“,

| — | na Finskem „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“, |
| --- | --- |

—

na Finskem „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“,

| — | na Švedskem „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“, |
| --- | --- |

—

na Švedskem „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“,

| — | v Združenem kraljestvu se od gospodarskega subjekta lahko zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Registrar of Companies“ o inkorporaciji ali registraciji, sicer pa potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem v določenem kraju in pod določenim poslovnim imenom. |
| --- | --- |

—

v Združenem kraljestvu se od gospodarskega subjekta lahko zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Registrar of Companies“ o inkorporaciji ali registraciji, sicer pa potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem v določenem kraju in pod določenim poslovnim imenom.

---

(1)  Za namene člena 58(2) „registri poklicev ali trgovski registri“ pomenijo registre iz te priloge in, v primeru sprememb na nacionalni ravni, registre, ki jih nadomestijo.

---

PRILOGA XII

DOKAZILA ZA PREVERJANJE POGOJEV ZA SODELOVANJE

Del I:   Ekonomski in finančni položaj

Kot dokaz o finančnem in ekonomskem položaju gospodarskega subjekta je praviloma mogoče predložiti eno ali več naslednjih dokazil:

| (a) | ustrezne bančne izpiske ali po potrebi dokazilo o zadevnem škodnem zavarovanju poklicnega tveganja; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne bančne izpiske ali po potrebi dokazilo o zadevnem škodnem zavarovanju poklicnega tveganja;

| (b) | računovodske izkaze ali izvlečke iz računovodskih izkazov, če pravo države, v kateri ima gospodarski subjekt sedež, zahteva objavo računovodskih izkazov; |
| --- | --- |

(b)

računovodske izkaze ali izvlečke iz računovodskih izkazov, če pravo države, v kateri ima gospodarski subjekt sedež, zahteva objavo računovodskih izkazov;

| (c) | računovodski izkaz celotnega prometa podjetja ter po potrebi prometa na področju, ki ga zajema naročilo, za največ tri zadnja poslovna leta, z upoštevanjem datuma ustanovitve podjetja ali začetka poslovanja gospodarskega subjekta, če so informacije o tem prometu na voljo. |
| --- | --- |

(c)

računovodski izkaz celotnega prometa podjetja ter po potrebi prometa na področju, ki ga zajema naročilo, za največ tri zadnja poslovna leta, z upoštevanjem datuma ustanovitve podjetja ali začetka poslovanja gospodarskega subjekta, če so informacije o tem prometu na voljo.

Del II:   Tehnična sposobnost

Dokazila o tehnični sposobnosti gospodarskega subjekta iz člena 58:

| (a) | naslednja seznama:






  (i) | seznam gradenj, opravljenih v zadnjih petih letih, in priložena potrdila o zadovoljivi izvedbi in izidu za najpomembnejše gradnje; zaradi zagotovitve ustrezne ravni konkurence lahko javni naročniki po potrebi navedejo, da bodo upoštevana dokazila o zadevnih gradnjah, opravljenih pred več kot petimi leti; |
| --- | --- | --- |

(a)

naslednja seznama:

(i)

seznam gradenj, opravljenih v zadnjih petih letih, in priložena potrdila o zadovoljivi izvedbi in izidu za najpomembnejše gradnje; zaradi zagotovitve ustrezne ravni konkurence lahko javni naročniki po potrebi navedejo, da bodo upoštevana dokazila o zadevnih gradnjah, opravljenih pred več kot petimi leti;

| (ii) | seznam najpomembnejših dobav blaga ali opravljenih storitev v zadnjih treh letih, skupaj z zadevnimi zneski, datumi in javnimi ali zasebnimi prejemniki. Zaradi zagotovitve ustrezne ravni konkurence lahko javni naročniki po potrebi navedejo, da bodo upoštevana dokazila o zadevnih dobavah blaga ali opravljenih storitvah izpred več kot treh let; |
| --- | --- |

(ii)

seznam najpomembnejših dobav blaga ali opravljenih storitev v zadnjih treh letih, skupaj z zadevnimi zneski, datumi in javnimi ali zasebnimi prejemniki. Zaradi zagotovitve ustrezne ravni konkurence lahko javni naročniki po potrebi navedejo, da bodo upoštevana dokazila o zadevnih dobavah blaga ali opravljenih storitvah izpred več kot treh let;

| (b) | navedba udeleženega tehničnega osebja ali tehničnih organov, ne glede na to, ali pripadajo neposredno podjetju gospodarskega subjekta ali ne, zlasti tistih, ki so odgovorni za nadzor kakovosti, ter, v primeru javnih naročil gradenj, tistih, od katerih lahko izvajalec zahteva, da izvedejo gradnjo; |
| --- | --- |

(b)

navedba udeleženega tehničnega osebja ali tehničnih organov, ne glede na to, ali pripadajo neposredno podjetju gospodarskega subjekta ali ne, zlasti tistih, ki so odgovorni za nadzor kakovosti, ter, v primeru javnih naročil gradenj, tistih, od katerih lahko izvajalec zahteva, da izvedejo gradnjo;

| (c) | opis tehničnih sredstev in ukrepov, ki jih gospodarski subjekt uporablja za zagotovitev kakovosti, ter opis sredstev podjetja za študije in raziskave; |
| --- | --- |

(c)

opis tehničnih sredstev in ukrepov, ki jih gospodarski subjekt uporablja za zagotovitev kakovosti, ter opis sredstev podjetja za študije in raziskave;

| (d) | navedba sistemov upravljanja dobavne verige in sistemov za sledenje, ki jih bo gospodarski subjekt lahko uporabljal med izvajanjem naročila; |
| --- | --- |

(d)

navedba sistemov upravljanja dobavne verige in sistemov za sledenje, ki jih bo gospodarski subjekt lahko uporabljal med izvajanjem naročila;

| (e) | če so blago ali storitve, ki jih je treba dobaviti oziroma zagotoviti, kompleksni oziroma so izjemoma potrebni za posebne namene, pregled, ki ga opravijo javni naročniki ali v njihovem imenu pristojni uradni organ države, v kateri ima dobavitelj blaga ali izvajalec storitev sedež, če ta organ s tem soglaša; pregled zadeva proizvodne zmogljivosti dobavitelja blaga ali tehnične zmogljivosti izvajalca storitev in po potrebi sredstva za študije in raziskave, ki so mu na voljo, ter ukrepe za nadzor kakovosti, ki jih bo izvajal; |
| --- | --- |

(e)

če so blago ali storitve, ki jih je treba dobaviti oziroma zagotoviti, kompleksni oziroma so izjemoma potrebni za posebne namene, pregled, ki ga opravijo javni naročniki ali v njihovem imenu pristojni uradni organ države, v kateri ima dobavitelj blaga ali izvajalec storitev sedež, če ta organ s tem soglaša; pregled zadeva proizvodne zmogljivosti dobavitelja blaga ali tehnične zmogljivosti izvajalca storitev in po potrebi sredstva za študije in raziskave, ki so mu na voljo, ter ukrepe za nadzor kakovosti, ki jih bo izvajal;

| (f) | dokazila o izobrazbi in strokovni usposobljenosti izvajalca storitev ali gradenj ali vodstvenih delavcev podjetja pod pogojem, da ne štejejo kot merilo za oddajo naročila; |
| --- | --- |

(f)

dokazila o izobrazbi in strokovni usposobljenosti izvajalca storitev ali gradenj ali vodstvenih delavcev podjetja pod pogojem, da ne štejejo kot merilo za oddajo naročila;

| (g) | navedba ukrepov za okoljsko ravnanje, ki jih bo gospodarski subjekt lahko uporabil med izvajanjem javnega naročila; |
| --- | --- |

(g)

navedba ukrepov za okoljsko ravnanje, ki jih bo gospodarski subjekt lahko uporabil med izvajanjem javnega naročila;

| (h) | izjava o povprečnem letnem številu zaposlenih izvajalca storitev ali gradenj in o številu njegovih vodstvenih delavcev v zadnjih treh letih; |
| --- | --- |

(h)

izjava o povprečnem letnem številu zaposlenih izvajalca storitev ali gradenj in o številu njegovih vodstvenih delavcev v zadnjih treh letih;

| (i) | izjava o orodjih, obratu ali tehnični opremi, ki je na voljo izvajalcu storitev ali gradenj za izvedbo naročila; |
| --- | --- |

(i)

izjava o orodjih, obratu ali tehnični opremi, ki je na voljo izvajalcu storitev ali gradenj za izvedbo naročila;

| (j) | navedba deleža naročila, ki ga gospodarski subjekt morebiti namerava oddati v podizvajanje; |
| --- | --- |

(j)

navedba deleža naročila, ki ga gospodarski subjekt morebiti namerava oddati v podizvajanje;

| (k) | v zvezi s proizvodi, ki jih je treba dobaviti:






  (i) | vzorci, opisi ali fotografije, katerih verodostojnost mora biti potrjena, če to zahteva javni naročnik; |
| --- | --- | --- |

(k)

v zvezi s proizvodi, ki jih je treba dobaviti:

(i)

vzorci, opisi ali fotografije, katerih verodostojnost mora biti potrjena, če to zahteva javni naročnik;

| (ii) | potrdila, ki jih izdajo uradne pristojne ustanove ali agencije za nadzor kakovosti in s katerimi se potrdi skladnost blaga na podlagi jasnih sklicevanj na tehnične specifikacije ali standarde. |
| --- | --- |

(ii)

potrdila, ki jih izdajo uradne pristojne ustanove ali agencije za nadzor kakovosti in s katerimi se potrdi skladnost blaga na podlagi jasnih sklicevanj na tehnične specifikacije ali standarde.

---

PRILOGA XIII

SEZNAM PRAVNIH AKTOV UNIJE IZ ČLENA 68(3)

Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta

---

PRILOGA XIV

STORITVE IZ ČLENA 74

| Koda CPV | Opis |
| --- | --- |
| 75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79611000-0; 79622000-0 [Storitve zagotavljanja osebja za pomoč v gospodinjstvu]; 79624000-4 [Storitve zagotavljanja osebja za bolniško nego] in 79625000-1 [Storitve zagotavljanja medicinskega osebja] od 85000000-9 do 85323000-9; 98133100-5, 98133000-4; 98200000-5 in 98500000-8 [Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem] in 98513000-2 do 98514000-9 [Storitve posredovanja delovne sile za gospodinjstva, Storitve posredovanja osebja za gospodinjstva, Storitve posredovanja pisarniškega osebja za gospodinjstva, Posredovanje delavcev za določen čas za gospodinjstva, Storitve pomoči na domu in Gospodinjske storitve] | Zdravstvene, socialne in sorodne storitve |
| 85321000-5 in 85322000-2, 75000000-6 [Storitve uprave, obrambe in socialnega zavarovanja], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; od 79995000-5 do 79995200-7; od 80000000-4 Storitve izobraževanja in usposabljanja do 80660000-8; od 92000000-1 do 92700000-8
  79950000-8 [Storitve organiziranja razstav, sejmov in kongresov], 79951000-5 [Storitve organiziranja seminarjev], 79952000-2 [Storitve, povezane z dogodki], 79952100-3 [Storitve organiziranja kulturnih dogodkov], 79953000-9 [Storitve organiziranja festivalov], 79954000-6 [Storitve organiziranja zabav], 79955000-3 [Storitve organiziranja modnih revij], 79956000-0 [Storitve organiziranja sejmov in razstav] | Storitve na področju uprave, sociale, izobraževanja, zdravstva in kulture |
| 75300000-9 | Storitve v okviru obveznega socialnega zavarovanja (1) |
| 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1 | Storitve v okviru dajatev |
| 98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 in 98130000-3 | Druge javne, skupne in osebne storitve, vključno s storitvami sindikatov, političnih organizacij, mladinskih združenj in drugih organizacij s članstvom |
| 98131000-0 | Storitve verskih organizacij |
| 55100000-1 do 55410000-7; 55521000-8 do 55521200-0 [55521000-8 Storitve priprave in dostave hrane za zasebna gospodinjstva, 55521100-9 Storitve redne dostave hrane na dom, 55521200-0 Storitev dostave obrokov]
  55520000-1 Storitve priprave in dostave hrane, 55522000-5 Storitve priprave in dostave hrane za prevozna podjetja, 55523000-2 Storitve priprave in dostave hrane za druga podjetja ali ustanove, 55524000-9 Storitve priprave in dostave hrane za šole
  55510000-8 Storitve menz, 55511000-5 Storitve menz in drugih samopostrežnih restavracij zaprtega tipa, 55512000-2 Storitve upravljanja menz, 55523100-3 Storitve dobave šolskih obrokov | Storitve hotelov in restavracij |
| 79100000-5 do 79140000-7; 75231100-5; | Pravne storitve, kolikor niso izključene v skladu s točko (d) člena 10 |
| 75100000-7 do 75120000-3; 75123000-4; 75125000-8 do75131000-3 | Druge upravne storitve in storitve za javno upravo |
| 75200000-8 do 75231000-4; | Storitve za družbeno skupnost |
| 75231210-9 do75231230-5; 75240000-0 do 75252000-7; 794300000-7; 98113100-9 | Storitve, povezane z zapori, storitve na področju javne varnosti in storitve reševalnih služb, kolikor niso izključene v skladu s točko (h) člena 10 |
| 79700000-1 do 79721000-4 [Preiskovalne in varovalne storitve, Varovalne storitve, Storitve nadzorovanja alarmnih naprav, Storitve varovanja z varnostniki, Storitve nadzorovanja, Storitve, povezane s sistemi iskanja, Storitve iskanja beguncev, Storitve patruljnih služb, Storitve izdaje identifikacijskih priponk, Preiskovalne storitve in Storitve detektivskih agencij] 79722000-1[Grafološke storitve], 79723000-8 [Storitve analize odpadkov] | Preiskovalne in varovalne storitve |
| 98900000-2 [Storitve eksteritorialnih organizacij in ustanov] in 98910000-5 [Storitve mednarodnih organizacij in ustanov] | Mednarodne storitve |
| 64000000-6 [Poštne in telekomunikacijske storitve], 64100000-7 [Poštne in kurirske storitve], 64110000-0 [Poštne storitve], 64111000-7 [Poštne storitve, povezane s časopisi in periodičnim tiskom], 64112000-4 [Poštne storitve, povezane s pismi], 64113000-1 [Poštne storitve, povezane s paketi], 64114000-8 [Storitve na poštnih okencih], 64115000-5 [Dajanje poštnih nabiralnikov v najem], 64116000-2 [Storitve, povezane s poštno ležečimi pošiljkami], 64122000-7 [Interne pisarniške poštne in kurirske storitve] | Poštne storitve |
| 50116510-9 [Storitve protektiranja gum], 71550000-8 [Kovaške storitve] | Razne storitve |

Koda CPV

Opis

75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79611000-0; 79622000-0 [Storitve zagotavljanja osebja za pomoč v gospodinjstvu]; 79624000-4 [Storitve zagotavljanja osebja za bolniško nego] in 79625000-1 [Storitve zagotavljanja medicinskega osebja] od 85000000-9 do 85323000-9; 98133100-5, 98133000-4; 98200000-5 in 98500000-8 [Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem] in 98513000-2 do 98514000-9 [Storitve posredovanja delovne sile za gospodinjstva, Storitve posredovanja osebja za gospodinjstva, Storitve posredovanja pisarniškega osebja za gospodinjstva, Posredovanje delavcev za določen čas za gospodinjstva, Storitve pomoči na domu in Gospodinjske storitve]

Zdravstvene, socialne in sorodne storitve

85321000-5 in 85322000-2, 75000000-6 [Storitve uprave, obrambe in socialnega zavarovanja], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; od 79995000-5 do 79995200-7; od 80000000-4 Storitve izobraževanja in usposabljanja do 80660000-8; od 92000000-1 do 92700000-8

79950000-8 [Storitve organiziranja razstav, sejmov in kongresov], 79951000-5 [Storitve organiziranja seminarjev], 79952000-2 [Storitve, povezane z dogodki], 79952100-3 [Storitve organiziranja kulturnih dogodkov], 79953000-9 [Storitve organiziranja festivalov], 79954000-6 [Storitve organiziranja zabav], 79955000-3 [Storitve organiziranja modnih revij], 79956000-0 [Storitve organiziranja sejmov in razstav]

Storitve na področju uprave, sociale, izobraževanja, zdravstva in kulture

75300000-9

Storitve v okviru obveznega socialnega zavarovanja (1)

75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1

Storitve v okviru dajatev

98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 in 98130000-3

Druge javne, skupne in osebne storitve, vključno s storitvami sindikatov, političnih organizacij, mladinskih združenj in drugih organizacij s članstvom

98131000-0

Storitve verskih organizacij

55100000-1 do 55410000-7; 55521000-8 do 55521200-0 [55521000-8 Storitve priprave in dostave hrane za zasebna gospodinjstva, 55521100-9 Storitve redne dostave hrane na dom, 55521200-0 Storitev dostave obrokov]

55520000-1 Storitve priprave in dostave hrane, 55522000-5 Storitve priprave in dostave hrane za prevozna podjetja, 55523000-2 Storitve priprave in dostave hrane za druga podjetja ali ustanove, 55524000-9 Storitve priprave in dostave hrane za šole

55510000-8 Storitve menz, 55511000-5 Storitve menz in drugih samopostrežnih restavracij zaprtega tipa, 55512000-2 Storitve upravljanja menz, 55523100-3 Storitve dobave šolskih obrokov

Storitve hotelov in restavracij

79100000-5 do 79140000-7; 75231100-5;

Pravne storitve, kolikor niso izključene v skladu s točko (d) člena 10

75100000-7 do 75120000-3; 75123000-4; 75125000-8 do75131000-3

Druge upravne storitve in storitve za javno upravo

75200000-8 do 75231000-4;

Storitve za družbeno skupnost

75231210-9 do75231230-5; 75240000-0 do 75252000-7; 794300000-7; 98113100-9

Storitve, povezane z zapori, storitve na področju javne varnosti in storitve reševalnih služb, kolikor niso izključene v skladu s točko (h) člena 10

79700000-1 do 79721000-4 [Preiskovalne in varovalne storitve, Varovalne storitve, Storitve nadzorovanja alarmnih naprav, Storitve varovanja z varnostniki, Storitve nadzorovanja, Storitve, povezane s sistemi iskanja, Storitve iskanja beguncev, Storitve patruljnih služb, Storitve izdaje identifikacijskih priponk, Preiskovalne storitve in Storitve detektivskih agencij] 79722000-1[Grafološke storitve], 79723000-8 [Storitve analize odpadkov]

Preiskovalne in varovalne storitve

98900000-2 [Storitve eksteritorialnih organizacij in ustanov] in 98910000-5 [Storitve mednarodnih organizacij in ustanov]

Mednarodne storitve

64000000-6 [Poštne in telekomunikacijske storitve], 64100000-7 [Poštne in kurirske storitve], 64110000-0 [Poštne storitve], 64111000-7 [Poštne storitve, povezane s časopisi in periodičnim tiskom], 64112000-4 [Poštne storitve, povezane s pismi], 64113000-1 [Poštne storitve, povezane s paketi], 64114000-8 [Storitve na poštnih okencih], 64115000-5 [Dajanje poštnih nabiralnikov v najem], 64116000-2 [Storitve, povezane s poštno ležečimi pošiljkami], 64122000-7 [Interne pisarniške poštne in kurirske storitve]

Poštne storitve

50116510-9 [Storitve protektiranja gum], 71550000-8 [Kovaške storitve]

Razne storitve

---

(1)  Sedanja direktiva teh storitev ne zajema, če so organizirane kot negospodarske storitve splošnega pomena. Države članice lahko opravljanje obveznih socialnih storitev ali drugih storitev organizirajo kot opravljanje storitev splošnega pomena ali kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena.

---

PRILOGA XV

KORELACIJSKA TABELA

| Ta direktiva | Direktiva 2004/18/ES |
| --- | --- |
| Člen 1, odstavek 1, 2, 4, 5 in 6 | — |
| Člen 1, odstavek 3 | Člen 10 |
| Člen 2, odstavek 1, točka 1 | Člen 1, odstavek 9, prvi pododstavek |
| Člen 2, odstavek 1, točka 2 | Člen 7, točka (a) |
| Člen 2, odstavek 1, točka 3 | — |
| Člen 2, odstavek 1, točka 4(a) | Člen 1, odstavek 9, drugi pododstavek, točka (a) |
| Člen 2, odstavek 1, točka 4(b) | Člen 1, odstavek 9, drugi pododstavek, točka (b) |
| Člen 2, odstavek 1, točka 4(c) | Člen 1, odstavek 9, drugi pododstavek, točka (c) |
| Člen 2, odstavek 1, točka 5 | Člen 1, odstavek 2, točka (a) |
| Člen 2, odstavek 1, točka 6 | Člen 1, odstavek 2, točka (b), prvi stavek |
| Člen 2 odstavek 1, točka 7 | Člen 1, odstavek 2, točka (b), drugi stavek |
| Člen 2, odstavek 1, točka 8 | Člen 1, odstavek 2, točka (c) |
| Člen 2, odstavek 1, točka 9 | Člen 1, odstavek 2, točka (d) |
| Člen 2, odstavek 1, točka 10 | Člen 1, odstavek 8, drugi pododstavek |
| Člen 2, odstavek 1, točka 11 | Člen 1, odstavek 8, tretji pododstavek |
| Člen 2, odstavek 1, točka 12 | Člen 1, odstavek 8, tretji pododstavek |
| Člen 2, odstavek 1, točka 13 | Člen 23, odstavek 1 |
| Člen 2, odstavek 1, točka 14 | Člen 1, odstavek 10 |
| Člen 2, odstavek 1, točka 15 | — |
| Člen 2, odstavek 1, točka 16 | Člen 1, odstavek 10 |
| Člen 2, odstavek 1, točka 17 | — |
| Člen 2, odstavek 1, točka 18 | Člen 1, odstavek 12 |
| Člen 2, odstavek 1, točka 19 | Člen 1, odstavek 13 |
| Člen 2, odstavek 1, točka 20 | — |
| Člen 2, odstavek 1, točka 21 | Člen 1, odstavek 11, točka (e) |
| Člen 2, odstavek 1, točka 22 | — |
| Člen 2, odstavek 1, točka 23 | — |
| Člen 2, odstavek 1, točka 24 | — |
| Člen 2, odstavek 2 | — |
| Člen 3, odstavek 1 | — |
| Člen 3, odstavek 2, prvi pododstavek | — |
| Člen 3, odstavek 2, drugi pododstavek | Člen 22; člen 1, odstavek 2, točka (d) |
| Člen 3, odstavek 3 | — |
| Člen 3, odstavek 4 | — |
| Člen 3, odstavek 5 | — |
| Člen 3, odstavek 6 | — |
| Člen 4 | Člen 7, 67 |
| Člen 5, odstavek 1 | Člen 9, odstavek 1 |
| Člen 5, odstavek 2 | — |
| Člen 5, odstavek 3 | Člen 9, odstavek 3; člen 9, odstavek 7, drugi pododstavek, |
| Člen 5, odstavek 4 | Člen 9, odstavek 2 |
| Člen 5, odstavek 5 | Člen 9, odstavek 9 |
| Člen 5, odstavek 6 | — |
| Člen 5, odstavek 7 | Člen 9, odstavek 4 |
| Člen 5, odstavek 8 | Člen 9, odstavek 5, točka (a), prvi pododstavek |
| Člen 5, odstavek 9 | Člen 9, odstavek 5, točka (b), prvi in drugi pododstavek |
| Člen 5, odstavek 10 | Člen 9, odstavek 5, točka (a), tretji pododstavek
  Člen 9, odstavek 5, točka (b), tretji pododstavek |
| Člen 5, odstavek 11 | Člen 9, odstavek 7 |
| Člen 5, odstavek 12 | Člen 9, odstavek 6 |
| Člen 5, odstavek 13 | Člen 9, odstavek 8, točka (a) |
| Člen 5, odstavek 14 | Člen 9, odstavek 8, točka (b) |
| Člen 6, odstavki 1 do 6 | Člen 78; člen 79, odstavek 2, točka (a) |
| Člen 6, odstavek 7 | Člen 79(2)(d) |
| Člen 7 | Člen 12; člen 68(a) |
| Člen 8, prvi pododstavek | Člen 13; člen 68(b) |
| Člen 8, drugi pododstavek | Člen 1, odstavek 15 |
| Člen 9 | Člen 15; člen 68(b) |
| Člen 10, točka (a) | Člen 16, točka (a) |
| Člen 10, točka (b) | Člen 16, točka (b) |
| Člen 10, točka (c) | Člen 16, točka (c) |
| Člen 10, točka (d) | — |
| Člen 10, točka (e) | Člen 16, točka (d) |
| Člen 10, točka (r) | — |
| Člen 10, točka (g) | Člen 16, točka (e) |
| Člen 10, točka (h) | — |
| Člen 10, točka (i) | — |
| Člen 10, točka (j) | — |
| Člen 11 | Člen 18 |
| Člen 12 | — |
| Člen 13, prvi pododstavek | Člen 8, prvi pododstavek |
| Člen 13, drugi pododstavek | Člen 8, drugi pododstavek |
| Člen 14 | Člen 16, točka (f) |
| Člen 15, odstavka 1 in 2 | Člen 10; člen 14; člen 68(b) |
| Člen 15, odstavek 3 | Člen 14; člen 68(b) |
| Člen 16 | — |
| Člen 17, odstavek 1 | Člen 10, drugi pododstavek; člen 12 Direktive 2009/81/ES |
| Člen 17, odstavek 2 | — |
| Člen 18, odstavek 1 | Člen 2 |
| Člen 18, odstavek 2 | — |
| Člen 19, odstavek 1 | Člen 4, odstavek 1 |
| Člen 19, odstavki 2 do 3 | Člen 4, odstavek 2 |
| Člen 20, odstavek 1 | Člen 19 |
| Člen 20, odstavek 2 | Člen 19, drugi pododstavek |
| Člen 21, odstavek 1 | Člen 6 |
| Člen 21, odstavek 2 | — |
| Člen 22, odstavek 1 | Člen 42, odstavki 1, 2 in 4; člen 71, odstavek 1 |
| Člen 22, odstavek 2 | — |
| Člen 22, odstavek 3 | Člen 42, odstavek 3; člen 71, odstavek 2 |
| Člen 22, odstavek 4 | — |
| Člen 22, odstavek 5 | — |
| Člen 22, odstavek 6 | Člen 42, odstavka 5 in 6; člen 71, odstavek 3 |
| Člen 22, odstavek 7, prvi pododstavek | Člen 79, odstavek 2, točka (g) |
| Člen 22 odstavek 7, drugi in tretji pododstavek | — |
| Člen 23, odstavek 1 | Člen 1, odstavek 14, prvi pododstavek |
| Člen 23, odstavek 2 | Člen 79, odstavek 2, točki (e) in (f) |
| Člen 24 | — |
| Člen 25 | Člen 5 |
| Člen 26, odstavek 1 | Člen 28, prvi pododstavek |
| Člen 26, odstavek 2 | Člen 28, drugi pododstavek |
| Člen 26, odstavek 3 | — |
| Člen 26, odstavek 4 | Člen 28, drugi pododstavek; člen 30, odstavek 1 |
| Člen 26, odstavek 5, prvi pododstavek | Člen 35, odstavek 2 |
| Člen 26, odstavek 5, drugi pododstavek | — |
| Člen 26, odstavek 6 | Člen 28, drugi pododstavek |
| Člen 27, odstavek 1, prvi pododstavek | Člen 1, odstavek 11, točka (a) |
| Člen 27, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek | Člen 38, odstavek 2 |
| Člen 27, odstavek 2 | Člen 38, odstavek 4 |
| Člen 27, odstavek 3 | — |
| Člen 27, odstavek 4 | — |
| Člen 28, odstavek 1 | Člen 38, odstavek 3, točka (a); člen 1, odstavek 11, točka (b) |
| Člen 28, odstavek 2 | Člen 1, odstavek 11, točka (b); člen 38, odstavek 3, točka (b); člen 44, odstavek 3, prvi stavek |
| Člen 28, odstavek 3 | Člen 38, odstavek 4 |
| Člen 28, odstavek 4 | — |
| Člen 28, odstavek 5 | — |
| Člen 28, odstavek 6 | Člen 38, odstavek 8 |
| Člen 29odstavek 1, prvi pododstavek | Člen 1, odstavek 11, točka (d) |
| Člen 29, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek | — |
| Člen 29, odstavek 1, četrti pododstavek | Člen 38, odstavek 3, točki (a) in (b) |
| Člen 29, odstavek 2 | Člen 1, odstavek 11, točka (d); člen 44, odstavek 3, prvi stavek |
| Člen 29, odstavek 3 | Člen 30, odstavek 2 |
| Člen 29, odstavek 4 | — |
| Člen 29, odstavek 5 | Člen 30, odstavek 3 |
| Člen 29, odstavek 6 | Člen 30, odstavek 4 |
| Člen 29, odstavek 7 | Člen 30, odstavek 2 |
| Člen 30, odstavek 1 | Člen 1, odstavek 11, točka (c); člen 38, odstavek 3; člen 44, odstavek 3, prvi stavek |
| Člen 30, odstavek 2 | Člen 29, odstavek 2, odstavek 7 |
| Člen 30, odstavek 3 | Člen 29, odstavek 3 |
| Člen 30, odstavek 4 | Člen 29, odstavek 4 |
| Člen 30, odstavek 5 | Člen 29, odstavek 5 |
| Člen 30, odstavek 6 | Člen 29, odstavek 6 |
| Člen 30, odstavek 7 | Člen 29, odstavek 7 |
| Člen 30, odstavek 8 | Člen 29, odstavek 8 |
| Člen 31 | — |
| Člen 32, odstavek 1 | Člen 31, prvi stavek |
| Člen 32, odstavek 2, točka (a) | Člen 31, točka 1(a) |
| Člen 32, odstavek 2, točka (b) | Člen 31, točka 1(b) |
| Člen 32, odstavek 2, točka (c) | Člen 31, točka 1(c) |
| Člen 32, odstavek 3, točka (a) | Člen 31, točka 2(a) |
| Člen 32, odstavek 3, točka (b) | Člen 31, točka 2(b) |
| Člen 32, odstavek 3, točka (c) | Člen 31, točka 2(c) |
| Člen 32, odstavek 3, točka (d) | Člen 31, točka 2(d) |
| Člen 32, odstavek 4 | Člen 31, točka 3 |
| Člen 32, odstavek 5 | Člen 31, točka 4(b) |
| Člen 33, odstavek 1 | Člen 32, odstavek 1; člen 1, odstavek 5; člen 32, odstavek 2, prvi in četrti pododstavek |
| Člen 33, odstavek 2 | Člen 32, odstavek 2, drugi in tretji pododstavek |
| Člen 33, odstavek 3 | Člen 32, odstavek 3 |
| Člen 33, odstavek 4 | Člen 32, odstavek 4 |
| Člen 33, odstavek 5 | Člen 32, odstavek 4 |
| Člen 34, odstavek 1 | Člen 33, odstavek 1; člen 1, odstavek 6 |
| Člen 34, odstavek 2 | Člen 33, odstavek 2 |
| Člen 34, odstavek 3 | Člen 33, odstavek 2 in fine |
| Člen 34, odstavek 4 | Člen 33, odstavek 3 |
| Člen 34, odstavek 5 | Člen 33, odstavek 4 |
| Člen 34, odstavek 6 | Člen 33, odstavek 6 |
| Člen 34, odstavek 7 | — |
| Člen 34, odstavek 8 | — |
| Člen 34, odstavek 9 | Člen 33, odstavek 7, tretji pododstavek |
| Člen 35, odstavek 1, prvi pododstavek | Člen 54, odstavek 1 |
| Člen 35, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek | Člen 1, odstavek 7 |
| Člen 35, odstavek 2 | Člen 54, odstavek 2, prvi in drugi pododstavek |
| Člen 35, odstavek 3 | Člen 54, odstavek 2, tretji pododstavek |
| Člen 35, odstavek 4 | Člen 54, odstavek 3 |
| Člen 35, odstavek 5 | Člen 54, odstavek 4 |
| Člen 35, odstavek 6 | Člen 54, odstavek 5 |
| Člen 35, odstavek 7 | Člen 54, odstavek 6 |
| Člen 35, odstavek 8 | Člen 54, odstavek 7 |
| Člen 35, odstavek 9 | Člen 54, odstavek 8, prvi pododstavek |
| Člen 36 | — |
| Člen 36, odstavek 1 | Člen 11, odstavek 1 |
| Člen 36, odstavek 2 | Člen 11, odstavek 2 |
| Člen 36, odstavek 3 | — |
| Člen 36, odstavek 4 | Člen 11, odstavek 2 |
| Člen 38 | — |
| Člen 39 | — |
| Člen 40 | Uvodna izjava 8 |
| Člen 41 | — |
| Člen 42, odstavek 1 | Člen 23, odstavek 1 |
| Člen 42, odstavek 2 | Člen 23, odstavek 2 |
| Člen 42, odstavek 3 | Člen 23, odstavek 3 |
| Člen 42, odstavek 4 | Člen 23, odstavek 8 |
| Člen 42, odstavek 5 | Člen 23, odstavek 4, prvi pododstavek |
| Člen 42, odstavek 6 | Člen 23, odstavek 5, prvi in drugi pododstavek |
| Člen 43, odstavek 1 | Člen 23, odstavek 6 |
| Člen 43, odstavek 2 | Člen 23, odstavek 6, prva alinea |
| Člen 44, odstavek 1 | Člen 23, odstavek 4, drugi pododstavek; odstavek 5, drugi in tretji pododstavek; odstavek 6, drugi pododstavek; odstavek 7 |
| Člen 44, odstavek 2 | Člen 23, odstavek 4, prvi pododstavek; odstavek 5, prvi pododstavek; odstavek 6, prvi pododstavek |
| Člen 44, odstavek 3 | — |
| Člen 45, odstavek 1 | Člen 24, odstavka 1 in 2 |
| Člen 45, odstavek 2 | Člen 24, odstavek 3 |
| Člen 45, odstavek 3 | Člen 24, odstavek 4 |
| Člen 46 | — |
| Člen 47, odstavek 1 | Člen 38, odstavek 1 |
| Člen 47, odstavek 2 | Člen 38, odstavek 7 |
| Člen 47, odstavek 3 | Člen 38, odstavek 7 |
| Člen 48, odstavek 1 | Člen 35, odstavek 1; člen 36, odstavek 1 |
| Člen 48, odstavek 2 | — |
| Člen 49 | Člen 35, odstavek 2; člen 36, odstavek 1 |
| Člen 50, odstavki 1 do 3 | Člen 35, odstavek 4, prvi do tretji pododstavek; člen 36, odstavek 1 |
| Člen 50, odstavek 4 | Člen 35, odstavek 4, peti pododstavek |
| Člen 51, odstavek 1 | Člen 36, odstavek 1; člen 79, odstavek 1, točka (a) |
| Člen 51, odstavek 2 | Člen 36, odstavek 2 |
| Člen 51, odstavek 2 | Člen 36, odstavek 3 in odstavek 4, drugi pododstavek |
| Člen 51, odstavek 3 | Člen 36, odstavek 4, prvi pododstavek |
| Člen 51, odstavek 4 | — |
| Člen 51, odstavek 5, prvi pododstavek | Člen 36, odstavek 7 |
| Člen 51, odstavek 5, drugi pododstavek | Člen 36, odstavek 8 |
| Člen 51, odstavek 6 | Člen 37 |
| Člen 52, odstavek 1 | Člen 36, odstavek 5, prvi pododstavek |
| Člen 52, odstavek 2 in 3 | Člen 36, odstavek 5, drugi in tretji pododstavek |
| Člen 53, odstavek 1 | Člen 38, odstavek 6 |
| Člen 53, odstavek 2 | Člen 39, odstavek 2 |
| Člen 54, odstavek 1 | Člen 40, odstavek 1 |
| Člen 54, odstavek 2 | Člen 40, odstavek 2 |
| Člen 55, odstavek 1 | Člen 41, odstavek 1 |
| Člen 55, odstavek 2 | Člen 41, odstavek 2 |
| Člen 55, odstavek 3 | Člen 41, odstavek 3 |
| Člen 56 odstavek 1, prvi pododstavek | Člen 44, odstavek 1 |
| Člen 56, odstavek 1, drugi pododstavek | — |
| Člen 56, odstavek 2 | — |
| Člen 56, odstavek 3 | — |
| Člen 56, odstavek 4 | — |
| Člen 57, odstavek 1 | Člen 45, odstavek 1 |
| Člen 57, odstavek 2 | Člen 45, odstavek 2(e), (f) |
| Člen 57, odstavek 3 | Člen 45, odstavek 1, drugi pododstavek |
| Člen 57, odstavek 4 | Člen 45, odstavek 2 |
| Člen 57, odstavek 5 | — |
| Člen 57, odstavek 6 | — |
| Člen 57, odstavek 7 | Člen 45, odstavek 1, drugi pododstavek, in odstavek 2, drugi pododstavek |
| Člen 58, odstavek 1 | Člen 44, odstavek 1, odstavek 2, prvi in drugi pododstavek |
| Člen 58, odstavek 2 | Člen 46 |
| Člen 58, odstavek 3 | Člen 47 |
| Člen 58, odstavek 4 | Člen 48 |
| Člen 58, odstavek 5 | Člen 44, odstavek 2 |
| Člen 59 | — |
| Člen 60, odstavek 1 | Člen 47, odstavki 4 do 5; člen 48, odstavek 6 |
| Člen 60, odstavek 2 | Člen 45, odstavek 3 |
| Člen 60, odstavka 3 in 4 | Člen 47, odstavka 4 in 5; člen 48, odstavek 2 |
| Člen 60, odstavek 5 | — |
| Člen 61 | — |
| Člen 62, odstavek 1 | Člen 49 |
| Člen 62, odstavek 2 | Člen 50 |
| Člen 62, odstavek 3 | — |
| Člen 63, odstavek 1 | Člen 47, odstavka 2, 3; člen 48, odstavka 3, 4 |
| Člen 63, odstavek 2 | — |
| Člen 64, odstavek 1 | Člen 52, odstavek 1; člen 52, odstavek 7 |
| Člen 64, odstavek 2, prvi pododstavek | Člen 52, odstavek 1, drugi pododstavek |
| Člen 64, odstavek 2, drugi pododstavek | Člen 52, odstavek 1, tretji pododstavek |
| Člen 64, odstavek 3 | Člen 52, odstavek 2 |
| Člen 64, odstavek 4 | Člen 52, odstavek 3 |
| Člen 64, odstavek 5, prvi pododstavek | Člen 52, odstavek 4, prvi pododstavek |
| Člen 64, odstavek 5, drugi pododstavek | Člen 52, odstavek 4, drugi pododstavek |
| Člen 64, odstavek 6, prvi pododstavek | Člen 52, odstavek 5, prvi pododstavek |
| Člen 64, odstavek 6, drugi pododstavek | Člen 52, odstavek 6 |
| Člen 64, odstavek 7 | Člen 52, odstavek 5, drugi pododstavek |
| Člen 64, odstavek 8 | — |
| Člen 65 | Člen 44, odstavek 3 |
| Člen 66 | Člen 44, odstavek 4 |
| Člen 67, odstavek 1 | Člen 53, odstavek 1 |
| Člen 67, odstavek 2 | Člen 53, odstavek 1 |
| Člen 67, odstavek 3 | — |
| Člen 67, odstavek 4 | Uvodna izjava 1, uvodna izjava 46, tretji odstavek |
| Člen 67, odstavek 5 | Člen 53, odstavek 2 |
| Člen 68 | — |
| Člen 69, odstavek 1 | Člen 55, odstavek 1 |
| Člen 69, odstavek 2, točka (a) | Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(a) |
| Člen 69, odstavek 2, točka (b) | Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(b) |
| Člen 69, odstavek 2, točka (c) | Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(c) |
| Člen 69, odstavek 2, točka (d) | Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(d) |
| Člen 69, odstavek 2, točka (e) | — |
| Člen 69, odstavek 2, točka (f) | Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(e) |
| Člen 69, odstavek 3, prvi pododstavek | Člen 55, odstavek 2 |
| Člen 69, odstavek 3, drugi pododstavek | — |
| Člen 69, odstavek 4 | Člen 55, odstavek 3 |
| Člen 69, odstavek 5 | — |
| Člen 70 | Člen 26 |
| Člen 71, odstavek 1 | — |
| Člen 71, odstavek 2 | Člen 25, prvi pododstavek |
| Člen 71, odstavek 3 | — |
| Člen 71, odstavek 4 | Člen 25, drugi pododstavek |
| Člen 71, odstavki 5 do 8 | — |
| Člen 72 | — |
| Člen 73 | — |
| Člen 74 | — |
| Člen 75 | — |
| Člen 76 | — |
| Člen 77 | — |
| Člen 78 | Člen 67, odstavek 2 |
| Člen 79, odstavki 1 do 2 | Člen 69, odstavki 1 do 2 |
| Člen 79, odstavek 3 | Člen 70; člen 79, odstavek 1, točka (a) |
| Člen 80, odstavek 1 | — |
| Člen 80, odstavek 2 | Člen 66, odstavek 2 |
| Člen 80, odstavek 3 | Člen 72 |
| Člen 81 | Člen 73 |
| Člen 82 | Člen 74 |
| Člen 83, odstavek 1 | Člen 81, prvi pododstavek |
| Člen 83, odstavki 2 do 6 | — |
| Člen 84 | Člen 43 |
| Člen 85 | — |
| Člen 86 | — |
| Člen 87 | Člen 77, odstavka 3 in 4 |
| Člen 88 | Člen 77, odstavek 5 |
| Člen 89, odstavka 1 in 2 | Člen 77, odstavka 1, 2 |
| Člen 89, odstavek 3 | — |
| Člen 90, odstavek 1 | Člen 80, odstavek 1, prvi pododstavek |
| Člen 90, odstavki 2 do 5 | — |
| Člen 90, odstavek 6 | Člen 80, odstavek 1, drugi pododstavek |
| Člen 91 | Člen 82 |
| Člen 92 | — |
| Člen 93 | Člen 83 |
| Člen 94 | Člen 84 |
| Priloga I | Priloga IV |
| Priloga II | Priloga I |
| Priloga III | Priloga V |
| — | Priloga III |
| Priloga IV, (a)–(f) | Priloga X(b) do (h) |
| Priloga IV, (g) | — |
| Priloga V – del A | Priloga VII A |
| Priloga V – del B – I | Priloga VII A |
| Priloga V – del B – II | — |
| Priloga V – del C | Priloga VII A |
| Priloga V – del D | Priloga VII A |
| Priloga V – del E | Priloga VII D |
| Priloga V – del F | Priloga VII D |
| Priloga V – del G | — |
| Priloga V – del H | — |
| Priloga V – del I | — |
| Priloga V – del J | — |
| Priloga VI | Člen 54, odstavek 3, točke (a) do (f) |
| Priloga VII | Priloga VI |
| Priloga VIII | Priloga VIII |
| Priloga IX(1) | Člen 40, odstavek 5 |
| Priloga IX(2) | — |
| Priloga X | — |
| Priloga XI | Priloga IX A, B, C |
| Priloga XII, del I | Člen 47, odstavek 1 |
| Priloga XII, del II | Člen 48, odstavek 2 |
| Priloga XIII | — |
| Priloga XIV | Priloga II |
| Priloga XV | Priloga XII |

Ta direktiva

Direktiva 2004/18/ES

Člen 1, odstavek 1, 2, 4, 5 in 6

—

Člen 1, odstavek 3

Člen 10

Člen 2, odstavek 1, točka 1

Člen 1, odstavek 9, prvi pododstavek

Člen 2, odstavek 1, točka 2

Člen 7, točka (a)

Člen 2, odstavek 1, točka 3

—

Člen 2, odstavek 1, točka 4(a)

Člen 1, odstavek 9, drugi pododstavek, točka (a)

Člen 2, odstavek 1, točka 4(b)

Člen 1, odstavek 9, drugi pododstavek, točka (b)

Člen 2, odstavek 1, točka 4(c)

Člen 1, odstavek 9, drugi pododstavek, točka (c)

Člen 2, odstavek 1, točka 5

Člen 1, odstavek 2, točka (a)

Člen 2, odstavek 1, točka 6

Člen 1, odstavek 2, točka (b), prvi stavek

Člen 2 odstavek 1, točka 7

Člen 1, odstavek 2, točka (b), drugi stavek

Člen 2, odstavek 1, točka 8

Člen 1, odstavek 2, točka (c)

Člen 2, odstavek 1, točka 9

Člen 1, odstavek 2, točka (d)

Člen 2, odstavek 1, točka 10

Člen 1, odstavek 8, drugi pododstavek

Člen 2, odstavek 1, točka 11

Člen 1, odstavek 8, tretji pododstavek

Člen 2, odstavek 1, točka 12

Člen 1, odstavek 8, tretji pododstavek

Člen 2, odstavek 1, točka 13

Člen 23, odstavek 1

Člen 2, odstavek 1, točka 14

Člen 1, odstavek 10

Člen 2, odstavek 1, točka 15

—

Člen 2, odstavek 1, točka 16

Člen 1, odstavek 10

Člen 2, odstavek 1, točka 17

—

Člen 2, odstavek 1, točka 18

Člen 1, odstavek 12

Člen 2, odstavek 1, točka 19

Člen 1, odstavek 13

Člen 2, odstavek 1, točka 20

—

Člen 2, odstavek 1, točka 21

Člen 1, odstavek 11, točka (e)

Člen 2, odstavek 1, točka 22

—

Člen 2, odstavek 1, točka 23

—

Člen 2, odstavek 1, točka 24

—

Člen 2, odstavek 2

—

Člen 3, odstavek 1

—

Člen 3, odstavek 2, prvi pododstavek

—

Člen 3, odstavek 2, drugi pododstavek

Člen 22; člen 1, odstavek 2, točka (d)

Člen 3, odstavek 3

—

Člen 3, odstavek 4

—

Člen 3, odstavek 5

—

Člen 3, odstavek 6

—

Člen 4

Člen 7, 67

Člen 5, odstavek 1

Člen 9, odstavek 1

Člen 5, odstavek 2

—

Člen 5, odstavek 3

Člen 9, odstavek 3; člen 9, odstavek 7, drugi pododstavek,

Člen 5, odstavek 4

Člen 9, odstavek 2

Člen 5, odstavek 5

Člen 9, odstavek 9

Člen 5, odstavek 6

—

Člen 5, odstavek 7

Člen 9, odstavek 4

Člen 5, odstavek 8

Člen 9, odstavek 5, točka (a), prvi pododstavek

Člen 5, odstavek 9

Člen 9, odstavek 5, točka (b), prvi in drugi pododstavek

Člen 5, odstavek 10

Člen 9, odstavek 5, točka (a), tretji pododstavek

Člen 9, odstavek 5, točka (b), tretji pododstavek

Člen 5, odstavek 11

Člen 9, odstavek 7

Člen 5, odstavek 12

Člen 9, odstavek 6

Člen 5, odstavek 13

Člen 9, odstavek 8, točka (a)

Člen 5, odstavek 14

Člen 9, odstavek 8, točka (b)

Člen 6, odstavki 1 do 6

Člen 78; člen 79, odstavek 2, točka (a)

Člen 6, odstavek 7

Člen 79(2)(d)

Člen 7

Člen 12; člen 68(a)

Člen 8, prvi pododstavek

Člen 13; člen 68(b)

Člen 8, drugi pododstavek

Člen 1, odstavek 15

Člen 9

Člen 15; člen 68(b)

Člen 10, točka (a)

Člen 16, točka (a)

Člen 10, točka (b)

Člen 16, točka (b)

Člen 10, točka (c)

Člen 16, točka (c)

Člen 10, točka (d)

—

Člen 10, točka (e)

Člen 16, točka (d)

Člen 10, točka (r)

—

Člen 10, točka (g)

Člen 16, točka (e)

Člen 10, točka (h)

—

Člen 10, točka (i)

—

Člen 10, točka (j)

—

Člen 11

Člen 18

Člen 12

—

Člen 13, prvi pododstavek

Člen 8, prvi pododstavek

Člen 13, drugi pododstavek

Člen 8, drugi pododstavek

Člen 14

Člen 16, točka (f)

Člen 15, odstavka 1 in 2

Člen 10; člen 14; člen 68(b)

Člen 15, odstavek 3

Člen 14; člen 68(b)

Člen 16

—

Člen 17, odstavek 1

Člen 10, drugi pododstavek; člen 12 Direktive 2009/81/ES

Člen 17, odstavek 2

—

Člen 18, odstavek 1

Člen 2

Člen 18, odstavek 2

—

Člen 19, odstavek 1

Člen 4, odstavek 1

Člen 19, odstavki 2 do 3

Člen 4, odstavek 2

Člen 20, odstavek 1

Člen 19

Člen 20, odstavek 2

Člen 19, drugi pododstavek

Člen 21, odstavek 1

Člen 6

Člen 21, odstavek 2

—

Člen 22, odstavek 1

Člen 42, odstavki 1, 2 in 4; člen 71, odstavek 1

Člen 22, odstavek 2

—

Člen 22, odstavek 3

Člen 42, odstavek 3; člen 71, odstavek 2

Člen 22, odstavek 4

—

Člen 22, odstavek 5

—

Člen 22, odstavek 6

Člen 42, odstavka 5 in 6; člen 71, odstavek 3

Člen 22, odstavek 7, prvi pododstavek

Člen 79, odstavek 2, točka (g)

Člen 22 odstavek 7, drugi in tretji pododstavek

—

Člen 23, odstavek 1

Člen 1, odstavek 14, prvi pododstavek

Člen 23, odstavek 2

Člen 79, odstavek 2, točki (e) in (f)

Člen 24

—

Člen 25

Člen 5

Člen 26, odstavek 1

Člen 28, prvi pododstavek

Člen 26, odstavek 2

Člen 28, drugi pododstavek

Člen 26, odstavek 3

—

Člen 26, odstavek 4

Člen 28, drugi pododstavek; člen 30, odstavek 1

Člen 26, odstavek 5, prvi pododstavek

Člen 35, odstavek 2

Člen 26, odstavek 5, drugi pododstavek

—

Člen 26, odstavek 6

Člen 28, drugi pododstavek

Člen 27, odstavek 1, prvi pododstavek

Člen 1, odstavek 11, točka (a)

Člen 27, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek

Člen 38, odstavek 2

Člen 27, odstavek 2

Člen 38, odstavek 4

Člen 27, odstavek 3

—

Člen 27, odstavek 4

—

Člen 28, odstavek 1

Člen 38, odstavek 3, točka (a); člen 1, odstavek 11, točka (b)

Člen 28, odstavek 2

Člen 1, odstavek 11, točka (b); člen 38, odstavek 3, točka (b); člen 44, odstavek 3, prvi stavek

Člen 28, odstavek 3

Člen 38, odstavek 4

Člen 28, odstavek 4

—

Člen 28, odstavek 5

—

Člen 28, odstavek 6

Člen 38, odstavek 8

Člen 29odstavek 1, prvi pododstavek

Člen 1, odstavek 11, točka (d)

Člen 29, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek

—

Člen 29, odstavek 1, četrti pododstavek

Člen 38, odstavek 3, točki (a) in (b)

Člen 29, odstavek 2

Člen 1, odstavek 11, točka (d); člen 44, odstavek 3, prvi stavek

Člen 29, odstavek 3

Člen 30, odstavek 2

Člen 29, odstavek 4

—

Člen 29, odstavek 5

Člen 30, odstavek 3

Člen 29, odstavek 6

Člen 30, odstavek 4

Člen 29, odstavek 7

Člen 30, odstavek 2

Člen 30, odstavek 1

Člen 1, odstavek 11, točka (c); člen 38, odstavek 3; člen 44, odstavek 3, prvi stavek

Člen 30, odstavek 2

Člen 29, odstavek 2, odstavek 7

Člen 30, odstavek 3

Člen 29, odstavek 3

Člen 30, odstavek 4

Člen 29, odstavek 4

Člen 30, odstavek 5

Člen 29, odstavek 5

Člen 30, odstavek 6

Člen 29, odstavek 6

Člen 30, odstavek 7

Člen 29, odstavek 7

Člen 30, odstavek 8

Člen 29, odstavek 8

Člen 31

—

Člen 32, odstavek 1

Člen 31, prvi stavek

Člen 32, odstavek 2, točka (a)

Člen 31, točka 1(a)

Člen 32, odstavek 2, točka (b)

Člen 31, točka 1(b)

Člen 32, odstavek 2, točka (c)

Člen 31, točka 1(c)

Člen 32, odstavek 3, točka (a)

Člen 31, točka 2(a)

Člen 32, odstavek 3, točka (b)

Člen 31, točka 2(b)

Člen 32, odstavek 3, točka (c)

Člen 31, točka 2(c)

Člen 32, odstavek 3, točka (d)

Člen 31, točka 2(d)

Člen 32, odstavek 4

Člen 31, točka 3

Člen 32, odstavek 5

Člen 31, točka 4(b)

Člen 33, odstavek 1

Člen 32, odstavek 1; člen 1, odstavek 5; člen 32, odstavek 2, prvi in četrti pododstavek

Člen 33, odstavek 2

Člen 32, odstavek 2, drugi in tretji pododstavek

Člen 33, odstavek 3

Člen 32, odstavek 3

Člen 33, odstavek 4

Člen 32, odstavek 4

Člen 33, odstavek 5

Člen 32, odstavek 4

Člen 34, odstavek 1

Člen 33, odstavek 1; člen 1, odstavek 6

Člen 34, odstavek 2

Člen 33, odstavek 2

Člen 34, odstavek 3

Člen 33, odstavek 2 in fine

Člen 34, odstavek 4

Člen 33, odstavek 3

Člen 34, odstavek 5

Člen 33, odstavek 4

Člen 34, odstavek 6

Člen 33, odstavek 6

Člen 34, odstavek 7

—

Člen 34, odstavek 8

—

Člen 34, odstavek 9

Člen 33, odstavek 7, tretji pododstavek

Člen 35, odstavek 1, prvi pododstavek

Člen 54, odstavek 1

Člen 35, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek

Člen 1, odstavek 7

Člen 35, odstavek 2

Člen 54, odstavek 2, prvi in drugi pododstavek

Člen 35, odstavek 3

Člen 54, odstavek 2, tretji pododstavek

Člen 35, odstavek 4

Člen 54, odstavek 3

Člen 35, odstavek 5

Člen 54, odstavek 4

Člen 35, odstavek 6

Člen 54, odstavek 5

Člen 35, odstavek 7

Člen 54, odstavek 6

Člen 35, odstavek 8

Člen 54, odstavek 7

Člen 35, odstavek 9

Člen 54, odstavek 8, prvi pododstavek

Člen 36

—

Člen 36, odstavek 1

Člen 11, odstavek 1

Člen 36, odstavek 2

Člen 11, odstavek 2

Člen 36, odstavek 3

—

Člen 36, odstavek 4

Člen 11, odstavek 2

Člen 38

—

Člen 39

—

Člen 40

Uvodna izjava 8

Člen 41

—

Člen 42, odstavek 1

Člen 23, odstavek 1

Člen 42, odstavek 2

Člen 23, odstavek 2

Člen 42, odstavek 3

Člen 23, odstavek 3

Člen 42, odstavek 4

Člen 23, odstavek 8

Člen 42, odstavek 5

Člen 23, odstavek 4, prvi pododstavek

Člen 42, odstavek 6

Člen 23, odstavek 5, prvi in drugi pododstavek

Člen 43, odstavek 1

Člen 23, odstavek 6

Člen 43, odstavek 2

Člen 23, odstavek 6, prva alinea

Člen 44, odstavek 1

Člen 23, odstavek 4, drugi pododstavek; odstavek 5, drugi in tretji pododstavek; odstavek 6, drugi pododstavek; odstavek 7

Člen 44, odstavek 2

Člen 23, odstavek 4, prvi pododstavek; odstavek 5, prvi pododstavek; odstavek 6, prvi pododstavek

Člen 44, odstavek 3

—

Člen 45, odstavek 1

Člen 24, odstavka 1 in 2

Člen 45, odstavek 2

Člen 24, odstavek 3

Člen 45, odstavek 3

Člen 24, odstavek 4

Člen 46

—

Člen 47, odstavek 1

Člen 38, odstavek 1

Člen 47, odstavek 2

Člen 38, odstavek 7

Člen 47, odstavek 3

Člen 38, odstavek 7

Člen 48, odstavek 1

Člen 35, odstavek 1; člen 36, odstavek 1

Člen 48, odstavek 2

—

Člen 49

Člen 35, odstavek 2; člen 36, odstavek 1

Člen 50, odstavki 1 do 3

Člen 35, odstavek 4, prvi do tretji pododstavek; člen 36, odstavek 1

Člen 50, odstavek 4

Člen 35, odstavek 4, peti pododstavek

Člen 51, odstavek 1

Člen 36, odstavek 1; člen 79, odstavek 1, točka (a)

Člen 51, odstavek 2

Člen 36, odstavek 2

Člen 51, odstavek 2

Člen 36, odstavek 3 in odstavek 4, drugi pododstavek

Člen 51, odstavek 3

Člen 36, odstavek 4, prvi pododstavek

Člen 51, odstavek 4

—

Člen 51, odstavek 5, prvi pododstavek

Člen 36, odstavek 7

Člen 51, odstavek 5, drugi pododstavek

Člen 36, odstavek 8

Člen 51, odstavek 6

Člen 37

Člen 52, odstavek 1

Člen 36, odstavek 5, prvi pododstavek

Člen 52, odstavek 2 in 3

Člen 36, odstavek 5, drugi in tretji pododstavek

Člen 53, odstavek 1

Člen 38, odstavek 6

Člen 53, odstavek 2

Člen 39, odstavek 2

Člen 54, odstavek 1

Člen 40, odstavek 1

Člen 54, odstavek 2

Člen 40, odstavek 2

Člen 55, odstavek 1

Člen 41, odstavek 1

Člen 55, odstavek 2

Člen 41, odstavek 2

Člen 55, odstavek 3

Člen 41, odstavek 3

Člen 56 odstavek 1, prvi pododstavek

Člen 44, odstavek 1

Člen 56, odstavek 1, drugi pododstavek

—

Člen 56, odstavek 2

—

Člen 56, odstavek 3

—

Člen 56, odstavek 4

—

Člen 57, odstavek 1

Člen 45, odstavek 1

Člen 57, odstavek 2

Člen 45, odstavek 2(e), (f)

Člen 57, odstavek 3

Člen 45, odstavek 1, drugi pododstavek

Člen 57, odstavek 4

Člen 45, odstavek 2

Člen 57, odstavek 5

—

Člen 57, odstavek 6

—

Člen 57, odstavek 7

Člen 45, odstavek 1, drugi pododstavek, in odstavek 2, drugi pododstavek

Člen 58, odstavek 1

Člen 44, odstavek 1, odstavek 2, prvi in drugi pododstavek

Člen 58, odstavek 2

Člen 46

Člen 58, odstavek 3

Člen 47

Člen 58, odstavek 4

Člen 48

Člen 58, odstavek 5

Člen 44, odstavek 2

Člen 59

—

Člen 60, odstavek 1

Člen 47, odstavki 4 do 5; člen 48, odstavek 6

Člen 60, odstavek 2

Člen 45, odstavek 3

Člen 60, odstavka 3 in 4

Člen 47, odstavka 4 in 5; člen 48, odstavek 2

Člen 60, odstavek 5

—

Člen 61

—

Člen 62, odstavek 1

Člen 49

Člen 62, odstavek 2

Člen 50

Člen 62, odstavek 3

—

Člen 63, odstavek 1

Člen 47, odstavka 2, 3; člen 48, odstavka 3, 4

Člen 63, odstavek 2

—

Člen 64, odstavek 1

Člen 52, odstavek 1; člen 52, odstavek 7

Člen 64, odstavek 2, prvi pododstavek

Člen 52, odstavek 1, drugi pododstavek

Člen 64, odstavek 2, drugi pododstavek

Člen 52, odstavek 1, tretji pododstavek

Člen 64, odstavek 3

Člen 52, odstavek 2

Člen 64, odstavek 4

Člen 52, odstavek 3

Člen 64, odstavek 5, prvi pododstavek

Člen 52, odstavek 4, prvi pododstavek

Člen 64, odstavek 5, drugi pododstavek

Člen 52, odstavek 4, drugi pododstavek

Člen 64, odstavek 6, prvi pododstavek

Člen 52, odstavek 5, prvi pododstavek

Člen 64, odstavek 6, drugi pododstavek

Člen 52, odstavek 6

Člen 64, odstavek 7

Člen 52, odstavek 5, drugi pododstavek

Člen 64, odstavek 8

—

Člen 65

Člen 44, odstavek 3

Člen 66

Člen 44, odstavek 4

Člen 67, odstavek 1

Člen 53, odstavek 1

Člen 67, odstavek 2

Člen 53, odstavek 1

Člen 67, odstavek 3

—

Člen 67, odstavek 4

Uvodna izjava 1, uvodna izjava 46, tretji odstavek

Člen 67, odstavek 5

Člen 53, odstavek 2

Člen 68

—

Člen 69, odstavek 1

Člen 55, odstavek 1

Člen 69, odstavek 2, točka (a)

Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(a)

Člen 69, odstavek 2, točka (b)

Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(b)

Člen 69, odstavek 2, točka (c)

Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(c)

Člen 69, odstavek 2, točka (d)

Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(d)

Člen 69, odstavek 2, točka (e)

—

Člen 69, odstavek 2, točka (f)

Člen 55, odstavek 1, pododstavek 2(e)

Člen 69, odstavek 3, prvi pododstavek

Člen 55, odstavek 2

Člen 69, odstavek 3, drugi pododstavek

—

Člen 69, odstavek 4

Člen 55, odstavek 3

Člen 69, odstavek 5

—

Člen 70

Člen 26

Člen 71, odstavek 1

—

Člen 71, odstavek 2

Člen 25, prvi pododstavek

Člen 71, odstavek 3

—

Člen 71, odstavek 4

Člen 25, drugi pododstavek

Člen 71, odstavki 5 do 8

—

Člen 72

—

Člen 73

—

Člen 74

—

Člen 75

—

Člen 76

—

Člen 77

—

Člen 78

Člen 67, odstavek 2

Člen 79, odstavki 1 do 2

Člen 69, odstavki 1 do 2

Člen 79, odstavek 3

Člen 70; člen 79, odstavek 1, točka (a)

Člen 80, odstavek 1

—

Člen 80, odstavek 2

Člen 66, odstavek 2

Člen 80, odstavek 3

Člen 72

Člen 81

Člen 73

Člen 82

Člen 74

Člen 83, odstavek 1

Člen 81, prvi pododstavek

Člen 83, odstavki 2 do 6

—

Člen 84

Člen 43

Člen 85

—

Člen 86

—

Člen 87

Člen 77, odstavka 3 in 4

Člen 88

Člen 77, odstavek 5

Člen 89, odstavka 1 in 2

Člen 77, odstavka 1, 2

Člen 89, odstavek 3

—

Člen 90, odstavek 1

Člen 80, odstavek 1, prvi pododstavek

Člen 90, odstavki 2 do 5

—

Člen 90, odstavek 6

Člen 80, odstavek 1, drugi pododstavek

Člen 91

Člen 82

Člen 92

—

Člen 93

Člen 83

Člen 94

Člen 84

Priloga I

Priloga IV

Priloga II

Priloga I

Priloga III

Priloga V

—

Priloga III

Priloga IV, (a)–(f)

Priloga X(b) do (h)

Priloga IV, (g)

—

Priloga V – del A

Priloga VII A

Priloga V – del B – I

Priloga VII A

Priloga V – del B – II

—

Priloga V – del C

Priloga VII A

Priloga V – del D

Priloga VII A

Priloga V – del E

Priloga VII D

Priloga V – del F

Priloga VII D

Priloga V – del G

—

Priloga V – del H

—

Priloga V – del I

—

Priloga V – del J

—

Priloga VI

Člen 54, odstavek 3, točke (a) do (f)

Priloga VII

Priloga VI

Priloga VIII

Priloga VIII

Priloga IX(1)

Člen 40, odstavek 5

Priloga IX(2)

—

Priloga X

—

Priloga XI

Priloga IX A, B, C

Priloga XII, del I

Člen 47, odstavek 1

Priloga XII, del II

Člen 48, odstavek 2

Priloga XIII

—

Priloga XIV

Priloga II

Priloga XV

Priloga XII

---

| 28.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/243 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/243

---

DIREKTIVA 2014/25/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 26. februarja 2014

o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1), člena 62 in člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na rezultate delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. junija 2011 z naslovom „Ocenjevalno poročilo – učinek in učinkovitost zakonodaje EU o javnih naročilih“ se zdi primerno ohraniti pravila o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, saj nacionalni organi lahko še naprej vplivajo na ravnanje teh naročnikov, tudi z udeležbo v njihovem kapitalu in zastopanostjo v njihovih upravnih, vodstvenih ali nadzornih organih. Še en razlog za nadaljevanje urejanja naročil v teh sektorjih je zaprtost trgov, na katerih so dejavni ti naročniki v teh sektorjih, in sicer zaradi posebnih ali izključnih pravic, ki jih dodelijo države članice v zvezi z oskrbo, zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij za izvajanje zadevne storitve. |
| --- | --- |

(1)

Glede na rezultate delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. junija 2011 z naslovom „Ocenjevalno poročilo – učinek in učinkovitost zakonodaje EU o javnih naročilih“ se zdi primerno ohraniti pravila o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, saj nacionalni organi lahko še naprej vplivajo na ravnanje teh naročnikov, tudi z udeležbo v njihovem kapitalu in zastopanostjo v njihovih upravnih, vodstvenih ali nadzornih organih. Še en razlog za nadaljevanje urejanja naročil v teh sektorjih je zaprtost trgov, na katerih so dejavni ti naročniki v teh sektorjih, in sicer zaradi posebnih ali izključnih pravic, ki jih dodelijo države članice v zvezi z oskrbo, zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij za izvajanje zadevne storitve.

| (2) | Da bi zagotovili odpiranje javnih naročil, ki jih oddajo naročniki v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, konkurenci, bi bilo treba oblikovati določbe za usklajevanje postopkov javnega naročanja pri naročilih nad določeno vrednostjo. Tako usklajevanje je potrebno, da se zagotovi učinek načel iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti načel prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter iz njih izhajajočih načel, kot so enaka obravnava, nediskriminacija, vzajemno priznavanje, sorazmernost in transparentnost. Usklajevanje postopkov javnega naročanja na ravni Unije bi moralo glede na naravo sektorjev, na katere vpliva, ob varovanju uporabe navedenih načel vzpostaviti okvir za premišljeno poslovno prakso in omogočiti največjo možno prožnost. |
| --- | --- |

(2)

Da bi zagotovili odpiranje javnih naročil, ki jih oddajo naročniki v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, konkurenci, bi bilo treba oblikovati določbe za usklajevanje postopkov javnega naročanja pri naročilih nad določeno vrednostjo. Tako usklajevanje je potrebno, da se zagotovi učinek načel iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti načel prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter iz njih izhajajočih načel, kot so enaka obravnava, nediskriminacija, vzajemno priznavanje, sorazmernost in transparentnost. Usklajevanje postopkov javnega naročanja na ravni Unije bi moralo glede na naravo sektorjev, na katere vpliva, ob varovanju uporabe navedenih načel vzpostaviti okvir za premišljeno poslovno prakso in omogočiti največjo možno prožnost.

| (3) | Za naročila, katerih vrednost je nižja od mejnih vrednosti za uporabo določb o usklajevanju na ravni Unije, je priporočljivo upoštevati sodno prakso Sodišča Evropske unije v zvezi s pravilno uporabo pravil in načel iz PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Za naročila, katerih vrednost je nižja od mejnih vrednosti za uporabo določb o usklajevanju na ravni Unije, je priporočljivo upoštevati sodno prakso Sodišča Evropske unije v zvezi s pravilno uporabo pravil in načel iz PDEU.

| (4) | Javna naročila imajo ključno vlogo pri strategiji Evropa 2020, določeni v Sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 “ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast), saj gre za enega od tržnih instrumentov, ki jih je treba uporabiti za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ob hkratnem zagotavljanju najučinkovitejše rabe javnih sredstev. V ta namen bi bilo treba pregledati in posodobiti pravila o javnem naročanju, sprejeta v skladu z Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), da bi povečali učinkovitost javne porabe, olajšali predvsem sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) pri javnih naročilih, naročnikom pa omogočili boljšo uporabo javnih naročil v podporo skupnim družbenim ciljem. Treba je tudi pojasniti osnovne pojme in koncepte, da bi zagotovili večjo pravno varnost in upoštevali nekatere vidike s tem povezane ustaljene sodne prakse Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Javna naročila imajo ključno vlogo pri strategiji Evropa 2020, določeni v Sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 “ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast), saj gre za enega od tržnih instrumentov, ki jih je treba uporabiti za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ob hkratnem zagotavljanju najučinkovitejše rabe javnih sredstev. V ta namen bi bilo treba pregledati in posodobiti pravila o javnem naročanju, sprejeta v skladu z Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), da bi povečali učinkovitost javne porabe, olajšali predvsem sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) pri javnih naročilih, naročnikom pa omogočili boljšo uporabo javnih naročil v podporo skupnim družbenim ciljem. Treba je tudi pojasniti osnovne pojme in koncepte, da bi zagotovili večjo pravno varnost in upoštevali nekatere vidike s tem povezane ustaljene sodne prakse Sodišča Evropske unije.

| (5) | Pri izvajanju te direktive bi bilo treba upoštevati Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov (6), zlasti pri izbiri komunikacijskih sredstev, v zvezi s tehničnimi specifikacijami, merili za oddajo javnega naročila in pogoji za izvedbo javnega naročila. |
| --- | --- |

(5)

Pri izvajanju te direktive bi bilo treba upoštevati Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov (6), zlasti pri izbiri komunikacijskih sredstev, v zvezi s tehničnimi specifikacijami, merili za oddajo javnega naročila in pogoji za izvedbo javnega naročila.

| (6) | Primerno je, da je pojem naročil čim bližje tistemu, ki se uporablja na podlagi Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), ob upoštevanju posebnosti, ki so značilne za sektorje, zajete v tej direktivi. |
| --- | --- |

(6)

Primerno je, da je pojem naročil čim bližje tistemu, ki se uporablja na podlagi Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), ob upoštevanju posebnosti, ki so značilne za sektorje, zajete v tej direktivi.

| (7) | Opozoriti bi bilo treba, da nobena določba v tej direktivi držav članic ne zavezuje, da storitve, ki jih želijo opravljati same ali jih organizirati drugače kot v obliki javnega naročanja v smislu te direktive, oddajo v podizvajanje ali njihovo izvajanje prenesejo na zunanje izvajalce. Opravljanje storitev na podlagi zakonov, predpisov ali pogodb o zaposlitvi ne bi smelo biti zajeto. V nekaterih državah članicah bi to na primer lahko veljalo za opravljanje nekaterih storitev za skupnost, kot je dobava pitne vode. |
| --- | --- |

(7)

Opozoriti bi bilo treba, da nobena določba v tej direktivi držav članic ne zavezuje, da storitve, ki jih želijo opravljati same ali jih organizirati drugače kot v obliki javnega naročanja v smislu te direktive, oddajo v podizvajanje ali njihovo izvajanje prenesejo na zunanje izvajalce. Opravljanje storitev na podlagi zakonov, predpisov ali pogodb o zaposlitvi ne bi smelo biti zajeto. V nekaterih državah članicah bi to na primer lahko veljalo za opravljanje nekaterih storitev za skupnost, kot je dobava pitne vode.

| (8) | Obenem je primerno opozoriti, da ta direktiva ne bi smela posegati v zakonodajo držav članic o socialni varnosti. Prav tako ne bi smela obravnavati liberalizacije storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so pridržane za osebe javnega ali zasebnega prava, niti privatizacije oseb javnega prava, ki opravljajo storitve.
  Prav tako bi bilo treba opozoriti, da lahko države članice opravljanje storitev obveznega socialnega zavarovanja ali drugih storitev, kot so poštne storitve, organizirajo kot opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena ali kot kombinacijo obeh. Primerno je pojasniti, da negospodarske storitve splošnega pomena ne bi smele spadati v področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(8)

Obenem je primerno opozoriti, da ta direktiva ne bi smela posegati v zakonodajo držav članic o socialni varnosti. Prav tako ne bi smela obravnavati liberalizacije storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so pridržane za osebe javnega ali zasebnega prava, niti privatizacije oseb javnega prava, ki opravljajo storitve.

Prav tako bi bilo treba opozoriti, da lahko države članice opravljanje storitev obveznega socialnega zavarovanja ali drugih storitev, kot so poštne storitve, organizirajo kot opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena ali kot kombinacijo obeh. Primerno je pojasniti, da negospodarske storitve splošnega pomena ne bi smele spadati v področje uporabe te direktive.

| (9) | Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da ta direktiva ne vpliva na možnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s pravom Unije pri izpolnjevanju ciljev svoje javne politike opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena, njihov obseg in značilnosti storitve, ki se opravlja, vključno s kakršnimi koli pogoji glede kakovosti storitve. Ta direktiva prav tako ne bi smela vplivati na pristojnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom (št. 26) o storitvah splošnega pomena, ki je priložen PDEU in Pogodbi o Evropski uniji (PEU), opravljajo, naročajo in financirajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Poleg tega ta direktiva ne obravnava financiranja storitev splošnega gospodarskega pomena ali sistemov pomoči, ki jih v skladu s pravili Unije o konkurenci dodelijo države članice, zlasti na socialnem področju. |
| --- | --- |

(9)

Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da ta direktiva ne vpliva na možnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s pravom Unije pri izpolnjevanju ciljev svoje javne politike opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena, njihov obseg in značilnosti storitve, ki se opravlja, vključno s kakršnimi koli pogoji glede kakovosti storitve. Ta direktiva prav tako ne bi smela vplivati na pristojnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom (št. 26) o storitvah splošnega pomena, ki je priložen PDEU in Pogodbi o Evropski uniji (PEU), opravljajo, naročajo in financirajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Poleg tega ta direktiva ne obravnava financiranja storitev splošnega gospodarskega pomena ali sistemov pomoči, ki jih v skladu s pravili Unije o konkurenci dodelijo države članice, zlasti na socialnem področju.

| (10) | Za javno naročilo bi se moralo šteti, da je javno naročilo gradenj le, če njegov predmet izrecno zajema izvedbo dejavnosti s seznama v Prilogi I, tudi takrat, ko javno naročilo zajema opravljanje drugih storitev, potrebnih za izvedbo teh dejavnosti. Javna naročila storitev, zlasti na področju gospodarjenja z nepremičninami, lahko v nekaterih primerih vključujejo gradnje. Če so te gradnje priložnostne glede na osnovni predmet javnega naročila in so torej njegova morebitna posledica ali dopolnitev, pa se zaradi dejstva, da so te gradnje vključene v javno naročilo, javno naročilo storitev ne more opredeliti kot javno naročilo gradenj.
  Zaradi raznolikosti javnih naročil gradenj bi morali naročniki imeti možnost določiti, da se javna naročila projektiranja in izvedbe gradenj oddajo bodisi ločeno bodisi skupaj. Namen te direktive ni predpisati skupnega ali ločenega oddajanja javnih naročil. |
| --- | --- |

(10)

Za javno naročilo bi se moralo šteti, da je javno naročilo gradenj le, če njegov predmet izrecno zajema izvedbo dejavnosti s seznama v Prilogi I, tudi takrat, ko javno naročilo zajema opravljanje drugih storitev, potrebnih za izvedbo teh dejavnosti. Javna naročila storitev, zlasti na področju gospodarjenja z nepremičninami, lahko v nekaterih primerih vključujejo gradnje. Če so te gradnje priložnostne glede na osnovni predmet javnega naročila in so torej njegova morebitna posledica ali dopolnitev, pa se zaradi dejstva, da so te gradnje vključene v javno naročilo, javno naročilo storitev ne more opredeliti kot javno naročilo gradenj.

Zaradi raznolikosti javnih naročil gradenj bi morali naročniki imeti možnost določiti, da se javna naročila projektiranja in izvedbe gradenj oddajo bodisi ločeno bodisi skupaj. Namen te direktive ni predpisati skupnega ali ločenega oddajanja javnih naročil.

| (11) | Izvedba gradnje v skladu z zahtevami naročnika predpostavlja, da mora slednji vnaprej natančno opredeliti vrsto gradnje ali vsaj odločilno vplivati na njeno projektiranje. Javno naročilo bi moralo biti uvrščeno med javna naročila gradenj, ne glede na to, ali izvajalec celotno gradnjo ali del gradnje opravi sam oziroma zagotovi, da se opravi kako drugače, pod pogojem, da izvajalca neposredno ali posredno zavezuje pravno izvršljiva obveznost dokončanja gradnje. |
| --- | --- |

(11)

Izvedba gradnje v skladu z zahtevami naročnika predpostavlja, da mora slednji vnaprej natančno opredeliti vrsto gradnje ali vsaj odločilno vplivati na njeno projektiranje. Javno naročilo bi moralo biti uvrščeno med javna naročila gradenj, ne glede na to, ali izvajalec celotno gradnjo ali del gradnje opravi sam oziroma zagotovi, da se opravi kako drugače, pod pogojem, da izvajalca neposredno ali posredno zavezuje pravno izvršljiva obveznost dokončanja gradnje.

| (12) | Sodišče Evropske unije je v svoji sodni praksi večkrat preučilo pojma „javni naročniki“ in zlasti „osebe javnega prava“. V pojasnilo, da bi moralo področje uporabe te direktive, kar zadeva osebno veljavnost, ostati nespremenjeno, je primerno obdržati opredelitev, na katero se je oprlo Sodišče, in vključiti nekatera pojasnila iz navedene sodne prakse kot ključ za razumevanje opredelitev samih, pri čemer ni namen spreminjati razumevanje pojma, kakor je podrobno opredeljen v sodni praksi.
  V ta namen bi bilo treba pojasniti, da se oseba, ki deluje v običajnih tržnih razmerah, si prizadeva za dobiček in nosi izgube, ki izhajajo iz opravljanja njene dejavnosti, ne bi smela šteti za „osebo javnega prava“, saj se lahko šteje, da so potrebe splošnega interesa, za katerih izpolnjevanje je bila ustanovljena ali zadolžena, industrijske ali poslovne narave. Podobno je bil v sodni praksi preučen tudi pogoj glede izvora financiranja zadevne osebe, kjer je med drugim pojasnjeno, da „pretežno“ financiranje pomeni več kot polovično in da so lahko del takega financiranja plačila uporabnikov, ki so določena, izračunana in prejeta v skladu s pravili javnega prava. |
| --- | --- |

(12)

Sodišče Evropske unije je v svoji sodni praksi večkrat preučilo pojma „javni naročniki“ in zlasti „osebe javnega prava“. V pojasnilo, da bi moralo področje uporabe te direktive, kar zadeva osebno veljavnost, ostati nespremenjeno, je primerno obdržati opredelitev, na katero se je oprlo Sodišče, in vključiti nekatera pojasnila iz navedene sodne prakse kot ključ za razumevanje opredelitev samih, pri čemer ni namen spreminjati razumevanje pojma, kakor je podrobno opredeljen v sodni praksi.

V ta namen bi bilo treba pojasniti, da se oseba, ki deluje v običajnih tržnih razmerah, si prizadeva za dobiček in nosi izgube, ki izhajajo iz opravljanja njene dejavnosti, ne bi smela šteti za „osebo javnega prava“, saj se lahko šteje, da so potrebe splošnega interesa, za katerih izpolnjevanje je bila ustanovljena ali zadolžena, industrijske ali poslovne narave. Podobno je bil v sodni praksi preučen tudi pogoj glede izvora financiranja zadevne osebe, kjer je med drugim pojasnjeno, da „pretežno“ financiranje pomeni več kot polovično in da so lahko del takega financiranja plačila uporabnikov, ki so določena, izračunana in prejeta v skladu s pravili javnega prava.

| (13) | V primeru mešanih javnih naročil bi bilo treba veljavna pravila določiti glede na glavni predmet naročila, če so različni sestavni deli javnega naročila objektivno neločljivi. Zato bi bilo treba pojasniti, kako naj bi naročniki določili, ali so različni deli ločljivi ali ne. Tako pojasnilo bi bilo treba podpreti z zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije. Ločljivost ali neločljivost različnih delov bi se morala določiti za vsak primer posebej, pri čemer izraženi ali domnevni nameni naročnika, da se različni vidiki, ki sestavljajo mešano javno naročilo, obravnavajo kot neločljivi, ne bi smeli zadostovati, temveč bi jih bilo treba podpreti z objektivnimi dokazi, ki bi te namene lahko upravičili in bi lahko potrdili potrebo po sklenitvi enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila. Taka upravičena potreba po sklenitvi enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila bi lahko bila denimo prisotna v primeru gradnje ene same stavbe, del katere bi neposredno uporabljal zadevni naročnik, z drugim delom pa bi se upravljalo na podlagi koncesije, na primer za zagotavljanje javnih parkirnih mest. Pojasniti bi bilo treba, da se potreba po sklenitvi enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko pojavi zaradi razlogov tehnične in gospodarske narave. |
| --- | --- |

(13)

V primeru mešanih javnih naročil bi bilo treba veljavna pravila določiti glede na glavni predmet naročila, če so različni sestavni deli javnega naročila objektivno neločljivi. Zato bi bilo treba pojasniti, kako naj bi naročniki določili, ali so različni deli ločljivi ali ne. Tako pojasnilo bi bilo treba podpreti z zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije. Ločljivost ali neločljivost različnih delov bi se morala določiti za vsak primer posebej, pri čemer izraženi ali domnevni nameni naročnika, da se različni vidiki, ki sestavljajo mešano javno naročilo, obravnavajo kot neločljivi, ne bi smeli zadostovati, temveč bi jih bilo treba podpreti z objektivnimi dokazi, ki bi te namene lahko upravičili in bi lahko potrdili potrebo po sklenitvi enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila. Taka upravičena potreba po sklenitvi enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila bi lahko bila denimo prisotna v primeru gradnje ene same stavbe, del katere bi neposredno uporabljal zadevni naročnik, z drugim delom pa bi se upravljalo na podlagi koncesije, na primer za zagotavljanje javnih parkirnih mest. Pojasniti bi bilo treba, da se potreba po sklenitvi enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko pojavi zaradi razlogov tehnične in gospodarske narave.

| (14) | Pri mešanih javnih naročilih, ki jih je mogoče ločiti, imajo naročniki vedno možnost, da za posamezne dele mešanega javnega naročila oddajo ločena javna naročila, v tem primeru pa bi morale biti določbe, ki bi se uporabljale za vsak posamezni del, določene izključno na podlagi značilnosti zadevnega naročila. Če pa se naročniki odločijo v javno naročilo vključiti druge elemente – ne glede na njihovo vrednost in ne glede na pravno ureditev, ki bi sicer veljala za te dodane elemente – bi moralo biti vodilno načelo naslednje: v primeru, da bi bilo treba naročilo, če bi se oddalo samostojno, oddati na podlagi določb te direktive, bi se morala ta direktiva še naprej uporabljati za celotno mešano javno naročilo. |
| --- | --- |

(14)

Pri mešanih javnih naročilih, ki jih je mogoče ločiti, imajo naročniki vedno možnost, da za posamezne dele mešanega javnega naročila oddajo ločena javna naročila, v tem primeru pa bi morale biti določbe, ki bi se uporabljale za vsak posamezni del, določene izključno na podlagi značilnosti zadevnega naročila. Če pa se naročniki odločijo v javno naročilo vključiti druge elemente – ne glede na njihovo vrednost in ne glede na pravno ureditev, ki bi sicer veljala za te dodane elemente – bi moralo biti vodilno načelo naslednje: v primeru, da bi bilo treba naročilo, če bi se oddalo samostojno, oddati na podlagi določb te direktive, bi se morala ta direktiva še naprej uporabljati za celotno mešano javno naročilo.

| (15) | Vendar bi bilo treba predpisati posebne določbe za mešana javna naročila, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike oziroma dele, ki ne spadajo v področje uporabe PDEU. V takih primerih bi bilo treba omogočiti, da se ta direktiva ne uporablja, a pod pogojem, da oddajo enotnega javnega naročila upravičujejo objektivni razlogi in da odločitev o oddaji enotnega javnega naročila ni sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Pojasniti bi bilo treba, da naročnikom ne bi smeli onemogočiti, da za nekatera mešana javna naročila izberejo uporabo te direktive namesto Direktive 2009/81/ES. |
| --- | --- |

(15)

Vendar bi bilo treba predpisati posebne določbe za mešana javna naročila, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike oziroma dele, ki ne spadajo v področje uporabe PDEU. V takih primerih bi bilo treba omogočiti, da se ta direktiva ne uporablja, a pod pogojem, da oddajo enotnega javnega naročila upravičujejo objektivni razlogi in da odločitev o oddaji enotnega javnega naročila ni sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Pojasniti bi bilo treba, da naročnikom ne bi smeli onemogočiti, da za nekatera mešana javna naročila izberejo uporabo te direktive namesto Direktive 2009/81/ES.

| (16) | Nadalje se javna naročila lahko oddajo za izpolnitev zahtev v zvezi z več dejavnostmi, za katere utegnejo veljati različne pravne ureditve. Pojasniti bi bilo treba, da bi morala biti pravna ureditev, ki se uporablja za enotno javno naročilo, ki naj bi zajemalo več dejavnosti, podrejena pravilom, ki se uporabljajo za dejavnost, za katero je javno naročilo pretežno namenjeno. Določitev dejavnosti, za katero je javno naročilo pretežno namenjeno, lahko temelji na analizi zahtev, ki jih mora izpolnjevati določeno javno naročilo; to analizo izvede naročnik, zato da oceni vrednost javnega naročila in pripravi dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila. V določenih primerih, kot je nakup enega samega kosa opreme za opravljanje dejavnosti, v zvezi s katerimi informacije, ki bi omogočale ocenitev vsakokratne stopnje uporabe, niso na voljo, je lahko objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je javno naročilo pretežno namenjeno. Določiti bi bilo treba, katera pravila veljajo za take primere. |
| --- | --- |

(16)

Nadalje se javna naročila lahko oddajo za izpolnitev zahtev v zvezi z več dejavnostmi, za katere utegnejo veljati različne pravne ureditve. Pojasniti bi bilo treba, da bi morala biti pravna ureditev, ki se uporablja za enotno javno naročilo, ki naj bi zajemalo več dejavnosti, podrejena pravilom, ki se uporabljajo za dejavnost, za katero je javno naročilo pretežno namenjeno. Določitev dejavnosti, za katero je javno naročilo pretežno namenjeno, lahko temelji na analizi zahtev, ki jih mora izpolnjevati določeno javno naročilo; to analizo izvede naročnik, zato da oceni vrednost javnega naročila in pripravi dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila. V določenih primerih, kot je nakup enega samega kosa opreme za opravljanje dejavnosti, v zvezi s katerimi informacije, ki bi omogočale ocenitev vsakokratne stopnje uporabe, niso na voljo, je lahko objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je javno naročilo pretežno namenjeno. Določiti bi bilo treba, katera pravila veljajo za take primere.

| (17) | Pojasniti bi bilo treba, da bi morali pojem „gospodarski subjekt“ razlagati dovolj široko, da bi zajemal katero koli osebo in/ali subjekt, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj, dobavo blaga ali opravljanje storitev, ne glede na to, v kateri pravni obliki se ta oseba in/ali subjekt odloči delovati. Pojem „gospodarski subjekt“ bi torej moral zajemati podjetja, podružnice, hčerinske družbe, partnerstva, zadruge, družbe z omejeno odgovornostjo, javne ali zasebne univerze in druge oblike subjektov, ki niso fizične osebe, ne glede na to, ali gre v vseh okoliščinah za „pravne osebe“ ali ne. |
| --- | --- |

(17)

Pojasniti bi bilo treba, da bi morali pojem „gospodarski subjekt“ razlagati dovolj široko, da bi zajemal katero koli osebo in/ali subjekt, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj, dobavo blaga ali opravljanje storitev, ne glede na to, v kateri pravni obliki se ta oseba in/ali subjekt odloči delovati. Pojem „gospodarski subjekt“ bi torej moral zajemati podjetja, podružnice, hčerinske družbe, partnerstva, zadruge, družbe z omejeno odgovornostjo, javne ali zasebne univerze in druge oblike subjektov, ki niso fizične osebe, ne glede na to, ali gre v vseh okoliščinah za „pravne osebe“ ali ne.

| (18) | Pojasniti bi bilo treba, da skupine gospodarskih subjektov, tudi če obstajajo v obliki začasnih združenj, lahko sodelujejo v postopkih javnega naročanja, ne da bi za to morale prevzeti določeno pravno obliko. Če je to potrebno, na primer v primeru, ko se zahteva solidarna odgovornost, se določena oblika lahko zahteva ob oddaji javnega naročila takšnim skupinam.
  Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali naročnikom omogočiti, da izrecno določijo, kako naj bi skupine gospodarskih subjektov izpolnile pogoje in zahteve v zvezi s priznanjem usposobljenosti in ugotavljanjem sposobnosti, določene v tej direktivi, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti, ki sodelujejo samostojno.
  Za izvajanje javnih naročil s strani skupin gospodarskih subjektov utegne biti potrebno določiti pogoje, ki jih posameznim udeležencem ni treba izpolnjevati. Takšni pogoji, ki bi jih morali upravičevati objektivni razlogi in bi morali biti sorazmerni, bi lahko na primer zajemali zahtevo po imenovanju skupnega predstavnika ali vodilnega partnerja za namene postopka javnega naročanja ali zahtevo po informacijah o njihovi sestavi. |
| --- | --- |

(18)

Pojasniti bi bilo treba, da skupine gospodarskih subjektov, tudi če obstajajo v obliki začasnih združenj, lahko sodelujejo v postopkih javnega naročanja, ne da bi za to morale prevzeti določeno pravno obliko. Če je to potrebno, na primer v primeru, ko se zahteva solidarna odgovornost, se določena oblika lahko zahteva ob oddaji javnega naročila takšnim skupinam.

Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali naročnikom omogočiti, da izrecno določijo, kako naj bi skupine gospodarskih subjektov izpolnile pogoje in zahteve v zvezi s priznanjem usposobljenosti in ugotavljanjem sposobnosti, določene v tej direktivi, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti, ki sodelujejo samostojno.

Za izvajanje javnih naročil s strani skupin gospodarskih subjektov utegne biti potrebno določiti pogoje, ki jih posameznim udeležencem ni treba izpolnjevati. Takšni pogoji, ki bi jih morali upravičevati objektivni razlogi in bi morali biti sorazmerni, bi lahko na primer zajemali zahtevo po imenovanju skupnega predstavnika ali vodilnega partnerja za namene postopka javnega naročanja ali zahtevo po informacijah o njihovi sestavi.

| (19) | Za zagotovitev dejanskega odpiranja trga in pravičnega ravnotežja pri uporabi pravil o javnem naročanju v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev je potrebno, da so vključeni naročniki opredeljeni na drug način kot s sklicevanjem na njihov pravni status. Zato bi bilo treba zagotoviti, da se ohrani enako obravnavanje naročnikov v javnem sektorju in tistih v zasebnem sektorju. Prav tako je treba v skladu s členom 345 PDEU zagotoviti, da se ne posega v lastninskopravno ureditev v državah članicah. |
| --- | --- |

(19)

Za zagotovitev dejanskega odpiranja trga in pravičnega ravnotežja pri uporabi pravil o javnem naročanju v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev je potrebno, da so vključeni naročniki opredeljeni na drug način kot s sklicevanjem na njihov pravni status. Zato bi bilo treba zagotoviti, da se ohrani enako obravnavanje naročnikov v javnem sektorju in tistih v zasebnem sektorju. Prav tako je treba v skladu s členom 345 PDEU zagotoviti, da se ne posega v lastninskopravno ureditev v državah članicah.

| (20) | Pojem posebnih ali izključnih pravic je bistvenega pomena za opredelitev področja uporabe te direktive, saj za subjekte, ki v smislu te direktive niso javni naročniki niti javna podjetja, določbe te direktive veljajo le, kolikor na podlagi teh pravic opravljajo eno od dejavnosti, ki spada v področje njene uporabe. Zato je primerno pojasniti, da pravice, podeljene po postopku, ki temelji na objektivnih kriterijih, zlasti v skladu z zakonodajo Unije, in v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, za namene te direktive ne predstavljajo posebnih ali izključnih pravic.
  Ta zakonodaja bi morala vključevati Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne (9), Direktivo 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (13).
  Prav tako bi bilo treba pojasniti, da ta seznam zakonodaje ni izčrpen in da pravice v kakršni koli obliki, tudi kot akti o koncesiji, podeljene po drugih postopkih, ki temeljijo na objektivnih kriterijih in v katerih je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, ne pomenijo posebnih ali izključnih pravic za namene opredelitve področja uporabe te direktive, kar zadeva osebno veljavnost. Pojem izključnih pravic bi morali uporabljati tudi pri ugotavljanju, ali bi bilo mogoče uporabo postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa upravičiti s tem, da lahko gradnje, blago ali storitve zaradi varstva nekaterih izključnih pravic zagotovi le določen gospodarski subjekt.
  Vendar bi bilo treba ob upoštevanju, da je ratio legis teh določb drugačen, pojasniti, da pojem izključnih pravic v obeh primerih nima nujno enakega pomena. Torej bi bilo treba pojasniti, da subjekt, ki na podlagi postopka, ki temelji na objektivnih kriterijih in v katerem je bila zagotovljena ustrezna transparentnost, pridobi izključno pravico za opravljanje določene storitve na danem geografskem območju, ne bi bil naročnik, če bi šlo za osebo zasebnega prava, bi pa vseeno bil edini subjekt, ki bi na tem območju lahko opravljal zadevno storitev. |
| --- | --- |

(20)

Pojem posebnih ali izključnih pravic je bistvenega pomena za opredelitev področja uporabe te direktive, saj za subjekte, ki v smislu te direktive niso javni naročniki niti javna podjetja, določbe te direktive veljajo le, kolikor na podlagi teh pravic opravljajo eno od dejavnosti, ki spada v področje njene uporabe. Zato je primerno pojasniti, da pravice, podeljene po postopku, ki temelji na objektivnih kriterijih, zlasti v skladu z zakonodajo Unije, in v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, za namene te direktive ne predstavljajo posebnih ali izključnih pravic.

Ta zakonodaja bi morala vključevati Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne (9), Direktivo 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

Prav tako bi bilo treba pojasniti, da ta seznam zakonodaje ni izčrpen in da pravice v kakršni koli obliki, tudi kot akti o koncesiji, podeljene po drugih postopkih, ki temeljijo na objektivnih kriterijih in v katerih je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, ne pomenijo posebnih ali izključnih pravic za namene opredelitve področja uporabe te direktive, kar zadeva osebno veljavnost. Pojem izključnih pravic bi morali uporabljati tudi pri ugotavljanju, ali bi bilo mogoče uporabo postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa upravičiti s tem, da lahko gradnje, blago ali storitve zaradi varstva nekaterih izključnih pravic zagotovi le določen gospodarski subjekt.

Vendar bi bilo treba ob upoštevanju, da je ratio legis teh določb drugačen, pojasniti, da pojem izključnih pravic v obeh primerih nima nujno enakega pomena. Torej bi bilo treba pojasniti, da subjekt, ki na podlagi postopka, ki temelji na objektivnih kriterijih in v katerem je bila zagotovljena ustrezna transparentnost, pridobi izključno pravico za opravljanje določene storitve na danem geografskem območju, ne bi bil naročnik, če bi šlo za osebo zasebnega prava, bi pa vseeno bil edini subjekt, ki bi na tem območju lahko opravljal zadevno storitev.

| (21) | Nekateri naročniki so dejavni na področjih proizvodnje, prenosa ali distribucije toplote in hlajenja. Morda je nekoliko nejasno, katera pravila se uporabljajo za dejavnosti, povezane z ogrevanjem, in katera za dejavnosti, povezane s hlajenjem. Zato bi bilo treba pojasniti, da za javne naročnike ter javna in zasebna podjetja, dejavna v sektorju ogrevanja, veljajo pravila te direktive, vendar mora biti pri zasebnih podjetjih za uporabo pravil te direktive izpolnjen dodaten pogoj, in sicer da delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic. Na drugi strani pa za javne naročnike, dejavne v sektorju hlajenja, veljajo pravila Direktive 2014/24/EU, za javna in zasebna podjetja pa, ne glede na to, ali delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, pravila o javnem naročanju ne veljajo. Na koncu bi bilo treba pojasniti še, da bi bilo treba javna naročila, oddana za izvajanje pogodb, ki se hkrati nanašajo na ogrevanje in hlajenje, obravnavati v skladu z določbami o javnih naročilih za izvajanje več dejavnosti, na podlagi česar se določi, katera pravila javnega naročanja, če sploh katera, bodo urejala njihovo oddajo. |
| --- | --- |

(21)

Nekateri naročniki so dejavni na področjih proizvodnje, prenosa ali distribucije toplote in hlajenja. Morda je nekoliko nejasno, katera pravila se uporabljajo za dejavnosti, povezane z ogrevanjem, in katera za dejavnosti, povezane s hlajenjem. Zato bi bilo treba pojasniti, da za javne naročnike ter javna in zasebna podjetja, dejavna v sektorju ogrevanja, veljajo pravila te direktive, vendar mora biti pri zasebnih podjetjih za uporabo pravil te direktive izpolnjen dodaten pogoj, in sicer da delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic. Na drugi strani pa za javne naročnike, dejavne v sektorju hlajenja, veljajo pravila Direktive 2014/24/EU, za javna in zasebna podjetja pa, ne glede na to, ali delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, pravila o javnem naročanju ne veljajo. Na koncu bi bilo treba pojasniti še, da bi bilo treba javna naročila, oddana za izvajanje pogodb, ki se hkrati nanašajo na ogrevanje in hlajenje, obravnavati v skladu z določbami o javnih naročilih za izvajanje več dejavnosti, na podlagi česar se določi, katera pravila javnega naročanja, če sploh katera, bodo urejala njihovo oddajo.

| (22) | Pred kakršno koli načrtovano spremembo področja uporabe te direktive in Direktive 2014/24/EU za ta sektor bi bilo treba preučiti položaj sektorja hlajenja, da bi pridobili dovolj informacij, zlasti v zvezi s konkurenčnim položajem, obsegom čezmejnega javnega naročanja in mnenji zainteresiranih strani. Ker bi lahko uporaba Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14) za ta sektor bistveno vplivala na odpiranje trga, bi bilo ustrezno, da se preučitev opravi pri oceni učinka Direktive 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(22)

Pred kakršno koli načrtovano spremembo področja uporabe te direktive in Direktive 2014/24/EU za ta sektor bi bilo treba preučiti položaj sektorja hlajenja, da bi pridobili dovolj informacij, zlasti v zvezi s konkurenčnim položajem, obsegom čezmejnega javnega naročanja in mnenji zainteresiranih strani. Ker bi lahko uporaba Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14) za ta sektor bistveno vplivala na odpiranje trga, bi bilo ustrezno, da se preučitev opravi pri oceni učinka Direktive 2014/23/EU.

| (23) | Pojasniti bi bilo treba, da v tej direktivi uporabljeni pojem „dobava električne energije“ zajema proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo električne energije, pri čemer to nikakor ne razširja področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(23)

Pojasniti bi bilo treba, da v tej direktivi uporabljeni pojem „dobava električne energije“ zajema proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo električne energije, pri čemer to nikakor ne razširja področja uporabe te direktive.

| (24) | Naročniki, ki delujejo v sektorju pitne vode, se lahko ukvarjajo tudi z drugimi dejavnostmi, ki se nanašajo na vodo, kot so projekti na področju vodnega inženirstva, namakanja, osuševanja površin ali odstranjevanja in čiščenja odpadnih voda. V takih primerih bi morali imeti naročniki možnost uporabiti postopke javnega naročanja, določene v tej direktivi, v zvezi z vsemi svojimi dejavnostmi, ki se nanašajo na vodo, ne glede na to, kateri del vodnega cikla zadevajo. Vendar so pravila javnega naročanja v takšni obliki, kakršna se predlaga za dobave blaga, neustrezna za nabavo vode, saj je vodo treba zagotoviti iz virov, ki so blizu območja, na katerem se bo uporabljala. |
| --- | --- |

(24)

Naročniki, ki delujejo v sektorju pitne vode, se lahko ukvarjajo tudi z drugimi dejavnostmi, ki se nanašajo na vodo, kot so projekti na področju vodnega inženirstva, namakanja, osuševanja površin ali odstranjevanja in čiščenja odpadnih voda. V takih primerih bi morali imeti naročniki možnost uporabiti postopke javnega naročanja, določene v tej direktivi, v zvezi z vsemi svojimi dejavnostmi, ki se nanašajo na vodo, ne glede na to, kateri del vodnega cikla zadevajo. Vendar so pravila javnega naročanja v takšni obliki, kakršna se predlaga za dobave blaga, neustrezna za nabavo vode, saj je vodo treba zagotoviti iz virov, ki so blizu območja, na katerem se bo uporabljala.

| (25) | Primerno je izključiti javna naročila, namenjena za iskanje nafte in plina, saj je bilo ugotovljeno, da je v tem sektorju neprestano prisoten tolikšen konkurenčni pritisk, da disciplina javnega naročanja, ki jo prinašajo pravila Unije o javnem naročanju, ni več potrebna. Ker črpanje nafte in plina še vedno spada v področje uporabe te direktive, bi bilo morda treba ločiti pojma „iskanje“ in „črpanje“. Pojem „iskanje“ bi moral vključevati dejavnosti, s katerimi se na danem območju odkrivajo morebitna nahajališča nafte in plina, ter – v takem primeru – za izkoriščanje v komercialne namene, medtem ko bi moralo „črpanje“ pomeniti „proizvodnjo“ nafte in plina. V skladu z uveljavljeno prakso v primerih združitev bi se moralo šteti, da „proizvodnja“ vključuje tudi „razvoj“, to je vzpostavitev ustrezne infrastrukture za proizvodnjo v prihodnosti (naftne ploščadi, naftovodi, plinovodi, terminali itd.). |
| --- | --- |

(25)

Primerno je izključiti javna naročila, namenjena za iskanje nafte in plina, saj je bilo ugotovljeno, da je v tem sektorju neprestano prisoten tolikšen konkurenčni pritisk, da disciplina javnega naročanja, ki jo prinašajo pravila Unije o javnem naročanju, ni več potrebna. Ker črpanje nafte in plina še vedno spada v področje uporabe te direktive, bi bilo morda treba ločiti pojma „iskanje“ in „črpanje“. Pojem „iskanje“ bi moral vključevati dejavnosti, s katerimi se na danem območju odkrivajo morebitna nahajališča nafte in plina, ter – v takem primeru – za izkoriščanje v komercialne namene, medtem ko bi moralo „črpanje“ pomeniti „proizvodnjo“ nafte in plina. V skladu z uveljavljeno prakso v primerih združitev bi se moralo šteti, da „proizvodnja“ vključuje tudi „razvoj“, to je vzpostavitev ustrezne infrastrukture za proizvodnjo v prihodnosti (naftne ploščadi, naftovodi, plinovodi, terminali itd.).

| (26) | Javni naročniki bi morali uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, ki jih imajo po nacionalnem pravu na voljo za preprečevanje izkrivljanj pri izvajanju postopkov naročanja, ki izvirajo iz nasprotij interesov. To bi lahko zajemalo postopke za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje nasprotij interesov. |
| --- | --- |

(26)

Javni naročniki bi morali uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, ki jih imajo po nacionalnem pravu na voljo za preprečevanje izkrivljanj pri izvajanju postopkov naročanja, ki izvirajo iz nasprotij interesov. To bi lahko zajemalo postopke za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje nasprotij interesov.

| (27) | S Sklepom Sveta 94/800/ES (15) je bil odobren zlasti Sporazum Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA). Cilj Sporazuma GPA je vzpostaviti večstranski okvir uravnoteženih pravic in obveznosti glede javnih naročil, da bi dosegli liberalizacijo in rast svetovne trgovine. Pri javnih naročilih, zajetih v prilogah 3, 4 in 5 ter splošnih pripombah k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA in v drugih zadevnih mednarodnih sporazumih, ki zavezujejo Unijo, bi morali naročniki obveznosti iz teh sporazumov izpolnjevati tako, da bi to direktivo uporabljali za gospodarske subjekte tretjih držav, ki so podpisnice teh sporazumov. |
| --- | --- |

(27)

S Sklepom Sveta 94/800/ES (15) je bil odobren zlasti Sporazum Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA). Cilj Sporazuma GPA je vzpostaviti večstranski okvir uravnoteženih pravic in obveznosti glede javnih naročil, da bi dosegli liberalizacijo in rast svetovne trgovine. Pri javnih naročilih, zajetih v prilogah 3, 4 in 5 ter splošnih pripombah k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA in v drugih zadevnih mednarodnih sporazumih, ki zavezujejo Unijo, bi morali naročniki obveznosti iz teh sporazumov izpolnjevati tako, da bi to direktivo uporabljali za gospodarske subjekte tretjih držav, ki so podpisnice teh sporazumov.

| (28) | Sporazum GPA se uporablja za javna naročila nad v njem določenimi mejnimi vrednostmi in izraženimi kot posebne pravice črpanja. Mejne vrednosti iz te direktive bi bilo treba uskladiti, da bodo ustrezale enakovrednim mejnim vrednostim iz Sporazuma GPA, izraženim v eurih. Treba bi bilo določiti tudi redne revizije mejnih vrednosti, izraženih v eurih, da se z navadno matematično operacijo prilagodijo morebitnim spremembam vrednosti eura glede na te posebne pravice črpanja.
  Poleg teh rednih matematičnih prilagoditev bi bilo treba v naslednjem krogu pogajanj preučiti možnost zvišanja mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA.
  Da se prepreči pomnožitev mejnih vrednosti, je poleg tega primerno, brez poseganja v mednarodne obveznosti Unije, še naprej uporabljati enake mejne vrednosti za vse naročnike, ne glede na sektor, v katerem delujejo. |
| --- | --- |

(28)

Sporazum GPA se uporablja za javna naročila nad v njem določenimi mejnimi vrednostmi in izraženimi kot posebne pravice črpanja. Mejne vrednosti iz te direktive bi bilo treba uskladiti, da bodo ustrezale enakovrednim mejnim vrednostim iz Sporazuma GPA, izraženim v eurih. Treba bi bilo določiti tudi redne revizije mejnih vrednosti, izraženih v eurih, da se z navadno matematično operacijo prilagodijo morebitnim spremembam vrednosti eura glede na te posebne pravice črpanja.

Poleg teh rednih matematičnih prilagoditev bi bilo treba v naslednjem krogu pogajanj preučiti možnost zvišanja mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA.

Da se prepreči pomnožitev mejnih vrednosti, je poleg tega primerno, brez poseganja v mednarodne obveznosti Unije, še naprej uporabljati enake mejne vrednosti za vse naročnike, ne glede na sektor, v katerem delujejo.

| (29) | Pojasniti bi bilo treba, da se morajo za ocenitev vrednosti naročila upoštevati vsi prihodki, ne glede na to, ali izvirajo od naročnika ali od tretjih oseb.
  Pojasniti bi bilo treba tudi, da naj bi za namen ocenitve mejnih vrednosti pojem podobnega blaga razumeli kot proizvode, ki so namenjeni enaki ali podobni uporabi, kot na primer dobava različnih vrst živil ali raznih kosov pisarniškega pohištva. Običajno bi gospodarski subjekt, dejaven na zadevnem področju, tako blago verjetno dobavljal v okviru svojega normalnega nabora proizvodov. |
| --- | --- |

(29)

Pojasniti bi bilo treba, da se morajo za ocenitev vrednosti naročila upoštevati vsi prihodki, ne glede na to, ali izvirajo od naročnika ali od tretjih oseb.

Pojasniti bi bilo treba tudi, da naj bi za namen ocenitve mejnih vrednosti pojem podobnega blaga razumeli kot proizvode, ki so namenjeni enaki ali podobni uporabi, kot na primer dobava različnih vrst živil ali raznih kosov pisarniškega pohištva. Običajno bi gospodarski subjekt, dejaven na zadevnem področju, tako blago verjetno dobavljal v okviru svojega normalnega nabora proizvodov.

| (30) | Za namene ocenjevanja vrednosti določenega javnega naročila bi bilo treba pojasniti, da je ocena vrednosti na podlagi razdelitve javnega naročila dopustna zgolj v primeru, ko to upravičujejo objektivni razlogi. Lahko bi bilo na primer upravičeno, da se vrednost javnega naročila oceni na ravni ločene organizacijske enote naročnika, če je zadevna enota samostojno odgovorna za javno naročilo. To je mogoče domnevati, kadar ločena organizacijska enota samostojno vodi postopke javnega naročanja in sprejema odločitve o nakupu, razpolaga z ločeno proračunsko vrstico za zadevna naročila ter samostojno sklene naročilo, ki ga financira iz proračuna, s katerim razpolaga. Razdelitev ni upravičena, če naročnik naročanje zgolj decentralizirano organizira. |
| --- | --- |

(30)

Za namene ocenjevanja vrednosti določenega javnega naročila bi bilo treba pojasniti, da je ocena vrednosti na podlagi razdelitve javnega naročila dopustna zgolj v primeru, ko to upravičujejo objektivni razlogi. Lahko bi bilo na primer upravičeno, da se vrednost javnega naročila oceni na ravni ločene organizacijske enote naročnika, če je zadevna enota samostojno odgovorna za javno naročilo. To je mogoče domnevati, kadar ločena organizacijska enota samostojno vodi postopke javnega naročanja in sprejema odločitve o nakupu, razpolaga z ločeno proračunsko vrstico za zadevna naročila ter samostojno sklene naročilo, ki ga financira iz proračuna, s katerim razpolaga. Razdelitev ni upravičena, če naročnik naročanje zgolj decentralizirano organizira.

| (31) | Glede na to, da je ta direktiva naslovljena na države članice, se ne uporablja za javna naročila, ki jih izvajajo mednarodne organizacije v svojem imenu in za svoj račun. Treba pa je pojasniti, v kakšnem obsegu bi morali to direktivo uporabljati za javna naročila, ki jih urejajo posebni mednarodni predpisi. |
| --- | --- |

(31)

Glede na to, da je ta direktiva naslovljena na države članice, se ne uporablja za javna naročila, ki jih izvajajo mednarodne organizacije v svojem imenu in za svoj račun. Treba pa je pojasniti, v kakšnem obsegu bi morali to direktivo uporabljati za javna naročila, ki jih urejajo posebni mednarodni predpisi.

| (32) | Opozoriti bi bilo treba, da storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov ter druge podobne oblike alternativnega reševanja sporov običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju. Pojasniti bi bilo treba, da se ta direktiva ne uporablja za javna naročila za opravljanje takšnih storitev, ne glede na njihovo poimenovanje v nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(32)

Opozoriti bi bilo treba, da storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov ter druge podobne oblike alternativnega reševanja sporov običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju. Pojasniti bi bilo treba, da se ta direktiva ne uporablja za javna naročila za opravljanje takšnih storitev, ne glede na njihovo poimenovanje v nacionalnem pravu.

| (33) | Izvajalce nekaterih pravnih storitev določi sodišče zadevne države članice, nekatere tovrstne storitve vključujejo zastopanje strank v sodnih postopkih po odvetnikih, nekatere morajo opravljati notarji ali pa so takšne storitve povezane z izvajanjem javne oblasti. Takšne pravne storitve običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju, to na primer velja za imenovanje državnih tožilcev v nekaterih državah članicah. Tovrstne pravne storitve bi bilo zato treba izvzeti iz področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(33)

Izvajalce nekaterih pravnih storitev določi sodišče zadevne države članice, nekatere tovrstne storitve vključujejo zastopanje strank v sodnih postopkih po odvetnikih, nekatere morajo opravljati notarji ali pa so takšne storitve povezane z izvajanjem javne oblasti. Takšne pravne storitve običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju, to na primer velja za imenovanje državnih tožilcev v nekaterih državah članicah. Tovrstne pravne storitve bi bilo zato treba izvzeti iz področja uporabe te direktive.

| (34) | Primerno je določiti, da pojem finančnih instrumentov, kakor je naveden v tej direktivi, pomeni isto kot v drugi zakonodaji na področju notranjega trga, ob upoštevanju nedavne ustanovitve Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za stabilnost pa bi bilo treba določiti, da so posli, izvedeni v okviru navedenega instrumenta in navedenega mehanizma, izključeni iz področja uporabe te direktive. Obenem bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti iz področja uporabe te direktive izključena tudi posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov ali z drugimi posli v zvezi z njimi. |
| --- | --- |

(34)

Primerno je določiti, da pojem finančnih instrumentov, kakor je naveden v tej direktivi, pomeni isto kot v drugi zakonodaji na področju notranjega trga, ob upoštevanju nedavne ustanovitve Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za stabilnost pa bi bilo treba določiti, da so posli, izvedeni v okviru navedenega instrumenta in navedenega mehanizma, izključeni iz področja uporabe te direktive. Obenem bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti iz področja uporabe te direktive izključena tudi posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov ali z drugimi posli v zvezi z njimi.

| (35) | Opozoriti bi bilo treba, da člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (16) izrecno določa, da se direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES uporabljata za pogodbe o storitvah in pogodbe o izvajanju javnih storitev avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza, medtem ko se Uredba (ES) št. 1370/2007 uporablja za koncesije za storitve avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se navedena uredba še naprej uporablja za pogodbe o izvajanju javnih storitev in za koncesije za storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico. Da bi pojasnili razmerje med to direktivo in Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi bilo treba izrecno določiti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati za pogodbe o izvajanju javnih storitev zaradi opravljanja storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico, za sklepanje katerih bi bilo treba še naprej uporabljati navedeno uredbo. Če Uredba (ES) št. 1370/2007 nacionalnemu pravu dopušča, da odstopa od njenih pravil, bi morale imeti države članice v nacionalnem pravu še naprej možnost določiti, da se morajo pogodbe o izvajanju storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico sklepati po postopku, ki je v skladu z njihovimi splošnimi pravili o javnem naročanju. |
| --- | --- |

(35)

Opozoriti bi bilo treba, da člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (16) izrecno določa, da se direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES uporabljata za pogodbe o storitvah in pogodbe o izvajanju javnih storitev avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza, medtem ko se Uredba (ES) št. 1370/2007 uporablja za koncesije za storitve avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se navedena uredba še naprej uporablja za pogodbe o izvajanju javnih storitev in za koncesije za storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico. Da bi pojasnili razmerje med to direktivo in Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi bilo treba izrecno določiti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati za pogodbe o izvajanju javnih storitev zaradi opravljanja storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico, za sklepanje katerih bi bilo treba še naprej uporabljati navedeno uredbo. Če Uredba (ES) št. 1370/2007 nacionalnemu pravu dopušča, da odstopa od njenih pravil, bi morale imeti države članice v nacionalnem pravu še naprej možnost določiti, da se morajo pogodbe o izvajanju storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico sklepati po postopku, ki je v skladu z njihovimi splošnimi pravili o javnem naročanju.

| (36) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za nekatere storitve v sili, če jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja, saj bi težko ohranili posebno naravo teh organizacij, če bi bilo izvajalce storitev treba izbirati v skladu s postopki iz te direktive. Vendar pa izključitev ne bi smela preseči nujno potrebnega; zato bi bilo treba izrecno določiti, da ne bi smeli izključiti storitev prevoza bolnikov z reševalnimi vozili. V zvezi s tem je treba tudi pojasniti, da skupina 601 iz nomenklature CPV „storitve kopenskega prevoza“ ne zajema storitev reševalnih vozil, ki so v razredu CPV 8514. Pojasniti bi bilo torej treba, da bi morala za storitve, ki so zajete s kodo CPV 85143000-3, pri katerih gre izključno za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili, veljati posebna ureditev, določena za socialne in druge storitve (v nadaljnjem besedilu: enostavnejša ureditev) Posledično bi enostavnejša ureditev veljala tudi za mešana javna naročila za opravljanje storitev reševalnih vozil na splošno, če bi bila vrednost storitev za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili višja od vrednosti drugih storitev reševalnih vozil; |
| --- | --- |

(36)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za nekatere storitve v sili, če jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja, saj bi težko ohranili posebno naravo teh organizacij, če bi bilo izvajalce storitev treba izbirati v skladu s postopki iz te direktive. Vendar pa izključitev ne bi smela preseči nujno potrebnega; zato bi bilo treba izrecno določiti, da ne bi smeli izključiti storitev prevoza bolnikov z reševalnimi vozili. V zvezi s tem je treba tudi pojasniti, da skupina 601 iz nomenklature CPV „storitve kopenskega prevoza“ ne zajema storitev reševalnih vozil, ki so v razredu CPV 8514. Pojasniti bi bilo torej treba, da bi morala za storitve, ki so zajete s kodo CPV 85143000-3, pri katerih gre izključno za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili, veljati posebna ureditev, določena za socialne in druge storitve (v nadaljnjem besedilu: enostavnejša ureditev) Posledično bi enostavnejša ureditev veljala tudi za mešana javna naročila za opravljanje storitev reševalnih vozil na splošno, če bi bila vrednost storitev za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili višja od vrednosti drugih storitev reševalnih vozil;

| (37) | V nekaterih primerih je javni naročnik ali združenje javnih naročnikov edino, ki lahko opravlja določeno storitev, za kar ima na podlagi zakonov ali drugih objavljenih predpisov, ki so skladni s PDEU, izključno pravico. Pojasniti bi bilo treba, da se ta direktiva ne uporablja za oddajo javnih naročil storitev takemu javnemu naročniku ali združenju javnih naročnikov. |
| --- | --- |

(37)

V nekaterih primerih je javni naročnik ali združenje javnih naročnikov edino, ki lahko opravlja določeno storitev, za kar ima na podlagi zakonov ali drugih objavljenih predpisov, ki so skladni s PDEU, izključno pravico. Pojasniti bi bilo treba, da se ta direktiva ne uporablja za oddajo javnih naročil storitev takemu javnemu naročniku ali združenju javnih naročnikov.

| (38) | Obstaja precejšnja pravna negotovost glede vprašanja, v kolikšni meri bi morale biti pogodbe o izvedbi javnega naročila, sklenjene med javnimi naročniki, zajete v pravilih o javnem naročanju. Države članice in celo javni naročniki si zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije razlagajo različno. Glede na to, da naj bi se ta sodna praksa uporabljala tudi za javne organe, kadar delujejo v sektorjih, zajetih v tej direktivi, je primerno zagotoviti, da se v tej direktivi in Direktivi 2014/24/EU uporabljajo ista pravila, ki naj se v obeh razlagajo enako. |
| --- | --- |

(38)

Obstaja precejšnja pravna negotovost glede vprašanja, v kolikšni meri bi morale biti pogodbe o izvedbi javnega naročila, sklenjene med javnimi naročniki, zajete v pravilih o javnem naročanju. Države članice in celo javni naročniki si zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije razlagajo različno. Glede na to, da naj bi se ta sodna praksa uporabljala tudi za javne organe, kadar delujejo v sektorjih, zajetih v tej direktivi, je primerno zagotoviti, da se v tej direktivi in Direktivi 2014/24/EU uporabljajo ista pravila, ki naj se v obeh razlagajo enako.

| (39) | Mnogi naročniki so organizirani kot gospodarska skupina, ki lahko združuje več posameznih podjetij; pogosto imajo posamezna podjetja točno določeno vlogo v okviru gospodarske skupine. Zato je primerno izključiti določena javna naročila storitev, blaga in gradenj, ki se oddajo povezanemu podjetju, katerega glavna dejavnost je zagotavljanje teh storitev, blaga ali gradenj skupini, katere del je, in ne njihovo ponujanje na trgu. Primerno je tudi, da se izključijo določena javna naročila storitev, blaga in gradenj, ki jih naročnik odda skupnemu podjetju, katerega del je in ki ga je ustanovilo več naročnikov za opravljanje dejavnosti iz te direktive. Vendar je primerno zagotoviti, da ta izključitev ne povzroči izkrivljanja konkurence v korist podjetij ali skupnih podjetij, ki so povezana z naročniki; primerno je zagotoviti ustrezen sklop pravil, zlasti z zgornjo mejo, v okviru katere lahko podjetja ustvarijo del svojega prometa na trgu ter nad katero bi izgubila možnost, da se jim javna naročila oddajo brez javnih razpisov, ter za sestavo skupnih podjetij in trdnost povezav med temi skupnimi podjetji in naročniki, ki jih sestavljajo. |
| --- | --- |

(39)

Mnogi naročniki so organizirani kot gospodarska skupina, ki lahko združuje več posameznih podjetij; pogosto imajo posamezna podjetja točno določeno vlogo v okviru gospodarske skupine. Zato je primerno izključiti določena javna naročila storitev, blaga in gradenj, ki se oddajo povezanemu podjetju, katerega glavna dejavnost je zagotavljanje teh storitev, blaga ali gradenj skupini, katere del je, in ne njihovo ponujanje na trgu. Primerno je tudi, da se izključijo določena javna naročila storitev, blaga in gradenj, ki jih naročnik odda skupnemu podjetju, katerega del je in ki ga je ustanovilo več naročnikov za opravljanje dejavnosti iz te direktive. Vendar je primerno zagotoviti, da ta izključitev ne povzroči izkrivljanja konkurence v korist podjetij ali skupnih podjetij, ki so povezana z naročniki; primerno je zagotoviti ustrezen sklop pravil, zlasti z zgornjo mejo, v okviru katere lahko podjetja ustvarijo del svojega prometa na trgu ter nad katero bi izgubila možnost, da se jim javna naročila oddajo brez javnih razpisov, ter za sestavo skupnih podjetij in trdnost povezav med temi skupnimi podjetji in naročniki, ki jih sestavljajo.

| (40) | Primerno je tudi pojasniti razmerja med določbami o sodelovanju med javnimi organi in določbami o oddaji javnih naročil povezanim podjetjem ali v okviru skupnih podjetij. |
| --- | --- |

(40)

Primerno je tudi pojasniti razmerja med določbami o sodelovanju med javnimi organi in določbami o oddaji javnih naročil povezanim podjetjem ali v okviru skupnih podjetij.

| (41) | Podjetja bi se morala šteti za povezana podjetja, če med naročnikom in zadevnim podjetjem obstaja neposreden ali posreden prevladujoč vpliv ali ima nad njima prevladujoč vpliv drugo podjetje; v tej zvezi udeležba zasebnega kapitala kot taka ne bi smela biti pomembna. Preverjanje, ali je posamezno podjetje povezano z določenim naročnikom, bi moralo biti mogoče izvesti na čim enostavnejši način. Ker je treba morebiten obstoj takšnega neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti že zaradi odločanja o tem, ali je treba letne računovodske izkaze zadevnih podjetij in naročnikov konsolidirati, bi bilo treba podjetja v primeru konsolidacije njihovih letnih računovodskih izkazov tako šteti za povezana podjetja. Vendar se pravila Unije o konsolidiranih računovodskih izkazih v nekaterih primerih ne uporabljajo, na primer zaradi velikosti vključenih podjetij ali neizpolnjevanja nekaterih pogojev v zvezi z njihovo pravno obliko. V takšnih primerih – če se Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17) ne uporablja – bo treba obstoj neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti ob upoštevanju lastništva, finančne udeležbe ali predpisov, ki urejajo delovanje teh podjetij. |
| --- | --- |

(41)

Podjetja bi se morala šteti za povezana podjetja, če med naročnikom in zadevnim podjetjem obstaja neposreden ali posreden prevladujoč vpliv ali ima nad njima prevladujoč vpliv drugo podjetje; v tej zvezi udeležba zasebnega kapitala kot taka ne bi smela biti pomembna. Preverjanje, ali je posamezno podjetje povezano z določenim naročnikom, bi moralo biti mogoče izvesti na čim enostavnejši način. Ker je treba morebiten obstoj takšnega neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti že zaradi odločanja o tem, ali je treba letne računovodske izkaze zadevnih podjetij in naročnikov konsolidirati, bi bilo treba podjetja v primeru konsolidacije njihovih letnih računovodskih izkazov tako šteti za povezana podjetja. Vendar se pravila Unije o konsolidiranih računovodskih izkazih v nekaterih primerih ne uporabljajo, na primer zaradi velikosti vključenih podjetij ali neizpolnjevanja nekaterih pogojev v zvezi z njihovo pravno obliko. V takšnih primerih – če se Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17) ne uporablja – bo treba obstoj neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti ob upoštevanju lastništva, finančne udeležbe ali predpisov, ki urejajo delovanje teh podjetij.

| (42) | Spodbujati bi bilo treba sofinanciranje programov raziskav in razvoja s strani industrije. Zato bi bilo treba pojasniti, da se ta direktiva uporablja samo, kadar takega sofinanciranja ni in kadar rezultati dejavnosti raziskav in razvoja pripadajo zadevnemu naročniku. To pa ne bi smelo izključevati možnosti, da izvajalec storitev, ki je te dejavnosti izvedel, o njih objavi poročilo, pod pogojem, da naročnik obdrži izključno pravico uporabe rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja pri izvajanju svojih dejavnosti. Vendar pa uporabe te direktive ne bi smela preprečiti nikakršna navidezna izmenjava rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja niti povsem simbolična udeležba pri plačilu izvajalca storitev. |
| --- | --- |

(42)

Spodbujati bi bilo treba sofinanciranje programov raziskav in razvoja s strani industrije. Zato bi bilo treba pojasniti, da se ta direktiva uporablja samo, kadar takega sofinanciranja ni in kadar rezultati dejavnosti raziskav in razvoja pripadajo zadevnemu naročniku. To pa ne bi smelo izključevati možnosti, da izvajalec storitev, ki je te dejavnosti izvedel, o njih objavi poročilo, pod pogojem, da naročnik obdrži izključno pravico uporabe rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja pri izvajanju svojih dejavnosti. Vendar pa uporabe te direktive ne bi smela preprečiti nikakršna navidezna izmenjava rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja niti povsem simbolična udeležba pri plačilu izvajalca storitev.

| (43) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za javna naročila, ki naj bi dovoljevala opravljanje dejavnosti, ki je predmet te direktive, niti za projektne natečaje, ki se organizirajo za opravljanje take dejavnosti, če je ta v državi članici, v kateri se opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Zato je primerno obdržati postopek, ki se uporablja za vse sektorje iz te direktive ali njihove dele in ki bo omogočal upoštevanje učinkov sedanjega ali prihodnjega odpiranja konkurenci. Tak postopek bi moral zagotoviti pravno varnost za zadevne naročnike in ustrezen postopek odločanja ter v kratkem roku zagotoviti enotno uporabo prava Unije na tem področju. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da se vse odločbe oziroma sklepi glede uporabe ustreznih določb iz člena 30 Direktive 2004/17/ES, sprejeti pred začetkom veljavnosti te direktive, uporabljajo še naprej. |
| --- | --- |

(43)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za javna naročila, ki naj bi dovoljevala opravljanje dejavnosti, ki je predmet te direktive, niti za projektne natečaje, ki se organizirajo za opravljanje take dejavnosti, če je ta v državi članici, v kateri se opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Zato je primerno obdržati postopek, ki se uporablja za vse sektorje iz te direktive ali njihove dele in ki bo omogočal upoštevanje učinkov sedanjega ali prihodnjega odpiranja konkurenci. Tak postopek bi moral zagotoviti pravno varnost za zadevne naročnike in ustrezen postopek odločanja ter v kratkem roku zagotoviti enotno uporabo prava Unije na tem področju. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da se vse odločbe oziroma sklepi glede uporabe ustreznih določb iz člena 30 Direktive 2004/17/ES, sprejeti pred začetkom veljavnosti te direktive, uporabljajo še naprej.

| (44) | Neposredno izpostavljenost konkurenci bi bilo treba oceniti na podlagi objektivnih kriterijev, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja ali njegovih zadevnih delov. Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so Komisiji na voljo – bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru uporabe člena 35 – in ki jih ni mogoče dopolniti z bolj zamudnimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov. Ocena neposredne izpostavljenosti konkurenci, ki se lahko opravi v okviru te direktive, zato ne posega v polno uporabo konkurenčnega prava. |
| --- | --- |

(44)

Neposredno izpostavljenost konkurenci bi bilo treba oceniti na podlagi objektivnih kriterijev, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja ali njegovih zadevnih delov. Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so Komisiji na voljo – bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru uporabe člena 35 – in ki jih ni mogoče dopolniti z bolj zamudnimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov. Ocena neposredne izpostavljenosti konkurenci, ki se lahko opravi v okviru te direktive, zato ne posega v polno uporabo konkurenčnega prava.

| (45) | Pri ocenjevanju, ali je dani sektor neposredno izpostavljen konkurenci oziroma ali so konkurenci izpostavljeni njegovi deli, bi bilo treba preučiti tako imenovani „relevantni geografski trg“, to je specifično območje, na katerem zadevno dejavnost ali njene dele izvaja zadevni gospodarski subjekt. Ker je ta pojem ključnega pomena za ocenjevanje, bi ga bilo treba ustrezno opredeliti na podlagi veljavnih pojmov iz prava Unije. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da se relevantni geografski trg morebiti ne ujema z ozemljem zadevne države članice; zato bi lahko bile odločitve glede uporabe izjeme omejene na dele ozemlja zadevne države članice. |
| --- | --- |

(45)

Pri ocenjevanju, ali je dani sektor neposredno izpostavljen konkurenci oziroma ali so konkurenci izpostavljeni njegovi deli, bi bilo treba preučiti tako imenovani „relevantni geografski trg“, to je specifično območje, na katerem zadevno dejavnost ali njene dele izvaja zadevni gospodarski subjekt. Ker je ta pojem ključnega pomena za ocenjevanje, bi ga bilo treba ustrezno opredeliti na podlagi veljavnih pojmov iz prava Unije. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da se relevantni geografski trg morebiti ne ujema z ozemljem zadevne države članice; zato bi lahko bile odločitve glede uporabe izjeme omejene na dele ozemlja zadevne države članice.

| (46) | Šteti bi se moralo, da sta izvajanje in uporaba ustrezne zakonodaje Unije o odprtju danega sektorja ali njegovega dela zadosten razlog za domnevo, da je do zadevnega trga zagotovljen prost dostop. Tako ustrezno zakonodajo bi bilo treba določiti v prilogi, ki jo lahko posodablja Komisija. Komisija bi morala pri posodabljanju navedene priloge upoštevati zlasti morebitno sprejetje ukrepov, ki bi omogočili, da se konkurenci resnično odprejo tudi drugi sektorji poleg tistih, za katere je zakonodaja že navedena v navedeni prilogi, kot je na primer nacionalni železniški potniški promet. |
| --- | --- |

(46)

Šteti bi se moralo, da sta izvajanje in uporaba ustrezne zakonodaje Unije o odprtju danega sektorja ali njegovega dela zadosten razlog za domnevo, da je do zadevnega trga zagotovljen prost dostop. Tako ustrezno zakonodajo bi bilo treba določiti v prilogi, ki jo lahko posodablja Komisija. Komisija bi morala pri posodabljanju navedene priloge upoštevati zlasti morebitno sprejetje ukrepov, ki bi omogočili, da se konkurenci resnično odprejo tudi drugi sektorji poleg tistih, za katere je zakonodaja že navedena v navedeni prilogi, kot je na primer nacionalni železniški potniški promet.

| (47) | Če prostega dostopa do danega trga ni mogoče predpostavljati na podlagi izvajanja ustrezne zakonodaje Unije, bi bilo treba dokazati, da je takšen dostop pravno in dejansko prost. Če država članica uporabo pravnega akta Unije o odprtju danega sektorja konkurenci razširi na primere zunaj področja uporabe navedenega pravnega akta – denimo Direktivo 94/22/ES uporabi za sektor premogovništva ali Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18) za potniške storitve na nacionalni ravni – bi bilo treba to okoliščino upoštevati pri ocenjevanju, ali je dostop do zadevnega sektorja prost. |
| --- | --- |

(47)

Če prostega dostopa do danega trga ni mogoče predpostavljati na podlagi izvajanja ustrezne zakonodaje Unije, bi bilo treba dokazati, da je takšen dostop pravno in dejansko prost. Če država članica uporabo pravnega akta Unije o odprtju danega sektorja konkurenci razširi na primere zunaj področja uporabe navedenega pravnega akta – denimo Direktivo 94/22/ES uporabi za sektor premogovništva ali Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18) za potniške storitve na nacionalni ravni – bi bilo treba to okoliščino upoštevati pri ocenjevanju, ali je dostop do zadevnega sektorja prost.

| (48) | Neodvisni nacionalni organi, kot so sektorski regulatorji ali organi za konkurenco, imajo običajno specializirano znanje in izkušnje ter informacije, ki bi bili relevantni pri ocenjevanju, ali je dana dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, oziroma ali to velja za njene dele. Zahtevkom za izjemo bi torej po potrebi morali priložiti ali vanje vključiti posodobljeno mnenje o konkurenčnih razmerah v zadevnem sektorju, ki ga sprejme neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost.
  Če neodvisni nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost, ne sprejme obrazloženega in utemeljenega mnenja, bi bilo za oceno zahtevka za izjemo potrebno več časa. Roke, ki jih ima Komisija na voljo za izvedbo takih ocen, bi bilo torej treba ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(48)

Neodvisni nacionalni organi, kot so sektorski regulatorji ali organi za konkurenco, imajo običajno specializirano znanje in izkušnje ter informacije, ki bi bili relevantni pri ocenjevanju, ali je dana dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, oziroma ali to velja za njene dele. Zahtevkom za izjemo bi torej po potrebi morali priložiti ali vanje vključiti posodobljeno mnenje o konkurenčnih razmerah v zadevnem sektorju, ki ga sprejme neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost.

Če neodvisni nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost, ne sprejme obrazloženega in utemeljenega mnenja, bi bilo za oceno zahtevka za izjemo potrebno več časa. Roke, ki jih ima Komisija na voljo za izvedbo takih ocen, bi bilo torej treba ustrezno prilagoditi.

| (49) | Komisija bi vedno morala preučiti zahtevke, ki upoštevajo podrobna pravila za uporabo postopkov za ugotavljanje, ali je dana dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, oziroma ali to velja za njene dele. Prav tako pa bi bilo treba pojasniti, da zaradi morebitne kompleksnosti takih zahtevkov morda ni vedno možno zagotoviti, da se v veljavnih rokih sprejmejo izvedbeni akti, v katerih se določi, ali je dana dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, oziroma ali to velja za njene dele. |
| --- | --- |

(49)

Komisija bi vedno morala preučiti zahtevke, ki upoštevajo podrobna pravila za uporabo postopkov za ugotavljanje, ali je dana dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, oziroma ali to velja za njene dele. Prav tako pa bi bilo treba pojasniti, da zaradi morebitne kompleksnosti takih zahtevkov morda ni vedno možno zagotoviti, da se v veljavnih rokih sprejmejo izvedbeni akti, v katerih se določi, ali je dana dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, oziroma ali to velja za njene dele.

| (50) | Pojasniti bi bilo treba, da bi Komisija morala imeti možnost, da od držav članic ali naročnikov zahteva predložitev informacij ali pa dopolnitev oziroma pojasnitev že danih informacij. Komisija bi za to morala določiti ustrezen rok, pri katerem bi se upoštevali dejavniki, kot so kompleksnost zahtevanih informacij in težavnost dostopa do njih, pri čemer bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi to, da mora Komisija spoštovati roke, določene za sprejetje izvedbenega akta. |
| --- | --- |

(50)

Pojasniti bi bilo treba, da bi Komisija morala imeti možnost, da od držav članic ali naročnikov zahteva predložitev informacij ali pa dopolnitev oziroma pojasnitev že danih informacij. Komisija bi za to morala določiti ustrezen rok, pri katerem bi se upoštevali dejavniki, kot so kompleksnost zahtevanih informacij in težavnost dostopa do njih, pri čemer bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi to, da mora Komisija spoštovati roke, določene za sprejetje izvedbenega akta.

| (51) | Zaposlitev in poklic prispevata k vključevanju v družbo in sta ključna elementa pri zagotavljanju enakih možnosti za vse. V tem okviru so lahko invalidska podjetja zelo pomembna. Enako velja za druga socialna podjetja, katerih glavni cilj je podpreti družbeno in poklicno vključevanje ali ponovno vključevanje invalidnih in prikrajšanih oseb, na primer brezposelnih, pripadnikov prikrajšanih manjšin ali drugače socialno marginaliziranih skupin. Vendar se lahko zgodi, da taka podjetja pod običajnimi konkurenčnimi pogoji ne morejo dobiti naročil. Zato je primerno določiti, da lahko države članice pravico do sodelovanja v postopkih javnega naročanja ali določenih sklopov teh javnih naročil pridržijo za taka podjetja ali da izvedbo javnih naročil pridržijo za programe zaščitnega zaposlovanja. |
| --- | --- |

(51)

Zaposlitev in poklic prispevata k vključevanju v družbo in sta ključna elementa pri zagotavljanju enakih možnosti za vse. V tem okviru so lahko invalidska podjetja zelo pomembna. Enako velja za druga socialna podjetja, katerih glavni cilj je podpreti družbeno in poklicno vključevanje ali ponovno vključevanje invalidnih in prikrajšanih oseb, na primer brezposelnih, pripadnikov prikrajšanih manjšin ali drugače socialno marginaliziranih skupin. Vendar se lahko zgodi, da taka podjetja pod običajnimi konkurenčnimi pogoji ne morejo dobiti naročil. Zato je primerno določiti, da lahko države članice pravico do sodelovanja v postopkih javnega naročanja ali določenih sklopov teh javnih naročil pridržijo za taka podjetja ali da izvedbo javnih naročil pridržijo za programe zaščitnega zaposlovanja.

| (52) | Zaradi ustrezne vključitve okoljskih in socialnih zahtev ter zahtev s področja dela v postopke javnega naročanja je nadvse pomembno, da države članice in naročniki z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da so izpolnjene obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki veljajo na kraju izvajanja gradenj ali opravljanja storitev in izhajajo iz zakonov, uredb, odredb in sklepov, sprejetih na nacionalni ravni in na ravni Unije, pa tudi iz kolektivnih pogodb, če so takšna pravila in njihova uporaba skladna s pravom Unije. Pri izvajanju javnega naročila bi bilo treba spoštovati tudi obveznosti, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov, ki so jih ratificirale vse države članice in so navedeni v Prilogi XIV. Vendar pa navedeno nikakor ne bi smelo preprečevati uporabe za delavce ugodnejših pogojev zaposlitve.
  Ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z osnovnimi načeli prava Unije, da se zagotovi zlasti enaka obravnava. Takšne ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES (19) in na način, ki zagotavlja enako obravnavo ter ni neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov in delavcev iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

(52)

Zaradi ustrezne vključitve okoljskih in socialnih zahtev ter zahtev s področja dela v postopke javnega naročanja je nadvse pomembno, da države članice in naročniki z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da so izpolnjene obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki veljajo na kraju izvajanja gradenj ali opravljanja storitev in izhajajo iz zakonov, uredb, odredb in sklepov, sprejetih na nacionalni ravni in na ravni Unije, pa tudi iz kolektivnih pogodb, če so takšna pravila in njihova uporaba skladna s pravom Unije. Pri izvajanju javnega naročila bi bilo treba spoštovati tudi obveznosti, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov, ki so jih ratificirale vse države članice in so navedeni v Prilogi XIV. Vendar pa navedeno nikakor ne bi smelo preprečevati uporabe za delavce ugodnejših pogojev zaposlitve.

Ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z osnovnimi načeli prava Unije, da se zagotovi zlasti enaka obravnava. Takšne ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES (19) in na način, ki zagotavlja enako obravnavo ter ni neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov in delavcev iz drugih držav članic.

| (53) | Za kraj opravljanja storitev bi moral šteti kraj, v katerem se izvajajo značilne naloge. Če se storitve opravljajo na daljavo, kot na primer storitve klicnih centrov, bi bilo treba šteti, da je kraj opravljanja storitve kraj, v katerem se izvajajo, ne glede na kraje in države članice, ki so jim storitve namenjene. |
| --- | --- |

(53)

Za kraj opravljanja storitev bi moral šteti kraj, v katerem se izvajajo značilne naloge. Če se storitve opravljajo na daljavo, kot na primer storitve klicnih centrov, bi bilo treba šteti, da je kraj opravljanja storitve kraj, v katerem se izvajajo, ne glede na kraje in države članice, ki so jim storitve namenjene.

| (54) | Zadevne obveznosti bi se lahko odražale v določilih pogodbe o izvedbi javnega naroča. Prav tako bi moralo bilo možno v pogodbe vključiti določila za zagotavljanje upoštevanja kolektivnih pogodb v skladu s pravom Unije. Neizpolnjevanje zadevnih obveznosti bi se lahko obravnavalo kot huda kršitev s strani zadevnega gospodarskega subjekta, zaradi katere je lahko ta gospodarski subjekt izključen iz postopka oddaje javnega naročanja. |
| --- | --- |

(54)

Zadevne obveznosti bi se lahko odražale v določilih pogodbe o izvedbi javnega naroča. Prav tako bi moralo bilo možno v pogodbe vključiti določila za zagotavljanje upoštevanja kolektivnih pogodb v skladu s pravom Unije. Neizpolnjevanje zadevnih obveznosti bi se lahko obravnavalo kot huda kršitev s strani zadevnega gospodarskega subjekta, zaradi katere je lahko ta gospodarski subjekt izključen iz postopka oddaje javnega naročanja.

| (55) | Upoštevanje določb okoljskega, socialnega in delovnega prava bi bilo treba spremljati v ustreznih fazah postopka javnega naročanja, to je pri uporabi splošnih načel, ki urejajo izbor udeležencev in oddajo javnih naročil, pri uporabi pogojev za izključitev in pri uporabi določb v zvezi z neobičajno nizkimi ponudbami. Preverjanje, potrebno v ta namen, bi bilo treba izvajati v skladu z ustreznimi določbami te direktive, zlasti določbami, ki urejajo dokazila in lastne izjave. |
| --- | --- |

(55)

Upoštevanje določb okoljskega, socialnega in delovnega prava bi bilo treba spremljati v ustreznih fazah postopka javnega naročanja, to je pri uporabi splošnih načel, ki urejajo izbor udeležencev in oddajo javnih naročil, pri uporabi pogojev za izključitev in pri uporabi določb v zvezi z neobičajno nizkimi ponudbami. Preverjanje, potrebno v ta namen, bi bilo treba izvajati v skladu z ustreznimi določbami te direktive, zlasti določbami, ki urejajo dokazila in lastne izjave.

| (56) | Nobena določba v tej direktivi ne bi smela preprečiti uvedbe ali uveljavitve ukrepov, potrebnih za varovanje javnega reda, javne morale, javne varnosti, zdravja, življenja ljudi in živali, ohranitve rastlinskega življenja, ali drugih okoljskih ukrepov, zlasti zaradi trajnostnega razvoja, pod pogojem, da so ti ukrepi v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(56)

Nobena določba v tej direktivi ne bi smela preprečiti uvedbe ali uveljavitve ukrepov, potrebnih za varovanje javnega reda, javne morale, javne varnosti, zdravja, življenja ljudi in živali, ohranitve rastlinskega življenja, ali drugih okoljskih ukrepov, zlasti zaradi trajnostnega razvoja, pod pogojem, da so ti ukrepi v skladu s PDEU.

| (57) | Raziskave in inovacije, vključno z ekološkimi in socialnimi inovacijami, so med glavnimi gibali prihodnje rasti in v središču strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Naročniki bi morali zagotoviti najboljšo strateško uporabo naročil za spodbujanje inovacij. Naročanje inovativnega blaga, gradenj in storitev ima ključno vlogo pri povečanju učinkovitosti in kakovosti javnih storitev ter spopadanju z velikimi družbenimi izzivi. Prispeva k doseganju najboljšega razmerja med kakovostjo in ceno ter širših gospodarskih, okoljskih in družbenih koristi v smislu oblikovanja novih idej, njihovega prenosa v inovativne proizvode in storitve ter s tem spodbujanja trajnostne gospodarske rasti.
  Opozoriti bi bilo treba, da je bilo v sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2007 z naslovom „Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi“ opredeljenih več modelov javnega naročanja, ki zadevajo naročanje tistih raziskovalnih in razvojnih storitev, ki ne spadajo v področje uporabe te direktiv. Ti modeli bi bili še naprej na voljo, a tudi ta direktiva bi morala prispevati k lažjemu javnemu naročanju na področju inovacij in državam članicam pomagati pri doseganju ciljev Unije inovacij. |
| --- | --- |

(57)

Raziskave in inovacije, vključno z ekološkimi in socialnimi inovacijami, so med glavnimi gibali prihodnje rasti in v središču strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Naročniki bi morali zagotoviti najboljšo strateško uporabo naročil za spodbujanje inovacij. Naročanje inovativnega blaga, gradenj in storitev ima ključno vlogo pri povečanju učinkovitosti in kakovosti javnih storitev ter spopadanju z velikimi družbenimi izzivi. Prispeva k doseganju najboljšega razmerja med kakovostjo in ceno ter širših gospodarskih, okoljskih in družbenih koristi v smislu oblikovanja novih idej, njihovega prenosa v inovativne proizvode in storitve ter s tem spodbujanja trajnostne gospodarske rasti.

Opozoriti bi bilo treba, da je bilo v sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2007 z naslovom „Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi“ opredeljenih več modelov javnega naročanja, ki zadevajo naročanje tistih raziskovalnih in razvojnih storitev, ki ne spadajo v področje uporabe te direktiv. Ti modeli bi bili še naprej na voljo, a tudi ta direktiva bi morala prispevati k lažjemu javnemu naročanju na področju inovacij in državam članicam pomagati pri doseganju ciljev Unije inovacij.

| (58) | Zaradi pomembnosti inovacij bi bilo treba naročnike spodbujati, da variantne ponudbe dovolijo čim pogosteje. Zato bi bilo naročnike treba opozoriti, da morajo pred navedbo, da so variantne ponudbe dovoljene, opredeliti minimalne zahteve, ki jih morajo take ponudbe izpolnjevati. |
| --- | --- |

(58)

Zaradi pomembnosti inovacij bi bilo treba naročnike spodbujati, da variantne ponudbe dovolijo čim pogosteje. Zato bi bilo naročnike treba opozoriti, da morajo pred navedbo, da so variantne ponudbe dovoljene, opredeliti minimalne zahteve, ki jih morajo take ponudbe izpolnjevati.

| (59) | Če rešitve, ki na trgu že obstajajo, ne morejo zadostiti potrebi po razvoju inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje ter po njeni naknadni nabavi, bi morali naročniki imeti dostop do posebnega postopka javnega naročanja, kar zadeva javna naročila, ki spadajo v področje uporabe te direktive. Posebni postopek bi moral naročnikom omogočiti, da za razvoj in naknadno nabavo novega, inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje sklenejo dolgoročno partnerstvo za inovacije, če se ta inovativni proizvod, storitev ali gradnja lahko zagotovi v skladu z dogovorjeno kakovostjo izvedbe in dogovorjenimi stroški, ne da bi bil za nabavo potreben ločen postopek oddaje javnega naročila. Partnerstvo za inovacije bi moralo temeljiti na postopkovnih pravilih, ki se uporabljajo za postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom, javna naročila pa bi se morala oddati le na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo, kar je najprimernejše za primerjavo ponudb za inovativne rešitve. Partnerstvo za inovacije bi moralo biti tako pri zelo velikih kot pri manjših inovativnih projektih strukturirano tako, da bi lahko zagotovilo potrebno „povpraševanje trga“, ki bi spodbudilo razvoj inovativne rešitve brez zapiranja trga. Naročniki zato ne bi smeli uporabljati partnerstev za inovacije tako, da bi preprečevali, omejevali ali izkrivljali konkurenco. V nekaterih primerih bi sklenitev partnerstev za inovacije z več partnerji lahko prispevala k preprečevanju takšnih posledic. |
| --- | --- |

(59)

Če rešitve, ki na trgu že obstajajo, ne morejo zadostiti potrebi po razvoju inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje ter po njeni naknadni nabavi, bi morali naročniki imeti dostop do posebnega postopka javnega naročanja, kar zadeva javna naročila, ki spadajo v področje uporabe te direktive. Posebni postopek bi moral naročnikom omogočiti, da za razvoj in naknadno nabavo novega, inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje sklenejo dolgoročno partnerstvo za inovacije, če se ta inovativni proizvod, storitev ali gradnja lahko zagotovi v skladu z dogovorjeno kakovostjo izvedbe in dogovorjenimi stroški, ne da bi bil za nabavo potreben ločen postopek oddaje javnega naročila. Partnerstvo za inovacije bi moralo temeljiti na postopkovnih pravilih, ki se uporabljajo za postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom, javna naročila pa bi se morala oddati le na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo, kar je najprimernejše za primerjavo ponudb za inovativne rešitve. Partnerstvo za inovacije bi moralo biti tako pri zelo velikih kot pri manjših inovativnih projektih strukturirano tako, da bi lahko zagotovilo potrebno „povpraševanje trga“, ki bi spodbudilo razvoj inovativne rešitve brez zapiranja trga. Naročniki zato ne bi smeli uporabljati partnerstev za inovacije tako, da bi preprečevali, omejevali ali izkrivljali konkurenco. V nekaterih primerih bi sklenitev partnerstev za inovacije z več partnerji lahko prispevala k preprečevanju takšnih posledic.

| (60) | Iz izkušenj je razvidno, da je konkurenčni dialog iz Direktive 2014/24/EU uporaben v primerih, pri katerih javni naročniki ne morejo opredeliti sredstev za zadovoljitev svojih potreb ali presoditi, kaj lahko ponudi trg v smislu tehničnih, finančnih ali pravnih rešitev. To se lahko zgodi zlasti pri inovativnih projektih, izvajanju pomembnih projektov na področju integrirane prometne infrastrukture, projektov za velika računalniška omrežja ali projektov, ki vključujejo kompleksno in strukturirano financiranje. Državam članicam bi torej morali dovoliti, da dajo to orodje na razpolago naročnikom. Javne naročnike bi bilo treba po potrebi spodbujati k imenovanju vodje projekta, ki bi zagotavljal dobro sodelovanje med gospodarskimi subjekti in javnim naročnikom v postopku oddaje javnega naročila. |
| --- | --- |

(60)

Iz izkušenj je razvidno, da je konkurenčni dialog iz Direktive 2014/24/EU uporaben v primerih, pri katerih javni naročniki ne morejo opredeliti sredstev za zadovoljitev svojih potreb ali presoditi, kaj lahko ponudi trg v smislu tehničnih, finančnih ali pravnih rešitev. To se lahko zgodi zlasti pri inovativnih projektih, izvajanju pomembnih projektov na področju integrirane prometne infrastrukture, projektov za velika računalniška omrežja ali projektov, ki vključujejo kompleksno in strukturirano financiranje. Državam članicam bi torej morali dovoliti, da dajo to orodje na razpolago naročnikom. Javne naročnike bi bilo treba po potrebi spodbujati k imenovanju vodje projekta, ki bi zagotavljal dobro sodelovanje med gospodarskimi subjekti in javnim naročnikom v postopku oddaje javnega naročila.

| (61) | Zaradi škodljivih učinkov na konkurenco bi se morali postopki s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa uporabljati samo v zelo izjemnih okoliščinah. Ta izjema bi morala biti omejena na primere, v katerih objava ni mogoča zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, ali v katerih je že na samem začetku jasno, da objava ne bo spodbudila konkurence ali boljših rezultatov javnega naročanja, ne nazadnje zato, ker objektivno obstaja le en gospodarski subjekt, ki lahko izvede javno naročilo. To velja za umetnine, pri katerih identiteta umetnika sama po sebi določa enkratnost in unikatno vrednost umetniškega predmeta. Za ekskluzivnost so lahko tudi drugi razlogi, a uporabo postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa lahko upraviči le objektivna ekskluzivnost, če ekskluzivnosti ni ustvaril sam naročnik zaradi prihodnjega postopka javnega naročanja.
  Naročniki, ki se sklicujejo na to izjemo, bi morali navesti, zakaj ni razumnih alternativ ali nadomestil, kot na primer uporaba alternativnih distribucijskih kanalov, tudi zunaj države članice naročnika, ali razmislek o funkcionalno primerljivih gradnjah, blagu in storitvah.
  Če se ekskluzivnost pojavi zaradi tehničnih razlogov, bi bilo treba te razloge za vsak primer posebej natančno opredeliti in upravičiti. Ti razlogi bi denimo lahko vključevali skorajšnjo tehnično nemožnost, da bi zahtevano kakovost izvedbe dosegel kak drug gospodarski subjekt, ali potrebo po uporabi posebnega znanja, orodij ali sredstev, ki jih ima na razpolago le en gospodarski subjekt. Tehnični razlogi lahko izvirajo tudi iz posebnih zahtev glede interoperabilnosti, ki jih je treba izpolniti, da se zagotovi delovanje gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet naročila.
  Postopek javnega naročanja ni uporaben, če se blago nabavi neposredno na blagovni borzi, vključno s tržnimi platformami za blago, kot so kmetijsko blago in surovine, ter energetskimi borzami, na katerih regulirana in nadzorovana večstranska struktura trgovanja že po naravi zagotavlja tržne cene. |
| --- | --- |

(61)

Zaradi škodljivih učinkov na konkurenco bi se morali postopki s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa uporabljati samo v zelo izjemnih okoliščinah. Ta izjema bi morala biti omejena na primere, v katerih objava ni mogoča zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, ali v katerih je že na samem začetku jasno, da objava ne bo spodbudila konkurence ali boljših rezultatov javnega naročanja, ne nazadnje zato, ker objektivno obstaja le en gospodarski subjekt, ki lahko izvede javno naročilo. To velja za umetnine, pri katerih identiteta umetnika sama po sebi določa enkratnost in unikatno vrednost umetniškega predmeta. Za ekskluzivnost so lahko tudi drugi razlogi, a uporabo postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa lahko upraviči le objektivna ekskluzivnost, če ekskluzivnosti ni ustvaril sam naročnik zaradi prihodnjega postopka javnega naročanja.

Naročniki, ki se sklicujejo na to izjemo, bi morali navesti, zakaj ni razumnih alternativ ali nadomestil, kot na primer uporaba alternativnih distribucijskih kanalov, tudi zunaj države članice naročnika, ali razmislek o funkcionalno primerljivih gradnjah, blagu in storitvah.

Če se ekskluzivnost pojavi zaradi tehničnih razlogov, bi bilo treba te razloge za vsak primer posebej natančno opredeliti in upravičiti. Ti razlogi bi denimo lahko vključevali skorajšnjo tehnično nemožnost, da bi zahtevano kakovost izvedbe dosegel kak drug gospodarski subjekt, ali potrebo po uporabi posebnega znanja, orodij ali sredstev, ki jih ima na razpolago le en gospodarski subjekt. Tehnični razlogi lahko izvirajo tudi iz posebnih zahtev glede interoperabilnosti, ki jih je treba izpolniti, da se zagotovi delovanje gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet naročila.

Postopek javnega naročanja ni uporaben, če se blago nabavi neposredno na blagovni borzi, vključno s tržnimi platformami za blago, kot so kmetijsko blago in surovine, ter energetskimi borzami, na katerih regulirana in nadzorovana večstranska struktura trgovanja že po naravi zagotavlja tržne cene.

| (62) | Pojasniti bi bilo treba, da določbe v zvezi z varovanjem zaupnosti informacij nikakor ne preprečujejo javnega razkritja nezaupnih delov sklenjenih pogodb o izvedbi javnega naročila niti njihovih nadaljnjih sprememb. |
| --- | --- |

(62)

Pojasniti bi bilo treba, da določbe v zvezi z varovanjem zaupnosti informacij nikakor ne preprečujejo javnega razkritja nezaupnih delov sklenjenih pogodb o izvedbi javnega naročila niti njihovih nadaljnjih sprememb.

| (63) | Z elektronskimi informacijskimi in komunikacijskimi sredstvi se lahko zelo poenostavi objava naročil ter povečata učinkovitost in transparentnost postopkov javnega naročanja. Ta sredstva bi morala postati standardna sredstva sporočanja in izmenjave informacij v postopkih javnega naročanja, saj znatno povečujejo možnosti gospodarskih subjektov za sodelovanje v postopkih naročanja na celotnem notranjem trgu. V ta namen bi moralo postati obvezno naslednje: pošiljanje obvestil v elektronski obliki, dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki in – po prehodnem obdobju 30 mesecev – popolnoma elektronska komunikacija, to je komunikacija z elektronskimi sredstvi v vseh fazah postopka, vključno s pošiljanjem prijav za sodelovanje in zlasti pošiljanjem ponudb (elektronska predložitev ponudb). Državam članicam in naročnikom bi morali dovoliti, da na tem področju naredijo še več, če želijo. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev v skladu s to direktivo naročnikom ne bi smela predpisovati elektronske obdelave ponudb niti ne bi smela nalagati elektronskega ocenjevanja ali avtomatske obdelave. V skladu s to direktivo pa obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev ne bi smela zadevati nobenih delov postopka javnega naročanja po oddaji javnega naročila niti notranje komunikacije pri naročniku. |
| --- | --- |

(63)

Z elektronskimi informacijskimi in komunikacijskimi sredstvi se lahko zelo poenostavi objava naročil ter povečata učinkovitost in transparentnost postopkov javnega naročanja. Ta sredstva bi morala postati standardna sredstva sporočanja in izmenjave informacij v postopkih javnega naročanja, saj znatno povečujejo možnosti gospodarskih subjektov za sodelovanje v postopkih naročanja na celotnem notranjem trgu. V ta namen bi moralo postati obvezno naslednje: pošiljanje obvestil v elektronski obliki, dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki in – po prehodnem obdobju 30 mesecev – popolnoma elektronska komunikacija, to je komunikacija z elektronskimi sredstvi v vseh fazah postopka, vključno s pošiljanjem prijav za sodelovanje in zlasti pošiljanjem ponudb (elektronska predložitev ponudb). Državam članicam in naročnikom bi morali dovoliti, da na tem področju naredijo še več, če želijo. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev v skladu s to direktivo naročnikom ne bi smela predpisovati elektronske obdelave ponudb niti ne bi smela nalagati elektronskega ocenjevanja ali avtomatske obdelave. V skladu s to direktivo pa obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev ne bi smela zadevati nobenih delov postopka javnega naročanja po oddaji javnega naročila niti notranje komunikacije pri naročniku.

| (64) | Naročniki bi morali – razen v nekaterih posebnih primerih – uporabljati elektronska komunikacijska sredstva, ki so nediskriminatorna, splošno dostopna in interoperabilna s proizvodi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne omejujejo dostopa do postopka javnega naročanja. Pri uporabi takšnih komunikacijskih sredstvih bi morali ustrezno upoštevati tudi dostopnost za invalidne osebe. Pojasniti bi bilo treba, da obvezna uporaba elektronskih sredstev v vseh fazah postopka javnega naročanja ne bi bila ustrezna, niti če bi bila za to potrebna posebna orodja ali oblike datotek, ki niso splošno razpoložljive, niti če bi bila obdelava zadevnih sporočil možna samo z uporabo specializirane pisarniške opreme. Naročniki zato v nekaterih primerih, ki bi jih bilo treba izčrpno navesti, ne bi smeli biti primorani zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev v postopku predložitve ponudb. Ta direktiva določa, da bi morali sem spadati tudi primeri, v katerih bi bila potrebna uporaba specializirane pisarniške opreme, ki naročnikom ni splošno dostopna, na primer tiskalniki širokega formata. V nekaterih postopkih javnega naročanja je lahko v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedena zahteva za predložitev fizičnega modela ali makete, ki je naročniku ni mogoče predložiti z uporabo elektronskih sredstev. V takih primerih bi bilo treba model naročniku poslati po pošti ali drugi primerni kurirski službi.
  Vendar bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti uporaba drugih komunikacijskih sredstev omejena na tiste dele ponudbe, za katere se elektronska komunikacijska sredstva ne zahtevajo.
  Primerno je pojasniti, da bi morali naročniki imeti možnost, da določijo največjo velikost datotek, ki se lahko predložijo, kadar je to potrebno zaradi tehničnih razlogov. |
| --- | --- |

(64)

Naročniki bi morali – razen v nekaterih posebnih primerih – uporabljati elektronska komunikacijska sredstva, ki so nediskriminatorna, splošno dostopna in interoperabilna s proizvodi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne omejujejo dostopa do postopka javnega naročanja. Pri uporabi takšnih komunikacijskih sredstvih bi morali ustrezno upoštevati tudi dostopnost za invalidne osebe. Pojasniti bi bilo treba, da obvezna uporaba elektronskih sredstev v vseh fazah postopka javnega naročanja ne bi bila ustrezna, niti če bi bila za to potrebna posebna orodja ali oblike datotek, ki niso splošno razpoložljive, niti če bi bila obdelava zadevnih sporočil možna samo z uporabo specializirane pisarniške opreme. Naročniki zato v nekaterih primerih, ki bi jih bilo treba izčrpno navesti, ne bi smeli biti primorani zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev v postopku predložitve ponudb. Ta direktiva določa, da bi morali sem spadati tudi primeri, v katerih bi bila potrebna uporaba specializirane pisarniške opreme, ki naročnikom ni splošno dostopna, na primer tiskalniki širokega formata. V nekaterih postopkih javnega naročanja je lahko v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedena zahteva za predložitev fizičnega modela ali makete, ki je naročniku ni mogoče predložiti z uporabo elektronskih sredstev. V takih primerih bi bilo treba model naročniku poslati po pošti ali drugi primerni kurirski službi.

Vendar bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti uporaba drugih komunikacijskih sredstev omejena na tiste dele ponudbe, za katere se elektronska komunikacijska sredstva ne zahtevajo.

Primerno je pojasniti, da bi morali naročniki imeti možnost, da določijo največjo velikost datotek, ki se lahko predložijo, kadar je to potrebno zaradi tehničnih razlogov.

| (65) | V nekaterih izjemnih primerih bi naročnikom morali dovoliti, da ne uporabljajo elektronskih komunikacijskih sredstev, če bi bilo to potrebno zaradi varstva posebej občutljivih informacij. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali v primeru, ko se lahko potrebna stopnja varstva zagotovi z uporabo elektronskih sredstev, ki niso splošno dostopna, uporabljati taka elektronska sredstva. Tak primer je lahko denimo, kadar naročniki zahtevajo, da se uporabljajo posebna varna komunikacijska sredstva, do katerih nudijo dostop. |
| --- | --- |

(65)

V nekaterih izjemnih primerih bi naročnikom morali dovoliti, da ne uporabljajo elektronskih komunikacijskih sredstev, če bi bilo to potrebno zaradi varstva posebej občutljivih informacij. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali v primeru, ko se lahko potrebna stopnja varstva zagotovi z uporabo elektronskih sredstev, ki niso splošno dostopna, uporabljati taka elektronska sredstva. Tak primer je lahko denimo, kadar naročniki zahtevajo, da se uporabljajo posebna varna komunikacijska sredstva, do katerih nudijo dostop.

| (66) | Različni tehnični formati ali postopki ter standardi sporočanja bi lahko ovirali interoperabilnost, ne le znotraj posamezne države članice, temveč tudi in zlasti med državami članicami. Za sodelovanje v postopku javnega naročanja, pri katerem se dovoli ali zahteva uporaba elektronskih katalogov, to je formata za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in ustrezen za elektronsko uporabo, bi na primer moral gospodarski subjekt zaradi odsotnosti standardizacije svoje kataloge prilagoditi posameznemu postopku javnega naročanja, kar pomeni, da bi moral zagotoviti zelo podobne informacije v različnih formatih glede na specifikacije zadevnega naročnika. Standardizacija formatov kataloga bi torej izboljšala raven interoperabilnosti, povečala učinkovitost ter tudi zmanjšala prizadevanje, ki se zahteva od gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(66)

Različni tehnični formati ali postopki ter standardi sporočanja bi lahko ovirali interoperabilnost, ne le znotraj posamezne države članice, temveč tudi in zlasti med državami članicami. Za sodelovanje v postopku javnega naročanja, pri katerem se dovoli ali zahteva uporaba elektronskih katalogov, to je formata za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in ustrezen za elektronsko uporabo, bi na primer moral gospodarski subjekt zaradi odsotnosti standardizacije svoje kataloge prilagoditi posameznemu postopku javnega naročanja, kar pomeni, da bi moral zagotoviti zelo podobne informacije v različnih formatih glede na specifikacije zadevnega naročnika. Standardizacija formatov kataloga bi torej izboljšala raven interoperabilnosti, povečala učinkovitost ter tudi zmanjšala prizadevanje, ki se zahteva od gospodarskih subjektov.

| (67) | Komisija bi morala pri preučitvi, ali obstaja potreba, da se z določitvijo obvezne uporabe nekaterih standardov zagotovi ali poveča interoperabilnost med različnimi tehničnimi formati ali standardi na področju postopkov in sporočanja, in – če ta potreba obstaja – katere standarde bi bilo treba uvesti, čim bolj upoštevati mnenja zadevnih zainteresiranih strani. Preučiti bi morala tudi, do katere mere gospodarski subjekti in naročniki v praksi že uporabljajo določen standard ter kako uspešna je ta uporaba. Komisija bi morala pred določitvijo obvezne uporabe kakršnega koli določenega standarda tudi pazljivo preučiti morebitne s tem povezane stroške, zlasti glede prilagoditev veljavnih rešitev pri elektronskem javnem naročanju, vključno z infrastrukturo, postopki ali programsko opremo.
  Če zadevnih standardov ne razvije mednarodna, evropska ali nacionalna organizacija za standardizacijo, bi standardi morali izpolnjevati zahteve, ki veljajo za standarde na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, določene v Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (20). |
| --- | --- |

(67)

Komisija bi morala pri preučitvi, ali obstaja potreba, da se z določitvijo obvezne uporabe nekaterih standardov zagotovi ali poveča interoperabilnost med različnimi tehničnimi formati ali standardi na področju postopkov in sporočanja, in – če ta potreba obstaja – katere standarde bi bilo treba uvesti, čim bolj upoštevati mnenja zadevnih zainteresiranih strani. Preučiti bi morala tudi, do katere mere gospodarski subjekti in naročniki v praksi že uporabljajo določen standard ter kako uspešna je ta uporaba. Komisija bi morala pred določitvijo obvezne uporabe kakršnega koli določenega standarda tudi pazljivo preučiti morebitne s tem povezane stroške, zlasti glede prilagoditev veljavnih rešitev pri elektronskem javnem naročanju, vključno z infrastrukturo, postopki ali programsko opremo.

Če zadevnih standardov ne razvije mednarodna, evropska ali nacionalna organizacija za standardizacijo, bi standardi morali izpolnjevati zahteve, ki veljajo za standarde na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, določene v Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (20).

| (68) | Pred določitvijo stopnje varnosti, zahtevane za elektronska komunikacijska sredstva, ki bodo uporabljena v različnih fazah postopka oddaje javnega naročila, bi morali države članice in naročniki oceniti sorazmernost med zahtevami za zagotavljanje pravilne in zanesljive identifikacije pošiljateljev zadevnega sporočila ter njegove celotne vsebine na eni strani in nevarnostjo težav na drugi strani, denimo v primeru, da sporočilo pošlje pošiljatelj, ki ni navedeni pošiljatelj. Če vse ostane nespremenjeno, bi to pomenilo, da za stopnjo varnosti, ki se zahteva na primer za elektronsko pošto s prošnjo za potrditev natančnega naslova, na katerem bo potekal informativni sestanek, ne bi bilo treba, da je enako visoka kot pri sami ponudbi, ki je za gospodarski subjekt zavezujoča. Na podlagi ocene sorazmernosti bi bile morda potrebne nižje stopnje varnosti v zvezi s ponovno predložitvijo elektronskih katalogov ali predložitvijo ponudb v okviru manjših razpisov na podlagi okvirnega sporazuma oziroma dostopom do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(68)

Pred določitvijo stopnje varnosti, zahtevane za elektronska komunikacijska sredstva, ki bodo uporabljena v različnih fazah postopka oddaje javnega naročila, bi morali države članice in naročniki oceniti sorazmernost med zahtevami za zagotavljanje pravilne in zanesljive identifikacije pošiljateljev zadevnega sporočila ter njegove celotne vsebine na eni strani in nevarnostjo težav na drugi strani, denimo v primeru, da sporočilo pošlje pošiljatelj, ki ni navedeni pošiljatelj. Če vse ostane nespremenjeno, bi to pomenilo, da za stopnjo varnosti, ki se zahteva na primer za elektronsko pošto s prošnjo za potrditev natančnega naslova, na katerem bo potekal informativni sestanek, ne bi bilo treba, da je enako visoka kot pri sami ponudbi, ki je za gospodarski subjekt zavezujoča. Na podlagi ocene sorazmernosti bi bile morda potrebne nižje stopnje varnosti v zvezi s ponovno predložitvijo elektronskih katalogov ali predložitvijo ponudb v okviru manjših razpisov na podlagi okvirnega sporazuma oziroma dostopom do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila.

| (69) | Medtem ko bi morali biti bistveni deli postopka javnega naročanja, na primer dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila, prijave za sodelovanje, potrditve interesa in ponudbe, zmeraj v pisni obliki, pa bi še vedno morala biti možna ustna komunikacija z gospodarskimi subjekti, če se njena vsebina do zadostne mere dokumentira. To je nujno za zagotavljanje ustrezne ravni transparentnosti, ki omogoča, da se preveri upoštevanje načela enake obravnave. Zlasti je bistveno, da se ustna komunikacija s ponudniki, ki bi lahko vplivala na vsebino in oceno ponudb, dokumentira v zadostni meri in z ustreznimi sredstvi, na primer pisnimi ali zvočnimi zapisi ali povzetki glavnih delov komunikacije. |
| --- | --- |

(69)

Medtem ko bi morali biti bistveni deli postopka javnega naročanja, na primer dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila, prijave za sodelovanje, potrditve interesa in ponudbe, zmeraj v pisni obliki, pa bi še vedno morala biti možna ustna komunikacija z gospodarskimi subjekti, če se njena vsebina do zadostne mere dokumentira. To je nujno za zagotavljanje ustrezne ravni transparentnosti, ki omogoča, da se preveri upoštevanje načela enake obravnave. Zlasti je bistveno, da se ustna komunikacija s ponudniki, ki bi lahko vplivala na vsebino in oceno ponudb, dokumentira v zadostni meri in z ustreznimi sredstvi, na primer pisnimi ali zvočnimi zapisi ali povzetki glavnih delov komunikacije.

| (70) | Na trgih javnega naročanja v Uniji se pojavlja močna težnja po združevanju povpraševanja javnih naročnikov z namenom doseganja ekonomije obsega, vključno z nižjimi cenami in transakcijskimi stroški, ter izboljšanja in profesionalizacije vodenja postopkov javnega naročanja. To se lahko doseže z združevanjem naročil večjega števila zadevnih naročnikov ali pa z združevanjem javnih naročil v smislu obsega in vrednosti javnih naročil v daljšem obdobju. Vendar bi bilo treba združevanje in centralizacijo javnih naročil skrbno spremljati, da se preprečita čezmerna koncentracija kupne moči in nedovoljeno dogovarjanje ter da se ohranijo transparentnost, konkurenca in možnosti MSP za dostop do trga. |
| --- | --- |

(70)

Na trgih javnega naročanja v Uniji se pojavlja močna težnja po združevanju povpraševanja javnih naročnikov z namenom doseganja ekonomije obsega, vključno z nižjimi cenami in transakcijskimi stroški, ter izboljšanja in profesionalizacije vodenja postopkov javnega naročanja. To se lahko doseže z združevanjem naročil večjega števila zadevnih naročnikov ali pa z združevanjem javnih naročil v smislu obsega in vrednosti javnih naročil v daljšem obdobju. Vendar bi bilo treba združevanje in centralizacijo javnih naročil skrbno spremljati, da se preprečita čezmerna koncentracija kupne moči in nedovoljeno dogovarjanje ter da se ohranijo transparentnost, konkurenca in možnosti MSP za dostop do trga.

| (71) | Uporaba okvirnih sporazumov je lahko učinkovita tehnika javnega naročanja po vsej Uniji; vendar je treba povečati konkurenco, in sicer z izboljšanjem transparentnosti javnega naročanja, ki se izvaja z okvirnimi sporazumi, in dostopa do njega. Zato je primerno, da se pregledajo določbe, ki se uporabljajo za te sporazume, predvsem da se oddaja posameznih, na sporazumu temelječih naročil določi na podlagi objektivnih pravil in kriterijev, na primer prek manjšega razpisa, in se omeji trajanje okvirnih sporazumov. |
| --- | --- |

(71)

Uporaba okvirnih sporazumov je lahko učinkovita tehnika javnega naročanja po vsej Uniji; vendar je treba povečati konkurenco, in sicer z izboljšanjem transparentnosti javnega naročanja, ki se izvaja z okvirnimi sporazumi, in dostopa do njega. Zato je primerno, da se pregledajo določbe, ki se uporabljajo za te sporazume, predvsem da se oddaja posameznih, na sporazumu temelječih naročil določi na podlagi objektivnih pravil in kriterijev, na primer prek manjšega razpisa, in se omeji trajanje okvirnih sporazumov.

| (72) | Pojasniti bi bilo treba tudi, da se morajo naročila na podlagi okvirnega sporazuma sicer oddati pred koncem veljavnosti samega okvirnega sporazuma, ni pa potrebno, da bi bilo trajanje posameznega naročila, ki temelji na okvirnem sporazumu, enako trajanju navedenega okvirnega sporazuma, saj je po potrebi lahko krajše ali daljše. Treba bi bilo zlasti omogočiti, da se pri določanju trajanja posameznih naročil, ki temeljijo na okvirnem sporazumu, upoštevajo dejavniki, kot so čas, potreben za njihovo izvedbo, predvideno vzdrževanje opreme s pričakovano življenjsko dobo več kot osmih let ali obsežno usposabljanje osebja, potrebno za izvedbo naročila.
  Pojasniti bi bilo treba tudi, da lahko obstajajo primeri, v katerih bi bilo treba dovoliti, da trajanje samih okvirnih sporazumov preseže osem let. Taki primeri, ki bi jih bilo treba ustrezno utemeljiti, zlasti s predmetom okvirnega sporazuma, se lahko pojavijo na primer, kadar gospodarski subjekt potrebuje opremo, katere amortizacijska doba je daljša od osmih let in ki mora biti na razpolago kadar koli v celotnem obdobju trajanja okvirnega sporazuma. Zlasti pri gospodarskih javnih službah, namenjenih zagotavljanju bistvenih javnih storitev, se lahko zgodi, da bo treba določiti daljše obdobje trajanja okvirnih sporazumov in daljše trajanje posameznih naročil; na primer pri okvirnih sporazumih za zagotavljanje rednih in izrednih vzdrževalnih del na omrežjih, zaradi česar bo morda potrebna draga oprema, ki jo bo uporabljalo osebje, ki se je pred tem udeležilo visoko specializiranega ad hoc usposabljanja, namenjenega zagotavljanju neprekinjenega izvajanja storitve in zmanjšanju možnih motenj. |
| --- | --- |

(72)

Pojasniti bi bilo treba tudi, da se morajo naročila na podlagi okvirnega sporazuma sicer oddati pred koncem veljavnosti samega okvirnega sporazuma, ni pa potrebno, da bi bilo trajanje posameznega naročila, ki temelji na okvirnem sporazumu, enako trajanju navedenega okvirnega sporazuma, saj je po potrebi lahko krajše ali daljše. Treba bi bilo zlasti omogočiti, da se pri določanju trajanja posameznih naročil, ki temeljijo na okvirnem sporazumu, upoštevajo dejavniki, kot so čas, potreben za njihovo izvedbo, predvideno vzdrževanje opreme s pričakovano življenjsko dobo več kot osmih let ali obsežno usposabljanje osebja, potrebno za izvedbo naročila.

Pojasniti bi bilo treba tudi, da lahko obstajajo primeri, v katerih bi bilo treba dovoliti, da trajanje samih okvirnih sporazumov preseže osem let. Taki primeri, ki bi jih bilo treba ustrezno utemeljiti, zlasti s predmetom okvirnega sporazuma, se lahko pojavijo na primer, kadar gospodarski subjekt potrebuje opremo, katere amortizacijska doba je daljša od osmih let in ki mora biti na razpolago kadar koli v celotnem obdobju trajanja okvirnega sporazuma. Zlasti pri gospodarskih javnih službah, namenjenih zagotavljanju bistvenih javnih storitev, se lahko zgodi, da bo treba določiti daljše obdobje trajanja okvirnih sporazumov in daljše trajanje posameznih naročil; na primer pri okvirnih sporazumih za zagotavljanje rednih in izrednih vzdrževalnih del na omrežjih, zaradi česar bo morda potrebna draga oprema, ki jo bo uporabljalo osebje, ki se je pred tem udeležilo visoko specializiranega ad hoc usposabljanja, namenjenega zagotavljanju neprekinjenega izvajanja storitve in zmanjšanju možnih motenj.

| (73) | Pridobljene izkušnje so pokazale, da je treba prilagoditi tudi pravila o dinamičnih nabavnih sistemih, s čimer se naročnikom omogoči, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih zagotavlja ta instrument. Sisteme je treba poenostaviti, zlasti pa bi jih bilo treba upravljati v obliki omejenega postopka, s čimer bi odpravili potrebo po okvirnih ponudbah, ki so se izkazale za eno večjih bremen, povezanih z dinamičnimi nabavnimi sistemi. Zato bi bilo treba vsakemu gospodarskemu subjektu, ki predloži prijavo za sodelovanje in izpolnjuje pogoje za sodelovanje, omogočiti sodelovanje v postopkih naročanja, ki se izvajajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema v času njegove veljavnosti.
  Ta nabavna tehnika naročniku omogoča, da ima zelo širok razpon ponudb in tako z močno konkurenco, kar zadeva običajno ali standardno blago, gradnje ali storitve, ki so na trgu splošno dostopni, zagotovi najbolj učinkovito porabo javnih sredstev. |
| --- | --- |

(73)

Pridobljene izkušnje so pokazale, da je treba prilagoditi tudi pravila o dinamičnih nabavnih sistemih, s čimer se naročnikom omogoči, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih zagotavlja ta instrument. Sisteme je treba poenostaviti, zlasti pa bi jih bilo treba upravljati v obliki omejenega postopka, s čimer bi odpravili potrebo po okvirnih ponudbah, ki so se izkazale za eno večjih bremen, povezanih z dinamičnimi nabavnimi sistemi. Zato bi bilo treba vsakemu gospodarskemu subjektu, ki predloži prijavo za sodelovanje in izpolnjuje pogoje za sodelovanje, omogočiti sodelovanje v postopkih naročanja, ki se izvajajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema v času njegove veljavnosti.

Ta nabavna tehnika naročniku omogoča, da ima zelo širok razpon ponudb in tako z močno konkurenco, kar zadeva običajno ali standardno blago, gradnje ali storitve, ki so na trgu splošno dostopni, zagotovi najbolj učinkovito porabo javnih sredstev.

| (74) | Te prijave za sodelovanje bi bilo treba običajno preučiti v največ 10 delovnih dneh, saj naj bi ocenjevanje pogojev za sodelovanje potekalo na podlagi zahtev za dokumentacijo, ki jih določijo naročniki, po potrebi v skladu s poenostavljenimi določbami Direktive 2014/24/EU. Vendar so lahko naročniki ob prvi vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema kot odziv na prvo objavo obvestila o javnem naročilu ali povabila k potrditvi interesa soočeni s tako velikim številom prijav za sodelovanje, da utegnejo za njihovo preučitev potrebovati več časa. To bi moralo biti dopustno pod pogojem, da se nobeno posamezno javno naročilo ne začne, dokler niso pregledane vse prijave.
  Naročnikom bi morali dovoliti, da sami določijo, na kakšen način nameravajo preučiti prijave za sodelovanje, lahko se na primer odločijo, da bodo prijave preučevali le enkrat tedensko, pod pogojem, da upoštevajo roke za preučitev vsake prijave za sodelovanje. Naročniki, ki v okviru dinamičnega nabavnega sistema uporabijo pogoje za izključitev ali sodelovanje iz Direktive 2014/24/EU, bi ustrezne določbe navedene direktive morali uporabiti enako kot javni naročniki, ki upravljajo dinamični nabavni sistem na podlagi Direktive 2014/24/EU. |
| --- | --- |

(74)

Te prijave za sodelovanje bi bilo treba običajno preučiti v največ 10 delovnih dneh, saj naj bi ocenjevanje pogojev za sodelovanje potekalo na podlagi zahtev za dokumentacijo, ki jih določijo naročniki, po potrebi v skladu s poenostavljenimi določbami Direktive 2014/24/EU. Vendar so lahko naročniki ob prvi vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema kot odziv na prvo objavo obvestila o javnem naročilu ali povabila k potrditvi interesa soočeni s tako velikim številom prijav za sodelovanje, da utegnejo za njihovo preučitev potrebovati več časa. To bi moralo biti dopustno pod pogojem, da se nobeno posamezno javno naročilo ne začne, dokler niso pregledane vse prijave.

Naročnikom bi morali dovoliti, da sami določijo, na kakšen način nameravajo preučiti prijave za sodelovanje, lahko se na primer odločijo, da bodo prijave preučevali le enkrat tedensko, pod pogojem, da upoštevajo roke za preučitev vsake prijave za sodelovanje. Naročniki, ki v okviru dinamičnega nabavnega sistema uporabijo pogoje za izključitev ali sodelovanje iz Direktive 2014/24/EU, bi ustrezne določbe navedene direktive morali uporabiti enako kot javni naročniki, ki upravljajo dinamični nabavni sistem na podlagi Direktive 2014/24/EU.

| (75) | Da bi izboljšali možnosti MSP za sodelovanje v velikem dinamičnem nabavnem sistemu, na primer takem, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, bi moral imeti zadevni javni naročnik ali naročnik možnost, da sistem razdeli na objektivno opredeljene kategorije blaga, gradenj ali storitev. Take kategorije bi morale biti opredeljene glede na objektivne dejavnike, ki lahko vključujejo na primer največji dovoljeni obseg posameznih naročil, ki se lahko oddajo v zadevni kategoriji, ali določeno geografsko območje, na katerem se bodo izvedla posamezna naknadna naročila. Če je dinamični nabavni sistem razdeljen v kategorije, bi moral javni naročnik ali naročnik uporabljati pogoje za sodelovanje, ki so sorazmerni z značilnostmi zadevne kategorije. |
| --- | --- |

(75)

Da bi izboljšali možnosti MSP za sodelovanje v velikem dinamičnem nabavnem sistemu, na primer takem, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, bi moral imeti zadevni javni naročnik ali naročnik možnost, da sistem razdeli na objektivno opredeljene kategorije blaga, gradenj ali storitev. Take kategorije bi morale biti opredeljene glede na objektivne dejavnike, ki lahko vključujejo na primer največji dovoljeni obseg posameznih naročil, ki se lahko oddajo v zadevni kategoriji, ali določeno geografsko območje, na katerem se bodo izvedla posamezna naknadna naročila. Če je dinamični nabavni sistem razdeljen v kategorije, bi moral javni naročnik ali naročnik uporabljati pogoje za sodelovanje, ki so sorazmerni z značilnostmi zadevne kategorije.

| (76) | Pojasniti bi bilo treba, da elektronske dražbe običajno niso ustrezne za nekatera javna naročila gradenj in nekatera javna naročila storitev, katerih predmet je intelektualna izvedba, na primer projektiranje gradenj, saj so predmet elektronskih dražb lahko le elementi, ustrezni za avtomatsko ocenjevanje z elektronskimi sredstvi, brez kakršnega koli posredovanja ali presojanja naročnika, torej elementi, ki so količinsko opredeljivi, da se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih.
  Vendar bi bilo treba tudi pojasniti, da se lahko elektronske dražbe uporabljajo v postopku javnega naročanja za pridobitev določene pravice intelektualne lastnine. Obenem je treba opozoriti, da imajo naročniki do začetka elektronske dražbe še vedno možnost uporabiti pogoje za sodelovanje, da bi zmanjšali število kandidatov ali ponudnikov, vendar pa po njenem začetku ne bi smelo biti dovoljeno nobeno nadaljnje zmanjšanje števila ponudnikov, ki v njej sodelujejo. |
| --- | --- |

(76)

Pojasniti bi bilo treba, da elektronske dražbe običajno niso ustrezne za nekatera javna naročila gradenj in nekatera javna naročila storitev, katerih predmet je intelektualna izvedba, na primer projektiranje gradenj, saj so predmet elektronskih dražb lahko le elementi, ustrezni za avtomatsko ocenjevanje z elektronskimi sredstvi, brez kakršnega koli posredovanja ali presojanja naročnika, torej elementi, ki so količinsko opredeljivi, da se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih.

Vendar bi bilo treba tudi pojasniti, da se lahko elektronske dražbe uporabljajo v postopku javnega naročanja za pridobitev določene pravice intelektualne lastnine. Obenem je treba opozoriti, da imajo naročniki do začetka elektronske dražbe še vedno možnost uporabiti pogoje za sodelovanje, da bi zmanjšali število kandidatov ali ponudnikov, vendar pa po njenem začetku ne bi smelo biti dovoljeno nobeno nadaljnje zmanjšanje števila ponudnikov, ki v njej sodelujejo.

| (77) | Nove elektronske nabavne tehnike, kot so elektronski katalogi, se nenehno razvijajo. Elektronski katalogi so format za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in je ustrezen za elektronsko uporabo; na primer ponudbe, predstavljene v obliki preglednice. Naročniki bi morali imeti možnost, da zahtevajo elektronske kataloge v vseh razpoložljivih postopkih, pri katerih se zahteva uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev. Elektronski katalogi povečujejo konkurenco in racionalizirajo javno naročanje, zlasti v smislu prihrankov časa in finančnih sredstev. Vendar bi bilo treba določiti nekatera pravila, s katerimi bi zagotovili, da se pri tovrstni uporabi upošteva ta direktiva ter načela enake obravnave, nediskriminacije in transparentnosti. Zato uporaba elektronskih katalogov za predložitev ponudb ne bi smela pomeniti možnosti, da se gospodarski subjekti omejijo na pošiljanje svojih splošnih katalogov. Gospodarski subjekti bi splošne kataloge vseeno morali prilagoditi glede na posamezen postopek javnega naročanja. Taka prilagoditev zagotavlja, da katalog, poslan v odziv na določen postopek javnega naročanja, vsebuje le blago, gradnje ali storitve, za katere je gospodarski subjekt po tehtnem premisleku ocenil, da ustrezajo zahtevam naročnika. Pri tem bi morali gospodarskim subjektom dovoliti, da kopirajo informacije iz svojih splošnih katalogov, ne pa tudi, da predložijo cel splošni katalog. Če so dana zadostna jamstva za zagotavljanje sledljivosti, enake obravnave in predvidljivosti, bi bilo treba naročnikom poleg tega omogočiti pripravo ponudb za določena naročila na podlagi predhodno poslanih elektronskih katalogov, zlasti če je bila konkurenca ponovno odprta na podlagi okvirnega sporazuma ali če se uporablja dinamični nabavni sistem.
  Če je ponudbe pripravil naročnik, bi moral imeti zadevni gospodarski subjekt možnost potrditi, da ponudba, ki jo je naročnik tako zasnoval, nima vsebinskih napak. Če so vsebinske napake prisotne, ponudba, ki jo je zasnoval naročnik, za gospodarski subjekt ne bi smela biti zavezujoča, razen če se napaka popravi.
  Naročniki bi morali v skladu z zahtevami pravil za elektronska komunikacijska sredstva preprečiti neutemeljene ovire za dostop gospodarskih subjektov do postopkov javnega naročanja, v katerih je treba ponudbe oddati v predložiti elektronskih katalogov in ki zagotavljajo upoštevanje splošnih načel nediskriminacije in enake obravnave. |
| --- | --- |

(77)

Nove elektronske nabavne tehnike, kot so elektronski katalogi, se nenehno razvijajo. Elektronski katalogi so format za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in je ustrezen za elektronsko uporabo; na primer ponudbe, predstavljene v obliki preglednice. Naročniki bi morali imeti možnost, da zahtevajo elektronske kataloge v vseh razpoložljivih postopkih, pri katerih se zahteva uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev. Elektronski katalogi povečujejo konkurenco in racionalizirajo javno naročanje, zlasti v smislu prihrankov časa in finančnih sredstev. Vendar bi bilo treba določiti nekatera pravila, s katerimi bi zagotovili, da se pri tovrstni uporabi upošteva ta direktiva ter načela enake obravnave, nediskriminacije in transparentnosti. Zato uporaba elektronskih katalogov za predložitev ponudb ne bi smela pomeniti možnosti, da se gospodarski subjekti omejijo na pošiljanje svojih splošnih katalogov. Gospodarski subjekti bi splošne kataloge vseeno morali prilagoditi glede na posamezen postopek javnega naročanja. Taka prilagoditev zagotavlja, da katalog, poslan v odziv na določen postopek javnega naročanja, vsebuje le blago, gradnje ali storitve, za katere je gospodarski subjekt po tehtnem premisleku ocenil, da ustrezajo zahtevam naročnika. Pri tem bi morali gospodarskim subjektom dovoliti, da kopirajo informacije iz svojih splošnih katalogov, ne pa tudi, da predložijo cel splošni katalog. Če so dana zadostna jamstva za zagotavljanje sledljivosti, enake obravnave in predvidljivosti, bi bilo treba naročnikom poleg tega omogočiti pripravo ponudb za določena naročila na podlagi predhodno poslanih elektronskih katalogov, zlasti če je bila konkurenca ponovno odprta na podlagi okvirnega sporazuma ali če se uporablja dinamični nabavni sistem.

Če je ponudbe pripravil naročnik, bi moral imeti zadevni gospodarski subjekt možnost potrditi, da ponudba, ki jo je naročnik tako zasnoval, nima vsebinskih napak. Če so vsebinske napake prisotne, ponudba, ki jo je zasnoval naročnik, za gospodarski subjekt ne bi smela biti zavezujoča, razen če se napaka popravi.

Naročniki bi morali v skladu z zahtevami pravil za elektronska komunikacijska sredstva preprečiti neutemeljene ovire za dostop gospodarskih subjektov do postopkov javnega naročanja, v katerih je treba ponudbe oddati v predložiti elektronskih katalogov in ki zagotavljajo upoštevanje splošnih načel nediskriminacije in enake obravnave.

| (78) | V večini držav članic se čedalje bolj uporabljajo centralizirane nabavne tehnike. Osrednji nabavni organi so proti plačilu ali brezplačno odgovorni za pridobitve, upravljanje dinamičnih nabavnih sistemov ali oddajo javnih naročil/sklepanje okvirnih sporazumov za druge javne naročnike ali naročnike. Naročnikom, za katere je sklenjen okvirni sporazum, bi moralo biti omogočeno, da ga uporabljajo za enkratna ali večkratna javna naročila. Zaradi velikega obsega javnih naročil lahko te tehnike prispevajo k večji konkurenci in bi morale pomagati pri profesionalizaciji javnega naročanja. Zato bi bilo treba na ravni Unije opredeliti osrednje nabavne organe, ki bi jih lahko uporabljali naročniki, treba pa bi bilo tudi pojasniti, da tovrstni organi delujejo na dva različna načina.
  In sicer bi ti organi morali biti sposobni, da z nakupovanjem, skladiščenjem in ponovno prodajo delujejo kot veletrgovci, ali pa da z oddajanjem javnih naročil, upravljanjem dinamičnih nabavnih sistemov ali sklepanjem okvirnih sporazumov, ki jih uporabljajo naročniki, delujejo kot posredniki.
  Taka posredniška vloga se lahko v nekaterih primerih opravlja tako, da se ustrezni postopki oddaje javnih naročil izvedejo samostojno, brez podrobnih navodil zadevnih naročnikov, v drugih primerih pa tako, da se ustrezni postopki oddaje izvedejo v skladu z navodili zadevnih naročnikov, v njihovem imenu in za njihov račun.
  Nadalje bi bilo treba določiti pravila o razdelitvi odgovornosti za upoštevanje obveznosti iz te direktive, tudi glede pravnih sredstev, med osrednji nabavni organ in naročnike, ki naročajo pri osrednjem nabavnem organu ali prek njega. Kadar je osrednji nabavni organ izključno odgovoren za vodenje postopkov javnega naročanja, bi moral biti tudi izključno in neposredno odgovoren za njihovo zakonitost. Če naročnik vodi nekatere dele postopka, na primer ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma ali oddajo posameznih naročil na podlagi dinamičnega nabavnega sistema, bi moral biti še naprej odgovoren za faze, ki jih vodi. |
| --- | --- |

(78)

V večini držav članic se čedalje bolj uporabljajo centralizirane nabavne tehnike. Osrednji nabavni organi so proti plačilu ali brezplačno odgovorni za pridobitve, upravljanje dinamičnih nabavnih sistemov ali oddajo javnih naročil/sklepanje okvirnih sporazumov za druge javne naročnike ali naročnike. Naročnikom, za katere je sklenjen okvirni sporazum, bi moralo biti omogočeno, da ga uporabljajo za enkratna ali večkratna javna naročila. Zaradi velikega obsega javnih naročil lahko te tehnike prispevajo k večji konkurenci in bi morale pomagati pri profesionalizaciji javnega naročanja. Zato bi bilo treba na ravni Unije opredeliti osrednje nabavne organe, ki bi jih lahko uporabljali naročniki, treba pa bi bilo tudi pojasniti, da tovrstni organi delujejo na dva različna načina.

In sicer bi ti organi morali biti sposobni, da z nakupovanjem, skladiščenjem in ponovno prodajo delujejo kot veletrgovci, ali pa da z oddajanjem javnih naročil, upravljanjem dinamičnih nabavnih sistemov ali sklepanjem okvirnih sporazumov, ki jih uporabljajo naročniki, delujejo kot posredniki.

Taka posredniška vloga se lahko v nekaterih primerih opravlja tako, da se ustrezni postopki oddaje javnih naročil izvedejo samostojno, brez podrobnih navodil zadevnih naročnikov, v drugih primerih pa tako, da se ustrezni postopki oddaje izvedejo v skladu z navodili zadevnih naročnikov, v njihovem imenu in za njihov račun.

Nadalje bi bilo treba določiti pravila o razdelitvi odgovornosti za upoštevanje obveznosti iz te direktive, tudi glede pravnih sredstev, med osrednji nabavni organ in naročnike, ki naročajo pri osrednjem nabavnem organu ali prek njega. Kadar je osrednji nabavni organ izključno odgovoren za vodenje postopkov javnega naročanja, bi moral biti tudi izključno in neposredno odgovoren za njihovo zakonitost. Če naročnik vodi nekatere dele postopka, na primer ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma ali oddajo posameznih naročil na podlagi dinamičnega nabavnega sistema, bi moral biti še naprej odgovoren za faze, ki jih vodi.

| (79) | Naročnikom bi morali dovoliti, da javno naročilo storitev za zagotavljanje centraliziranih nabavnih dejavnosti osrednjemu nabavnemu organu oddajo brez uporabe postopkov javnega naročanja iz te direktive. Prav tako bi morali dovoliti, da taka javna naročila storitev zajemajo zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti. Javna naročila storitev za zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti bi se morala oddati v skladu s to direktivo, kadar jih osrednji nabavni organ ne izvaja v povezavi z zagotavljanjem centraliziranih nabavnih dejavnosti za zadevnega naročnika. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati, kadar se centralizirane ali pomožne nabavne dejavnosti ne zagotavljajo z odplačno pogodbo, ki predstavlja javno naročilo v smislu te direktive. |
| --- | --- |

(79)

Naročnikom bi morali dovoliti, da javno naročilo storitev za zagotavljanje centraliziranih nabavnih dejavnosti osrednjemu nabavnemu organu oddajo brez uporabe postopkov javnega naročanja iz te direktive. Prav tako bi morali dovoliti, da taka javna naročila storitev zajemajo zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti. Javna naročila storitev za zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti bi se morala oddati v skladu s to direktivo, kadar jih osrednji nabavni organ ne izvaja v povezavi z zagotavljanjem centraliziranih nabavnih dejavnosti za zadevnega naročnika. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati, kadar se centralizirane ali pomožne nabavne dejavnosti ne zagotavljajo z odplačno pogodbo, ki predstavlja javno naročilo v smislu te direktive.

| (80) | Krepitev določb glede osrednjih nabavnih organov nikakor ne bi smela preprečiti sedanjih praks občasnega skupnega javnega naročanja, to je manj institucionaliziranega in sistematičnega skupnega javnega naročanja, ali ustaljene prakse uporabe ponudnikov storitev, ki pripravljajo in vodijo postopke naročanja v imenu in za račun naročnika ter v skladu z njegovimi navodili. Nasprotno pa bi morali pojasniti nekatere značilnosti skupnega javnega naročanja, saj bi slednje lahko imelo pomembno vlogo, ne nazadnje v zvezi z inovativnimi projekti.
  Skupno javno naročanje ima lahko več različnih oblik: od usklajenega javnega naročanja s pripravo skupnih tehničnih specifikacij za gradnje, blago ali storitve, ki jih bo naročilo več naročnikov, od katerih bo vsak izvedel ločen postopek javnega naročanja, do primerov, pri katerih zadevni naročniki skupaj izvedejo en postopek javnega naročanja, pri čemer bodisi medsebojno sodelujejo bodisi enega naročnika pooblastijo za vodenje postopka javnega naročanja v imenu vseh naročnikov.
  Če več naročnikov skupaj izvaja postopek javnega naročanja, bi morali biti skupno odgovorni za izpolnjevanje svojih obveznosti po tej direktivi. Kadar naročniki skupaj izvajajo le dele postopka javnega naročanja, pa bi morala skupna odgovornost veljati le za tiste dele postopka, ki se izvajajo skupaj. Vsak naročnik bi moral biti izključno odgovoren za postopke ali dele postopkov, ki jih izvaja sam, na primer oddajo javnega naročila, sklenitev okvirnega sporazuma, upravljanje dinamičnega nabavnega sistema ali ponovno odprtje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

(80)

Krepitev določb glede osrednjih nabavnih organov nikakor ne bi smela preprečiti sedanjih praks občasnega skupnega javnega naročanja, to je manj institucionaliziranega in sistematičnega skupnega javnega naročanja, ali ustaljene prakse uporabe ponudnikov storitev, ki pripravljajo in vodijo postopke naročanja v imenu in za račun naročnika ter v skladu z njegovimi navodili. Nasprotno pa bi morali pojasniti nekatere značilnosti skupnega javnega naročanja, saj bi slednje lahko imelo pomembno vlogo, ne nazadnje v zvezi z inovativnimi projekti.

Skupno javno naročanje ima lahko več različnih oblik: od usklajenega javnega naročanja s pripravo skupnih tehničnih specifikacij za gradnje, blago ali storitve, ki jih bo naročilo več naročnikov, od katerih bo vsak izvedel ločen postopek javnega naročanja, do primerov, pri katerih zadevni naročniki skupaj izvedejo en postopek javnega naročanja, pri čemer bodisi medsebojno sodelujejo bodisi enega naročnika pooblastijo za vodenje postopka javnega naročanja v imenu vseh naročnikov.

Če več naročnikov skupaj izvaja postopek javnega naročanja, bi morali biti skupno odgovorni za izpolnjevanje svojih obveznosti po tej direktivi. Kadar naročniki skupaj izvajajo le dele postopka javnega naročanja, pa bi morala skupna odgovornost veljati le za tiste dele postopka, ki se izvajajo skupaj. Vsak naročnik bi moral biti izključno odgovoren za postopke ali dele postopkov, ki jih izvaja sam, na primer oddajo javnega naročila, sklenitev okvirnega sporazuma, upravljanje dinamičnega nabavnega sistema ali ponovno odprtje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma.

| (81) | Elektronska komunikacijska sredstva so še zlasti ustrezna za podporo centraliziranih nabavnih praks in orodij, saj nudijo možnost ponovne uporabe in avtomatske obdelave podatkov ter znižanja informacijskih in transakcijskih stroškov. Najprej bi bilo torej treba obvezno uporabo takih elektronskih komunikacijskih sredstev naložiti osrednjim nabavnim organom, hkrati pa spodbujati usklajevanje praks po vsej Uniji. Temu bi morala po prehodnem obdobju 30 mesecev slediti uvedba splošne obveznosti uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev v vseh postopkih javnega naročanja. |
| --- | --- |

(81)

Elektronska komunikacijska sredstva so še zlasti ustrezna za podporo centraliziranih nabavnih praks in orodij, saj nudijo možnost ponovne uporabe in avtomatske obdelave podatkov ter znižanja informacijskih in transakcijskih stroškov. Najprej bi bilo torej treba obvezno uporabo takih elektronskih komunikacijskih sredstev naložiti osrednjim nabavnim organom, hkrati pa spodbujati usklajevanje praks po vsej Uniji. Temu bi morala po prehodnem obdobju 30 mesecev slediti uvedba splošne obveznosti uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev v vseh postopkih javnega naročanja.

| (82) | V zvezi s skupnim oddajanjem javnih naročil s strani naročnikov iz različnih držav članic se trenutno pojavljajo specifični pravni problemi v zvezi s kolizijo nacionalnih zakonodaj. Kljub temu, da Direktiva 2004/17/ES implicitno dovoljuje skupno čezmejno javno naročanje, pa se naročniki še vedno soočajo z znatnimi pravnimi in praktičnimi problemi pri javnem naročanju pri osrednjih nabavnih organih v drugih državah članicah ali pri skupnem oddajanju javnih naročil. Te probleme bi bilo treba odpraviti, da bi naročnikom omogočili, da kar najbolj izkoristijo potencial notranjega trga v smislu ekonomije obsega ter delitve tveganja in koristi, ne nazadnje pri inovativnih projektih z večjo stopnjo tveganja, kot jo lahko razumno prenese en sam naročnik. Zato bi bilo treba oblikovati nova pravila o skupnem čezmejnem javnem naročanju, s katerimi bi olajšali sodelovanje med naročniki ter z ustvarjanjem čezmejnih poslovnih priložnosti za dobavitelje in ponudnike storitev povečali koristi notranjega trga. S temi pravili bi bilo treba določiti pogoje za čezmejno uporabo osrednjih nabavnih organov in opredeliti veljavno zakonodajo o javnem naročanju, vključno z veljavno zakonodajo o pravnih sredstvih, za primere čezmejnih skupnih postopkov, ki bi dopolnjevala kolizijska pravila iz Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Poleg tega bi morali naročniki iz različnih držav članic na podlagi nacionalnega prava ali prava Unije imeti možnost, da ustanovijo skupne pravne subjekte. Za takšno obliko skupnega javnega naročanja bi bilo treba določiti posebna pravila.
  Vendar naročniki ne bi smeli izkoriščati možnosti skupnega čezmejnega javnega naročanja za obid obveznih pravil javnega prava, skladnim s pravom Unije, ki se zanje uporabljajo v državi članici, v kateri se nahajajo. Taka pravila bi lahko denimo zajemala določbe o transparentnosti in dostopu do dokumentov ali posebne zahteve glede sledljivosti občutljivega blaga. |
| --- | --- |

(82)

V zvezi s skupnim oddajanjem javnih naročil s strani naročnikov iz različnih držav članic se trenutno pojavljajo specifični pravni problemi v zvezi s kolizijo nacionalnih zakonodaj. Kljub temu, da Direktiva 2004/17/ES implicitno dovoljuje skupno čezmejno javno naročanje, pa se naročniki še vedno soočajo z znatnimi pravnimi in praktičnimi problemi pri javnem naročanju pri osrednjih nabavnih organih v drugih državah članicah ali pri skupnem oddajanju javnih naročil. Te probleme bi bilo treba odpraviti, da bi naročnikom omogočili, da kar najbolj izkoristijo potencial notranjega trga v smislu ekonomije obsega ter delitve tveganja in koristi, ne nazadnje pri inovativnih projektih z večjo stopnjo tveganja, kot jo lahko razumno prenese en sam naročnik. Zato bi bilo treba oblikovati nova pravila o skupnem čezmejnem javnem naročanju, s katerimi bi olajšali sodelovanje med naročniki ter z ustvarjanjem čezmejnih poslovnih priložnosti za dobavitelje in ponudnike storitev povečali koristi notranjega trga. S temi pravili bi bilo treba določiti pogoje za čezmejno uporabo osrednjih nabavnih organov in opredeliti veljavno zakonodajo o javnem naročanju, vključno z veljavno zakonodajo o pravnih sredstvih, za primere čezmejnih skupnih postopkov, ki bi dopolnjevala kolizijska pravila iz Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Poleg tega bi morali naročniki iz različnih držav članic na podlagi nacionalnega prava ali prava Unije imeti možnost, da ustanovijo skupne pravne subjekte. Za takšno obliko skupnega javnega naročanja bi bilo treba določiti posebna pravila.

Vendar naročniki ne bi smeli izkoriščati možnosti skupnega čezmejnega javnega naročanja za obid obveznih pravil javnega prava, skladnim s pravom Unije, ki se zanje uporabljajo v državi članici, v kateri se nahajajo. Taka pravila bi lahko denimo zajemala določbe o transparentnosti in dostopu do dokumentov ali posebne zahteve glede sledljivosti občutljivega blaga.

| (83) | Tehnične specifikacije, ki jih pripravijo naročniki, morajo omogočati odprtost javnih naročil konkurenci in doseganje ciljev glede trajnosti. Zato bi bilo treba omogočiti predložitev ponudb, iz katerih je razvidna raznolikost tehničnih rešitev, standardov in tehničnih specifikacij na trgu, tudi tistih, oblikovanih na podlagi kriterijev glede delovanja, povezanih z življenjsko dobo in vzdržnostjo proizvodnega postopka gradenj, blaga in storitev.
  Zaradi tega bi bilo treba tehnične specifikacije pripraviti tako, da se prepreči umetno omejevanje konkurence z zahtevami, ki dajejo prednost določenemu gospodarskemu subjektu s tem, da navajajo ključne značilnosti blaga, storitev ali gradenj, ki jih običajno zagotavlja ta gospodarski subjekt. Tehnične specifikacije, sestavljene v smislu zahtev po funkcionalnosti in delovanju, na splošno omogočajo, da se ta cilj doseže na najboljši možni način. Zahteve po funkcionalnosti in delovanju so tudi ustrezen način za spodbujanje inovacij v javnem naročanju in bi jih bilo treba čim bolj uporabljati. Naročniki bi morali v primeru sklicevanja na evropski standard ali, če tega ni, na nacionalni standard upoštevati ponudbe, ki temeljijo na drugih enakovrednih ureditvah, ki izpolnjujejo zahteve naročnikov in so enakovredne v smislu varnosti. Dokazilo o enakovrednosti z zahtevanim znakom bi moral zagotoviti gospodarski subjekt.
  Kot dokaz enakovrednosti bi se lahko od ponudnikov zahtevala predložitev dokazila, ki ga preveri tretja oseba. Vendar se dovolijo tudi druga ustrezna dokazila, kot je tehnična dokumentacija proizvajalca, če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do takih potrdil ali poročil o preizkusih ali jih ne more dobiti v ustreznih rokih, in sicer če zadevni gospodarski subjekt s tem dokaže, da gradnja, blago ali storitve ustrezajo zahtevam ali kriterijem, določenim v tehničnih specifikacijah, merilih za oddajo javnega naročila ali pogojih za izvedbo javnega naročila. |
| --- | --- |

(83)

Tehnične specifikacije, ki jih pripravijo naročniki, morajo omogočati odprtost javnih naročil konkurenci in doseganje ciljev glede trajnosti. Zato bi bilo treba omogočiti predložitev ponudb, iz katerih je razvidna raznolikost tehničnih rešitev, standardov in tehničnih specifikacij na trgu, tudi tistih, oblikovanih na podlagi kriterijev glede delovanja, povezanih z življenjsko dobo in vzdržnostjo proizvodnega postopka gradenj, blaga in storitev.

Zaradi tega bi bilo treba tehnične specifikacije pripraviti tako, da se prepreči umetno omejevanje konkurence z zahtevami, ki dajejo prednost določenemu gospodarskemu subjektu s tem, da navajajo ključne značilnosti blaga, storitev ali gradenj, ki jih običajno zagotavlja ta gospodarski subjekt. Tehnične specifikacije, sestavljene v smislu zahtev po funkcionalnosti in delovanju, na splošno omogočajo, da se ta cilj doseže na najboljši možni način. Zahteve po funkcionalnosti in delovanju so tudi ustrezen način za spodbujanje inovacij v javnem naročanju in bi jih bilo treba čim bolj uporabljati. Naročniki bi morali v primeru sklicevanja na evropski standard ali, če tega ni, na nacionalni standard upoštevati ponudbe, ki temeljijo na drugih enakovrednih ureditvah, ki izpolnjujejo zahteve naročnikov in so enakovredne v smislu varnosti. Dokazilo o enakovrednosti z zahtevanim znakom bi moral zagotoviti gospodarski subjekt.

Kot dokaz enakovrednosti bi se lahko od ponudnikov zahtevala predložitev dokazila, ki ga preveri tretja oseba. Vendar se dovolijo tudi druga ustrezna dokazila, kot je tehnična dokumentacija proizvajalca, če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do takih potrdil ali poročil o preizkusih ali jih ne more dobiti v ustreznih rokih, in sicer če zadevni gospodarski subjekt s tem dokaže, da gradnja, blago ali storitve ustrezajo zahtevam ali kriterijem, določenim v tehničnih specifikacijah, merilih za oddajo javnega naročila ali pogojih za izvedbo javnega naročila.

| (84) | Naročniki morajo tehnične specifikacije za vsa javna naročila, ki naj bi jih uporabljale osebe – bodisi širša javnost bodisi uslužbenci naročnika – oblikovati tako, da upoštevajo kriterije dostopnosti za invalidne osebe ali oblikovanja, prilagojenega vsem uporabnikom, razen v ustrezno utemeljenih primerih. |
| --- | --- |

(84)

Naročniki morajo tehnične specifikacije za vsa javna naročila, ki naj bi jih uporabljale osebe – bodisi širša javnost bodisi uslužbenci naročnika – oblikovati tako, da upoštevajo kriterije dostopnosti za invalidne osebe ali oblikovanja, prilagojenega vsem uporabnikom, razen v ustrezno utemeljenih primerih.

| (85) | Naročnikom, ki želijo naročiti gradnje, blago ali storitve z določenimi okoljskimi, socialnimi ali drugimi značilnostmi, bi bilo treba omogočiti sklicevanje na določene znake, kot so znak EU za okolje, (več)nacionalni okoljski znaki ali drugi znaki, pod pogojem, da so zahteve za znak povezane s predmetom naročila, kot je opis proizvoda in njegova predstavitev, vključno z zahtevami glede pakiranja. Ključno je še, da se te zahteve sestavijo in sprejmejo na podlagi objektivno preverljivih meril po postopku, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane strani, kot so državni organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije, ter da je znak dostopen in na voljo vsem zainteresiranim stranem. Pojasniti bi bilo treba, da so zainteresirane strani lahko javni ali zasebni subjekti, podjetja ali kakršne koli nevladne organizacije (organizacija, ki ni del vlade in ni tradicionalno profitno podjetje).
  Pojasniti bi bilo treba tudi, da določeni nacionalni ali vladni subjekti ali organizacije lahko sodelujejo pri določanju zahtev v zvezi z znaki, ki jih lahko javni organi uporabljajo v povezavi z javnimi naročili, ne da bi ti subjekti ali organizacije pri tem izgubili status tretjih oseb. Sklicevanja na znake ne bi smela imeti učinka omejevanja inovacij. |
| --- | --- |

(85)

Naročnikom, ki želijo naročiti gradnje, blago ali storitve z določenimi okoljskimi, socialnimi ali drugimi značilnostmi, bi bilo treba omogočiti sklicevanje na določene znake, kot so znak EU za okolje, (več)nacionalni okoljski znaki ali drugi znaki, pod pogojem, da so zahteve za znak povezane s predmetom naročila, kot je opis proizvoda in njegova predstavitev, vključno z zahtevami glede pakiranja. Ključno je še, da se te zahteve sestavijo in sprejmejo na podlagi objektivno preverljivih meril po postopku, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane strani, kot so državni organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije, ter da je znak dostopen in na voljo vsem zainteresiranim stranem. Pojasniti bi bilo treba, da so zainteresirane strani lahko javni ali zasebni subjekti, podjetja ali kakršne koli nevladne organizacije (organizacija, ki ni del vlade in ni tradicionalno profitno podjetje).

Pojasniti bi bilo treba tudi, da določeni nacionalni ali vladni subjekti ali organizacije lahko sodelujejo pri določanju zahtev v zvezi z znaki, ki jih lahko javni organi uporabljajo v povezavi z javnimi naročili, ne da bi ti subjekti ali organizacije pri tem izgubili status tretjih oseb. Sklicevanja na znake ne bi smela imeti učinka omejevanja inovacij.

| (86) | Naročniki bi morali pri oblikovanju tehničnih specifikacij upoštevati zahteve, ki izhajajo iz prava Unije na področju varstva podatkov, zlasti v zvezi z načrtovanjem obdelave osebnih podatkov (vgrajeno varstvo podatkov). |
| --- | --- |

(86)

Naročniki bi morali pri oblikovanju tehničnih specifikacij upoštevati zahteve, ki izhajajo iz prava Unije na področju varstva podatkov, zlasti v zvezi z načrtovanjem obdelave osebnih podatkov (vgrajeno varstvo podatkov).

| (87) | Javno naročanje bi moralo biti prilagojeno potrebam MSP. Naročnike bi bilo treba spodbujati k uporabi kodeksa najboljših praks iz delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Evropski kodeks najboljše prakse za poenostavitev dostopa MSP do pogodb o javnih naročilih“, ki zagotavlja smernice o uporabi okvira javnih naročil na način, ki bi k sodelovanju spodbujal MSP. Zato bi bilo treba izrecno določiti, da se naročila lahko razdelijo v sklope. To razdelitev bi lahko določili količinsko, pri čemer bi velikost posameznih naročil bolje prilagodili zmogljivostim MSP, ali pa kakovostno, to je v skladu z različnimi vključenimi dejavnostmi in specializacijami, da bi vsebino posameznega javnega naročila bolj prilagodili specializiranim sektorjem MSP, ali v skladu z različnimi poznejšimi fazami projekta. Velikost in predmet sklopov bi moral prosto določiti naročnik, ki bi v skladu z ustreznimi pravili o izračunu ocenjene vrednosti javnega naročila moral imeti tudi možnost, da nekatere sklope odda brez uporabe postopkov iz te direktive. Državam članicam bi še naprej morali omogočiti, da si dodatno prizadevajo za spodbujanje sodelovanja MSP na trgu javnih naročil, in sicer bi lahko uvedle obveznost, da se preuči smiselnost razdelitve javnega naročil v sklope manjših naročil, lahko bi zahtevale, da naročniki upravičijo odločitev o nerazdelitvi javnega naročila na sklope, ali pa bi lahko uvedle obvezno razdelitev na sklope pod določenimi pogoji. Z istim namenom bi morali državam članicam tudi omogočiti, da zagotovijo načine neposrednih plačil podizvajalcem. |
| --- | --- |

(87)

Javno naročanje bi moralo biti prilagojeno potrebam MSP. Naročnike bi bilo treba spodbujati k uporabi kodeksa najboljših praks iz delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Evropski kodeks najboljše prakse za poenostavitev dostopa MSP do pogodb o javnih naročilih“, ki zagotavlja smernice o uporabi okvira javnih naročil na način, ki bi k sodelovanju spodbujal MSP. Zato bi bilo treba izrecno določiti, da se naročila lahko razdelijo v sklope. To razdelitev bi lahko določili količinsko, pri čemer bi velikost posameznih naročil bolje prilagodili zmogljivostim MSP, ali pa kakovostno, to je v skladu z različnimi vključenimi dejavnostmi in specializacijami, da bi vsebino posameznega javnega naročila bolj prilagodili specializiranim sektorjem MSP, ali v skladu z različnimi poznejšimi fazami projekta. Velikost in predmet sklopov bi moral prosto določiti naročnik, ki bi v skladu z ustreznimi pravili o izračunu ocenjene vrednosti javnega naročila moral imeti tudi možnost, da nekatere sklope odda brez uporabe postopkov iz te direktive. Državam članicam bi še naprej morali omogočiti, da si dodatno prizadevajo za spodbujanje sodelovanja MSP na trgu javnih naročil, in sicer bi lahko uvedle obveznost, da se preuči smiselnost razdelitve javnega naročil v sklope manjših naročil, lahko bi zahtevale, da naročniki upravičijo odločitev o nerazdelitvi javnega naročila na sklope, ali pa bi lahko uvedle obvezno razdelitev na sklope pod določenimi pogoji. Z istim namenom bi morali državam članicam tudi omogočiti, da zagotovijo načine neposrednih plačil podizvajalcem.

| (88) | Kadar so javna naročila razdeljena na sklope, bi morali naročniki, na primer zaradi ohranjanja konkurence ali zagotavljanja zanesljivosti blaga, imeti možnost omejitve števila sklopov, za katere lahko gospodarski subjekt predloži ponudbo; prav tako bi morali imeti možnost omejitve števila sklopov, ki se lahko oddajo posameznemu ponudniku.
  Vendar pa bi uresničitev cilja zagotovitve večjega dostopa MSP do javnih naročil lahko bila otežena, če bi bili naročniki primorani oddati vsak sklop posebej, tudi kadar bi to pomenilo precej manj ugodne rešitve v primerjavi z oddajo več ali vseh sklopov. Če je bila možnost uporabe take metode jasno določena vnaprej, bi torej naročniki morali imeti možnost, da s primerjalno oceno ponudb ugotovijo, ali bi ponudbe določenega ponudnika za določeno kombinacijo sklopov kot celota bolje ustrezale merilom za oddajo javnega naročila, določenim v skladu s to direktivo, v zvezi s temi sklopi kot ponudbe za vsak posamezen zadevni sklop. V tem primeru bi naročniki morali imeti možnost, da javno naročilo, ki združuje zadevne sklope, oddajo zadevnemu ponudniku. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali naročniki pri opravljanju take primerjalne ocene najprej ugotoviti, katere ponudbe najbolje izpolnjujejo merila za oddajo javnega naročila, določena za vsak posamezen sklop, zatem pa jih primerjati s ponudbami posameznih ponudnikov za določeno kombinacijo sklopov kot celoto. |
| --- | --- |

(88)

Kadar so javna naročila razdeljena na sklope, bi morali naročniki, na primer zaradi ohranjanja konkurence ali zagotavljanja zanesljivosti blaga, imeti možnost omejitve števila sklopov, za katere lahko gospodarski subjekt predloži ponudbo; prav tako bi morali imeti možnost omejitve števila sklopov, ki se lahko oddajo posameznemu ponudniku.

Vendar pa bi uresničitev cilja zagotovitve večjega dostopa MSP do javnih naročil lahko bila otežena, če bi bili naročniki primorani oddati vsak sklop posebej, tudi kadar bi to pomenilo precej manj ugodne rešitve v primerjavi z oddajo več ali vseh sklopov. Če je bila možnost uporabe take metode jasno določena vnaprej, bi torej naročniki morali imeti možnost, da s primerjalno oceno ponudb ugotovijo, ali bi ponudbe določenega ponudnika za določeno kombinacijo sklopov kot celota bolje ustrezale merilom za oddajo javnega naročila, določenim v skladu s to direktivo, v zvezi s temi sklopi kot ponudbe za vsak posamezen zadevni sklop. V tem primeru bi naročniki morali imeti možnost, da javno naročilo, ki združuje zadevne sklope, oddajo zadevnemu ponudniku. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali naročniki pri opravljanju take primerjalne ocene najprej ugotoviti, katere ponudbe najbolje izpolnjujejo merila za oddajo javnega naročila, določena za vsak posamezen sklop, zatem pa jih primerjati s ponudbami posameznih ponudnikov za določeno kombinacijo sklopov kot celoto.

| (89) | Za hitrejše in učinkovitejše postopke bi morali biti roki za sodelovanje v postopkih javnega naročanja čim krajši, ne da bi pri tem nastale neupravičene ovire za dostop gospodarskih subjektov s celotnega notranjega trga, zlasti MSP. Zato bi bilo treba upoštevati, da bi morali naročniki pri določanju rokov za prejem ponudb in prijav za sodelovanje upoštevati zlasti kompleksnost javnega naročila in čas, potreben za pripravo ponudb, tudi če to pomeni določanje rokov, ki bodo daljši od minimalnih rokov iz te direktive. Uporaba elektronskih informacijskih in komunikacijskih sredstev, zlasti polna elektronska razpoložljivost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila za gospodarske subjekte, ponudnike in kandidate ter elektronski prenos sporočil, pa po drugi strani zagotavlja večjo transparentnost in prihrani čas. Zato bi bilo treba omogočiti skrajšanje minimalnih rokov, ki veljajo za odprte postopke, in sicer v skladu s pravili iz Sporazuma GPA ter pod pogojem, da so ti roki skladni s posebnim načinom pošiljanja, določenim na ravni Unije. Naročnikom bi morali tudi omogočiti, da dodatno skrajšajo roke za prejem ponudb v odprtih postopkih, kadar zaradi nujnih primerov ni možno upoštevati rednih rokov v tovrstnih postopkih, ki pa bi bili s skrajšanimi roki še vedno možni. Le v izjemnih primerih, v katerih zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih zadevni naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, rednega postopka ni možno izvesti niti s skrajšanimi roki, bi morali naročniki, če je to zares nujno, imeti možnost, da javna naročila oddajo na podlagi postopka s pogajanji brez predhodnega razpisa. To bi se lahko zgodilo, kadar je zaradi naravnih nesreč potrebno takojšnje ukrepanje. |
| --- | --- |

(89)

Za hitrejše in učinkovitejše postopke bi morali biti roki za sodelovanje v postopkih javnega naročanja čim krajši, ne da bi pri tem nastale neupravičene ovire za dostop gospodarskih subjektov s celotnega notranjega trga, zlasti MSP. Zato bi bilo treba upoštevati, da bi morali naročniki pri določanju rokov za prejem ponudb in prijav za sodelovanje upoštevati zlasti kompleksnost javnega naročila in čas, potreben za pripravo ponudb, tudi če to pomeni določanje rokov, ki bodo daljši od minimalnih rokov iz te direktive. Uporaba elektronskih informacijskih in komunikacijskih sredstev, zlasti polna elektronska razpoložljivost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila za gospodarske subjekte, ponudnike in kandidate ter elektronski prenos sporočil, pa po drugi strani zagotavlja večjo transparentnost in prihrani čas. Zato bi bilo treba omogočiti skrajšanje minimalnih rokov, ki veljajo za odprte postopke, in sicer v skladu s pravili iz Sporazuma GPA ter pod pogojem, da so ti roki skladni s posebnim načinom pošiljanja, določenim na ravni Unije. Naročnikom bi morali tudi omogočiti, da dodatno skrajšajo roke za prejem ponudb v odprtih postopkih, kadar zaradi nujnih primerov ni možno upoštevati rednih rokov v tovrstnih postopkih, ki pa bi bili s skrajšanimi roki še vedno možni. Le v izjemnih primerih, v katerih zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih zadevni naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, rednega postopka ni možno izvesti niti s skrajšanimi roki, bi morali naročniki, če je to zares nujno, imeti možnost, da javna naročila oddajo na podlagi postopka s pogajanji brez predhodnega razpisa. To bi se lahko zgodilo, kadar je zaradi naravnih nesreč potrebno takojšnje ukrepanje.

| (90) | Pojasniti bi bilo treba, da utegne biti zaradi potrebe po zagotovitvi, da imajo gospodarski subjekti dovolj časa za pripravo sprejemljivih ponudb, potrebno podaljšanje prvotno določenih rokov. Tako bi bilo zlasti v primeru bistvenih sprememb dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi morali v tem primeru bistvene spremembe razumeti kot spremembe – zlasti tehničnih specifikacij – zaradi katerih bi gospodarski subjekti potrebovali več časa za ustrezno obravnavo in odziv. Morali pa bi pojasniti, da take spremembe ne bi smele biti tako velike, da bi omogočile sodelovanje drugih kandidatov, ki prvotno niso bili izbrani, ali da bi v postopek javnega naročanja pritegnile dodatne udeležence. To bi se zgodilo zlasti v primeru, če bi se zaradi teh sprememb javno naročilo ali okvirni sporazum bistveno razlikovala od prvotno zasnovane oblike v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(90)

Pojasniti bi bilo treba, da utegne biti zaradi potrebe po zagotovitvi, da imajo gospodarski subjekti dovolj časa za pripravo sprejemljivih ponudb, potrebno podaljšanje prvotno določenih rokov. Tako bi bilo zlasti v primeru bistvenih sprememb dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi morali v tem primeru bistvene spremembe razumeti kot spremembe – zlasti tehničnih specifikacij – zaradi katerih bi gospodarski subjekti potrebovali več časa za ustrezno obravnavo in odziv. Morali pa bi pojasniti, da take spremembe ne bi smele biti tako velike, da bi omogočile sodelovanje drugih kandidatov, ki prvotno niso bili izbrani, ali da bi v postopek javnega naročanja pritegnile dodatne udeležence. To bi se zgodilo zlasti v primeru, če bi se zaradi teh sprememb javno naročilo ali okvirni sporazum bistveno razlikovala od prvotno zasnovane oblike v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.

| (91) | Treba bi bilo pojasniti, da bi naročniki morali poslati informacije glede nekaterih odločitev, sprejetih med postopkom javnega naročanja, vključno z odločitvijo o tem, da ne oddajo javnega naročila ali da ne sklenejo okvirnega sporazuma, ne da bi kandidati ali ponudniki zanje morali zaprositi. Opozoriti bi bilo treba tudi, da morajo naročniki v skladu z Direktivo Sveta 92/13/EGS (22) zadevnim kandidatom in ponudnikom poslati povzetek ustreznih razlogov za nekatere ključne odločitve, sprejete v postopku javnega naročanja, ne da bi ti zanj morali zaprositi. Na koncu bi bilo treba pojasniti, da bi kandidati in ponudniki morali imeti možnost, da zaprosijo za podrobnejše informacije glede teh razlogov, ki bi jim jih naročniki morali priskrbeti, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu. Ti razlogi bi morali biti določeni v tej direktivi. Da bi zagotovili potrebno transparentnost v okviru postopkov javnega naročanja, ki vključujejo pogajanja in dialoge s ponudniki, bi morali ponudniki, ki so predložili dopustno ponudbo, prav tako imeti možnost, da zaprosijo za informacije o poteku in napredovanju postopka, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu. |
| --- | --- |

(91)

Treba bi bilo pojasniti, da bi naročniki morali poslati informacije glede nekaterih odločitev, sprejetih med postopkom javnega naročanja, vključno z odločitvijo o tem, da ne oddajo javnega naročila ali da ne sklenejo okvirnega sporazuma, ne da bi kandidati ali ponudniki zanje morali zaprositi. Opozoriti bi bilo treba tudi, da morajo naročniki v skladu z Direktivo Sveta 92/13/EGS (22) zadevnim kandidatom in ponudnikom poslati povzetek ustreznih razlogov za nekatere ključne odločitve, sprejete v postopku javnega naročanja, ne da bi ti zanj morali zaprositi. Na koncu bi bilo treba pojasniti, da bi kandidati in ponudniki morali imeti možnost, da zaprosijo za podrobnejše informacije glede teh razlogov, ki bi jim jih naročniki morali priskrbeti, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu. Ti razlogi bi morali biti določeni v tej direktivi. Da bi zagotovili potrebno transparentnost v okviru postopkov javnega naročanja, ki vključujejo pogajanja in dialoge s ponudniki, bi morali ponudniki, ki so predložili dopustno ponudbo, prav tako imeti možnost, da zaprosijo za informacije o poteku in napredovanju postopka, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu.

| (92) | Kolikor je to skladno s potrebo, da se zagotovi premišljena poslovna praksa in obenem omogoči največja možna prožnost, je primerno določiti, da se v zvezi z zahtevami glede ekonomskih in finančnih zmogljivosti in listinskih dokazov uporabi Direktiva 2014/24/EU. Naročnikom bi moralo biti dovoljeno, da uporabljajo pogoje za sodelovanje iz navedene direktive in da morajo v takšnem primeru potem uporabljati določbe, ki zadevajo zlasti omejitev za zahteve v zvezi z minimalnim prometom in uporabo enotnega evropskega dokumenta v zvezi z oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(92)

Kolikor je to skladno s potrebo, da se zagotovi premišljena poslovna praksa in obenem omogoči največja možna prožnost, je primerno določiti, da se v zvezi z zahtevami glede ekonomskih in finančnih zmogljivosti in listinskih dokazov uporabi Direktiva 2014/24/EU. Naročnikom bi moralo biti dovoljeno, da uporabljajo pogoje za sodelovanje iz navedene direktive in da morajo v takšnem primeru potem uporabljati določbe, ki zadevajo zlasti omejitev za zahteve v zvezi z minimalnim prometom in uporabo enotnega evropskega dokumenta v zvezi z oddajo javnega naročila.

| (93) | Naročniki bi morali imeti možnost zahtevati, da se med izvajanjem javnega naročila uporabljajo ukrepi ali sistemi za okoljsko ravnanje. S sistemi za okoljsko ravnanje – ne glede na to, ali so registrirani na podlagi instrumentov Unije, kot je Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (23), ali ne – se lahko dokaže, da je gospodarski subjekt tehnično sposoben za izvedbo javnega naročila. Če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do sistemov registracije za okoljsko ravnanje ali nima možnosti za registracijo v predvidenih rokih, bi bilo treba namesto takih sistemov kot dokaz sprejeti opis ukrepov, ki jih gospodarski subjekt izvaja za zagotovitev enake ravni varstva okolja. |
| --- | --- |

(93)

Naročniki bi morali imeti možnost zahtevati, da se med izvajanjem javnega naročila uporabljajo ukrepi ali sistemi za okoljsko ravnanje. S sistemi za okoljsko ravnanje – ne glede na to, ali so registrirani na podlagi instrumentov Unije, kot je Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (23), ali ne – se lahko dokaže, da je gospodarski subjekt tehnično sposoben za izvedbo javnega naročila. Če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do sistemov registracije za okoljsko ravnanje ali nima možnosti za registracijo v predvidenih rokih, bi bilo treba namesto takih sistemov kot dokaz sprejeti opis ukrepov, ki jih gospodarski subjekt izvaja za zagotovitev enake ravni varstva okolja.

| (94) | Pojem merila za oddajo javnega naročila je bistven pojem te direktive, zato je pomembno, da so zadevne določbe, kolikor je mogoče, enostavne in razumljive. To je mogoče doseči z uporabo izraza „ekonomsko najugodnejša ponudba“ kot glavnega koncepta, saj bi bilo vse uspešne ponudnike navsezadnje treba izbrati glede na to, katera med ponujenimi rešitvami je po mnenju posameznega naročnika najboljša z ekonomskega vidika. V izogib zamenjavi z merilom za oddajo javnega naročila, ki je v direktivah 2004/17/ES in 2004/18/ES poimenovano kot „ekonomsko najugodnejša ponudba“, bi morali za ta koncept uporabiti drug izraz, to je „najboljše razmerje med ceno in kakovostjo“. Razlagati bi ga bilo torej treba v skladu z ustrezno sodno prakso glede navedenih direktiv, razen kadar je rešitev, ki je navedena v tej direktivi, očitno bistveno drugačna. |
| --- | --- |

(94)

Pojem merila za oddajo javnega naročila je bistven pojem te direktive, zato je pomembno, da so zadevne določbe, kolikor je mogoče, enostavne in razumljive. To je mogoče doseči z uporabo izraza „ekonomsko najugodnejša ponudba“ kot glavnega koncepta, saj bi bilo vse uspešne ponudnike navsezadnje treba izbrati glede na to, katera med ponujenimi rešitvami je po mnenju posameznega naročnika najboljša z ekonomskega vidika. V izogib zamenjavi z merilom za oddajo javnega naročila, ki je v direktivah 2004/17/ES in 2004/18/ES poimenovano kot „ekonomsko najugodnejša ponudba“, bi morali za ta koncept uporabiti drug izraz, to je „najboljše razmerje med ceno in kakovostjo“. Razlagati bi ga bilo torej treba v skladu z ustrezno sodno prakso glede navedenih direktiv, razen kadar je rešitev, ki je navedena v tej direktivi, očitno bistveno drugačna.

| (95) | Javna naročila bi bilo treba oddati na podlagi objektivnih meril, ki zagotavljajo skladnost z načeli transparentnosti, nediskriminacije in enake obravnave, da bi zagotovili objektivno primerjavo relativne vrednosti ponudb, s čimer bi v razmerah učinkovite konkurence določili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša. Izrecno bi bilo treba določiti, da bi morala biti ekonomska najugodnejša ponudba ocenjena glede na najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, pri čemer bi moral biti vedno vključen vidik cene ali stroškov. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi tako oceno ekonomsko najugodnejše ponudbe lahko opravili tudi zgolj na podlagi cene ali stroškovne učinkovitosti. Poleg tega je primerno opozoriti, da imajo naročniki možnost, da ustrezne standarde kakovosti določijo s tehničnimi specifikacijami ali pogoji za izvedbo javnega naročila.
  Da bi spodbudili javno naročanje, bolj usmerjeno v kakovost, bi morali državam članicam dovoliti, da prepovejo ali omejijo uporabo merila, temelječega izključno na ceni ali stroških, pri oceni ekonomsko najugodnejše ponudbe, če se jim to zdi primerno.
  Da bi zagotovili upoštevanje načela enake obravnave pri oddaji javnih naročil, bi morali naročniki uvesti potrebno transparentnost, da bi lahko bili vsi ponudniki ustrezno obveščeni o merilih in ureditvah, ki se bodo uporabljali pri odločitvi o oddaji javnega naročila.
  Naročniki bi zato morali navesti merila za oddajo naročila in relativne ponderje za vsako od teh meril. Naročnikom pa bi morali dovoliti, da v ustrezno utemeljenih primerih, ki jih morajo biti sposobni obrazložiti, odstopajo od obveznosti navedbe ponderjev za merila, kadar je ponderje nemogoče določiti vnaprej, zlasti zaradi kompleksnosti javnega naročila. V takih primerih bi morali navesti merila v padajočem zaporedju po pomembnosti. |
| --- | --- |

(95)

Javna naročila bi bilo treba oddati na podlagi objektivnih meril, ki zagotavljajo skladnost z načeli transparentnosti, nediskriminacije in enake obravnave, da bi zagotovili objektivno primerjavo relativne vrednosti ponudb, s čimer bi v razmerah učinkovite konkurence določili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša. Izrecno bi bilo treba določiti, da bi morala biti ekonomska najugodnejša ponudba ocenjena glede na najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, pri čemer bi moral biti vedno vključen vidik cene ali stroškov. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi tako oceno ekonomsko najugodnejše ponudbe lahko opravili tudi zgolj na podlagi cene ali stroškovne učinkovitosti. Poleg tega je primerno opozoriti, da imajo naročniki možnost, da ustrezne standarde kakovosti določijo s tehničnimi specifikacijami ali pogoji za izvedbo javnega naročila.

Da bi spodbudili javno naročanje, bolj usmerjeno v kakovost, bi morali državam članicam dovoliti, da prepovejo ali omejijo uporabo merila, temelječega izključno na ceni ali stroških, pri oceni ekonomsko najugodnejše ponudbe, če se jim to zdi primerno.

Da bi zagotovili upoštevanje načela enake obravnave pri oddaji javnih naročil, bi morali naročniki uvesti potrebno transparentnost, da bi lahko bili vsi ponudniki ustrezno obveščeni o merilih in ureditvah, ki se bodo uporabljali pri odločitvi o oddaji javnega naročila.

Naročniki bi zato morali navesti merila za oddajo naročila in relativne ponderje za vsako od teh meril. Naročnikom pa bi morali dovoliti, da v ustrezno utemeljenih primerih, ki jih morajo biti sposobni obrazložiti, odstopajo od obveznosti navedbe ponderjev za merila, kadar je ponderje nemogoče določiti vnaprej, zlasti zaradi kompleksnosti javnega naročila. V takih primerih bi morali navesti merila v padajočem zaporedju po pomembnosti.

| (96) | Člen 11 PDEU zahteva, da je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja. Ta direktiva pojasnjuje, kako lahko naročniki prispevajo k varstvu okolja in spodbujanju trajnostnega razvoja, hkrati pa zagotavlja, da lahko za svoja javna naročila dosežejo najboljše razmerje med kakovostjo in ceno. |
| --- | --- |

(96)

Člen 11 PDEU zahteva, da je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja. Ta direktiva pojasnjuje, kako lahko naročniki prispevajo k varstvu okolja in spodbujanju trajnostnega razvoja, hkrati pa zagotavlja, da lahko za svoja javna naročila dosežejo najboljše razmerje med kakovostjo in ceno.

| (97) | Naročniki bi morali pri ocenjevanju najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo določiti ekonomska in kakovostna merila za oddajo javnega naročila, povezana s predmetom javnega naročila, na podlagi katerih bodo preučili ponudbe, da bi ugotovili, katera od njih je z vidika naročnika ekonomsko najugodnejša. Ta merila bi torej morala omogočati primerjalno oceno ravni izvedbe posameznega ponudnika glede na predmet javnega naročila, kakor je opredeljeno v tehničnih specifikacijah. V tej direktivi je v zvezi z najboljšim razmerjem med ceno in kakovostjo določen neizčrpen seznam možnih meril za oddajo javnega naročila. Naročnike bi bilo treba spodbujati, da izbirajo merila za oddajo javnega naročila, ki jim bodo omogočala pridobitev visokokakovostnih gradenj, blaga in storitev, ki najbolj ustrezajo njihovim potrebam.
  Izbrana merila za oddajo javnega naročila naročniku ne bi smela omogočati neomejene svobode izbire, zagotoviti bi morala možnost učinkovite in poštene konkurence, dopolnjevati pa bi jih morale zahteve, ki omogočajo učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki.
  Da bi ugotovili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša, odločitev o oddaji javnega naročila ne bi smela temeljiti le na merilih, ki niso povezana s stroški. Kakovostna merila bi torej moralo dopolnjevati merilo stroškov, to pa bi lahko bila – po izbiri naročnika – bodisi cena bodisi pristop stroškovne učinkovitosti, na primer izračun stroškov v življenjski dobi. Vendar merila za oddajo javnega naročila ne bi smela vplivati na uporabo nacionalnih določb, ki določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago. |
| --- | --- |

(97)

Naročniki bi morali pri ocenjevanju najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo določiti ekonomska in kakovostna merila za oddajo javnega naročila, povezana s predmetom javnega naročila, na podlagi katerih bodo preučili ponudbe, da bi ugotovili, katera od njih je z vidika naročnika ekonomsko najugodnejša. Ta merila bi torej morala omogočati primerjalno oceno ravni izvedbe posameznega ponudnika glede na predmet javnega naročila, kakor je opredeljeno v tehničnih specifikacijah. V tej direktivi je v zvezi z najboljšim razmerjem med ceno in kakovostjo določen neizčrpen seznam možnih meril za oddajo javnega naročila. Naročnike bi bilo treba spodbujati, da izbirajo merila za oddajo javnega naročila, ki jim bodo omogočala pridobitev visokokakovostnih gradenj, blaga in storitev, ki najbolj ustrezajo njihovim potrebam.

Izbrana merila za oddajo javnega naročila naročniku ne bi smela omogočati neomejene svobode izbire, zagotoviti bi morala možnost učinkovite in poštene konkurence, dopolnjevati pa bi jih morale zahteve, ki omogočajo učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki.

Da bi ugotovili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša, odločitev o oddaji javnega naročila ne bi smela temeljiti le na merilih, ki niso povezana s stroški. Kakovostna merila bi torej moralo dopolnjevati merilo stroškov, to pa bi lahko bila – po izbiri naročnika – bodisi cena bodisi pristop stroškovne učinkovitosti, na primer izračun stroškov v življenjski dobi. Vendar merila za oddajo javnega naročila ne bi smela vplivati na uporabo nacionalnih določb, ki določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago.

| (98) | Če nacionalni predpisi določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago, bi bilo treba pojasniti, da je še vedno mogoče oceniti razmerje med kakovostjo in ceno na podlagi drugih dejavnikov, kot zgolj ceni ali plačilu. Glede na zadevno storitev ali proizvod bi taki dejavniki lahko na primer vključevali pogoje dobave in plačila, vidike, povezane s poprodajnimi storitvami (na primer obseg svetovalnih in nadomestnih storitev), ali okoljske oziroma socialne vidike (na primer ali so knjige tiskane na recikliranem papirju ali papirju, pridobljenem s trajnostno proizvodnjo lesa, stroški iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, ali se je spodbujalo družbeno vključevanje prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebami, zadolženimi za izvedbo javnega naročila). Glede na to, da obstajajo številne možnosti za oceno razmerja med kakovostjo in ceno na podlagi vsebinskih meril, bi se morali izogibati uporabi oblikovanja sklopov kot edinega načina za oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(98)

Če nacionalni predpisi določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago, bi bilo treba pojasniti, da je še vedno mogoče oceniti razmerje med kakovostjo in ceno na podlagi drugih dejavnikov, kot zgolj ceni ali plačilu. Glede na zadevno storitev ali proizvod bi taki dejavniki lahko na primer vključevali pogoje dobave in plačila, vidike, povezane s poprodajnimi storitvami (na primer obseg svetovalnih in nadomestnih storitev), ali okoljske oziroma socialne vidike (na primer ali so knjige tiskane na recikliranem papirju ali papirju, pridobljenem s trajnostno proizvodnjo lesa, stroški iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, ali se je spodbujalo družbeno vključevanje prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebami, zadolženimi za izvedbo javnega naročila). Glede na to, da obstajajo številne možnosti za oceno razmerja med kakovostjo in ceno na podlagi vsebinskih meril, bi se morali izogibati uporabi oblikovanja sklopov kot edinega načina za oddajo javnega naročila.

| (99) | Kadar koli kakovost zaposlenega osebja vpliva na raven izvedbe javnega naročila, bi bilo treba naročnikom tudi omogočiti, da kot merilo za oddajo javnega naročila uporabijo organiziranost, usposobljenost in izkušnje osebja, zadolženega za izvedbo zadevnega javnega naročila, saj to lahko vpliva na kakovost izvedbe javnega naročila in posledično na ekonomsko vrednost ponudbe. To bi na primer lahko veljalo za javnega naročila intelektualnih storitev, denimo svetovanje ali arhitekturne storitve. Naročniki, ki uporabljajo to možnost, bi morali z ustreznimi pogodbenimi sredstvi zagotoviti, da osebje, zadolženo za izvajanje javnega naročila, dejansko izpolnjuje določene standarde kakovosti ter da je to osebje mogoče nadomestiti le s soglasjem naročnika, ki potrdi, da je nadomestno osebje enako kakovostno. |
| --- | --- |

(99)

Kadar koli kakovost zaposlenega osebja vpliva na raven izvedbe javnega naročila, bi bilo treba naročnikom tudi omogočiti, da kot merilo za oddajo javnega naročila uporabijo organiziranost, usposobljenost in izkušnje osebja, zadolženega za izvedbo zadevnega javnega naročila, saj to lahko vpliva na kakovost izvedbe javnega naročila in posledično na ekonomsko vrednost ponudbe. To bi na primer lahko veljalo za javnega naročila intelektualnih storitev, denimo svetovanje ali arhitekturne storitve. Naročniki, ki uporabljajo to možnost, bi morali z ustreznimi pogodbenimi sredstvi zagotoviti, da osebje, zadolženo za izvajanje javnega naročila, dejansko izpolnjuje določene standarde kakovosti ter da je to osebje mogoče nadomestiti le s soglasjem naročnika, ki potrdi, da je nadomestno osebje enako kakovostno.

| (100) | Izjemno pomembno je, da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je javno naročanje bistveno za spodbujanje inovacij, ki so zelo pomembne za prihodnjo rast v Evropi. Zaradi znatnih razlik med posameznimi sektorji in trgi pa ne bi bilo primerno postavljati splošnih obveznih zahtev za javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij.
  Zakonodajalec Unije je že določil obvezne zahteve v zvezi z javnim naročanjem za doseganje posebnih ciljev v sektorjih vozil za cestni prevoz (Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24)) in pisarniške opreme (Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (25)). Poleg tega je opredelitev skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi znatno napredovala.
  Zato se zdi primerno nadaljevati v tej smeri in zakonodaji posameznih sektorjev prepustiti, da ob upoštevanju specifičnih politik in razmer, ki prevladujejo v zadevnem sektorju, določi zavezujoče cilje, ter spodbujati razvoj in uporabo evropskih pristopov k izračunu stroškov v življenjski dobi, da bi se dodatno okrepila uporaba javnega naročanja za doseganje trajnostne rasti. |
| --- | --- |

(100)

Izjemno pomembno je, da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je javno naročanje bistveno za spodbujanje inovacij, ki so zelo pomembne za prihodnjo rast v Evropi. Zaradi znatnih razlik med posameznimi sektorji in trgi pa ne bi bilo primerno postavljati splošnih obveznih zahtev za javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij.

Zakonodajalec Unije je že določil obvezne zahteve v zvezi z javnim naročanjem za doseganje posebnih ciljev v sektorjih vozil za cestni prevoz (Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24)) in pisarniške opreme (Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (25)). Poleg tega je opredelitev skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi znatno napredovala.

Zato se zdi primerno nadaljevati v tej smeri in zakonodaji posameznih sektorjev prepustiti, da ob upoštevanju specifičnih politik in razmer, ki prevladujejo v zadevnem sektorju, določi zavezujoče cilje, ter spodbujati razvoj in uporabo evropskih pristopov k izračunu stroškov v življenjski dobi, da bi se dodatno okrepila uporaba javnega naročanja za doseganje trajnostne rasti.

| (101) | Te ukrepe, sprejete za posamezne sektorje, bi bilo treba dopolniti s prilagoditvijo direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES, ki naročnikom dajejo možnost, da v svojih strategijah naročanja uresničujejo cilje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko naročniki ekonomsko najugodnejšo ponudbo – če se ta ne oceni samo na podlagi cene – in najnižjo ceno določijo na podlagi pristopa izračuna stroškov v življenjski dobi. Pojem izračuna stroškov v življenjski dobi vključuje vse stroške v življenjski dobi gradenj, blaga ali storitev.
  To pomeni notranje stroške, kot so stroški raziskav, ki jih je treba opraviti, razvoja, proizvodnje, prevoza, uporabe, vzdrževanja in odstranitve na koncu življenjske dobe, in lahko zajema tudi stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, na primer onesnaževanje, ki ga povzroča pridobivanje surovin, uporabljenih v proizvodu, ali onesnaževanje, ki ga povzroča sam proizvod oziroma njegova proizvodnja, če se lahko finančno ovrednotijo in spremljajo. Metode, ki jih naročniki uporabljajo za ocenjevanje stroškov iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, bi bilo treba vnaprej določiti na objektiven in nediskriminatoren način, dostopne pa bi morale biti vsem zainteresiranim osebam. Take metode se lahko vzpostavijo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, vendar pa bi morale zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence s prilagojenimi metodologijami ostati splošne, kar pomeni, da ne bi smele biti vzpostavljene samo zaradi določenega postopka javnega naročanja. Na ravni Unije bi bilo treba razviti skupne metodologije za izračun stroškov v življenjski dobi za nekatere kategorije blaga ali storitev. Če se razvijejo take skupne metodologije, bi morala biti njihova uporaba obvezna.
  Poleg tega bi bilo treba preučiti izvedljivost oblikovanja skupne metodologije za izračun družbenih stroškov v življenjski dobi, ob upoštevanju obstoječih metodologij, kot so smernice za oceno proizvodov v življenjski dobi z družbenega vidika (Guidelines for Social Life Cycle Assessment of Products), sprejete v okviru Programa Združenih narodov za okolje. |
| --- | --- |

(101)

Te ukrepe, sprejete za posamezne sektorje, bi bilo treba dopolniti s prilagoditvijo direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES, ki naročnikom dajejo možnost, da v svojih strategijah naročanja uresničujejo cilje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko naročniki ekonomsko najugodnejšo ponudbo – če se ta ne oceni samo na podlagi cene – in najnižjo ceno določijo na podlagi pristopa izračuna stroškov v življenjski dobi. Pojem izračuna stroškov v življenjski dobi vključuje vse stroške v življenjski dobi gradenj, blaga ali storitev.

To pomeni notranje stroške, kot so stroški raziskav, ki jih je treba opraviti, razvoja, proizvodnje, prevoza, uporabe, vzdrževanja in odstranitve na koncu življenjske dobe, in lahko zajema tudi stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, na primer onesnaževanje, ki ga povzroča pridobivanje surovin, uporabljenih v proizvodu, ali onesnaževanje, ki ga povzroča sam proizvod oziroma njegova proizvodnja, če se lahko finančno ovrednotijo in spremljajo. Metode, ki jih naročniki uporabljajo za ocenjevanje stroškov iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, bi bilo treba vnaprej določiti na objektiven in nediskriminatoren način, dostopne pa bi morale biti vsem zainteresiranim osebam. Take metode se lahko vzpostavijo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, vendar pa bi morale zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence s prilagojenimi metodologijami ostati splošne, kar pomeni, da ne bi smele biti vzpostavljene samo zaradi določenega postopka javnega naročanja. Na ravni Unije bi bilo treba razviti skupne metodologije za izračun stroškov v življenjski dobi za nekatere kategorije blaga ali storitev. Če se razvijejo take skupne metodologije, bi morala biti njihova uporaba obvezna.

Poleg tega bi bilo treba preučiti izvedljivost oblikovanja skupne metodologije za izračun družbenih stroškov v življenjski dobi, ob upoštevanju obstoječih metodologij, kot so smernice za oceno proizvodov v življenjski dobi z družbenega vidika (Guidelines for Social Life Cycle Assessment of Products), sprejete v okviru Programa Združenih narodov za okolje.

| (102) | Poleg tega bi bilo treba naročnikom zaradi boljšega upoštevanja socialnih in okoljskih vidikov pri postopkih javnega naročanja omogočiti, da uporabljajo merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo javnega naročila v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, ki jih je treba zagotoviti v okviru javnega naročila, v vseh pogledih in fazah njihove življenjske dobe – od pridobivanja surovin za proizvod do faze njegove odstranitve, vključno z dejavniki, povezanimi z določenim postopkom proizvodnje ali dobave teh gradenj, blaga ali storitev ali trgovanja z njimi in s tem povezanimi pogoji ali določenim postopkom v poznejši fazi njihove življenjske dobe, tudi če ti dejavniki fizično niso del njih. Merila in pogoji v zvezi s takim postopkom proizvodnje ali dobave so na primer to, da izdelava naročenega blaga ni vključevala strupenih kemikalij ali da se naročene storitve zagotavljajo z energetsko učinkovitimi napravami.
  V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije to zajema tudi merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo javnega naročila, ki zadevajo dobavo ali uporabo proizvodov pravične trgovine med izvajanjem javnega naročila, ki ga je treba oddati. Pogoji za izvedbo javnega naročila v zvezi z okoljskimi vplivi bi na primer lahko vključevali dostavo, pakiranje in odlaganje proizvodov, pri javnega naročilih gradenj in storitev pa zmanjševanje količine odpadkov ali učinkovitost virov.
  Vendar pa pogoj povezave s predmetom javnega naročila izključuje merila in pogoje v zvezi s splošno politiko podjetja, ki se ne more šteti kot dejavnik, značilen za določen postopek proizvodnje ali zagotavljanja naročenih gradenj, blaga ali storitev. Naročniki torej ne bi smeli zahtevati, da imajo ponudniki oblikovano neko politiko družbene ali okoljske odgovornosti podjetja. |
| --- | --- |

(102)

Poleg tega bi bilo treba naročnikom zaradi boljšega upoštevanja socialnih in okoljskih vidikov pri postopkih javnega naročanja omogočiti, da uporabljajo merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo javnega naročila v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, ki jih je treba zagotoviti v okviru javnega naročila, v vseh pogledih in fazah njihove življenjske dobe – od pridobivanja surovin za proizvod do faze njegove odstranitve, vključno z dejavniki, povezanimi z določenim postopkom proizvodnje ali dobave teh gradenj, blaga ali storitev ali trgovanja z njimi in s tem povezanimi pogoji ali določenim postopkom v poznejši fazi njihove življenjske dobe, tudi če ti dejavniki fizično niso del njih. Merila in pogoji v zvezi s takim postopkom proizvodnje ali dobave so na primer to, da izdelava naročenega blaga ni vključevala strupenih kemikalij ali da se naročene storitve zagotavljajo z energetsko učinkovitimi napravami.

V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije to zajema tudi merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo javnega naročila, ki zadevajo dobavo ali uporabo proizvodov pravične trgovine med izvajanjem javnega naročila, ki ga je treba oddati. Pogoji za izvedbo javnega naročila v zvezi z okoljskimi vplivi bi na primer lahko vključevali dostavo, pakiranje in odlaganje proizvodov, pri javnega naročilih gradenj in storitev pa zmanjševanje količine odpadkov ali učinkovitost virov.

Vendar pa pogoj povezave s predmetom javnega naročila izključuje merila in pogoje v zvezi s splošno politiko podjetja, ki se ne more šteti kot dejavnik, značilen za določen postopek proizvodnje ali zagotavljanja naročenih gradenj, blaga ali storitev. Naročniki torej ne bi smeli zahtevati, da imajo ponudniki oblikovano neko politiko družbene ali okoljske odgovornosti podjetja.

| (103) | Ključno je, da merila za oddajo javnega naročila ali pogoji za izvedbo naročila glede socialnih vidikov proizvodnega postopka zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Poleg tega bi jih morali uporabljati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES, kakor jo razlaga Sodišče Evropske unije, ter jih ne bi smeli izbrati ali uporabljati na način, ki je neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki so pogodbenice Sporazuma GPA ali sporazumov o prosti trgovini, katerih pogodbenica je Unija. Zato bi morale zahteve v zvezi z osnovnimi delovnimi pogoji, ki jih ureja Direktiva 96/71/ES, na primer minimalnimi plačami, ostati na ravni, ki jo določa nacionalna zakonodaja ali kolektivne pogodbe, ki se uporabljajo v skladu s pravom Unije v okviru navedene direktive.
  Pogoji za izvedbo javnega naročila so lahko namenjeni tudi boljšemu izvajanju ukrepov za spodbujanje enakosti žensk in moških pri delu, večji udeležbi žensk na trgu dela ter usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, varstvu okolja ali dobremu počutju živali, vsebinski skladnosti s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD) ter zaposlovanju večjega števila prikrajšanih oseb, kot je potrebno v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(103)

Ključno je, da merila za oddajo javnega naročila ali pogoji za izvedbo naročila glede socialnih vidikov proizvodnega postopka zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Poleg tega bi jih morali uporabljati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES, kakor jo razlaga Sodišče Evropske unije, ter jih ne bi smeli izbrati ali uporabljati na način, ki je neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki so pogodbenice Sporazuma GPA ali sporazumov o prosti trgovini, katerih pogodbenica je Unija. Zato bi morale zahteve v zvezi z osnovnimi delovnimi pogoji, ki jih ureja Direktiva 96/71/ES, na primer minimalnimi plačami, ostati na ravni, ki jo določa nacionalna zakonodaja ali kolektivne pogodbe, ki se uporabljajo v skladu s pravom Unije v okviru navedene direktive.

Pogoji za izvedbo javnega naročila so lahko namenjeni tudi boljšemu izvajanju ukrepov za spodbujanje enakosti žensk in moških pri delu, večji udeležbi žensk na trgu dela ter usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, varstvu okolja ali dobremu počutju živali, vsebinski skladnosti s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD) ter zaposlovanju večjega števila prikrajšanih oseb, kot je potrebno v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (104) | Ukrepi, namenjeni varovanju zdravja osebja, vključenega v proizvodni postopek, spodbujanju družbenega vključevanja prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebami, zadolženimi za izvedbo javnega naročila, ali usposabljanju na področju spretnosti, potrebnih za zadevno javnega naročilo, so tudi lahko predmet meril za oddajo ali pogojev za izvedbo javnega naročila pod pogojem, da zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Taka merila ali pogoji lahko na primer zadevajo tudi zaposlovanje dolgotrajno brezposelnih oseb ali izvajanje ukrepov usposabljanja brezposelnih ali mladih med izvajanjem javnega naročila, ki bo oddano. Naročniki lahko v tehničnih specifikacijah navedejo socialne zahteve, ki so neposredno značilne za zadevni proizvod ali storitev, na primer dostopnost za invalidne osebe ali oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom. |
| --- | --- |

(104)

Ukrepi, namenjeni varovanju zdravja osebja, vključenega v proizvodni postopek, spodbujanju družbenega vključevanja prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebami, zadolženimi za izvedbo javnega naročila, ali usposabljanju na področju spretnosti, potrebnih za zadevno javnega naročilo, so tudi lahko predmet meril za oddajo ali pogojev za izvedbo javnega naročila pod pogojem, da zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Taka merila ali pogoji lahko na primer zadevajo tudi zaposlovanje dolgotrajno brezposelnih oseb ali izvajanje ukrepov usposabljanja brezposelnih ali mladih med izvajanjem javnega naročila, ki bo oddano. Naročniki lahko v tehničnih specifikacijah navedejo socialne zahteve, ki so neposredno značilne za zadevni proizvod ali storitev, na primer dostopnost za invalidne osebe ali oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom.

| (105) | Javna naročila se ne bi smela oddati gospodarskim subjektom, ki so sodelovali v hudodelski združbi ali bili spoznani za krive korupcije, goljufije v škodo finančnih interesov Unije, terorističnih kaznivih dejanj, pranja denarja ali financiranja terorizma. Tudi neplačevanje davkov ali prispevkov za socialno varnost bi moralo voditi k obvezni izključitvi na ravni Unije. Državam članicam pa bi bilo treba v izjemnih primerih omogočiti odstopanje od teh obveznih izključitev, če je oddaja javnega naročila neizogibna zaradi pomembnejših zahtev v splošnem interesu. To bi na primer lahko veljalo v primeru, da je nujna cepiva ali reševalno opremo mogoče kupiti le od gospodarskega subjekta, za katerega se sicer uporablja eden od obveznih razlogov za izključitev. Glede na to, da naročniki, ki niso javni naročniki, morda nimajo dostopa do neizpodbitnih dokazov o zadevi, je primerno, da se odločitev o uporabi izključitvenih pogojev iz Direktive 2014/24/EU prepusti takšnim naročnikom. Obveznost uporabe člena 57(1) in (2) Direktive 2014/24/EU, bi bilo zato treba omejiti na naročnike, ki so javni naročniki. |
| --- | --- |

(105)

Javna naročila se ne bi smela oddati gospodarskim subjektom, ki so sodelovali v hudodelski združbi ali bili spoznani za krive korupcije, goljufije v škodo finančnih interesov Unije, terorističnih kaznivih dejanj, pranja denarja ali financiranja terorizma. Tudi neplačevanje davkov ali prispevkov za socialno varnost bi moralo voditi k obvezni izključitvi na ravni Unije. Državam članicam pa bi bilo treba v izjemnih primerih omogočiti odstopanje od teh obveznih izključitev, če je oddaja javnega naročila neizogibna zaradi pomembnejših zahtev v splošnem interesu. To bi na primer lahko veljalo v primeru, da je nujna cepiva ali reševalno opremo mogoče kupiti le od gospodarskega subjekta, za katerega se sicer uporablja eden od obveznih razlogov za izključitev. Glede na to, da naročniki, ki niso javni naročniki, morda nimajo dostopa do neizpodbitnih dokazov o zadevi, je primerno, da se odločitev o uporabi izključitvenih pogojev iz Direktive 2014/24/EU prepusti takšnim naročnikom. Obveznost uporabe člena 57(1) in (2) Direktive 2014/24/EU, bi bilo zato treba omejiti na naročnike, ki so javni naročniki.

| (106) | Naročnikom bi bilo treba tudi omogočiti, da izključijo gospodarske subjekte, ki so kršili okoljske ali socialne obveznosti, vključno s pravili o dostopnosti za invalide, ali drugih hujših kršitev poklicnih pravil, kot so kršitve pravil konkurence ali pravic intelektualne lastnine. Pojasniti bi bilo treba, da se v primeru hujše kršitve poklicnih pravil lahko omaje integriteta gospodarskega subjekta in mu zato ni primerno oddati javnega naročila, ne glede na to, ali ima gospodarski subjekt sicer tehnične in ekonomske zmogljivosti za izvedbo javnega naročila.
  Glede na to, da bodo naročniki odgovorni za posledice svoje morebitne napačne odločitve, bi morali imeti še naprej možnost domnevati, da je prišlo do hujših kršitev poklicnih pravil, če lahko, preden se sprejme končna in zavezujoča odločitev o obstoju razlogov za obvezno izključitev, na kakršen koli ustrezen način dokažejo, da je gospodarski subjekt kršil svoje obveznosti, vključno z obveznostmi glede plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, razen če nacionalno pravo določa drugače. Morali bi imeti tudi možnost izključitve kandidatov ali ponudnikov, če so se pri izvajanju prejšnjih javnih naročil ali naročil z drugimi naročniki pri njih pokazale večje pomanjkljivosti glede ključnih zahtev, na primer nezmožnost dobave ali izvedbe, velike pomanjkljivosti dobavljenega proizvoda ali opravljene storitve, zaradi katerih sta bila ta proizvod ali storitev neuporabna za predvideni namen, ali pa neustrezno ravnanje, ki vzbuja resne dvome o zanesljivosti gospodarskega subjekta. V nacionalni zakonodaji bi moralo biti določeno najdaljše trajanje take izključitve.
  Pri uporabi neobveznih razlogov za izključitev bi bilo treba posebno pozornost nameniti načelu sorazmernosti. Zaradi manjših nepravilnosti bi bilo treba gospodarski subjekt izključiti le v izjemnih okoliščinah. Vendar pa se v primeru ponavljajočih se manjših nepravilnosti lahko pojavijo dvomi glede zanesljivosti gospodarskega subjekta, kar lahko upraviči njegovo izključitev. |
| --- | --- |

(106)

Naročnikom bi bilo treba tudi omogočiti, da izključijo gospodarske subjekte, ki so kršili okoljske ali socialne obveznosti, vključno s pravili o dostopnosti za invalide, ali drugih hujših kršitev poklicnih pravil, kot so kršitve pravil konkurence ali pravic intelektualne lastnine. Pojasniti bi bilo treba, da se v primeru hujše kršitve poklicnih pravil lahko omaje integriteta gospodarskega subjekta in mu zato ni primerno oddati javnega naročila, ne glede na to, ali ima gospodarski subjekt sicer tehnične in ekonomske zmogljivosti za izvedbo javnega naročila.

Glede na to, da bodo naročniki odgovorni za posledice svoje morebitne napačne odločitve, bi morali imeti še naprej možnost domnevati, da je prišlo do hujših kršitev poklicnih pravil, če lahko, preden se sprejme končna in zavezujoča odločitev o obstoju razlogov za obvezno izključitev, na kakršen koli ustrezen način dokažejo, da je gospodarski subjekt kršil svoje obveznosti, vključno z obveznostmi glede plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, razen če nacionalno pravo določa drugače. Morali bi imeti tudi možnost izključitve kandidatov ali ponudnikov, če so se pri izvajanju prejšnjih javnih naročil ali naročil z drugimi naročniki pri njih pokazale večje pomanjkljivosti glede ključnih zahtev, na primer nezmožnost dobave ali izvedbe, velike pomanjkljivosti dobavljenega proizvoda ali opravljene storitve, zaradi katerih sta bila ta proizvod ali storitev neuporabna za predvideni namen, ali pa neustrezno ravnanje, ki vzbuja resne dvome o zanesljivosti gospodarskega subjekta. V nacionalni zakonodaji bi moralo biti določeno najdaljše trajanje take izključitve.

Pri uporabi neobveznih razlogov za izključitev bi bilo treba posebno pozornost nameniti načelu sorazmernosti. Zaradi manjših nepravilnosti bi bilo treba gospodarski subjekt izključiti le v izjemnih okoliščinah. Vendar pa se v primeru ponavljajočih se manjših nepravilnosti lahko pojavijo dvomi glede zanesljivosti gospodarskega subjekta, kar lahko upraviči njegovo izključitev.

| (107) | Če so naročniki dolžni uporabljati takšne izključitvene pogoje ali pa se za njihovo uporabo odločijo sami, bi morali v zvezi z možnostjo, da gospodarski subjekti sprejmejo ukrepe v zvezi z zagotavljanjem ustreznosti, namenjene odpravi posledic kaznivih dejanj ali kršitev in učinkovitemu preprečevanju nadaljnjih primerov neustreznega ravnanja, uporabiti Direktivo 2014/24/EU. |
| --- | --- |

(107)

Če so naročniki dolžni uporabljati takšne izključitvene pogoje ali pa se za njihovo uporabo odločijo sami, bi morali v zvezi z možnostjo, da gospodarski subjekti sprejmejo ukrepe v zvezi z zagotavljanjem ustreznosti, namenjene odpravi posledic kaznivih dejanj ali kršitev in učinkovitemu preprečevanju nadaljnjih primerov neustreznega ravnanja, uporabiti Direktivo 2014/24/EU.

| (108) | Neobičajno nizke ponudbe za gradnje, blago ali storitve lahko temeljijo na tehnično, ekonomsko ali pravno nezanesljivih predpostavkah ali praksah. Če ponudnik ne more zagotoviti zadovoljive obrazložitve, bi moral imeti naročnik možnost, da zavrne ponudbo. Zavrnitev bi morala biti obvezna, če naročnik ugotovi, da neobičajno nizka predlagana cena ali stroški izhajajo iz neupoštevanja obveznega prava Unije ali z njim skladnega nacionalnega prava na področju socialnega, delovnega ali okoljskega prava ali neupoštevanja določb mednarodnega delovnega prava. |
| --- | --- |

(108)

Neobičajno nizke ponudbe za gradnje, blago ali storitve lahko temeljijo na tehnično, ekonomsko ali pravno nezanesljivih predpostavkah ali praksah. Če ponudnik ne more zagotoviti zadovoljive obrazložitve, bi moral imeti naročnik možnost, da zavrne ponudbo. Zavrnitev bi morala biti obvezna, če naročnik ugotovi, da neobičajno nizka predlagana cena ali stroški izhajajo iz neupoštevanja obveznega prava Unije ali z njim skladnega nacionalnega prava na področju socialnega, delovnega ali okoljskega prava ali neupoštevanja določb mednarodnega delovnega prava.

| (109) | Pogoji za izvedbo javnega naročila so namenjeni določitvi konkretnih zahtev v zvezi s tem izvajanjem. Merila za oddajo javnega naročila so podlaga za primerjalno oceno kakovosti ponudb, pogoji za izvedbo javnega naročila pa so določene in objektivne zahteve, ki nimajo nobenega vpliva na oceno ponudb. Pogoji za izvedbo naročila bi morali biti združljivi s to direktivo, pod pogojem, da niso neposredno ali posredno diskriminatorni in so povezani s predmetom javnega naročila, kar vključuje vse dejavnike, zajete v določenem postopku proizvodnje, dobave ali trženja. To zajema pogoje v zvezi z načinom izvedbe javnega naročila, izključuje pa zahteve v zvezi s splošno politiko podjetja. |
| --- | --- |

(109)

Pogoji za izvedbo javnega naročila so namenjeni določitvi konkretnih zahtev v zvezi s tem izvajanjem. Merila za oddajo javnega naročila so podlaga za primerjalno oceno kakovosti ponudb, pogoji za izvedbo javnega naročila pa so določene in objektivne zahteve, ki nimajo nobenega vpliva na oceno ponudb. Pogoji za izvedbo naročila bi morali biti združljivi s to direktivo, pod pogojem, da niso neposredno ali posredno diskriminatorni in so povezani s predmetom javnega naročila, kar vključuje vse dejavnike, zajete v določenem postopku proizvodnje, dobave ali trženja. To zajema pogoje v zvezi z načinom izvedbe javnega naročila, izključuje pa zahteve v zvezi s splošno politiko podjetja.

| (110) | Pomembno je, da pristojni nacionalni organi, kot so na primer delovne inšpekcije ali agencije za varstvo okolja, z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci upoštevajo veljavne obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije.
  Zagotoviti je treba tudi določeno transparentnost v podizvajalski verigi, tako bodo namreč naročniki obveščeni o tem, kdo je prisoten na gradbiščih, na katerih se zanje izvaja gradnja, katera podjetja opravljajo storitve v stavbah, infrastrukturi ali na območjih, kot so mestne hiše, občinske šole, športni objekti, pristanišča ali avtoceste, za katera so naročniki odgovorni ali ki so pod njihovim neposrednim nadzorom. Pojasniti bi bilo treba, da je za posredovanje zahtevanih informacij v vsakem primeru odgovoren glavni izvajalec, bodisi na podlagi posebnih določb, ki bi jih vsak naročnik moral vključiti v vse postopke javnega naročanja, bodisi na podlagi obveznosti, ki bi jih države članice naložile glavnim izvajalcem v obliki splošno veljavnih predpisov.
  Pojasniti bi morali tudi, da bi bilo treba pogoje, povezane z zagotavljanjem spoštovanja veljavnih obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določenih v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije, uporabiti vedno, kadar nacionalno pravo države članice predvideva mehanizem solidarne odgovornosti med podizvajalci in glavnim izvajalcem. Poleg tega bi bilo treba izrecno navesti, da gredo države članice lahko še dlje, na primer tako, da razširijo obveznosti glede transparentnosti, omogočijo neposredna plačila podizvajalcem ali da naročnikom omogočijo oziroma od njih zahtevajo, da preverijo, ali podizvajalci niso v nobeni od situacij, ki bi utemeljevala izključitev gospodarskih subjektov. Če se taki ukrepi uporabljajo za podizvajalce, bi bilo treba zagotoviti skladnost z določbami, ki se uporabljajo za glavne izvajalce; obstoj obveznih razlogov za izključitev bi tako pomenil, da mora glavni izvajalec zamenjati zadevnega podizvajalca. Če se pri takem preverjanju izkaže, da obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, bi bilo treba pojasniti, da lahko naročniki zahtevajo zamenjavo. Izrecno pa bi bilo treba navesti tudi, da so naročniki lahko primorani zahtevati zamenjavo zadevnega podizvajalca, če je v istih primerih obvezna izključitev glavnih izvajalcev.
  Izrecno bi bilo tudi treba navesti, da lahko države članice v nacionalnih zakonodajah še naprej določajo strožja pravila glede odgovornosti oziroma da gredo lahko v nacionalnih zakonodajah dlje glede neposrednih plačil podizvajalcem. |
| --- | --- |

(110)

Pomembno je, da pristojni nacionalni organi, kot so na primer delovne inšpekcije ali agencije za varstvo okolja, z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci upoštevajo veljavne obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije.

Zagotoviti je treba tudi določeno transparentnost v podizvajalski verigi, tako bodo namreč naročniki obveščeni o tem, kdo je prisoten na gradbiščih, na katerih se zanje izvaja gradnja, katera podjetja opravljajo storitve v stavbah, infrastrukturi ali na območjih, kot so mestne hiše, občinske šole, športni objekti, pristanišča ali avtoceste, za katera so naročniki odgovorni ali ki so pod njihovim neposrednim nadzorom. Pojasniti bi bilo treba, da je za posredovanje zahtevanih informacij v vsakem primeru odgovoren glavni izvajalec, bodisi na podlagi posebnih določb, ki bi jih vsak naročnik moral vključiti v vse postopke javnega naročanja, bodisi na podlagi obveznosti, ki bi jih države članice naložile glavnim izvajalcem v obliki splošno veljavnih predpisov.

Pojasniti bi morali tudi, da bi bilo treba pogoje, povezane z zagotavljanjem spoštovanja veljavnih obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določenih v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije, uporabiti vedno, kadar nacionalno pravo države članice predvideva mehanizem solidarne odgovornosti med podizvajalci in glavnim izvajalcem. Poleg tega bi bilo treba izrecno navesti, da gredo države članice lahko še dlje, na primer tako, da razširijo obveznosti glede transparentnosti, omogočijo neposredna plačila podizvajalcem ali da naročnikom omogočijo oziroma od njih zahtevajo, da preverijo, ali podizvajalci niso v nobeni od situacij, ki bi utemeljevala izključitev gospodarskih subjektov. Če se taki ukrepi uporabljajo za podizvajalce, bi bilo treba zagotoviti skladnost z določbami, ki se uporabljajo za glavne izvajalce; obstoj obveznih razlogov za izključitev bi tako pomenil, da mora glavni izvajalec zamenjati zadevnega podizvajalca. Če se pri takem preverjanju izkaže, da obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, bi bilo treba pojasniti, da lahko naročniki zahtevajo zamenjavo. Izrecno pa bi bilo treba navesti tudi, da so naročniki lahko primorani zahtevati zamenjavo zadevnega podizvajalca, če je v istih primerih obvezna izključitev glavnih izvajalcev.

Izrecno bi bilo tudi treba navesti, da lahko države članice v nacionalnih zakonodajah še naprej določajo strožja pravila glede odgovornosti oziroma da gredo lahko v nacionalnih zakonodajah dlje glede neposrednih plačil podizvajalcem.

| (111) | Ob upoštevanju trenutnih razprav o horizontalnih določbah, ki urejajo odnose s tretjimi državami v okviru javnih naročil, je primerno, da se v prehodnem obdobju sedanje stanje v zvezi z ureditvijo, ki se na podlagi členov 58 in 59 Direktive 2004/17/ES uporablja za sektor gospodarskih javnih služb, ne spreminja. Te določbe bi zato morale ostati nespremenjene, vključno z določbo o sprejemanju izvedbenih aktov, kadar imajo podjetja Unije probleme pri dostopu do trgov tretjih držav. V teh okoliščinah bi navedene izvedbene akte moral še naprej sprejemati Svet. |
| --- | --- |

(111)

Ob upoštevanju trenutnih razprav o horizontalnih določbah, ki urejajo odnose s tretjimi državami v okviru javnih naročil, je primerno, da se v prehodnem obdobju sedanje stanje v zvezi z ureditvijo, ki se na podlagi členov 58 in 59 Direktive 2004/17/ES uporablja za sektor gospodarskih javnih služb, ne spreminja. Te določbe bi zato morale ostati nespremenjene, vključno z določbo o sprejemanju izvedbenih aktov, kadar imajo podjetja Unije probleme pri dostopu do trgov tretjih držav. V teh okoliščinah bi navedene izvedbene akte moral še naprej sprejemati Svet.

| (112) | Opozoriti bi bilo treba, da se za izračun iztekov rokov iz te direktive uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (26). |
| --- | --- |

(112)

Opozoriti bi bilo treba, da se za izračun iztekov rokov iz te direktive uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (26).

| (113) | Ob upoštevanju zadevne sodne prakse Sodišča Evropske unije je treba pojasniti okoliščine, v katerih je treba zaradi sprememb javnega naročila med njegovim izvajanjem izvesti nov postopek javnega naročanja. Nov postopek javnega naročanja se zahteva v primeru bistvenih sprememb prvotnega naročila, zlasti glede obsega in vsebine vzajemnih pravic ter obveznosti pogodbenih strank, vključno s porazdelitvijo pravic intelektualne lastnine. Take spremembe kažejo, da se nameravajo pogodbene stranke ponovno pogajati o ključnih določilih ali pogojih naročila. To še zlasti velja v primeru, da bi spremenjeni pogoji, če bi veljali že za prvotni postopek, vplivali na njegov rezultat.
  Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila, zaradi katerih se le malo spremeni vrednost javnega naročila do določene vrednosti, bi morale biti vedno možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek javnega naročanja. Zato in zaradi pravne varnosti bi bilo treba v tej direktivi določiti mejne vrednosti de minimis, pod katerimi nov postopek javnega naročanja ni potreben. Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila nad temi mejnimi vrednostmi bi morale biti možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek naročanja, če izpolnjujejo ustrezne pogoje iz te direktive. |
| --- | --- |

(113)

Ob upoštevanju zadevne sodne prakse Sodišča Evropske unije je treba pojasniti okoliščine, v katerih je treba zaradi sprememb javnega naročila med njegovim izvajanjem izvesti nov postopek javnega naročanja. Nov postopek javnega naročanja se zahteva v primeru bistvenih sprememb prvotnega naročila, zlasti glede obsega in vsebine vzajemnih pravic ter obveznosti pogodbenih strank, vključno s porazdelitvijo pravic intelektualne lastnine. Take spremembe kažejo, da se nameravajo pogodbene stranke ponovno pogajati o ključnih določilih ali pogojih naročila. To še zlasti velja v primeru, da bi spremenjeni pogoji, če bi veljali že za prvotni postopek, vplivali na njegov rezultat.

Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila, zaradi katerih se le malo spremeni vrednost javnega naročila do določene vrednosti, bi morale biti vedno možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek javnega naročanja. Zato in zaradi pravne varnosti bi bilo treba v tej direktivi določiti mejne vrednosti de minimis, pod katerimi nov postopek javnega naročanja ni potreben. Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila nad temi mejnimi vrednostmi bi morale biti možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek naročanja, če izpolnjujejo ustrezne pogoje iz te direktive.

| (114) | Naročniki so lahko v določenih situacijah soočeni s potrebo po dodatnih gradnjah, blagu ali storitvah; v takih primerih je lahko upravičena sprememba prvotnega naročila brez novega postopka javnega naročanja, zlasti kadar so dodatne dobave namenjene za delno nadomestitev ali za povečanje obsega obstoječih storitev, blaga ali inštalacij in bi zamenjava dobavitelja povzročila, da bi moral naročnik nabaviti blago, gradnjo ali storitve z drugačnimi tehničnimi lastnostmi, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem. |
| --- | --- |

(114)

Naročniki so lahko v določenih situacijah soočeni s potrebo po dodatnih gradnjah, blagu ali storitvah; v takih primerih je lahko upravičena sprememba prvotnega naročila brez novega postopka javnega naročanja, zlasti kadar so dodatne dobave namenjene za delno nadomestitev ali za povečanje obsega obstoječih storitev, blaga ali inštalacij in bi zamenjava dobavitelja povzročila, da bi moral naročnik nabaviti blago, gradnjo ali storitve z drugačnimi tehničnimi lastnostmi, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem.

| (115) | Naročniki se lahko srečajo z zunanjimi okoliščinami, ki jih ob oddaji javnega naročila niso mogli predvideti, zlasti če se javno naročilo izvaja v daljšem obdobju. V takem primeru je potrebna določena mera prožnosti, da se javno naročilo prilagodi tem okoliščinam, ne da bi bilo treba sprožiti nov postopek javnega naročanja. Pojem „nepredvidene okoliščine“ se nanaša na okoliščine, ki jih ne bi bilo mogoče napovedati, četudi bi naročnik ustrezno skrbno pripravil prvotno oddajo javnega naročila, upoštevajoč razpoložljiva sredstva, vrsto in značilnosti zadevnega projekta, dobro prakso na zadevnem področju in potrebo po zagotovitvi ustreznega razmerja med sredstvi, porabljenimi za pripravo oddaje javnega naročila, in predvideno vrednostjo tega naročila.
  Vendar to ne more veljati za primere, v katerih se zaradi neke spremembe spremeni narava celotnega javnega naročila, ko se denimo naročene gradnje, blago ali storitve nadomestijo z drugimi ali ko se bistveno spremeni vrsta naročila, saj se tedaj lahko predpostavlja nek hipotetičen vpliv na rezultat. |
| --- | --- |

(115)

Naročniki se lahko srečajo z zunanjimi okoliščinami, ki jih ob oddaji javnega naročila niso mogli predvideti, zlasti če se javno naročilo izvaja v daljšem obdobju. V takem primeru je potrebna določena mera prožnosti, da se javno naročilo prilagodi tem okoliščinam, ne da bi bilo treba sprožiti nov postopek javnega naročanja. Pojem „nepredvidene okoliščine“ se nanaša na okoliščine, ki jih ne bi bilo mogoče napovedati, četudi bi naročnik ustrezno skrbno pripravil prvotno oddajo javnega naročila, upoštevajoč razpoložljiva sredstva, vrsto in značilnosti zadevnega projekta, dobro prakso na zadevnem področju in potrebo po zagotovitvi ustreznega razmerja med sredstvi, porabljenimi za pripravo oddaje javnega naročila, in predvideno vrednostjo tega naročila.

Vendar to ne more veljati za primere, v katerih se zaradi neke spremembe spremeni narava celotnega javnega naročila, ko se denimo naročene gradnje, blago ali storitve nadomestijo z drugimi ali ko se bistveno spremeni vrsta naročila, saj se tedaj lahko predpostavlja nek hipotetičen vpliv na rezultat.

| (116) | V skladu z načeloma enake obravnave in transparentnosti uspešnega ponudnika, denimo v primeru odpovedi javnega naročila zaradi pomanjkljivosti v njegovi izvedbi, ne bi smeli nadomestiti z drugim gospodarskim subjektom, ne da bi javnega naročilo ponovni odprli konkurenci. Pri uspešnem ponudniku, ki izvaja javno naročilo, pa lahko, zlasti če se naročilo odda več kot enemu podjetju, med izvajanjem javnega naročila pride do določenih strukturnih sprememb, kot so strogo notranje reorganizacije, prevzemi, združitve in pripojitve ali insolventnost. Zaradi takih strukturnih sprememb ne bi smeli biti samodejno potrebni novi postopki javnega naročanja za vsa javna naročila, ki jih izvaja zadevni ponudnik. |
| --- | --- |

(116)

V skladu z načeloma enake obravnave in transparentnosti uspešnega ponudnika, denimo v primeru odpovedi javnega naročila zaradi pomanjkljivosti v njegovi izvedbi, ne bi smeli nadomestiti z drugim gospodarskim subjektom, ne da bi javnega naročilo ponovni odprli konkurenci. Pri uspešnem ponudniku, ki izvaja javno naročilo, pa lahko, zlasti če se naročilo odda več kot enemu podjetju, med izvajanjem javnega naročila pride do določenih strukturnih sprememb, kot so strogo notranje reorganizacije, prevzemi, združitve in pripojitve ali insolventnost. Zaradi takih strukturnih sprememb ne bi smeli biti samodejno potrebni novi postopki javnega naročanja za vsa javna naročila, ki jih izvaja zadevni ponudnik.

| (117) | Naročnikom bi bilo treba omogočiti, da v posameznih pogodbah o izvedbi javnega naročila predvidijo možnost sprememb in v ta namen vključijo določbe o reviziji ali določbe o opcijah, vendar jim te ne bi smele zagotavljati neomejene proste presoje. Ta direktiva bi zato morala določiti, v kolikšni meri se lahko predvidi možnost spreminjanja v prvotnem naročilu. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko dovolj jasno oblikovane določbe o reviziji ali določbe o opcijah določajo na primer indeksacijo cen ali, denimo, zagotovijo, da je oprema za komunikacijo, ki se dobavi v določenem obdobju, še naprej ustrezna, tudi v primeru spremembe komunikacijskih protokolov ali drugih tehnoloških sprememb. Z dovolj jasnimi določbami bi moralo biti mogoče določiti tudi prilagoditve pogodbe o izvedbi javnega naročila, potrebne zaradi tehničnih težav, ki se pojavijo med obratovanjem ali vzdrževanjem. Opozoriti bi bilo treba tudi, da bi pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko na primer zajemale redno vzdrževanje in določale izredna vzdrževalna dela, ki bi lahko postala potrebna za zagotovitev neprekinjenega opravljanja javne storitve. |
| --- | --- |

(117)

Naročnikom bi bilo treba omogočiti, da v posameznih pogodbah o izvedbi javnega naročila predvidijo možnost sprememb in v ta namen vključijo določbe o reviziji ali določbe o opcijah, vendar jim te ne bi smele zagotavljati neomejene proste presoje. Ta direktiva bi zato morala določiti, v kolikšni meri se lahko predvidi možnost spreminjanja v prvotnem naročilu. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko dovolj jasno oblikovane določbe o reviziji ali določbe o opcijah določajo na primer indeksacijo cen ali, denimo, zagotovijo, da je oprema za komunikacijo, ki se dobavi v določenem obdobju, še naprej ustrezna, tudi v primeru spremembe komunikacijskih protokolov ali drugih tehnoloških sprememb. Z dovolj jasnimi določbami bi moralo biti mogoče določiti tudi prilagoditve pogodbe o izvedbi javnega naročila, potrebne zaradi tehničnih težav, ki se pojavijo med obratovanjem ali vzdrževanjem. Opozoriti bi bilo treba tudi, da bi pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko na primer zajemale redno vzdrževanje in določale izredna vzdrževalna dela, ki bi lahko postala potrebna za zagotovitev neprekinjenega opravljanja javne storitve.

| (118) | Včasih so naročniki soočeni z razmerami, zaradi katerih morajo predčasno odpovedati javna naročila, da bi izpolnili obveznosti v skladu s pravom Unije na področju javnega naročanja. Države članice bi torej morale zagotoviti, da imajo naročniki možnost, da pod pogoji, določenimi v nacionalnem pravu, odpovejo javno naročilo med njegovim izvajanjem, če to zahteva pravo Unije. |
| --- | --- |

(118)

Včasih so naročniki soočeni z razmerami, zaradi katerih morajo predčasno odpovedati javna naročila, da bi izpolnili obveznosti v skladu s pravom Unije na področju javnega naročanja. Države članice bi torej morale zagotoviti, da imajo naročniki možnost, da pod pogoji, določenimi v nacionalnem pravu, odpovejo javno naročilo med njegovim izvajanjem, če to zahteva pravo Unije.

| (119) | Rezultati delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. junija 2011 z naslovom „Ocenjevalno poročilo: učinek in učinkovitost zakonodaje EU o javnem naročanju“ so nakazali, da bi bilo treba ponovno preučiti izključitev nekaterih storitev iz polne uporabe Direktive 2004/17/ES. Zato bi bilo treba celovito uporabo te direktive razširiti na več storitev. |
| --- | --- |

(119)

Rezultati delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. junija 2011 z naslovom „Ocenjevalno poročilo: učinek in učinkovitost zakonodaje EU o javnem naročanju“ so nakazali, da bi bilo treba ponovno preučiti izključitev nekaterih storitev iz polne uporabe Direktive 2004/17/ES. Zato bi bilo treba celovito uporabo te direktive razširiti na več storitev.

| (120) | Nekatere kategorije storitev imajo zaradi svoje narave še naprej omejeno čezmejno razsežnost, in sicer tako imenovane storitve za posameznika, kot so nekatere socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve. Te storitve se izvajajo v posebnem okviru, ki se med državami članicami zaradi različnih kulturnih tradicij zelo razlikuje. Zato bi bilo treba za javna naročila takšnih storitev določiti posebno ureditev in višjo mejno vrednostjo od tiste, ki se uporablja za ostale storitve.
  Kar zadeva samo javno naročanje v teh sektorjih, storitve za posameznika – če gre za vrednosti pod to mejno vrednostjo – navadno ne bodo zanimive za ponudnike iz drugih držav članic, razen če obstajajo konkretni znaki, da tako zanimanje obstaja, na primer financiranje čezmejnih projektov s strani Unije.
  Za javna naročila storitev za posameznika nad to mejno vrednostjo bi morale veljati zahteve po transparentnosti na ravni celotne Unije. Zaradi pomena kulturnega okvira in občutljivosti teh storitev bi bilo treba državam članicam zagotoviti dovolj proste presoje, da lahko izbor izvajalcev storitev organizirajo tako, kot je po njihovem mnenju najustrezneje. Pravila iz te direktive upoštevajo navedeno zahtevo, in sicer določajo samo upoštevanje temeljnih načel transparentnosti in enake obravnave ter zagotavljajo, da lahko naročniki pri izboru izvajalcev storitev uporabijo posebne kriterije glede kakovosti, kot so kriteriji iz prostovoljnega evropskega okvira kakovosti za socialne storitve, ki ga je objavil Odbor za socialno zaščito. Države članice bi morale pri določanju postopkov javnega naročanja za storitve za posameznika upoštevati člen 14 PDEU in Protokol (št. 26). Pri tem bi si morale prizadevati tudi za uresničitev ciljev poenostavitve in zmanjšanja upravnega bremena za naročnike in gospodarske subjekte; pojasniti bi bilo treba, da bi to lahko pomenilo tudi uporabo pravil, ki se uporabljajo za javna naročila storitev, za katera ne velja posebna ureditev.
  Države članice in naročniki lahko še naprej sami izvajajo te storitve ali organizirajo socialne storitve tako, da ne oddajo javnih naročil, na primer samo s financiranjem takih storitev ali s podelitvijo licenc oziroma dovoljenj vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih predhodno določi naročnik, brez omejitev ali kvot, pod pogojem, da tak sistem zagotavlja zadostno oglaševanje ter upošteva načeli transparentnosti in nediskriminacije. |
| --- | --- |

(120)

Nekatere kategorije storitev imajo zaradi svoje narave še naprej omejeno čezmejno razsežnost, in sicer tako imenovane storitve za posameznika, kot so nekatere socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve. Te storitve se izvajajo v posebnem okviru, ki se med državami članicami zaradi različnih kulturnih tradicij zelo razlikuje. Zato bi bilo treba za javna naročila takšnih storitev določiti posebno ureditev in višjo mejno vrednostjo od tiste, ki se uporablja za ostale storitve.

Kar zadeva samo javno naročanje v teh sektorjih, storitve za posameznika – če gre za vrednosti pod to mejno vrednostjo – navadno ne bodo zanimive za ponudnike iz drugih držav članic, razen če obstajajo konkretni znaki, da tako zanimanje obstaja, na primer financiranje čezmejnih projektov s strani Unije.

Za javna naročila storitev za posameznika nad to mejno vrednostjo bi morale veljati zahteve po transparentnosti na ravni celotne Unije. Zaradi pomena kulturnega okvira in občutljivosti teh storitev bi bilo treba državam članicam zagotoviti dovolj proste presoje, da lahko izbor izvajalcev storitev organizirajo tako, kot je po njihovem mnenju najustrezneje. Pravila iz te direktive upoštevajo navedeno zahtevo, in sicer določajo samo upoštevanje temeljnih načel transparentnosti in enake obravnave ter zagotavljajo, da lahko naročniki pri izboru izvajalcev storitev uporabijo posebne kriterije glede kakovosti, kot so kriteriji iz prostovoljnega evropskega okvira kakovosti za socialne storitve, ki ga je objavil Odbor za socialno zaščito. Države članice bi morale pri določanju postopkov javnega naročanja za storitve za posameznika upoštevati člen 14 PDEU in Protokol (št. 26). Pri tem bi si morale prizadevati tudi za uresničitev ciljev poenostavitve in zmanjšanja upravnega bremena za naročnike in gospodarske subjekte; pojasniti bi bilo treba, da bi to lahko pomenilo tudi uporabo pravil, ki se uporabljajo za javna naročila storitev, za katera ne velja posebna ureditev.

Države članice in naročniki lahko še naprej sami izvajajo te storitve ali organizirajo socialne storitve tako, da ne oddajo javnih naročil, na primer samo s financiranjem takih storitev ali s podelitvijo licenc oziroma dovoljenj vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih predhodno določi naročnik, brez omejitev ali kvot, pod pogojem, da tak sistem zagotavlja zadostno oglaševanje ter upošteva načeli transparentnosti in nediskriminacije.

| (121) | Tudi storitve hotelov in restavracij običajno ponujajo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo na kraju izvajanja teh storitev, zato imajo take storitve tudi omejeno čezmejno razsežnost. Zato bi zanje morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 1 000 000 EUR. Obsežna naročila za storitve hotelov in restavracij nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer potovalne agencije in druge posrednike, tudi čezmejno. |
| --- | --- |

(121)

Tudi storitve hotelov in restavracij običajno ponujajo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo na kraju izvajanja teh storitev, zato imajo take storitve tudi omejeno čezmejno razsežnost. Zato bi zanje morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 1 000 000 EUR. Obsežna naročila za storitve hotelov in restavracij nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer potovalne agencije in druge posrednike, tudi čezmejno.

| (122) | Podobno nekatere pravne storitve zadevajo le vprašanja izključno nacionalnega prava in jih zato ponavadi nudijo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo v zadevni državi članici; zato imajo tudi tovrstne storitve omejeno čezmejno razsežnost. Zato bi zanje morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 1 000 000 EUR. Obsežna javna naročila pravnih storitev nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer mednarodne odvetniške družbe, tudi čezmejno, zlasti kadar taka naročila zajemajo pravna vprašanja, ki izhajajo iz prava Unije ali drugega mednarodnega prava ali na tem pravu temeljijo ali ki vključujejo več kot eno državo. |
| --- | --- |

(122)

Podobno nekatere pravne storitve zadevajo le vprašanja izključno nacionalnega prava in jih zato ponavadi nudijo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo v zadevni državi članici; zato imajo tudi tovrstne storitve omejeno čezmejno razsežnost. Zato bi zanje morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 1 000 000 EUR. Obsežna javna naročila pravnih storitev nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer mednarodne odvetniške družbe, tudi čezmejno, zlasti kadar taka naročila zajemajo pravna vprašanja, ki izhajajo iz prava Unije ali drugega mednarodnega prava ali na tem pravu temeljijo ali ki vključujejo več kot eno državo.

| (123) | Izkušnje kažejo, da so številne druge storitve, na primer storitve reševalnih služb, storitve gašenja požarov in zaporske storitve, običajno čezmejno zanimive le, ko s svojo razmeroma visoko vrednostjo dosežejo zadostno kritično maso. Če niso izključene iz področja uporabe te direktive, bi jih morali uvrstiti v enostavnejšo ureditev. Običajno bi bile druge kategorije storitev, na primer preiskovalne in varovalne storitve, če se dejansko opravljajo na podlagi pogodbe o izvedbi javnega naročila, verjetno čezmejno zanimive le nad mejno vrednostjo 1 000 000 EUR in bi takrat zanje morala veljati enostavnejša ureditev. |
| --- | --- |

(123)

Izkušnje kažejo, da so številne druge storitve, na primer storitve reševalnih služb, storitve gašenja požarov in zaporske storitve, običajno čezmejno zanimive le, ko s svojo razmeroma visoko vrednostjo dosežejo zadostno kritično maso. Če niso izključene iz področja uporabe te direktive, bi jih morali uvrstiti v enostavnejšo ureditev. Običajno bi bile druge kategorije storitev, na primer preiskovalne in varovalne storitve, če se dejansko opravljajo na podlagi pogodbe o izvedbi javnega naročila, verjetno čezmejno zanimive le nad mejno vrednostjo 1 000 000 EUR in bi takrat zanje morala veljati enostavnejša ureditev.

| (124) | Da bi zagotovili kontinuiteto javnih storitev, bi morala ta direktiva omogočati, da bi sodelovanje v postopkih javnega naročanja v zvezi z opravljanjem nekaterih storitev na področjih zdravstva, sociale in kulture za končne uporabnike lahko pridržali za organizacije, ki temeljijo na lastništvu zaposlenih ali dejavni udeležbi zaposlenih pri upravljanju, in za obstoječe organizacije, kot so zadruge. Področje uporabe te določbe je omejeno izključno na nekatere zdravstvene, socialne in sorodne storitve, nekatere storitve izobraževanja in usposabljanja, storitve za knjižnice, arhive, muzeje in druge kulturne storitve, športne storitve ter storitve za zasebna gospodinjstva; ta določba naj se ne bi uporabljala za nobeno izključitev, ki jo ta direktiva sicer določa. Za takšne storitve bi se morala uporabljati le enostavnejša ureditev. |
| --- | --- |

(124)

Da bi zagotovili kontinuiteto javnih storitev, bi morala ta direktiva omogočati, da bi sodelovanje v postopkih javnega naročanja v zvezi z opravljanjem nekaterih storitev na področjih zdravstva, sociale in kulture za končne uporabnike lahko pridržali za organizacije, ki temeljijo na lastništvu zaposlenih ali dejavni udeležbi zaposlenih pri upravljanju, in za obstoječe organizacije, kot so zadruge. Področje uporabe te določbe je omejeno izključno na nekatere zdravstvene, socialne in sorodne storitve, nekatere storitve izobraževanja in usposabljanja, storitve za knjižnice, arhive, muzeje in druge kulturne storitve, športne storitve ter storitve za zasebna gospodinjstva; ta določba naj se ne bi uporabljala za nobeno izključitev, ki jo ta direktiva sicer določa. Za takšne storitve bi se morala uporabljati le enostavnejša ureditev.

| (125) | Te storitve je primerno opredeliti s sklicevanjem na specifične postavke v enotnem besednjaku javnih naročil (CPV), kakor je bil sprejet z Uredbo (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (27) in ki je hierarhično razvrščena nomenklatura, razdeljena v oddelke, skupine, razrede, kategorije in podkategorije. Da bi zagotovili pravno varnost, bi bilo treba pojasniti, da sklic na določen oddelek sam po sebi ne pomeni sklica na hierarhično nižje pododdelke. V tem primeru bi bilo treba to izrecno navesti, to je treba bi bilo našteti vse ustrezne postavke, po potrebi v obliki zaporedja kod. |
| --- | --- |

(125)

Te storitve je primerno opredeliti s sklicevanjem na specifične postavke v enotnem besednjaku javnih naročil (CPV), kakor je bil sprejet z Uredbo (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (27) in ki je hierarhično razvrščena nomenklatura, razdeljena v oddelke, skupine, razrede, kategorije in podkategorije. Da bi zagotovili pravno varnost, bi bilo treba pojasniti, da sklic na določen oddelek sam po sebi ne pomeni sklica na hierarhično nižje pododdelke. V tem primeru bi bilo treba to izrecno navesti, to je treba bi bilo našteti vse ustrezne postavke, po potrebi v obliki zaporedja kod.

| (126) | Projektni natečaji se običajno najpogosteje uporabljajo na področju urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov. Vendar bi bilo treba opozoriti, da bi se ti prožni instrumenti lahko uporabili tudi v druge namene in da se lahko določi oddaja naknadnih javnih naročil storitev zmagovalcu projektnega natečaja ali enemu od zmagovalcev po postopku s pogajanji brez predhodne objave. |
| --- | --- |

(126)

Projektni natečaji se običajno najpogosteje uporabljajo na področju urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov. Vendar bi bilo treba opozoriti, da bi se ti prožni instrumenti lahko uporabili tudi v druge namene in da se lahko določi oddaja naknadnih javnih naročil storitev zmagovalcu projektnega natečaja ali enemu od zmagovalcev po postopku s pogajanji brez predhodne objave.

| (127) | Ocena je pokazala, da so v zvezi z uporabo pravil Unije o javnem naročanju še vedno možne znatne izboljšave. Zaradi doseganja učinkovitejše in doslednejše uporabe pravil je treba dobro poznati morebitne strukturne probleme in splošne vzorce v nacionalnih politikah naročanja, da bi se morebitnih problemov lotili bolj usmerjeno. To bi morali doseči z ustreznim spremljanjem, katerega rezultate bi bilo treba redno objavljati, zato da bi lahko obveščeno razpravljali o morebitnih izboljšavah pravil in prakse javnega naročanja. S tako dobrim pregledom bi lahko dobili tudi vpogled v uporabo pravil o javnem naročanju v okviru izvajanja projektov, ki jih sofinancira Unija. Državam članicam bi moralo biti še naprej omogočeno, da odločajo o tem, kako naj bi to spremljanje dejansko potekalo in kdo naj bi bil zanj zadolžen; na ta način bi morale nadalje imeti možnost odločati tudi o tem, ali bi spremljanje moralo temeljiti na naknadnem nadzoru na podlagi vzorčenja ali pa na sistematičnem, predhodnem nadzoru postopkov javnega naročanja, zajetih v tej direktivi. Moralo bi biti možno, da se ustrezni organi opozorijo na morebitne probleme; to ne bi smelo nujno pomeniti, da imajo tisti, zadolženi za spremljanje, pravico do vložitve tožbe pred sodiščem.
  Z boljšimi napotki, obveščanjem in podporo naročnikom in gospodarskim subjektom bi prav tako lahko znatno prispevali k večji učinkovitosti javnih naročil, in sicer z boljšim znanjem, večjo pravno varnostjo ter profesionalizacijo praks javnega naročanja. Taki napotki bi morali biti naročnikom in gospodarskim subjektom na voljo, kadar koli se zdi, da bi bilo treba izboljšati pravilno uporabo pravil. Napotki, ki jih je treba zagotoviti, bi se lahko nanašali na vse vidike v zvezi z javnim naročanjem, na primer načrtovanje pridobitev, postopke, izbiro tehnik in instrumentov ter dobre prakse pri izvajanju postopkov. Napotki glede pravnih vprašanj ne bi smeli nujno pomeniti popolne pravne analize zadevnih vprašanj; omejili bi se lahko na splošno navajanje vidikov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri poznejši podrobni analizi vprašanj, na primer z napotitvijo na ustrezno sodno prakso ali navodila ali druge vire, v katerih je že bilo preučeno zadevno specifično vprašanje. |
| --- | --- |

(127)

Ocena je pokazala, da so v zvezi z uporabo pravil Unije o javnem naročanju še vedno možne znatne izboljšave. Zaradi doseganja učinkovitejše in doslednejše uporabe pravil je treba dobro poznati morebitne strukturne probleme in splošne vzorce v nacionalnih politikah naročanja, da bi se morebitnih problemov lotili bolj usmerjeno. To bi morali doseči z ustreznim spremljanjem, katerega rezultate bi bilo treba redno objavljati, zato da bi lahko obveščeno razpravljali o morebitnih izboljšavah pravil in prakse javnega naročanja. S tako dobrim pregledom bi lahko dobili tudi vpogled v uporabo pravil o javnem naročanju v okviru izvajanja projektov, ki jih sofinancira Unija. Državam članicam bi moralo biti še naprej omogočeno, da odločajo o tem, kako naj bi to spremljanje dejansko potekalo in kdo naj bi bil zanj zadolžen; na ta način bi morale nadalje imeti možnost odločati tudi o tem, ali bi spremljanje moralo temeljiti na naknadnem nadzoru na podlagi vzorčenja ali pa na sistematičnem, predhodnem nadzoru postopkov javnega naročanja, zajetih v tej direktivi. Moralo bi biti možno, da se ustrezni organi opozorijo na morebitne probleme; to ne bi smelo nujno pomeniti, da imajo tisti, zadolženi za spremljanje, pravico do vložitve tožbe pred sodiščem.

Z boljšimi napotki, obveščanjem in podporo naročnikom in gospodarskim subjektom bi prav tako lahko znatno prispevali k večji učinkovitosti javnih naročil, in sicer z boljšim znanjem, večjo pravno varnostjo ter profesionalizacijo praks javnega naročanja. Taki napotki bi morali biti naročnikom in gospodarskim subjektom na voljo, kadar koli se zdi, da bi bilo treba izboljšati pravilno uporabo pravil. Napotki, ki jih je treba zagotoviti, bi se lahko nanašali na vse vidike v zvezi z javnim naročanjem, na primer načrtovanje pridobitev, postopke, izbiro tehnik in instrumentov ter dobre prakse pri izvajanju postopkov. Napotki glede pravnih vprašanj ne bi smeli nujno pomeniti popolne pravne analize zadevnih vprašanj; omejili bi se lahko na splošno navajanje vidikov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri poznejši podrobni analizi vprašanj, na primer z napotitvijo na ustrezno sodno prakso ali navodila ali druge vire, v katerih je že bilo preučeno zadevno specifično vprašanje.

| (128) | Direktiva 92/13/EGS določa, da morajo biti nekateri revizijski postopki na voljo vsaj vsem osebam, ki imajo ali so imele interes pridobiti določeno javno naročilo in so bile ali bi lahko bile oškodovane zaradi domnevne kršitve prava Unije na področju javnega naročanja ali nacionalnih pravil za prenos tega prava. Ta direktiva ne bi smela vplivati na te revizijske postopke. Vendar pa imajo državljani, organizirane ali neorganizirane zadevne zainteresirane strani in druge osebe ali organi, ki nimajo dostopa do revizijskih postopkov v skladu z Direktivo 92/13/EGS, kot davkoplačevalci vseeno upravičen interes za poštene postopke javnega naročanja. Zato bi morali imeti možnost, da pristojni organ ali institucijo na morebitne kršitve te direktive opozorijo drugače, ne prek sistema revizij v skladu z Direktivo 92/13/EGS in ne nujno s pridobitvijo pravice do vložitve tožbe pred sodiščem. V izogib podvajanju obstoječih organov ali institucij bi morale države članice omogočiti, da se pritožbe lahko vložijo pri splošnih organih ali institucijah za spremljanje, sektorskih nadzornih organih, občinskih nadzornih organih, organih, pristojnih za konkurenco, varuhu človekovih pravic ali nacionalnih revizijskih organih. |
| --- | --- |

(128)

Direktiva 92/13/EGS določa, da morajo biti nekateri revizijski postopki na voljo vsaj vsem osebam, ki imajo ali so imele interes pridobiti določeno javno naročilo in so bile ali bi lahko bile oškodovane zaradi domnevne kršitve prava Unije na področju javnega naročanja ali nacionalnih pravil za prenos tega prava. Ta direktiva ne bi smela vplivati na te revizijske postopke. Vendar pa imajo državljani, organizirane ali neorganizirane zadevne zainteresirane strani in druge osebe ali organi, ki nimajo dostopa do revizijskih postopkov v skladu z Direktivo 92/13/EGS, kot davkoplačevalci vseeno upravičen interes za poštene postopke javnega naročanja. Zato bi morali imeti možnost, da pristojni organ ali institucijo na morebitne kršitve te direktive opozorijo drugače, ne prek sistema revizij v skladu z Direktivo 92/13/EGS in ne nujno s pridobitvijo pravice do vložitve tožbe pred sodiščem. V izogib podvajanju obstoječih organov ali institucij bi morale države članice omogočiti, da se pritožbe lahko vložijo pri splošnih organih ali institucijah za spremljanje, sektorskih nadzornih organih, občinskih nadzornih organih, organih, pristojnih za konkurenco, varuhu človekovih pravic ali nacionalnih revizijskih organih.

| (129) | Da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, bo moralo svoje prispevati tudi javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij. Zato je treba poznati razvoj na področju strateškega naročanja, da bi si lahko ustvarili na dejstvih temelječe mnenje o splošnih trendih na širši ravni na tem področju. V tem okviru bi seveda lahko uporabili tudi kakršna koli že pripravljena, ustrezna poročila. |
| --- | --- |

(129)

Da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, bo moralo svoje prispevati tudi javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij. Zato je treba poznati razvoj na področju strateškega naročanja, da bi si lahko ustvarili na dejstvih temelječe mnenje o splošnih trendih na širši ravni na tem področju. V tem okviru bi seveda lahko uporabili tudi kakršna koli že pripravljena, ustrezna poročila.

| (130) | Glede na potencial MSP za ustvarjanje delovnih mest, rast in inovacije je pomembno spodbujati njihovo sodelovanje v javnih naročilih, tako z ustreznimi določbami v tej direktivi kot s pobudami na nacionalni ravni. Nove določbe iz te direktive bi morale prispevati k povečanju ravni uspešnosti, to je deleža MSP v skupni vrednosti oddanih javnih naročil. Sicer ni primerno, da bi se predpisovali kakršni koli obvezni deleži, vendar bi bilo treba zaradi pomembnosti sodelovanja MSP pozorno spremljati nacionalne pobude za krepitev tega sodelovanja. |
| --- | --- |

(130)

Glede na potencial MSP za ustvarjanje delovnih mest, rast in inovacije je pomembno spodbujati njihovo sodelovanje v javnih naročilih, tako z ustreznimi določbami v tej direktivi kot s pobudami na nacionalni ravni. Nove določbe iz te direktive bi morale prispevati k povečanju ravni uspešnosti, to je deleža MSP v skupni vrednosti oddanih javnih naročil. Sicer ni primerno, da bi se predpisovali kakršni koli obvezni deleži, vendar bi bilo treba zaradi pomembnosti sodelovanja MSP pozorno spremljati nacionalne pobude za krepitev tega sodelovanja.

| (131) | Vzpostavljenih je že več postopkov in delovnih metod v zvezi s sporočanjem in stiki med Komisijo in državami članicami, na primer v zvezi s sporočanjem in stiki, ki se tičejo postopkov, določenih v skladu s členoma 258 in 260 PDEU, to je Mreža za reševanje problemov na področju notranjega trga (SOLVIT) in EU Pilot, ki jih ta direktiva ne spreminja. Vendar bi jih bilo treba dopolniti z vzpostavitvijo enotne referenčne točke v vsaki državi članici, ki bi sodelovala s Komisijo in delovala kot edina vstopna točka za zadeve v zvezi z javnimi naročili v zadevni državi članici. To funkcijo bi lahko opravljale osebe ali institucije, ki so že v rednem stiku s Komisijo glede vprašanj v zvezi z javnim naročanjem, na primer nacionalne kontaktne točke, člani Svetovalnega odbora za javna naročila, člani Mreže javnih naročil ali nacionalni usklajevalni organi. |
| --- | --- |

(131)

Vzpostavljenih je že več postopkov in delovnih metod v zvezi s sporočanjem in stiki med Komisijo in državami članicami, na primer v zvezi s sporočanjem in stiki, ki se tičejo postopkov, določenih v skladu s členoma 258 in 260 PDEU, to je Mreža za reševanje problemov na področju notranjega trga (SOLVIT) in EU Pilot, ki jih ta direktiva ne spreminja. Vendar bi jih bilo treba dopolniti z vzpostavitvijo enotne referenčne točke v vsaki državi članici, ki bi sodelovala s Komisijo in delovala kot edina vstopna točka za zadeve v zvezi z javnimi naročili v zadevni državi članici. To funkcijo bi lahko opravljale osebe ali institucije, ki so že v rednem stiku s Komisijo glede vprašanj v zvezi z javnim naročanjem, na primer nacionalne kontaktne točke, člani Svetovalnega odbora za javna naročila, člani Mreže javnih naročil ali nacionalni usklajevalni organi.

| (132) | Sledljivost in transparentnost odločanja v postopkih javnega naročanja sta bistveni za zagotavljanje poštenih postopkov, tudi učinkovitega boja proti korupciji in goljufijam. Javni naročniki bi zato morali hraniti kopije sklenjenih pogodb o izvedbi javnih naročil visoke vrednosti, da bi lahko v skladu z veljavnimi pravili o dostopu do dokumentov zainteresiranim osebam omogočili dostop do teh dokumentov. Poleg tega bi morali naročniki bistvene dele in odločitve v zvezi s posameznimi postopki javnega naročanja dokumentirati v poročilu o postopku javnega naročanja. Da bi se čim bolj izognili upravnemu bremenu, bi morali dovoliti, da se poročilo o postopku javnega naročanja sklicuje na informacije, ki so že vključene v zadevnem obvestilu o oddaji javnega naročila. Elektronske sisteme za objavo teh obvestil, ki jih upravlja Komisija, bi bilo treba prav tako izboljšati, da bi bilo lažje vnašati podatke ter hkrati enostavnejše izpisovati globalna poročila in izmenjavati podatke med sistemi. |
| --- | --- |

(132)

Sledljivost in transparentnost odločanja v postopkih javnega naročanja sta bistveni za zagotavljanje poštenih postopkov, tudi učinkovitega boja proti korupciji in goljufijam. Javni naročniki bi zato morali hraniti kopije sklenjenih pogodb o izvedbi javnih naročil visoke vrednosti, da bi lahko v skladu z veljavnimi pravili o dostopu do dokumentov zainteresiranim osebam omogočili dostop do teh dokumentov. Poleg tega bi morali naročniki bistvene dele in odločitve v zvezi s posameznimi postopki javnega naročanja dokumentirati v poročilu o postopku javnega naročanja. Da bi se čim bolj izognili upravnemu bremenu, bi morali dovoliti, da se poročilo o postopku javnega naročanja sklicuje na informacije, ki so že vključene v zadevnem obvestilu o oddaji javnega naročila. Elektronske sisteme za objavo teh obvestil, ki jih upravlja Komisija, bi bilo treba prav tako izboljšati, da bi bilo lažje vnašati podatke ter hkrati enostavnejše izpisovati globalna poročila in izmenjavati podatke med sistemi.

| (133) | Komisija bi morala zaradi upravne poenostavitve in zmanjšanja bremena za države članice redno preverjati, ali so informacije v obvestilih, ki so objavljena v zvezi s postopki javnega naročanja, dovolj kakovostne in popolne, da bi lahko iz njih dobila statistične podatke, ki bi jih sicer morale posredovati države članice. |
| --- | --- |

(133)

Komisija bi morala zaradi upravne poenostavitve in zmanjšanja bremena za države članice redno preverjati, ali so informacije v obvestilih, ki so objavljena v zvezi s postopki javnega naročanja, dovolj kakovostne in popolne, da bi lahko iz njih dobila statistične podatke, ki bi jih sicer morale posredovati države članice.

| (134) | Učinkovito upravno sodelovanje je nujno za izmenjavo informacij, potrebnih za izvajanje postopkov javnega naročanja v čezmejnih primerih, zlasti glede preverjanja razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje ter uporabe standardov kakovosti in okoljskih standardov. Informacijski sistem za notranji trg (IMI), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (28), bi lahko bil uporabno elektronsko sredstvo za lažje in okrepljeno upravno sodelovanje pri upravljanju izmenjave informacij na podlagi enostavnih in enotnih postopkov, s katerimi bi presegli jezikovne ovire. Zato bi bilo treba čim prej uvesti pilotni projekt, s katerim bi preverili smiselnost razširitve IMI na izmenjavo informacij v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(134)

Učinkovito upravno sodelovanje je nujno za izmenjavo informacij, potrebnih za izvajanje postopkov javnega naročanja v čezmejnih primerih, zlasti glede preverjanja razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje ter uporabe standardov kakovosti in okoljskih standardov. Informacijski sistem za notranji trg (IMI), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (28), bi lahko bil uporabno elektronsko sredstvo za lažje in okrepljeno upravno sodelovanje pri upravljanju izmenjave informacij na podlagi enostavnih in enotnih postopkov, s katerimi bi presegli jezikovne ovire. Zato bi bilo treba čim prej uvesti pilotni projekt, s katerim bi preverili smiselnost razširitve IMI na izmenjavo informacij v skladu s to direktivo.

| (135) | Zaradi prilagoditve hitremu tehničnemu, ekonomskemu in regulativnemu razvoju bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z več nebistvenimi elementi te direktive. Zaradi potrebe po upoštevanju mednarodnih sporazumov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da spreminja tehnične postopke za metode izračuna mejnih vrednosti in da te vrednosti redno revidira; napotila na nomenklaturo CPV so lahko predmet regulativnih sprememb na ravni Unije in te spremembe se morajo odražati v besedilu te direktive; tehnične podrobnosti in značilnosti naprav za elektronski sprejem bi bilo treba posodabljati v skladu s tehnološkim razvojem; Komisijo je treba pooblastiti tudi za določanje nekaterih obveznih tehničnih standardov za elektronsko komuniciranje, da se zagotovi interoperabilnost tehničnih formatov, postopkov in sporočanja v postopkih javnega naročanja, ki se izvajajo z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev, ob upoštevanju tehnološkega razvoja; Komisijo bi bilo treba pooblastiti tudi za prilagoditev seznama zakonodajnih aktov Unije o določitvi skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi; seznam mednarodnih socialnih in okoljskih konvencij in seznam zakonodaje Unije, katere izvajanje ustvarja domnevo o prostem dostopu na določen trg, ter Prilogo II, v kateri je naveden seznam pravnih aktov, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju, ali obstajajo posebne ali izključne pravice, bi bilo treba čim prej prilagoditi, da bodo vključevali ukrepe, sprejete na sektorski ravni. Da bi izpolnili to potrebo, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da sezname redno posodablja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(135)

Zaradi prilagoditve hitremu tehničnemu, ekonomskemu in regulativnemu razvoju bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z več nebistvenimi elementi te direktive. Zaradi potrebe po upoštevanju mednarodnih sporazumov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da spreminja tehnične postopke za metode izračuna mejnih vrednosti in da te vrednosti redno revidira; napotila na nomenklaturo CPV so lahko predmet regulativnih sprememb na ravni Unije in te spremembe se morajo odražati v besedilu te direktive; tehnične podrobnosti in značilnosti naprav za elektronski sprejem bi bilo treba posodabljati v skladu s tehnološkim razvojem; Komisijo je treba pooblastiti tudi za določanje nekaterih obveznih tehničnih standardov za elektronsko komuniciranje, da se zagotovi interoperabilnost tehničnih formatov, postopkov in sporočanja v postopkih javnega naročanja, ki se izvajajo z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev, ob upoštevanju tehnološkega razvoja; Komisijo bi bilo treba pooblastiti tudi za prilagoditev seznama zakonodajnih aktov Unije o določitvi skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi; seznam mednarodnih socialnih in okoljskih konvencij in seznam zakonodaje Unije, katere izvajanje ustvarja domnevo o prostem dostopu na določen trg, ter Prilogo II, v kateri je naveden seznam pravnih aktov, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju, ali obstajajo posebne ali izključne pravice, bi bilo treba čim prej prilagoditi, da bodo vključevali ukrepe, sprejete na sektorski ravni. Da bi izpolnili to potrebo, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da sezname redno posodablja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (136) | Komisija bi se morala pri uporabi te direktive posvetovati z ustreznimi skupinami strokovnjakov za elektronsko naročanje, s čimer bi zagotovili uravnoteženo zastopanje glavnih skupin zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(136)

Komisija bi se morala pri uporabi te direktive posvetovati z ustreznimi skupinami strokovnjakov za elektronsko naročanje, s čimer bi zagotovili uravnoteženo zastopanje glavnih skupin zainteresiranih strani.

| (137) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive v zvezi s postopkom za pošiljanje in objavljanje podatkov iz Priloge IX, postopki za pripravo in pošiljanje obvestil ter standardnimi obrazci za objavo obvestil bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (29). |
| --- | --- |

(137)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive v zvezi s postopkom za pošiljanje in objavljanje podatkov iz Priloge IX, postopki za pripravo in pošiljanje obvestil ter standardnimi obrazci za objavo obvestil bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (29).

| (138) | Za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s standardnimi obrazci za objavo obvestil, ki nimajo nobenega finančnega učinka niti ne vplivajo na vrsto oziroma obseg obveznosti, ki izhajajo iz te direktive, bi se moral uporabiti svetovalni postopek. Nasprotno, ti akti imajo samo upravni namen in naj bi omogočali lažjo uporabo pravil iz te direktive.
  Poleg tega bi bilo treba odločbe o ugotavljanju, ali je določena dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih je dostop prost, sprejeti tako, da bodo zagotovljeni enotni pogoji za izvajanje te določbe. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi določbami za izvajanje postopka, navedenega v členu 35, za določitev, ali se uporablja člen 34, ter sprejetjem samih izvedbenih aktov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Za sprejetje teh izvedbenih aktov se uporablja svetovalni postopek. |
| --- | --- |

(138)

Za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s standardnimi obrazci za objavo obvestil, ki nimajo nobenega finančnega učinka niti ne vplivajo na vrsto oziroma obseg obveznosti, ki izhajajo iz te direktive, bi se moral uporabiti svetovalni postopek. Nasprotno, ti akti imajo samo upravni namen in naj bi omogočali lažjo uporabo pravil iz te direktive.

Poleg tega bi bilo treba odločbe o ugotavljanju, ali je določena dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih je dostop prost, sprejeti tako, da bodo zagotovljeni enotni pogoji za izvajanje te določbe. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi določbami za izvajanje postopka, navedenega v členu 35, za določitev, ali se uporablja člen 34, ter sprejetjem samih izvedbenih aktov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Za sprejetje teh izvedbenih aktov se uporablja svetovalni postopek.

| (139) | Komisija bi morala preučiti učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti na notranji trg, ter o njih poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Pri tem bi morala upoštevati dejavnike, kot so raven čezmejnega javnega naročanja, udeležba MSP, transakcijski stroški in razmerje med stroški in učinki.
  Sporazum GPA bo v skladu s svojim členom XXIV(7) tri leta po začetku veljavnosti, nato pa v rednih presledkih predmet nadaljnjih pogajanj. V tem okviru bi bilo treba ob upoštevanju vpliva inflacije v dolgotrajnem obdobju brez sprememb mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA preučiti ustreznost ravni mejnih vrednosti; če bi bilo treba raven mejnih vrednosti posledično spremeniti, bi morala Komisija po potrebi sprejeti predlog pravnega akta o spremembi ravni mejnih vrednosti, določenih v tej direktivi. |
| --- | --- |

(139)

Komisija bi morala preučiti učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti na notranji trg, ter o njih poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Pri tem bi morala upoštevati dejavnike, kot so raven čezmejnega javnega naročanja, udeležba MSP, transakcijski stroški in razmerje med stroški in učinki.

Sporazum GPA bo v skladu s svojim členom XXIV(7) tri leta po začetku veljavnosti, nato pa v rednih presledkih predmet nadaljnjih pogajanj. V tem okviru bi bilo treba ob upoštevanju vpliva inflacije v dolgotrajnem obdobju brez sprememb mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA preučiti ustreznost ravni mejnih vrednosti; če bi bilo treba raven mejnih vrednosti posledično spremeniti, bi morala Komisija po potrebi sprejeti predlog pravnega akta o spremembi ravni mejnih vrednosti, določenih v tej direktivi.

| (140) | Ker cilja te direktive, to je uskladiti zakone in druge predpise držav članic, ki se uporabljajo za nekatere postopke javnega naročanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(140)

Ker cilja te direktive, to je uskladiti zakone in druge predpise držav članic, ki se uporabljajo za nekatere postopke javnega naročanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (141) | Direktivo 2004/17/ES bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(141)

Direktivo 2004/17/ES bi bilo treba razveljaviti.

| (142) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile en ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičena – |
| --- | --- |

(142)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile en ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičena –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

| NASLOV I: | PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA |
| --- | --- |

NASLOV I:

| POGLAVJE I | Predmet urejanja in opredelitve pojmov |
| --- | --- |

POGLAVJE I

| Člen 1: | Predmet urejanja in področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 1:

| Člen 2: | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 2:

| Člen 3: | Javni naročniki |
| --- | --- |

Člen 3:

| Člen 4: | Naročniki |
| --- | --- |

Člen 4:

| Člen 5: | Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost |
| --- | --- |

Člen 5:

| Člen 6: | Naročila, ki zajemajo več dejavnosti |
| --- | --- |

Člen 6:

| POGLAVJE II: | Dejavnosti |
| --- | --- |

POGLAVJE II:

| Člen 7: | Skupne določbe |
| --- | --- |

Člen 7:

| Člen 8: | Plin in toplota |
| --- | --- |

Člen 8:

| Člen 9: | Električna energija |
| --- | --- |

Člen 9:

| Člen 10: | Voda |
| --- | --- |

Člen 10:

| Člen 11: | Storitve prevoza |
| --- | --- |

Člen 11:

| Člen 12: | Pristanišča in letališča |
| --- | --- |

Člen 12:

| Člen 13: | Poštne storitve |
| --- | --- |

Člen 13:

| Člen 14: | Črpanje nafte in plina ter iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv |
| --- | --- |

Člen 14:

| POGLAVJE III: | Vsebinsko področje uporabe |
| --- | --- |

POGLAVJE III:

| ODDELEK 1: | MEJNE VREDNOSTI |
| --- | --- |

ODDELEK 1:

| Člen 15: | Mejne vrednosti |
| --- | --- |

Člen 15:

| Člen 16: | Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil |
| --- | --- |

Člen 16:

| Člen 17: | Revizija mejnih vrednosti |
| --- | --- |

Člen 17:

| ODDELEK 2: | IZKLJUČENA JAVNA NAROČILA IN PROJEKTNI NATEČAJI; Posebne določbe za javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike |
| --- | --- |

ODDELEK 2:

| Pododdelek 1: | Izključitve, ki veljajo za vse naročnike, in posebne izključitve za vodni in energetski sektor |
| --- | --- |

Pododdelek 1:

| Člen 18: | Javna naročila, ki so oddana z namenom nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam |
| --- | --- |

Člen 18:

| Člen 19: | Javna naročila in projektni natečaji, ki se oddajo ali organizirajo za druge namene kot je opravljanje dejavnosti, ki je zajeta, ali za opravljanje take dejavnosti v tretji državi |
| --- | --- |

Člen 19:

| Člen 20: | Javna naročila, ki se oddajo, in projektni natečaji, ki se organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili |
| --- | --- |

Člen 20:

| Člen 21: | Posebne izključitve pri javnih naročilih storitev |
| --- | --- |

Člen 21:

| Člen 22: | Javna naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice |
| --- | --- |

Člen 22:

| Člen 23: | Javna naročila, ki jih določeni naročniki oddajo za nabavo vode in za dobavo energije ali goriv za proizvodnjo energije |
| --- | --- |

Člen 23:

| Pododdelek 2: | Javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike |
| --- | --- |

Pododdelek 2:

| Člen 24: | Obramba in varnost |
| --- | --- |

Člen 24:

| Člen 25: | Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike |
| --- | --- |

Člen 25:

| Člen 26: | Javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike |
| --- | --- |

Člen 26:

| Člen 27: | Javna naročila in projektni natečaji, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili |
| --- | --- |

Člen 27:

| Pododdelek 3: | Posebna razmerja (sodelovanje, povezana podjetja in skupna podjetja) |
| --- | --- |

Pododdelek 3:

| Člen 28: | Javna naročila med javnimi naročniki |
| --- | --- |

Člen 28:

| Člen 29: | Javna naročila, oddana povezanemu podjetju |
| --- | --- |

Člen 29:

| Člen 30: | Javna naročila, oddana skupnemu podjetju ali naročniku, ki je del skupnega podjetja |
| --- | --- |

Člen 30:

| Člen 31: | Sporočanje informacij |
| --- | --- |

Člen 31:

| Pododdelek 4: | Posebni primeri |
| --- | --- |

Pododdelek 4:

| Člen 32: | Raziskovalne in razvojne storitve |
| --- | --- |

Člen 32:

| Člen 33: | Javna naročila, za katera veljajo posebne ureditve |
| --- | --- |

Člen 33:

| Pododdelek 5: | Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci, in z njimi povezana postopkovna pravila |
| --- | --- |

Pododdelek 5:

| Člen 34: | Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci |
| --- | --- |

Člen 34:

| Člen 35: | Postopek, na podlagi katerega se ugotovi, ali se uporablja člen 34 |
| --- | --- |

Člen 35:

| POGLAVJE IV: | Splošna načela |
| --- | --- |

POGLAVJE IV:

| Člen 36: | Načela javnega naročanja |
| --- | --- |

Člen 36:

| Člen 37: | Gospodarski subjekti |
| --- | --- |

Člen 37:

| Člen 38: | Pridržana javna naročila |
| --- | --- |

Člen 38:

| Člen 39: | Zaupnost |
| --- | --- |

Člen 39:

| Člen 40: | Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje |
| --- | --- |

Člen 40:

| Člen 41: | Nomenklature |
| --- | --- |

Člen 41:

| Člen 42: | Nasprotja interesov |
| --- | --- |

Člen 42:

| NASLOV II: | PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA JAVNA NAROČILA |
| --- | --- |

NASLOV II:

| POGLAVJE I: | Postopki |
| --- | --- |

POGLAVJE I:

| Člen 43: | Pogoji, povezani s Sporazumom GPA in drugimi mednarodnimi sporazumi |
| --- | --- |

Člen 43:

| Člen 44: | Izbira postopkov |
| --- | --- |

Člen 44:

| Člen 45: | Odprti postopek |
| --- | --- |

Člen 45:

| Člen 46: | Omejeni postopek |
| --- | --- |

Člen 46:

| Člen 47: | Postopek s pogajanji s predhodnim javnim razpisom |
| --- | --- |

Člen 47:

| Člen 48: | Konkurenčni dialog |
| --- | --- |

Člen 48:

| Člen 49: | Partnerstvo za inovacije |
| --- | --- |

Člen 49:

| Člen 50: | Uporaba postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa |
| --- | --- |

Člen 50:

| POGLAVJE II: | Tehnike in instrumenti za elektronsko in skupno javno naročanje |
| --- | --- |

POGLAVJE II:

| Člen 51: | Okvirni sporazumi |
| --- | --- |

Člen 51:

| Člen 52: | Dinamični nabavni sistemi |
| --- | --- |

Člen 52:

| Člen 53: | Elektronske dražbe |
| --- | --- |

Člen 53:

| Člen 54: | Elektronski katalogi |
| --- | --- |

Člen 54:

| Člen 55: | Centralizirane nabavne dejavnosti in osrednji nabavni organi |
| --- | --- |

Člen 55:

| Člen 56: | Priložnostno skupno javno naročanje |
| --- | --- |

Člen 56:

| Člen 57: | Javno naročanje, pri katerem sodelujejo naročniki iz različnih držav članic |
| --- | --- |

Člen 57:

| POGLAVJE III: | Izvedba postopka |
| --- | --- |

POGLAVJE III:

| ODDELEK 1: | PRIPRAVA |
| --- | --- |

ODDELEK 1:

| Člen 58: | Predhodno preverjanje trga |
| --- | --- |

Člen 58:

| Člen 59: | Predhodno sodelovanje kandidatov ali ponudnikov |
| --- | --- |

Člen 59:

| Člen 60: | Tehnične specifikacije |
| --- | --- |

Člen 60:

| Člen 61: | Znaki |
| --- | --- |

Člen 61:

| Člen 62: | Poročila o preizkusih, potrdila in druga dokazila |
| --- | --- |

Člen 62:

| Člen 63: | Sporočanje tehničnih specifikacij |
| --- | --- |

Člen 63:

| Člen 64: | Variantne ponudbe |
| --- | --- |

Člen 64:

| Člen 65: | Razdelitev javnih naročil na sklope |
| --- | --- |

Člen 65:

| Člen 66: | Določanje rokov |
| --- | --- |

Člen 66:

| ODDELEK 2: | OBJAVLJANJE IN TRANSPARENTNOST |
| --- | --- |

ODDELEK 2:

| Člen 67: | Periodična informativna obvestila |
| --- | --- |

Člen 67:

| Člen 68: | Obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema |
| --- | --- |

Člen 68:

| Člen 69: | Obvestila o javnem naročilu |
| --- | --- |

Člen 69:

| Člen 70: | Obvestila o oddaji javnega naročila |
| --- | --- |

Člen 70:

| Člen 71: | Oblika in način objave obvestil |
| --- | --- |

Člen 71:

| Člen 72: | Objava na nacionalni ravni |
| --- | --- |

Člen 72:

| Člen 73: | Dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki |
| --- | --- |

Člen 73:

| Člen 74: | Povabila kandidatom |
| --- | --- |

Člen 74:

| Člen 75: | Obveščanje prijaviteljev za priznanje usposobljenosti, kandidatov in ponudnikov |
| --- | --- |

Člen 75:

| ODDELEK 3: | IZBOR UDELEŽENCEV IN ODDAJA JAVNIH NAROČIL |
| --- | --- |

ODDELEK 3:

| Člen 76: | Splošna načela |
| --- | --- |

Člen 76:

| Pododdelek 1: | Kvalifikacija in ugotavljanje sposobnosti |
| --- | --- |

Pododdelek 1:

| Člen 77: | Kvalifikacijski sistemi |
| --- | --- |

Člen 77:

| Člen 78: | Pogoji za ugotavljanje sposobnosti |
| --- | --- |

Člen 78:

| Člen 79: | Uporaba zmogljivosti drugih subjektov |
| --- | --- |

Člen 79:

| Člen 80: | Uporaba razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje, določenih z Direktivo 2014/24/EU |
| --- | --- |

Člen 80:

| Člen 81: | Standardi za zagotavljanje kakovosti in standardi za okoljsko ravnanje |
| --- | --- |

Člen 81:

| Pododdelek 2: | Oddaja javnega naročila |
| --- | --- |

Pododdelek 2:

| Člen 82: | Merila za oddajo javnega naročila |
| --- | --- |

Člen 82:

| Člen 83 | Izračun stroškov v življenjski dobi |
| --- | --- |

Člen 83

| Člen 84 | Neobičajno nizke ponudbe |
| --- | --- |

Člen 84

| ODDELEK 4: | PONUDBE, KI ZAJEMAJO PROIZVODE S POREKLOM IZ TRETJIH DRŽAV, IN ODNOSI S TEMI DRŽAVAMI |
| --- | --- |

ODDELEK 4:

| Člen 85: | Ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav |
| --- | --- |

Člen 85:

| Člen 86: | Odnosi s tretjimi državami v zvezi z javnimi naročili gradenj, blaga in storitev |
| --- | --- |

Člen 86:

| POGLAVJE IV: | Izvedba naročila |
| --- | --- |

POGLAVJE IV:

| Člen 87: | Pogoji za izvedbo naročila |
| --- | --- |

Člen 87:

| Člen 88: | Oddaja javnih naročil podizvajalcem |
| --- | --- |

Člen 88:

| Člen 89: | Spremembe pogodb o izvedbi javnih naročil med njihovo veljavnostjo |
| --- | --- |

Člen 89:

| Člen 90: | Odpoved pogodbe o izvedbi javnega naročila |
| --- | --- |

Člen 90:

| NASLOV III: | POSEBNE UREDITVE ZA JAVNA NAROČILA |
| --- | --- |

NASLOV III:

| POGLAVJE I: | Socialne in druge posebne storitve |
| --- | --- |

POGLAVJE I:

| Člen 91: | Oddaja javnih naročil za socialne in druge posebne storitve |
| --- | --- |

Člen 91:

| Člen 92: | Objava obvestil |
| --- | --- |

Člen 92:

| Člen 93: | Načela za oddajo javnih naročil |
| --- | --- |

Člen 93:

| Člen 94: | Pridržana javna naročila za nekatere storitve |
| --- | --- |

Člen 94:

| POGLAVJE II: | Pravila, ki urejajo projektne natečaje |
| --- | --- |

POGLAVJE II:

| Člen 95: | Področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 95:

| Člen 96: | Obvestila |
| --- | --- |

Člen 96:

| Člen 97: | Pravila za organizacijo projektnih natečajev, izbor udeležencev ter žirija |
| --- | --- |

Člen 97:

| Člen 98: | Odločitve žirije |
| --- | --- |

Člen 98:

| NASLOV IV: | UPRAVLJANJE |
| --- | --- |

NASLOV IV:

| Člen 99: | Izvrševanje |
| --- | --- |

Člen 99:

| Člen 100: | Posamezna poročila o postopkih javnega naročanja |
| --- | --- |

Člen 100:

| Člen 101: | Nacionalno poročanje in statistični podatki |
| --- | --- |

Člen 101:

| Člen 102: | Upravno sodelovanje |
| --- | --- |

Člen 102:

| NASLOV V: | PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV V:

| Člen 103: | Izvajanje pooblastil |
| --- | --- |

Člen 103:

| Člen 104: | Nujni postopek |
| --- | --- |

Člen 104:

| Člen 105: | Postopek v odboru |
| --- | --- |

Člen 105:

| Člen 106: | Prenos in prehodne določbe |
| --- | --- |

Člen 106:

| Člen 107: | Razveljavitev |
| --- | --- |

Člen 107:

| Člen 108: | Pregled |
| --- | --- |

Člen 108:

| Člen 109: | Začetek veljavnosti |
| --- | --- |

Člen 109:

| Člen 110: | Naslovniki |
| --- | --- |

Člen 110:

PRILOGE

| PRILOGA I: | Seznam dejavnosti iz točke (a) točke 2 člena 2 |
| --- | --- |

PRILOGA I:

| PRILOGA II: | Seznam pravnih aktov Unije iz člena 4(3) |
| --- | --- |

PRILOGA II:

| PRILOGA III: | Seznam pravnih aktov Unije iz člena 34(3) |
| --- | --- |

PRILOGA III:

| PRILOGA IV: | Roki za sprejetje izvedbenih aktov iz člena 35 |
| --- | --- |

PRILOGA IV:

| PRILOGA V: | Zahteve v zvezi z orodji in opremo za elektronsko sprejemanje ponudb, prijav za sodelovanje, prijav za ugotavljanje kvalifikacij ter načrtov in projektov v projektnih natečajih |
| --- | --- |

PRILOGA V:

| PRILOGA VI Del A: | Informacije, ki jih je treba navesti v periodičnem informativnem obvestilu (iz člena 67) |
| --- | --- |

PRILOGA VI Del A:

| PRILOGA VI Del B: | Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o objavi periodičnega informativnega obvestila v profilu kupca, ki se ne uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa (iz člena 67(1)) |
| --- | --- |

PRILOGA VI Del B:

| PRILOGA VII: | Informacije, ki jih je treba navesti v dokumentaciji v zvezi z javnimi naročili pri elektronskih dražbah (člen 53(4)) |
| --- | --- |

PRILOGA VII:

| PRILOGA VIII: | Opredelitev določenih tehničnih specifikacij |
| --- | --- |

PRILOGA VIII:

| PRILOGA IX: | Značilnosti objave |
| --- | --- |

PRILOGA IX:

| PRILOGA X: | Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema (iz točke (b) člena 44(4) in iz člena 68) |
| --- | --- |

PRILOGA X:

| PRILOGA XI: | Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o javnem naročilu (iz člena 69) |
| --- | --- |

PRILOGA XI:

| PRILOGA XII: | Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o oddaji javnega naročila (iz člena 70) |
| --- | --- |

PRILOGA XII:

| PRILOGA XIII: | Vsebina povabil k predložitvi ponudbe, sodelovanju v dialogu, k pogajanjem ali potrditvi interesa iz člena 74 |
| --- | --- |

PRILOGA XIII:

| PRILOGA XIV: | Seznam mednarodnih socialnih in okoljskih konvencij iz člena 36(2) |
| --- | --- |

PRILOGA XIV:

| PRILOGA XV: | Seznam pravnih aktov unije iz člena 83(3) |
| --- | --- |

PRILOGA XV:

| PRILOGA XVI: | Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o spremembah javnega naročila v času njegove veljavnosti (iz člena 89(1)) |
| --- | --- |

PRILOGA XVI:

| PRILOGA XVII: | Storitve iz člena 91 |
| --- | --- |

PRILOGA XVII:

| PRILOGA XVIII: | Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih v zvezi z javnimi naročili socialnih in drugih posebnih storitev (iz člena 92) |
| --- | --- |

PRILOGA XVIII:

| PRILOGA XIX: | Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o projektnem natečaju (iz člena 96(1)) |
| --- | --- |

PRILOGA XIX:

| PRILOGA XX: | Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o rezultatih projektnega natečaja (iz člena 96(1)) |
| --- | --- |

PRILOGA XX:

| PRILOGA XXI: | Korelacijska tabela |
| --- | --- |

PRILOGA XXI:

NASLOV I

PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA

POGLAVJE I

Predmet urejanja in opredelitve pojmov

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa pravila o postopkih javnega naročanja, ki jih izvedejo naročniki v zvezi z javnimi naročili in projektnimi natečaji, katerih ocenjena vrednost ni nižja od mejnih vrednosti iz člena 15.

2.   Javno naročanje v smislu te direktive pomeni pridobitev blaga, gradenj ali storitev – s pogodbo o izvedbi javnega naročila – s strani enega ali več naročnikov od gospodarskih subjektov, ki jih ti naročniki izberejo, pod pogojem, da so gradnje, blago ali storitve namenjeni opravljanju ene izmed dejavnosti iz členov 8 do 14.

3.   Pri uporabi te direktive se upošteva člen 346 PDEU.

4.   Ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, da v skladu s pravom Unije opredelijo, kaj štejejo kot storitve splošnega gospodarskega pomena, kako bi morale biti te storitve organizirane in financirane v skladu s pravili o državnih pomočeh ter katere posebne obveznosti bi zanje morale veljati. Ta direktiva prav tako ne vpliva na odločitev javnih organov o tem, ali, kako in v kolikšni meri želijo samostojno izvajati javne funkcije v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom (št. 26).

5.   Ta direktiva ne vpliva na to, kako države članice organizirajo svoje sisteme socialne varnosti.

6.   Negospodarske storitve splošnega pomena ne spadajo v področje uporabe te direktive.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „naročila blaga, gradenj in storitev“ pomeni pisno sklenjene odplačne pogodbe med enim ali več naročniki ter enim ali več gospodarskimi subjekti, katerih predmet je izvedba gradenj, dobava blaga ali izvajanje storitev; |
| --- | --- |

1.

„naročila blaga, gradenj in storitev“ pomeni pisno sklenjene odplačne pogodbe med enim ali več naročniki ter enim ali več gospodarskimi subjekti, katerih predmet je izvedba gradenj, dobava blaga ali izvajanje storitev;

| 2. | „naročila gradenj“ pomeni naročila, katerih predmet je:






  (a) | izvedba ali projektiranje in izvedba gradenj, povezanih z eno od dejavnosti v smislu Priloge I; |
| --- | --- | --- |

2.

„naročila gradenj“ pomeni naročila, katerih predmet je:

(a)

izvedba ali projektiranje in izvedba gradenj, povezanih z eno od dejavnosti v smislu Priloge I;

| (b) | izvedba ali projektiranje in izvedba gradnje ali |
| --- | --- |

(b)

izvedba ali projektiranje in izvedba gradnje ali

| (c) | izvedba gradnje, s katerimi koli sredstvi, ki ustreza zahtevam naročnika, ki odločilno vpliva na vrsto ali projektiranje gradnje; |
| --- | --- |

(c)

izvedba gradnje, s katerimi koli sredstvi, ki ustreza zahtevam naročnika, ki odločilno vpliva na vrsto ali projektiranje gradnje;

| 3. | „gradnja“ pomeni zaključeno visoko ali nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju določene gospodarske ali tehnične funkcije; |
| --- | --- |

3.

„gradnja“ pomeni zaključeno visoko ali nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju določene gospodarske ali tehnične funkcije;

| 4. | „naročila blaga“ pomeni naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela; |
| --- | --- |

4.

„naročila blaga“ pomeni naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela;

| 5. | „naročila storitev“ pomeni naročila, katerih predmet je izvajanje storitev, razen tistih iz točke 2; |
| --- | --- |

5.

„naročila storitev“ pomeni naročila, katerih predmet je izvajanje storitev, razen tistih iz točke 2;

| 6. | „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali naročnika ali skupino teh oseb in/ali naročnikov, vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj in/ali gradbenega dela, dobavo blaga ali izvedbo storitev; |
| --- | --- |

6.

„gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali naročnika ali skupino teh oseb in/ali naročnikov, vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj in/ali gradbenega dela, dobavo blaga ali izvedbo storitev;

| 7. | „ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki je predložil ponudbo; |
| --- | --- |

7.

„ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki je predložil ponudbo;

| 8. | „kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki zaprosi za povabilo k udeležbi ali je povabljen k udeležbi v omejenem postopku, postopku s pogajanji, v konkurenčnem dialogu ali partnerstvu za inovacije; |
| --- | --- |

8.

„kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki zaprosi za povabilo k udeležbi ali je povabljen k udeležbi v omejenem postopku, postopku s pogajanji, v konkurenčnem dialogu ali partnerstvu za inovacije;

| 9. | „dokument v zvezi z oddajo javnega naročila“ pomeni vsak dokument, ki ga naročnik pripravi ali navaja, da opiše ali določi elemente naročila ali postopka, vključno z obvestilom o javnem naročilu, periodičnim informativnim obvestilom ali obvestili o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema – kadar se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa – tehničnimi specifikacijami, opisnim dokumentom, predlaganimi pogoji naročila, formati dokumentov, ki jih predložijo kandidati in ponudniki, informacijami o splošno veljavnih obveznostih in kakršnimi koli dodatnimi dokumenti; |
| --- | --- |

9.

„dokument v zvezi z oddajo javnega naročila“ pomeni vsak dokument, ki ga naročnik pripravi ali navaja, da opiše ali določi elemente naročila ali postopka, vključno z obvestilom o javnem naročilu, periodičnim informativnim obvestilom ali obvestili o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema – kadar se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa – tehničnimi specifikacijami, opisnim dokumentom, predlaganimi pogoji naročila, formati dokumentov, ki jih predložijo kandidati in ponudniki, informacijami o splošno veljavnih obveznostih in kakršnimi koli dodatnimi dokumenti;

| 10. | „centralizirane nabavne dejavnosti“ pomeni dejavnosti, ki se stalno izvajajo v eni od naslednjih oblik:






  (a) | pridobitev blaga in/ali storitev, namenjenih naročnikom; |
| --- | --- | --- |

10.

„centralizirane nabavne dejavnosti“ pomeni dejavnosti, ki se stalno izvajajo v eni od naslednjih oblik:

(a)

pridobitev blaga in/ali storitev, namenjenih naročnikom;

| (b) | oddajanje javnih naročil ali sklepanje okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve, namenjene naročnikom; |
| --- | --- |

(b)

oddajanje javnih naročil ali sklepanje okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve, namenjene naročnikom;

| 11. | „pomožne nabavne dejavnosti“ pomeni dejavnosti zagotavljanja podpore nabavnim dejavnostim, zlasti v naslednjih oblikah:






  (a) | tehnična infrastruktura, ki naročnikom omogoča oddajo javnih naročil ali sklenitev okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve; |
| --- | --- | --- |

11.

„pomožne nabavne dejavnosti“ pomeni dejavnosti zagotavljanja podpore nabavnim dejavnostim, zlasti v naslednjih oblikah:

(a)

tehnična infrastruktura, ki naročnikom omogoča oddajo javnih naročil ali sklenitev okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve;

| (b) | svetovanje v zvezi z izvajanjem ali načrtovanjem postopkov javnega naročanja; |
| --- | --- |

(b)

svetovanje v zvezi z izvajanjem ali načrtovanjem postopkov javnega naročanja;

| (c) | priprava in vodenje postopkov javnega naročanja v imenu in za račun zadevnega naročnika; |
| --- | --- |

(c)

priprava in vodenje postopkov javnega naročanja v imenu in za račun zadevnega naročnika;

| 12. | „osrednji nabavni organ“ pomeni naročnika v smislu člena 4(1) te direktive ali javnega naročnika v smislu člena 2(1) Direktive 2014/24/EU, ki izvaja centralizirane nabavne dejavnosti, lahko pa tudi morebiti pomožne nabavne dejavnosti.
  Javno naročilo, ki ga osrednji nabavni organ odda zaradi izvajanja centraliziranih nabavnih dejavnosti, se šteje za javno naročilo za opravljanje dejavnosti, kakor je določena v členih 8 do 14. Za javno naročilo, ki ga osrednji nabavni organ odda zaradi izvajanja centraliziranih nabavnih dejavnosti, se člen 18 ne uporablja; |
| --- | --- |

12.

„osrednji nabavni organ“ pomeni naročnika v smislu člena 4(1) te direktive ali javnega naročnika v smislu člena 2(1) Direktive 2014/24/EU, ki izvaja centralizirane nabavne dejavnosti, lahko pa tudi morebiti pomožne nabavne dejavnosti.

Javno naročilo, ki ga osrednji nabavni organ odda zaradi izvajanja centraliziranih nabavnih dejavnosti, se šteje za javno naročilo za opravljanje dejavnosti, kakor je določena v členih 8 do 14. Za javno naročilo, ki ga osrednji nabavni organ odda zaradi izvajanja centraliziranih nabavnih dejavnosti, se člen 18 ne uporablja;

| 13. | „izvajalec storitev javnega naročanja“ pomeni osebo javnega ali zasebnega prava, ki izvaja pomožne nabavne dejavnosti na trgu; |
| --- | --- |

13.

„izvajalec storitev javnega naročanja“ pomeni osebo javnega ali zasebnega prava, ki izvaja pomožne nabavne dejavnosti na trgu;

| 14. | „pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje, vključno z informacijami, poslanimi ali shranjenimi z elektronskimi sredstvi; |
| --- | --- |

14.

„pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje, vključno z informacijami, poslanimi ali shranjenimi z elektronskimi sredstvi;

| 15. | „elektronska sredstva“ pomeni elektronsko opremo za obdelavo (vključno z digitalnim zgoščevanjem) in shranjevanje podatkov, ki se prenašajo, pošiljajo in prejemajo po žici, z radijskimi valovi, optičnimi sredstvi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi; |
| --- | --- |

15.

„elektronska sredstva“ pomeni elektronsko opremo za obdelavo (vključno z digitalnim zgoščevanjem) in shranjevanje podatkov, ki se prenašajo, pošiljajo in prejemajo po žici, z radijskimi valovi, optičnimi sredstvi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi;

| 16. | „življenjska doba“ pomeni vse zaporedne in/ali medsebojno povezane faze, vključno z raziskavami in razvojem, ki jih je treba opraviti, proizvodnjo, trgovanjem in s tem povezanimi pogoji, prevozom, uporabo in vzdrževanjem, v življenjski dobi proizvoda ali gradnje oziroma med izvajanjem storitve, od nabave surovin ali ustvarjanja virov do odstranitve, uničenja in prenehanja storitve ali uporabe; |
| --- | --- |

16.

„življenjska doba“ pomeni vse zaporedne in/ali medsebojno povezane faze, vključno z raziskavami in razvojem, ki jih je treba opraviti, proizvodnjo, trgovanjem in s tem povezanimi pogoji, prevozom, uporabo in vzdrževanjem, v življenjski dobi proizvoda ali gradnje oziroma med izvajanjem storitve, od nabave surovin ali ustvarjanja virov do odstranitve, uničenja in prenehanja storitve ali uporabe;

| 17. | „projektni natečaji“ pomeni postopke, ki naročniku omogočijo – predvsem na področju urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov – pridobitev načrta ali projekta, ki ga izbere žirija po razpisu nagradnega natečaja ali natečaja brez podelitve nagrad; |
| --- | --- |

17.

„projektni natečaji“ pomeni postopke, ki naročniku omogočijo – predvsem na področju urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov – pridobitev načrta ali projekta, ki ga izbere žirija po razpisu nagradnega natečaja ali natečaja brez podelitve nagrad;

| 18. | „inovacije“ pomeni uvedbo novega ali znatno izboljšanega blaga, storitve ali postopka, vključno – a ne izključno – s proizvodnjo, gradnjo ali gradbenim procesom, novo tržno metodo ali novo organizacijsko metodo v poslovni praksi, organizaciji delovnih mest ali zunanjih odnosih, med drugim z namenom pripomoči k obvladovanju družbenih izzivov ali podpiranju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

18.

„inovacije“ pomeni uvedbo novega ali znatno izboljšanega blaga, storitve ali postopka, vključno – a ne izključno – s proizvodnjo, gradnjo ali gradbenim procesom, novo tržno metodo ali novo organizacijsko metodo v poslovni praksi, organizaciji delovnih mest ali zunanjih odnosih, med drugim z namenom pripomoči k obvladovanju družbenih izzivov ali podpiranju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 19. | „znak“ pomeni vsak dokument, spričevalo ali potrdilo, ki potrjuje, da določena gradnja, blago, storitev, proces ali postopek izpolnjuje določene zahteve; |
| --- | --- |

19.

„znak“ pomeni vsak dokument, spričevalo ali potrdilo, ki potrjuje, da določena gradnja, blago, storitev, proces ali postopek izpolnjuje določene zahteve;

| 20. | „zahteve za pridobitev znaka“ pomeni zahteve, ki jih morajo določene gradnje, blago, storitve, procesi ali postopki izpolniti za pridobitev zadevnega znaka. |
| --- | --- |

20.

„zahteve za pridobitev znaka“ pomeni zahteve, ki jih morajo določene gradnje, blago, storitve, procesi ali postopki izpolniti za pridobitev zadevnega znaka.

Člen 3

Javni naročniki

1.   V tej direktivi „javni naročniki“ pomeni državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takih organov oziroma ene ali več takih oseb javnega prava.

2.   „Regionalni organi“ vključuje vse organe upravnih enot, ki so navedeni na seznamu NUTS 1 in 2, ki ni taksativen, iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (30).

3.   „Lokalni organi“ vključujejo vse organe upravnih enot na ravni NUTS 3 in manjše upravne enote iz Uredbe (ES) št. 1059/2003.

4.   „Osebe javnega prava“ pomeni osebe, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | ustanovljene so s posebnim namenom, da zadovoljujejo potrebe splošnega interesa, ki niso industrijske ali poslovne narave; |
| --- | --- |

(a)

ustanovljene so s posebnim namenom, da zadovoljujejo potrebe splošnega interesa, ki niso industrijske ali poslovne narave;

| (b) | so pravne osebe in |
| --- | --- |

(b)

so pravne osebe in

| (c) | jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava ali so pod upravljavskim nadzorom teh organov ali oseb ali imajo upravni, vodstveni ali nadzorni organ, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(c)

jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava ali so pod upravljavskim nadzorom teh organov ali oseb ali imajo upravni, vodstveni ali nadzorni organ, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava.

Člen 4

Naročniki

1.   V tej direktivi so naročniki subjekti, ki:

| (a) | so javni naročniki ali javna podjetja in opravljajo eno od dejavnosti iz členov 8 do 14; |
| --- | --- |

(a)

so javni naročniki ali javna podjetja in opravljajo eno od dejavnosti iz členov 8 do 14;

| (b) | kadar niso javni naročniki ali javna podjetja, vendar kot eno od svojih dejavnosti na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jim jih podeli pristojni organ države članice, opravljajo katero koli dejavnost iz členov 8 do 14 ali kombinacijo teh dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

kadar niso javni naročniki ali javna podjetja, vendar kot eno od svojih dejavnosti na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jim jih podeli pristojni organ države članice, opravljajo katero koli dejavnost iz členov 8 do 14 ali kombinacijo teh dejavnosti.

2.   „Javno podjetje“ pomeni vsako podjetje, na katero imajo lahko javni naročniki neposredno ali posredno prevladujoč vpliv zaradi lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki urejajo njegovo poslovanje;

Domneva se, da imajo javni naročniki prevladujoč vpliv v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | če imajo javni naročniki neposredno ali posredno v lasti večino vpisanega kapitala podjetja; |
| --- | --- |

(a)

če imajo javni naročniki neposredno ali posredno v lasti večino vpisanega kapitala podjetja;

| (b) | če javni naročniki neposredno ali posredno nadzirajo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih izda podjetje; |
| --- | --- |

(b)

če javni naročniki neposredno ali posredno nadzirajo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih izda podjetje;

| (c) | če lahko javni naročniki neposredno ali posredno imenujejo več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja. |
| --- | --- |

(c)

če lahko javni naročniki neposredno ali posredno imenujejo več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja.

3.   V tem členu „posebne ali izključne pravice“ pomeni pravice, ki jih z zakonom ali drugim predpisom podeli pristojni organ države članice in katerih učinek je omejitev izvajanja dejavnosti, opredeljenih v členih 8 do 14, na enega ali več oseb, kar pa znatno vpliva na možnost drugih oseb, da opravljajo tako dejavnost.

Pravice, ki so bile podeljene po postopku, v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, in katerih podelitev je temeljila na objektivnih merilih, ne pomenijo „posebnih ali izključnih pravic“ v smislu prvega pododstavka.

Taki postopki vključujejo:

| (a) | postopke javnega naročanja s predhodnim javnim razpisom v skladu z Direktivo 2014/24/EU, Direktivo 2009/81/ES, Direktivo 2014/23/EU, ali to direktivo; |
| --- | --- |

(a)

postopke javnega naročanja s predhodnim javnim razpisom v skladu z Direktivo 2014/24/EU, Direktivo 2009/81/ES, Direktivo 2014/23/EU, ali to direktivo;

| (b) | postopke na podlagi drugih pravnih aktov Unije iz Priloge II, ki zagotavljajo ustrezno predhodno transparentnost za izdajo dovoljenj na podlagi objektivnih meril. |
| --- | --- |

(b)

postopke na podlagi drugih pravnih aktov Unije iz Priloge II, ki zagotavljajo ustrezno predhodno transparentnost za izdajo dovoljenj na podlagi objektivnih meril.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103 v zvezi s spreminjanjem pravnih aktov Unije iz Priloge II, če se na podlagi sprejetja novih pravnih aktov ali razveljavitve ali spremembe pravnih aktov izkaže, da je tako spreminjanje potrebno.

Člen 5

Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost

1.   Odstavek 2 se uporablja za mešana javna naročila, katerih predmet so različne vrste naročil, ki so vsa zajeta v tej direktivi.

Odstavki 3 do 5 se uporabljajo za mešana javna naročila, katerih predmet je javno naročilo, ki je zajeto v tej direktivi, in javno naročilo, ki je zajeto v drugih pravnih ureditvah.

2.   Javna naročila, katerih predmet sta dve ali več vrst naročil (gradenj, storitev ali blaga), se oddajo v skladu z določbami, ki se uporabljajo za vrsto javnega naročila, značilno za glavni predmet zadevnega naročila.

Pri mešanih javnih naročilih, ki jih delno sestavljajo storitve v smislu poglavja I naslova III in delno druge storitve, ali pri mešanih javnih naročilih, ki jih delno sestavljajo storitve in delno blago, se glavni predmet določi glede na to, katera od ocenjenih vrednosti zadevnih storitev ali blaga je najvišja.

3.   Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno ločljivi, se uporablja odstavek 4. Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno neločljivi, pa se uporablja odstavek 5.

Če del določenega javnega naročila ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, se uporablja člen 25 te direktive.

4.   Pri javnih naročilih, katerih predmet so naročila, ki so zajeta v tej direktivi, in naročila, ki v njej niso zajeta, se lahko naročniki odločijo, da za posamezne dele oddajo ločena javna naročila ali da oddajo enotno javno naročilo. Če se naročniki odločijo za oddajo ločenih javnih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev se uporabi za vsako od takšnih ločenih javni naročil, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.

Če se naročniki odločijo za oddajo enotnega javnega naročila, se ta direktiva, razen če je v členu 25 določeno drugače, uporablja za mešano javno naročilo, ki iz tega sledi, ne glede na vrednost delov, za katere bi sicer veljala drugačna pravna ureditev, in ne glede na to, katera pravna ureditev bi sicer veljala za te dele.

Pri mešanih javnih naročilih, ki vsebujejo elemente naročil blaga, gradenj in storitev ter koncesij, se mešano javno naročilo odda v skladu s to direktivo, pod pogojem, da je ocenjena vrednost tistega dela, ki je sestavni del naročila, zajetega v tej direktivi, izračunana v skladu s členom 16, enaka ali višja od zadevnih mejnih vrednosti iz člena 15.

5.   Če so različni deli določenega javnega naročila objektivno neločljivi, se veljavna pravna ureditev določi na podlagi glavnega predmeta tega javnega naročila.

Člen 6

Naročila, ki zajemajo več dejavnosti

1.   Pri javnih naročilih, namenjenih za opravljanje več dejavnosti, se lahko naročniki odločijo, da za vsako posamezno dejavnost oddajo ločeno javno naročilo ali da oddajo enotno javno naročilo. Če se naročniki odločijo oddati ločena javna naročila, se odločitev o tem, katera pravila veljajo za vsako od takšnih ločenih javnih naročil, sprejme na podlagi značilnosti posamezne zadevne dejavnosti.

Če se naročniki odločijo oddati ločeno javno naročilo, se ne glede na člen 5 uporabljata odstavka 2 in 3 tega člena. Če eno od zadevnih dejavnosti ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, pa se uporablja člen 26 te direktive.

Odločitev o tem, ali se odda enotno javno naročilo ali pa več ločenih javnih naročil, pa se ne sme sprejeti s ciljem izključitve naročila ali naročil iz področja uporabe te direktive, Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU.

2.   Za javno naročilo, namenjeno za opravljanje več dejavnosti, veljajo pravila, ki se uporabljajo za dejavnost, za opravljanje katere je javno naročilo pretežno namenjeno.

3.   Pri javnih naročilih, pri katerih je objektivno nemogoče določiti, za opravljanje katere dejavnosti je javno naročilo pretežno namenjeno, se veljavna pravila določijo v skladu s točkami (a), (b) in (c):

| (a) | javno naročilo se odda v skladu z Direktivo 2014/24/EU, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa Direktiva 2014/24/EU; |
| --- | --- |

(a)

javno naročilo se odda v skladu z Direktivo 2014/24/EU, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa Direktiva 2014/24/EU;

| (b) | javno naročilo se odda v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa Direktiva 2014/23/EU; |
| --- | --- |

(b)

javno naročilo se odda v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa Direktiva 2014/23/EU;

| (c) | javno naročilo se odda v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa ne velja ne ta direktiva, ne Direktiva 2014/24/EU, niti Direktiva 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(c)

javno naročilo se odda v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa ne velja ne ta direktiva, ne Direktiva 2014/24/EU, niti Direktiva 2014/23/EU.

POGLAVJE II

Dejavnosti

Člen 7

Skupne določbe

Za namene členov 8, 9 in 10 „dobava“ vključuje generiranje/proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo.

Vendar pa proizvodnja plina v obliki črpanja spada v področje uporabe člena 14.

Člen 8

Plin in toplota

1.   Glede plina in toplote se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:

| (a) | zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo plina ali toplote; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo plina ali toplote;

| (b) | dobavo plina ali toplote takšnim omrežjem. |
| --- | --- |

(b)

dobavo plina ali toplote takšnim omrežjem.

2.   Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, plin ali toploto dobavlja naročnik, ki ni javni naročnik, se to ne šteje kot dejavnost v smislu odstavka 1, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | ta naročnik plin ali toploto proizvaja kot neizogibno posledico opravljanja dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 tega člena ali členih 9 do 11; |
| --- | --- |

(a)

ta naročnik plin ali toploto proizvaja kot neizogibno posledico opravljanja dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 tega člena ali členih 9 do 11;

| (b) | dobava javnemu omrežju je namenjena le gospodarski izrabi takšne proizvodnje in ne znaša več kot 20 % prometa naročnika glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom. |
| --- | --- |

(b)

dobava javnemu omrežju je namenjena le gospodarski izrabi takšne proizvodnje in ne znaša več kot 20 % prometa naročnika glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

Člen 9

Električna energija

1.   Glede električne energije se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:

| (a) | zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo električne energije; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo električne energije;

| (b) | dobavo električne energije takšnim omrežjem. |
| --- | --- |

(b)

dobavo električne energije takšnim omrežjem.

2.   Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, električno energijo dobavlja naročnik, ki ni javni naročnik, se to ne šteje kot dejavnost v smislu odstavka 1, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | ta naročnik proizvaja električno energijo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 tega člena ali členih 8, 10 in 11; |
| --- | --- |

(a)

ta naročnik proizvaja električno energijo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 tega člena ali členih 8, 10 in 11;

| (b) | dobava javnemu omrežju je odvisna samo od lastne porabe tega naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvodnje energije glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom. |
| --- | --- |

(b)

dobava javnemu omrežju je odvisna samo od lastne porabe tega naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvodnje energije glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

Člen 10

Voda

1.   Glede vode se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:

| (a) | zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo pitne vode; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo pitne vode;

| (b) | dobavo pitne vode takšnim omrežjem. |
| --- | --- |

(b)

dobavo pitne vode takšnim omrežjem.

2.   Ta direktiva se uporablja tudi za javna naročila ali projektne natečaje, ki jih oddajo ali organizirajo naročniki, ki opravljajo katero od dejavnosti iz odstavka 1, in ki so povezani z eno od naslednjih dejavnosti:

| (a) | projekti vodnega inženirstva, namakanja ali izsuševanja površin, pod pogojem, da količina vode, namenjena za dobavo pitne vode, predstavlja več kakor 20 % celotne količine vode, ki se zagotavlja bodisi s temi projekti, z namakalnimi ali drenažnimi napravami; |
| --- | --- |

(a)

projekti vodnega inženirstva, namakanja ali izsuševanja površin, pod pogojem, da količina vode, namenjena za dobavo pitne vode, predstavlja več kakor 20 % celotne količine vode, ki se zagotavlja bodisi s temi projekti, z namakalnimi ali drenažnimi napravami;

| (b) | odstranjevanjem ali čiščenjem odpadnih voda. |
| --- | --- |

(b)

odstranjevanjem ali čiščenjem odpadnih voda.

3.   Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, pitno vodo dobavlja naročnik, ki ni javni naročnik, se to ne šteje kot dejavnost v smislu odstavka 1, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | ta naročnik proizvaja pitno vodo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki ni navedena v členih 8 do 11; |
| --- | --- |

(a)

ta naročnik proizvaja pitno vodo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki ni navedena v členih 8 do 11;

| (b) | dobava javnemu omrežju je odvisna samo od lastne porabe tega naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvodnje pitne vode glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom. |
| --- | --- |

(b)

dobava javnemu omrežju je odvisna samo od lastne porabe tega naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvodnje pitne vode glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

Člen 11

Storitve prevoza

Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javno storitev na področju prevoza z železnico, avtomatiziranimi sistemi, tramvajem, trolejbusom, avtobusom ali žičnico.

Pri prevoznih storitvah se šteje, da omrežje obstaja, kadar se storitev opravlja v skladu s pogoji delovanja, ki jih določi pristojni organ države članice, na primer pogoji v zvezi s progami ali linijami, zmogljivostjo, ki jo je treba zagotavljati, ali pogostostjo storitve.

Člen 12

Pristanišča in letališča

Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za namen zagotavljanja letališke infrastrukture, infrastrukture v obmorskih pristaniščih ali pristaniščih na celinskih vodah ali druge infrastrukture terminalov prevoznikom po zraku, morju ali celinskih plovnih poteh.

Člen 13

Poštne storitve

1.   Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z opravljanjem:

| (a) | poštnih storitev; |
| --- | --- |

(a)

poštnih storitev;

| (b) | storitev, različnih od poštnih storitev, pod pogojem, da take storitve opravlja naročnik, ki opravlja tudi poštne storitve v smislu točke (b) odstavka 2 tega člena, in da pogoji iz člena 34(1) niso izpolnjeni v zvezi s storitvami iz točke (b) odstavka 2 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

storitev, različnih od poštnih storitev, pod pogojem, da take storitve opravlja naročnik, ki opravlja tudi poštne storitve v smislu točke (b) odstavka 2 tega člena, in da pogoji iz člena 34(1) niso izpolnjeni v zvezi s storitvami iz točke (b) odstavka 2 tega člena.

2.   V tem členu in brez poseganja v Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31):

| (a) | „poštna pošiljka“ pomeni naslovljeno pošiljko v končni obliki, v kakršni se prevaža, ne glede na njeno težo. Poleg pisemskih pošiljk take pošiljke zajemajo na primer tudi knjige, kataloge, časopise, periodični tisk in poštne pakete, ki vsebujejo blago komercialne vrednosti ali brez take vrednosti, ne glede na njihovo težo; |
| --- | --- |

(a)

„poštna pošiljka“ pomeni naslovljeno pošiljko v končni obliki, v kakršni se prevaža, ne glede na njeno težo. Poleg pisemskih pošiljk take pošiljke zajemajo na primer tudi knjige, kataloge, časopise, periodični tisk in poštne pakete, ki vsebujejo blago komercialne vrednosti ali brez take vrednosti, ne glede na njihovo težo;

| (b) | „poštne storitve“ pomeni storitve sprejema poštnih pošiljk, njihovega sortiranja, usmerjanja in dostave. To vključuje storitve, ki spadajo med univerzalne storitve v smislu Direktive 97/67/ES, ter storitve, ki mednje ne spadajo; |
| --- | --- |

(b)

„poštne storitve“ pomeni storitve sprejema poštnih pošiljk, njihovega sortiranja, usmerjanja in dostave. To vključuje storitve, ki spadajo med univerzalne storitve v smislu Direktive 97/67/ES, ter storitve, ki mednje ne spadajo;

| (c) | „storitve, različne od poštnih storitev“ pomeni storitve na naslednjih področjih:






  (i) | storitve obdelave pošte (storitve pred pošiljanjem in po njem, vključno s „storitvami vložišča“); |
| --- | --- | --- |

(c)

„storitve, različne od poštnih storitev“ pomeni storitve na naslednjih področjih:

(i)

storitve obdelave pošte (storitve pred pošiljanjem in po njem, vključno s „storitvami vložišča“);

| (ii) | storitve v zvezi s poštnimi pošiljkami, ki niso vključene v točki (a), kot je nenaslovljena direktna pošta. |
| --- | --- |

(ii)

storitve v zvezi s poštnimi pošiljkami, ki niso vključene v točki (a), kot je nenaslovljena direktna pošta.

Člen 14

Črpanje nafte in plina ter iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv

Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za:

| (a) | črpanje nafte ali plina; |
| --- | --- |

(a)

črpanje nafte ali plina;

| (b) | iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv. |
| --- | --- |

(b)

iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv.

POGLAVJE III

Vsebinsko področje uporabe

Oddelek 1

Mejne vrednosti

Člen 15

Mejne vrednosti

Razen javnih naročil, izključenih zaradi razlogov iz členov 18 do 23 ali v skladu s členom 34, se ta direktiva v zvezi z opravljanjem določene dejavnosti uporablja za javna naročila, katerih ocenjena vrednost brez davka na dodano vrednost (DDV) je enaka ali višja od naslednjih mejnih vrednosti:

| (a) | 414 000 EUR za javna naročila blaga in storitev ter za projektne natečaje; |
| --- | --- |

(a)

414 000 EUR za javna naročila blaga in storitev ter za projektne natečaje;

| (b) | 5 186 000 EUR za javna naročila gradenj; |
| --- | --- |

(b)

5 186 000 EUR za javna naročila gradenj;

| (c) | 1 000 000 EUR za javna naročila socialnih in drugih posebnih storitev iz Priloge XVII. |
| --- | --- |

(c)

1 000 000 EUR za javna naročila socialnih in drugih posebnih storitev iz Priloge XVII.

Člen 16

Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil

1.   Izračun ocenjene vrednosti naročila temelji na celotnem plačljivem znesku brez DDV, kakor ga oceni naročnik, vključno s katero koli opcijo in morebitnimi podaljšanji javnega naročila, kakor je izrecno navedeno v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.

Če naročnik določi nagrade ali izplačila kandidatom ali ponudnikom, jih upošteva pri izračunu ocenjene vrednosti javnega naročila.

2.   Če ima naročnik ločene organizacijske enote, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh posameznih organizacijskih enot.

Ne glede na prvi pododstavek se v primeru, ko je ločena organizacijska enota samostojno odgovorna za svoje javno naročilo ali določene kategorije naročil, vrednosti lahko določijo na ravni zadevne enote.

3.   Metoda, ki se uporablja za izračun ocenjene vrednosti naročila, ne sme biti izbrana z namenom, da bi bilo javno naročilo izključeno iz področja uporabe te direktive. Javnega naročila se ne sme razdeliti, da bi se izognili uporabi te direktive, razen če se to utemelji z objektivnimi razlogi.

4.   Ta ocenjena vrednost je veljavna, ko je poslan javni razpis, oziroma če tak javni razpis ni predviden, ko naročnik začne postopek javnega naročanja, na primer, kjer je primerno, z navezovanjem stikov z gospodarskimi subjekti v zvezi z javnim naročilom.

5.   Za okvirne sporazume in dinamične nabavne sisteme je vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) vseh naročil, predvidenih za celotno trajanje sporazuma ali sistema.

6.   Pri partnerstvih za inovacije je vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, ki potekajo v vseh fazah predvidenega partnerstva, ter blaga, storitev ali gradenj, razvitih in naročenih ob izteku predvidenega partnerstva.

7.   Za namene člena 15 naročniki v ocenjeno vrednost naročila gradnje vključijo stroške gradnje in skupno ocenjeno vrednost vsega blaga ali storitev, ki jih naročniki dajo na voljo izvajalcu, če so potrebni za izvedbo gradnje.

8.   Če se lahko zaradi predlagane gradnje ali izvedbe storitev javna naročila oddajo v ločenih sklopih, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.

Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni vrednosti iz člena 15 ali višja od nje, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa.

9.   Če se lahko zaradi predlagane pridobitve podobnega blaga javna naročila oddajo v ločenih sklopih, se pri uporabi točke (b) in (c) člena 15 upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.

Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni vrednosti iz člena 15 ali višja od nje, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa.

10.   Ne glede na odstavka 8 in 9 lahko naročniki oddajo javna naročila za posamezne sklope brez uporabe postopkov iz te direktive, če je ocenjena vrednost zadevnega sklopa brez DDV nižja od 80 000 EUR za blago ali storitve oziroma nižja od enega milijona EUR za gradnje. Vendar skupna vrednost sklopov, oddanih brez uporabe te direktive, ne presega 20 % skupne vrednosti vseh sklopov, na katere je bila razdeljena predlagana gradnja, predlagana pridobitev podobnega blaga ali predlagana izvedba storitev.

11.   Pri javnih naročilih blaga ali storitev, ki se redno ponavljajo ali se bodo predvidoma obnovila v določenem obdobju, se ocenjena vrednost naročila izračuna na podlagi:

| (a) | skupne dejanske vrednosti zaporednih naročil iste vrste, oddanih v zadnjih 12 mesecih ali v proračunskem letu, prilagojene, če je to mogoče, da se upoštevajo spremembe pri količini ali vrednosti, ki bi nastale v 12 mesecih po prvotnem naročilu; |
| --- | --- |

(a)

skupne dejanske vrednosti zaporednih naročil iste vrste, oddanih v zadnjih 12 mesecih ali v proračunskem letu, prilagojene, če je to mogoče, da se upoštevajo spremembe pri količini ali vrednosti, ki bi nastale v 12 mesecih po prvotnem naročilu;

| (b) | ali skupne ocenjene vrednosti zaporednih naročil, oddanih v 12 mesecih po prvi dobavi oziroma izvedbi ali v poslovnem letu, če je to daljše od 12 mesecev. |
| --- | --- |

(b)

ali skupne ocenjene vrednosti zaporednih naročil, oddanih v 12 mesecih po prvi dobavi oziroma izvedbi ali v poslovnem letu, če je to daljše od 12 mesecev.

12.   Pri javnih naročilih blaga v zvezi s finančnim zakupom, najemom, zakupom ali nakupom blaga s pridržanim lastništvom se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:

| (a) | pri naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 12 mesecev ali manj, na podlagi skupne ocenjene vrednosti za čas trajanja naročila ali, kadar je obdobje daljše od 12 mesecev, na podlagi skupne vrednosti, vključno z ocenjeno preostalo vrednostjo; |
| --- | --- |

(a)

pri naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 12 mesecev ali manj, na podlagi skupne ocenjene vrednosti za čas trajanja naročila ali, kadar je obdobje daljše od 12 mesecev, na podlagi skupne vrednosti, vključno z ocenjeno preostalo vrednostjo;

| (b) | pri naročilih za nedoločeno obdobje ali naročilih, za katera obdobja ni mogoče določiti, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48. |
| --- | --- |

(b)

pri naročilih za nedoločeno obdobje ali naročilih, za katera obdobja ni mogoče določiti, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48.

13.   Pri javnih naročilih storitev se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:

| (a) | pri zavarovalniških storitvah na podlagi višine premije in drugih oblik plačil; |
| --- | --- |

(a)

pri zavarovalniških storitvah na podlagi višine premije in drugih oblik plačil;

| (b) | pri bančnih in drugih finančnih storitvah na podlagi honorarjev, plačljivih provizij, obresti in drugih oblik plačil; |
| --- | --- |

(b)

pri bančnih in drugih finančnih storitvah na podlagi honorarjev, plačljivih provizij, obresti in drugih oblik plačil;

| (c) | pri projektnih natečajih na podlagi honorarjev, plačljivih provizij in drugih oblik plačil. |
| --- | --- |

(c)

pri projektnih natečajih na podlagi honorarjev, plačljivih provizij in drugih oblik plačil.

14.   Pri javnih naročilih storitev, pri katerih skupna cena ni navedena, se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:

| (a) | pri naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 48 mesecev ali manj, na podlagi skupne vrednosti za njihovo celotno trajanje; |
| --- | --- |

(a)

pri naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 48 mesecev ali manj, na podlagi skupne vrednosti za njihovo celotno trajanje;

| (b) | pri naročilih za nedoločeno obdobje ali za obdobje, daljše od 48 mesecev, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48. |
| --- | --- |

(b)

pri naročilih za nedoločeno obdobje ali za obdobje, daljše od 48 mesecev, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48.

Člen 17

Revizija mejnih vrednosti

1.   Komisija od 30. junija 2013 dalje vsaki dve leti preveri, ali mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15 ustrezajo mejnim vrednostim iz Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA), ter jih po potrebi revidira v skladu s tem členom.

Komisija v skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA zneske teh mejnih vrednosti izračuna na podlagi povprečne dnevne vrednosti eura, izražene s posebnimi pravicami črpanja (SDR), in sicer za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja. Zneski tako revidiranih mejnih vrednosti se po potrebi zaokrožijo navzdol na najbližjih tisoč eurov, da se zagotovi upoštevanje veljavnih mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA, izraženih s posebnimi pravicami črpanja.

2.   Komisija od 1. januarja 2014 dalje vsaki dve leti določi zneske mejnih vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15, revidiranih v skladu z odstavkom 1 tega člena, v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro.

Obenem Komisija določi znesek mejne vrednosti iz točke (c) člena 15 v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro.

V skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA določitev teh zneskov temelji na povprečnih dnevnih vrednostih teh valut, ki ustrezajo veljavni mejni vrednosti, izraženi v eurih, za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja.

3.   Komisija objavi revidirane mejne vrednosti iz odstavka 1, njihovo protivrednost v nacionalnih valutah iz prvega pododstavka odstavka 2 in znesek, določen v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2, v Uradnem listu Evropske unije v začetku novembra po njihovi reviziji.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da prilagodi metodologijo iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena vsem spremembam metodologije iz Sporazuma GPA za revizijo mejnih vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15 ter za določitev protivrednosti v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro, kot je navedeno v odstavku 2 tega člena.

Prav tako se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da revidira mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15, kadar je to potrebno.

5.   Kadar je treba revidirati mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15, zaradi časovnih omejitev pa ni mogoče uporabiti postopka iz člena 103, se v nujnih primerih za delegirane akte, sprejete v skladu z drugim pododstavkom odstavka 4 tega člena, uporabi postopek iz člena 104.

Oddelek 2

Izključena javna naročila in projektni natečaji; posebne določbe za javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike

Pododdelek 1

Izključitve, ki veljajo za vse naročnike, in posebne izključitve za vodni in energetski sektor

Člen 18

Javna naročila, ki so oddana z namenom nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam

1.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki so oddana zaradi nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam, pod pogojem, da naročnik ne uživa nobenih posebnih ali izključnih pravic v zvezi s prodajo ali dajanjem predmeta takih javnih naročil v najem, drugi subjekti pa ga lahko prosto prodajo ali dajo v najem pod enakimi pogoji kot naročnik.

2.   Naročniki Komisijo na zahtevo uradno obvestijo o vseh kategorijah proizvodov ali dejavnosti, ki jih štejejo za izključene v smislu odstavka 1. Komisija lahko sezname kategorij proizvodov ali dejavnosti, ki jih šteje za izključene, v informativne namene redno objavlja v Uradnem listu Evropske unije. Pri tem Komisija spoštuje vse občutljive poslovne vidike, na katere jo lahko opozorijo naročniki, ko posredujejo te informacije.

Člen 19

Javna naročila in projektni natečaji, ki se oddajo ali organizirajo za druge namene, kot je opravljanje dejavnosti, ki je zajeta, ali za opravljanje take dejavnosti v tretji državi

1.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki jih naročniki oddajo za druge namene, kot je opravljanje dejavnosti, ki so določene v členih 8 do 14, ali za opravljanje takšnih dejavnosti v tretji državi, v razmerah, ki ne vključujejo fizične uporabe omrežja ali geografskega območja znotraj Unije; direktiva se ne uporablja niti za projektne natečaje, organizirane za te namene.

2.   Naročniki Komisijo na zahtevo uradno obvestijo o vseh dejavnostih, ki jih štejejo za izključene v skladu z odstavkom 1. Komisija lahko redno objavlja sezname kategorij dejavnosti, ki jih šteje za izključene, v informativne namene v Uradnem listu Evropske unije. Pri tem Komisija spoštuje vse občutljive poslovne vidike, na katere jo lahko opozorijo naročniki, ko posredujejo te informacije.

Člen 20

Javna naročila, ki se oddajo, in projektni natečaji, ki se organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili

1.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki jih mora naročnik oddati, ali projektne natečaje, ki jih mora organizirati v skladu s postopki javnega naročanja, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih določa:

| (a) | pravni instrument, ki ustvarja obveznosti na podlagi mednarodnega prava, kot je mednarodni sporazum, ki se sklene v skladu s Pogodbama med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma, ali |
| --- | --- |

(a)

pravni instrument, ki ustvarja obveznosti na podlagi mednarodnega prava, kot je mednarodni sporazum, ki se sklene v skladu s Pogodbama med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma, ali

| (b) | mednarodna organizacija. |
| --- | --- |

(b)

mednarodna organizacija.

Države članice o vseh pravnih instrumentih iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka obvestijo Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 105.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki jih odda ali organizira naročnik v skladu s pravili naročanja, ki jih določi mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, kadar zadevna javna naročila ali projektne natečaje ta organizacija ali institucija v celoti financira; pri javnih naročilih ali projektnih natečajih, ki jih večinoma sofinancira mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o uporabi postopkov naročanja.

3.   Člen 27 se uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili. Odstavka 1 in 2 tega člena se ne uporabljata za ta javna naročila in projektne natečaje.

Člen 21

Posebne izključitve pri javnih naročilih storitev

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev za:

| (a) | pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin ali z njimi povezanih pravic s kakršnimi koli finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(a)

pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin ali z njimi povezanih pravic s kakršnimi koli finančnimi sredstvi;

| (b) | storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov; |
| --- | --- |

(b)

storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov;

| (c) | vse naslednje pravne storitve:






  (i) | pravno zastopanje stranke po odvetniku v smislu člena 1 Direktive Sveta 77/249/EGS (32) v:






  — | arbitraži ali spravnem postopku v državi članici, tretji državi ali pred mednarodno instanco za arbitražo ali spravni postopek ali v |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

vse naslednje pravne storitve:

(i)

pravno zastopanje stranke po odvetniku v smislu člena 1 Direktive Sveta 77/249/EGS (32) v:

—

arbitraži ali spravnem postopku v državi članici, tretji državi ali pred mednarodno instanco za arbitražo ali spravni postopek ali v

| — | sodnih postopkih pred sodišči ali javnimi organi države članice, tretje države ali pred mednarodnimi sodišči ali institucijami; |
| --- | --- |

—

sodnih postopkih pred sodišči ali javnimi organi države članice, tretje države ali pred mednarodnimi sodišči ali institucijami;

| (ii) | pravno svetovanje, ki se izvaja med pripravami na postopek iz točke (i) te točke, ali če obstajajo konkretni znaki in velika verjetnost, da bo zadeva, o kateri se svetuje, postala predmet takega postopka, pod pogojem, da svetuje odvetnik v smislu člena 1 Direktive 77/249/EGS; |
| --- | --- |

(ii)

pravno svetovanje, ki se izvaja med pripravami na postopek iz točke (i) te točke, ali če obstajajo konkretni znaki in velika verjetnost, da bo zadeva, o kateri se svetuje, postala predmet takega postopka, pod pogojem, da svetuje odvetnik v smislu člena 1 Direktive 77/249/EGS;

| (iii) | storitve overovljanja in avtentikacije dokumentov, ki jih morajo izvajati notarji; |
| --- | --- |

(iii)

storitve overovljanja in avtentikacije dokumentov, ki jih morajo izvajati notarji;

| (iv) | pravne storitve, ki jih opravljajo skrbniki ali zakoniti zastopniki, ali druge pravne storitve, katerih izvajalce določi sodišče v zadevni državi članici ali ki so z zakonodajo določeni za opravljanje posebnih nalog pod nadzorom takih sodišč; |
| --- | --- |

(iv)

pravne storitve, ki jih opravljajo skrbniki ali zakoniti zastopniki, ali druge pravne storitve, katerih izvajalce določi sodišče v zadevni državi članici ali ki so z zakonodajo določeni za opravljanje posebnih nalog pod nadzorom takih sodišč;

| (v) | druge pravne storitve, ki so v zadevnih državah članicah povezane z izvajanjem javne oblasti, četudi le priložnostno; |
| --- | --- |

(v)

druge pravne storitve, ki so v zadevnih državah članicah povezane z izvajanjem javne oblasti, četudi le priložnostno;

| (d) | finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33) ter posle, izvedene v okviru Evropskega instrumenta za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

(d)

finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33) ter posle, izvedene v okviru Evropskega instrumenta za finančno stabilnost;

| (e) | posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(e)

posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov;

| (f) | pogodbe o zaposlitvi; |
| --- | --- |

(f)

pogodbe o zaposlitvi;

| (g) | storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico; |
| --- | --- |

(g)

storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico;

| (h) | storitve civilne obrambe, civilne zaščite in preprečevanja nevarnosti, ki jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja in ki jih zajemajo kode CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 in 85143000-3, razen storitev prevoza bolnikov z reševalnimi avtomobili; |
| --- | --- |

(h)

storitve civilne obrambe, civilne zaščite in preprečevanja nevarnosti, ki jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja in ki jih zajemajo kode CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 in 85143000-3, razen storitev prevoza bolnikov z reševalnimi avtomobili;

| (i) | oddajni čas ali zagotavljanje programov, ki se oddajo ponudnikom avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev. V tej točki „ponudniki medijskih storitev“ pomeni isto kot v točki (d) člena 1(1) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34). „Program“ pomeni isto kot v točki (b) člena 1(1) navedene direktive, vendar vključuje tudi radijske programe in gradivo zanje. Poleg tega v tej določbi „programsko gradivo“ pomeni isto kot „program“. |
| --- | --- |

(i)

oddajni čas ali zagotavljanje programov, ki se oddajo ponudnikom avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev. V tej točki „ponudniki medijskih storitev“ pomeni isto kot v točki (d) člena 1(1) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34). „Program“ pomeni isto kot v točki (b) člena 1(1) navedene direktive, vendar vključuje tudi radijske programe in gradivo zanje. Poleg tega v tej določbi „programsko gradivo“ pomeni isto kot „program“.

Člen 22

Javna naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev, oddana naročniku, ki je javni naročnik, ali združenju javnih naročnikov na podlagi izključne pravice, ki jo imajo v skladu z zakonom ali drugim objavljenim predpisom, skladno s PDEU.

Člen 23

Javna naročila, ki jih določeni naročniki oddajo za nabavo vode in za dobavo energije ali goriv za proizvodnjo energije

Ta direktiva se ne uporablja:

| (a) | za javna naročila za nabavo vode, če jih oddajo naročniki, ki opravljajo eno ali obe dejavnosti v zvezi s pitno vodo iz člena 10(1); |
| --- | --- |

(a)

za javna naročila za nabavo vode, če jih oddajo naročniki, ki opravljajo eno ali obe dejavnosti v zvezi s pitno vodo iz člena 10(1);

| (b) | za javna naročila, ki jih oddajo naročniki, ki so sami dejavni v energetskem sektorju, in sicer opravljajo dejavnost iz člena 8(1), člena 9(1) ali člena 14 za dobavo:






  (i) | energije; |
| --- | --- | --- |

(b)

za javna naročila, ki jih oddajo naročniki, ki so sami dejavni v energetskem sektorju, in sicer opravljajo dejavnost iz člena 8(1), člena 9(1) ali člena 14 za dobavo:

(i)

energije;

| (ii) | goriv za proizvodnjo energije. |
| --- | --- |

(ii)

goriv za proizvodnjo energije.

Pododdelek 2

Javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike

Člen 24

Obramba in varnost

1.   Kar zadeva naročila in projektne natečaje, ki se oddajo oziroma organizirajo na področju obrambe in varnosti, se ta direktiva ne uporablja za:

| (a) | javna naročila, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/81/ES; |
| --- | --- |

(a)

javna naročila, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/81/ES;

| (b) | javna naročila, za katera se Direktiva 2009/81/ES v skladu s členi 8, 12 in 13 navedene direktive ne uporablja. |
| --- | --- |

(b)

javna naročila, za katera se Direktiva 2009/81/ES v skladu s členi 8, 12 in 13 navedene direktive ne uporablja.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za naročila in projektne natečaje, ki sicer niso izvzeti v skladu z odstavkom 1, če bistvenih varnostnih interesov države članice ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer z zahtevami za varovanje zaupnosti informacij, ki jih dajo na voljo naročniki v postopku oddaje javnega naročila, kakor je določeno v tej direktivi.

Poleg tega in v skladu s točko (a) člena 346(1) PDEU se ta direktiva ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki sicer niso izvzeti v skladu z odstavkom 1 tega člena, če bi morala država članica zaradi uporabe te direktive sporočati informacije, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti.

3.   Če sta oddaja in izvajanje javnega naročila ali projektnega natečaja označena kot zaupna ali ju morajo spremljati posebni varnostni ukrepi v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi države članice, se ta direktiva ne uporablja, če država članica ugotovi, da zadevnih bistvenih interesov ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer tistimi iz prvega pododstavka odstavka 2.

Člen 25

Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike

1.   Pri mešanih javnih naročilih, ki zajemajo isto dejavnost in katerih predmet so javna naročila, zajeta v tej direktivi, in naročila ali drugi elementi, zajeti v členu 346 PDEU ali Direktivi 2009/81/ES, se uporablja ta člen.

2.   Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno ločljivi, se lahko naročniki odločijo, da za posamezne dele oddajo ločena javna naročila ali da oddajo enotno javno naročilo.

Če se naročniki odločijo za oddajo ločenih javnih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev velja za vsako od takšnih ločenih javnih naročil, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.

Če se naročniki odločijo za oddajo enotnega javnega naročila, se odločitev o tem, katera pravna ureditev se uporabi, sprejme na podlagi naslednjih pogojev:

| (a) | če je del zadevnega naročila zajet v členu 346 PDEU, se javno naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, pod pogojem, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov; |
| --- | --- |

(a)

če je del zadevnega naročila zajet v členu 346 PDEU, se javno naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, pod pogojem, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov;

| (b) | če je del zadevnega naročila zajet v Direktivi 2009/81/ES, se javno naročilo lahko odda v skladu z navedeno direktivo, pod pogojem, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov. Ta točka ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa navedena direktiva. |
| --- | --- |

(b)

če je del zadevnega naročila zajet v Direktivi 2009/81/ES, se javno naročilo lahko odda v skladu z navedeno direktivo, pod pogojem, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov. Ta točka ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa navedena direktiva.

Odločitev o oddaji enotnega javnega naročila pa ne sme biti sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES.

3.   Točka (a) tretjega pododstavka odstavka 2 se uporablja za mešana javna naročila, za katera bi se sicer lahko uporabljali točki (a) in (b) navedenega pododstavka.

4.   Če so različni deli zadevnega naročila objektivno neločljivi, se javno naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, če zajema elemente, za katere se uporablja člen 346 PDEU; v nasprotnem primeru se lahko odda v skladu z Direktivo 2009/81/ES.

Člen 26

Javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike

1.   Pri javnih naročilih, namenjenih za opravljanje več dejavnosti, se lahko naročniki odločijo, da za vsako posamezno dejavnost oddajo ločeno javno naročilo ali da oddajo enotno javno naročilo. Če se naročniki odločijo za oddajo ločenih javnih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev se uporabi za vsako od tako ločenih javnih naročil, sprejme na podlagi značilnosti zadevne posamezne dejavnosti.

Če se naročniki odločijo oddati enotno javno naročilo, se uporablja odstavek 2 tega člena. Vendar se odločitev o tem, ali oddati enotno javno naročilo ali pa več ločenih javnih naročil, ne sme sprejeti z namenom njihove izključitve iz področja uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES.

2.   Pri javnih naročilih, namenjenih opravljanju dejavnosti, ki jo ureja ta direktiva, in drugi dejavnosti, ki:

| (a) | jo ureja Direktiva 2009/81/ES ali |
| --- | --- |

(a)

jo ureja Direktiva 2009/81/ES ali

| (b) | jo zajema člen 346 PDEU, |
| --- | --- |

(b)

jo zajema člen 346 PDEU,

se lahko javno naročilo v primerih iz točke (a) odda v skladu z Direktivo 2009/81/ES, v primerih iz točke (b) pa se lahko odda brez uporabe te direktive. Ta pododstavek ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa Direktiva 2009/81/ES.

Javna naročila iz točke (a) prvega pododstavka, ki poleg tega vključujejo naročila ali druge elemente, ki jih ureja člen 346 PDEU, se lahko oddajo brez uporabe te direktive.

Pogoj za uporabo prvega in drugega pododstavka pa je, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov in da odločitev o oddaji enotnega javnega naročila ni sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive.

Člen 27

Javna naročila in projektni natečaji, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili

1.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila ali projektne natečaje, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki jih mora naročnik oddati ali organizirati v skladu s postopki javnega naročanja, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih določa:

| (a) | mednarodni sporazum ali dogovor, ki ga v skladu s Pogodbama skleneta država članica in ena ali več tretjih držav ali njihovih enot ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma ali dogovora; |
| --- | --- |

(a)

mednarodni sporazum ali dogovor, ki ga v skladu s Pogodbama skleneta država članica in ena ali več tretjih držav ali njihovih enot ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma ali dogovora;

| (b) | mednarodni sporazum ali dogovor, ki se nanaša na nameščanje vojaških enot in zadeva podjetja v državi članici ali tretji državi, ali |
| --- | --- |

(b)

mednarodni sporazum ali dogovor, ki se nanaša na nameščanje vojaških enot in zadeva podjetja v državi članici ali tretji državi, ali

| (c) | mednarodna organizacija. |
| --- | --- |

(c)

mednarodna organizacija.

O vseh sporazumih ali dogovorih iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka se obvesti Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 105.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki jih odda naročnik v skladu s pravili naročanja, ki jih določi mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, kadar zadevna javna naročila ali projektne natečaje ta organizacija ali institucija v celoti financira. Pri javnih naročilih ali projektnih natečajih, ki jih večinoma sofinancira mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o uporabi postopkov javnega naročanja.

Pododdelek 3

Posebna razmerja (sodelovanje, povezana podjetja in skupna podjetja)

Člen 28

Javna naročila med javnimi naročniki

1.   Javno naročilo, ki ga javni naročnik odda drugi pravni osebi zasebnega ali javnega prava, ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | javni naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe; |
| --- | --- |

(a)

javni naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe;

| (b) | odvisna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih je dal javni naročnik, ki jo obvladuje, ali so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladuje ta javni naročnik; |
| --- | --- |

(b)

odvisna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih je dal javni naročnik, ki jo obvladuje, ali so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladuje ta javni naročnik;

| (c) | v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo. |
| --- | --- |

(c)

v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

Šteje se, da javni naročnik obvladuje pravno osebo podobno kot svoje službe v smislu točke (a) prvega pododstavka, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe. Tako obvladovanje lahko izvaja tudi druga pravna oseba, ki jo na enak način obvladuje javni naročnik.

2.   Odstavek 1 se uporablja tudi, če odvisna pravna oseba, ki je javni naročnik, odda naročilo javnemu naročniku, ki odvisno osebo obvladuje, ali drugi pravni osebi, ki jo obvladuje isti javni naročnik, če v pravni osebi, ki ji je oddano javno naročilo, ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi nacionalne zakonodaje, skladne s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

3.   Javni naročnik, ki ne obvladuje pravne osebe zasebnega ali javnega prava v smislu odstavka 1, lahko tej pravni osebi vseeno odda javno naročilo, ne da bi uporabljal to direktivo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | javni naročnik skupaj z drugimi javnimi naročniki obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe; |
| --- | --- |

(a)

javni naročnik skupaj z drugimi javnimi naročniki obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe;

| (b) | zadevna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki so ji jih dali javni naročniki, ki jo obvladujejo, ali so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladujejo isti javni naročniki, in |
| --- | --- |

(b)

zadevna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki so ji jih dali javni naročniki, ki jo obvladujejo, ali so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladujejo isti javni naročniki, in

| (c) | v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo. |
| --- | --- |

(c)

v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

Za namene točke (a) prvega pododstavka se šteje, da javni naročniki skupaj obvladujejo pravno osebo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (i) | organe odločanja odvisne pravne osebe sestavljajo predstavniki vseh sodelujočih javnih naročnikov. Posamezni predstavniki lahko zastopajo več ali vse sodelujoče javne naročnike; |
| --- | --- |

(i)

organe odločanja odvisne pravne osebe sestavljajo predstavniki vseh sodelujočih javnih naročnikov. Posamezni predstavniki lahko zastopajo več ali vse sodelujoče javne naročnike;

| (ii) | ti javni naročniki lahko skupaj odločilno vplivajo na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe, in |
| --- | --- |

(ii)

ti javni naročniki lahko skupaj odločilno vplivajo na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe, in

| (iii) | odvisna pravna oseba nima interesov, ki so v nasprotju z interesi javnih naročnikov, ki jo obvladujejo. |
| --- | --- |

(iii)

odvisna pravna oseba nima interesov, ki so v nasprotju z interesi javnih naročnikov, ki jo obvladujejo.

4.   Pogodba o izvedbi javnega naročila, sklenjena izključno med dvema ali več javnimi naročniki, ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pogodba o izvedbi javnega naročila določa ali vzpostavlja sodelovanje med sodelujočimi javnimi naročniki, da se zagotovi, da se javne storitve, ki jih morajo opraviti, izvajajo ob uresničevanju ciljev, ki so jim skupni; |
| --- | --- |

(a)

pogodba o izvedbi javnega naročila določa ali vzpostavlja sodelovanje med sodelujočimi javnimi naročniki, da se zagotovi, da se javne storitve, ki jih morajo opraviti, izvajajo ob uresničevanju ciljev, ki so jim skupni;

| (b) | pri tem sodelovanju se upoštevajo le vidiki javnega interesa, in |
| --- | --- |

(b)

pri tem sodelovanju se upoštevajo le vidiki javnega interesa, in

| (c) | sodelujoči javni naročniki na odprtem trgu izvajajo manj kot 20 % dejavnosti, ki jih zajema sodelovanje. |
| --- | --- |

(c)

sodelujoči javni naročniki na odprtem trgu izvajajo manj kot 20 % dejavnosti, ki jih zajema sodelovanje.

5.   Pri določanju odstotka dejavnosti iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, točke (b) prvega pododstavka odstavka 3 in točke (c) odstavka 4 se upošteva skupni povprečni promet ali drug ustrezen dejavnik, temelječ na dejavnosti, kot so stroški zadevne pravne osebe v zvezi s storitvami, blagom in gradnjami v treh letih pred oddajo naročila.

Če zaradi datuma ustanovitve ali začetka opravljanja dejavnosti zadevne pravne osebe ali zaradi reorganizacije njenih dejavnosti podatki o prometu ali drugem ustreznem dejavniku, temelječem na dejavnosti, kot so stroški, za predhodna tri leta niso na voljo ali niso več relevantni, zadostuje, da pravna oseba zlasti v poslovnem načrtu prikaže, da je meritev obsega dejavnosti verodostojna.

Člen 29

Javna naročila, oddana povezanemu podjetju

1.   Za namene tega člena „povezano podjetje“ pomeni vsako podjetje, katerega letni računovodski izkazi so konsolidirani z izkazi naročnika v skladu z zahtevami iz Direktive 2013/34/EU.

2.   Pri naročnikih, za katere se ne uporablja Direktiva 2013/34/EU, „povezano podjetje“ pomeni vsako podjetje:

| (a) | v katerem ima lahko naročnik posredno ali neposredno prevladujoč vpliv; |
| --- | --- |

(a)

v katerem ima lahko naročnik posredno ali neposredno prevladujoč vpliv;

| (b) | ki ima lahko prevladujoč vpliv na naročnika ali |
| --- | --- |

(b)

ki ima lahko prevladujoč vpliv na naročnika ali

| (c) | nad katerim ima, tako kot nad naročnikom, prevladujoč vpliv drugo podjetje na podlagi lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki to povezano podjetje urejajo. |
| --- | --- |

(c)

nad katerim ima, tako kot nad naročnikom, prevladujoč vpliv drugo podjetje na podlagi lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki to povezano podjetje urejajo.

Za namene tega odstavka „prevladujoč vpliv“ pomeni enako kot v drugem pododstavku člena 4(2).

3.   Ne glede na člen 28 in ob izpolnjevanju pogojev iz odstavka 4 tega člena se ta direktiva ne uporablja za javna naročila, ki jih:

| (a) | naročnik odda povezanemu podjetju ali |
| --- | --- |

(a)

naročnik odda povezanemu podjetju ali

| (b) | skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti, kot so določene v členih 8 do 14, odda podjetju, ki je povezano z enim od teh naročnikov. |
| --- | --- |

(b)

skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti, kot so določene v členih 8 do 14, odda podjetju, ki je povezano z enim od teh naročnikov.

4.   Odstavek 3 se uporablja za:

| (a) | naročila storitev, pod pogojem, da je povezano podjetje ob upoštevanju vseh njegovih storitev vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, v predhodnih treh letih ustvarilo z opravljanjem storitev za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je ta povezan; |
| --- | --- |

(a)

naročila storitev, pod pogojem, da je povezano podjetje ob upoštevanju vseh njegovih storitev vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, v predhodnih treh letih ustvarilo z opravljanjem storitev za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je ta povezan;

| (b) | naročila blaga, pod pogojem, da je povezano podjetje ob upoštevanju vseh njegovih storitev vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, v predhodnih treh letih ustvarilo z dobavami blaga naročniku ali drugim podjetjem, s katerimi je ta povezan; |
| --- | --- |

(b)

naročila blaga, pod pogojem, da je povezano podjetje ob upoštevanju vseh njegovih storitev vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, v predhodnih treh letih ustvarilo z dobavami blaga naročniku ali drugim podjetjem, s katerimi je ta povezan;

| (c) | javna naročila gradenj pod pogojem, da je povezano podjetje, ob upoštevanju vseh njegovih gradenj vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa v predhodnih treh letih ustvarilo z izvedbo gradenj za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je ta povezan. |
| --- | --- |

(c)

javna naročila gradenj pod pogojem, da je povezano podjetje, ob upoštevanju vseh njegovih gradenj vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa v predhodnih treh letih ustvarilo z izvedbo gradenj za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je ta povezan.

5.   Če zaradi datuma ustanovitve ali začetka opravljanja dejavnosti povezanega podjetja podatki o prometu za predhodna tri leta niso na voljo, zadostuje, da to podjetje zlasti v poslovnem načrtu prikaže, da je promet iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 4 verjeten.

6.   Če iste ali podobne storitve, blago ali gradnje zagotavlja več kot eno podjetje, ki je povezano z naročnikom, s katerim tvori gospodarsko skupino, se zgornji deleži izračunajo ob upoštevanju skupnega prometa, ki ga ta povezana podjetja ustvarijo z zagotavljanjem storitev, blaga ali gradenj.

Člen 30

Javna naročila, oddana skupnemu podjetju ali naročniku, ki je del skupnega podjetja

Ne glede na člen 28 in pod pogojem, da je bilo skupno podjetje ustanovljeno za opravljanje zadevne dejavnosti v obdobju najmanj treh let in da listina o ustanovitvi skupnega podjetja določa, da bodo naročniki, ki ga sestavljajo, ostali del tega skupnega podjetja najmanj za enako obdobje, se ta direktiva ne uporablja za javna naročila, ki jih:

| (a) | skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti v smislu členov 8 do 14, odda enemu od teh naročnikov ali |
| --- | --- |

(a)

skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti v smislu členov 8 do 14, odda enemu od teh naročnikov ali

| (b) | naročnik odda skupnemu podjetju, katerega del je. |
| --- | --- |

(b)

naročnik odda skupnemu podjetju, katerega del je.

Člen 31

Sporočanje informacij

Naročniki Komisiji na zahtevo sporočijo naslednje informacije o uporabi člena 29(2) in (3) ter člena 30:

| (a) | imena zadevnih podjetij ali skupnih podjetij; |
| --- | --- |

(a)

imena zadevnih podjetij ali skupnih podjetij;

| (b) | vrsto in vrednost zadevnih javnih naročil; |
| --- | --- |

(b)

vrsto in vrednost zadevnih javnih naročil;

| (c) | dokazila o tem, da razmerje med podjetjem ali skupnim podjetjem, ki so mu javna naročila oddana, in naročnikom izpolnjuje zahteve iz člena 29 ali 30, če Komisija meni, da so ta dokazila potrebna. |
| --- | --- |

(c)

dokazila o tem, da razmerje med podjetjem ali skupnim podjetjem, ki so mu javna naročila oddana, in naročnikom izpolnjuje zahteve iz člena 29 ali 30, če Komisija meni, da so ta dokazila potrebna.

Pododdelek 4

Posebni primeri

Člen 32

Raziskovalne in razvojne storitve

Ta direktiva se za javna naročila raziskovalnih in razvojnih storitev, ki jih zajemajo kode CPV od 73000000-2 do 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 in 73430000-5, uporablja samo, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | koristi od njih ima izključno naročnik za potrebe pri izvajanju lastne dejavnosti in |
| --- | --- |

(a)

koristi od njih ima izključno naročnik za potrebe pri izvajanju lastne dejavnosti in

| (b) | izvedeno storitev v celoti plača naročnik. |
| --- | --- |

(b)

izvedeno storitev v celoti plača naročnik.

Člen 33

Javna naročila, za katera veljajo posebne ureditve

1.   Brez poseganja v člen 34 te direktive Republika Avstrija in Zvezna republika Nemčija s pogoji za izdajo dovoljenj ali drugimi ustreznimi ukrepi zagotovita, da vsak subjekt, ki je dejaven v sektorjih iz Odločbe Komisije 2002/205/ES (35) in Odločbe Komisije 2004/73/ES (36):

| (a) | upošteva načela nediskriminacije in konkurence na področju oddaje javnih naročil blaga, gradenj in storitev, zlasti kar zadeva informacije, ki jih ta subjekt dá na voljo gospodarskim subjektom v zvezi s svojimi nameni glede javnega naročanja; |
| --- | --- |

(a)

upošteva načela nediskriminacije in konkurence na področju oddaje javnih naročil blaga, gradenj in storitev, zlasti kar zadeva informacije, ki jih ta subjekt dá na voljo gospodarskim subjektom v zvezi s svojimi nameni glede javnega naročanja;

| (b) | Komisiji pod pogoji, opredeljenimi v Odločbi Komisije 93/327/EGS (37), sporoči podatke o javnih naročilih, ki jih odda. |
| --- | --- |

(b)

Komisiji pod pogoji, opredeljenimi v Odločbi Komisije 93/327/EGS (37), sporoči podatke o javnih naročilih, ki jih odda.

2.   Brez poseganja v člen 34 Združeno kraljestvo s pogoji za izdajo dovoljenj ali drugimi ustreznimi ukrepi zagotovi, da vsak subjekt, ki je dejaven v sektorjih iz Odločbe 97/367/EGS, uporablja točki (a) in (b) odstavka 1 tega člena za javna naročila, oddana za izvajanje navedene dejavnosti na Severnem Irskem.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za javna naročila, oddana za namen iskanja nafte ali plina.

Pododdelek 5

Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci, in z njimi povezana postopkovna pravila

Člen 34

Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci

1.   Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti iz členov 8 do 14, če lahko država članica ali naročniki, ki vložijo zahtevek v skladu s členom 35, izkažejo, da je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen; prav tako se ne uporablja za projektne natečaje, ki so organizirani za izvajanje take dejavnosti na zadevnem geografskem območju. Zadevna dejavnost je lahko del širšega sektorja; lahko se tudi izvaja samo na nekaterih območjih zadevne države članice. Ocena konkurence, navedene v prvem stavku tega odstavka, ki se opravi ob upoštevanju informacij, ki so na voljo Komisiji, in za namene te direktive, ne posega v uporabo konkurenčnega prava. Navedena ocena se opravi ob upoštevanju trga za zadevne dejavnosti in referenčnega geografskega trga v smislu odstavka 2.

2.   Za namene odstavka 1 tega člena se odločitev, ali je dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci, sprejme na podlagi kriterijev, ki so v skladu z določbami o konkurenci iz PDEU. Ta lahko vključujejo značilnosti zadevnega blaga ali storitev, obstoj alternativnega blaga ali storitev, ki so zamenljivi z vidika ponudbe ali povpraševanja, cene in dejansko ali potencialno prisotnost več kot enega dobavitelja zadevnega blaga ali ponudnika zadevnih storitev.

Referenčni geografski trg, na podlagi katerega se opravi ocena izpostavljenosti konkurenci, zajema območje, na katerem se zadevna podjetja ukvarjajo s ponudbo proizvodov ali storitev in povpraševanjem po njih, na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni in ki se lahko loči od sosednih območij, zlasti zato, ker so tam pogoji konkurence precej drugačni. Pri tej oceni je treba upoštevati predvsem vrsto in značilnosti zadevnih proizvodov ali storitev, obstoj ovir za vstop na trg ali preferenc potrošnikov, znatne razlike tržnih deležev podjetij med zadevnim območjem in sosednjimi območji ali precejšnje razlike v ceni.

3.   Za namene odstavka 1 tega člena se šteje, da dostop do trga ni omejen, če država članica uvede in uporablja zakonodajo Unije, navedeno v Prilogi III.

Če ni mogoče predpostavljati prostega dostopa do danega trga na podlagi prvega pododstavka, je treba dokazati, da je dostop do zadevnega trga dejansko in pravno prost.

Člen 35

Postopek, na podlagi katerega se ugotovi, ali se uporablja člen 34

1.   Kadar država članica ali naročnik, če tako določa zakonodaja zadevne države članice, meni, da je v skladu s kriteriji iz člena 34(2) in (3) določena dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, lahko Komisiji predloži zahtevek za ugotovitev, da se ta direktiva ne uporablja za oddajo javnih naročil ali organizacijo projektnih natečajev za opravljanje navedene dejavnosti, po potrebi skupaj z mnenjem, ki ga izda neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost. Takšni zahtevki se lahko nanašajo na dejavnosti, ki so del širšega sektorja ali se izvajajo samo na nekaterih območjih zadevne države članice.

V zahtevku zadevna država članica ali naročnik obvesti Komisijo o vseh pomembnih dejstvih in zlasti vseh zakonih ali drugih predpisih ali sporazumih o izpolnjevanju pogojev iz člena 34(1).

2.   Če naročnikovemu zahtevku ni priloženo obrazloženo in utemeljeno mnenje, ki ga sprejme neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost, in v katerem so temeljito analizirani pogoji za možno uporabo člena 34(1) za zadevno dejavnost v skladu z odstavkoma 2 in 3 navedenega člena, Komisija nemudoma obvesti zadevno državo članico. Zadevna država članica v teh primerih obvesti Komisijo o vseh pomembnih dejstvih in zlasti vseh zakonih ali drugih predpisih ali sporazumih o izpolnjevanju pogojev iz člena 34(1).

3.   Na podlagi zahtevka, predloženega v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v rokih, določenih v Prilogi IV, na podlagi kriterijev iz člena 34 ugotovi, ali je dejavnost iz členov 8 do 14 neposredno izpostavljena konkurenci. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105(2).

Za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje zadevne dejavnosti, in za projektne natečaje, ki so organizirani za opravljanje take dejavnosti, ta direktiva ne velja več v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | Komisija je v roku, določenem v Prilogi IV, sprejela izvedbeni akt o uporabi člena 34(1); |
| --- | --- |

(a)

Komisija je v roku, določenem v Prilogi IV, sprejela izvedbeni akt o uporabi člena 34(1);

| (b) | Komisija v roku, določenem v Prilogi IV, ni sprejela izvedbenega akta. |
| --- | --- |

(b)

Komisija v roku, določenem v Prilogi IV, ni sprejela izvedbenega akta.

4.   Po predložitvi zahtevka lahko zadevna država članica ali naročnik s soglasjem Komisije svoj zahtevek bistveno spremeni, zlasti kar zadeva dejavnosti ali zadevna geografska območja. V tem primeru začne znova teči rok za sprejetje izvedbenega akta, ki se določi v skladu z odstavkom 1 Priloge IV, razen če se Komisija in država članica ali naročnik, ki je vložil zahtevek, dogovorita o krajšem roku.

5.   Kadar je neka dejavnost v dani državi članici že predmet postopka na podlagi odstavkov 1, 2 in 4, se nadaljnji zahtevki v zvezi z isto dejavnostjo v isti državi članici pred potekom roka v zvezi s prvim zahtevkom ne štejejo za nove postopke in se obravnavajo v okviru prvega zahtevka.

6.   Komisija sprejme izvedbeni akt o podrobnih pravilih za uporabo odstavkov 1 do 5. Navedeni izvedbeni akt vključuje vsaj pravila v zvezi z:

| (a) | informativno objavo – v Uradnem listu Evropske unije – datumov, na katere roki, ki so določeni v odstavku 1 Priloge IV, začnejo teči in potečejo, skupaj z morebitnimi podaljšanji ali začasnimi prekinitvami teh rokov, kakor je določeno v navedeni prilogi; |
| --- | --- |

(a)

informativno objavo – v Uradnem listu Evropske unije – datumov, na katere roki, ki so določeni v odstavku 1 Priloge IV, začnejo teči in potečejo, skupaj z morebitnimi podaljšanji ali začasnimi prekinitvami teh rokov, kakor je določeno v navedeni prilogi;

| (b) | objavo možne uporabe člena 34(1) v skladu s točko (b) drugega pododstavka odstavka 3 tega člena; |
| --- | --- |

(b)

objavo možne uporabe člena 34(1) v skladu s točko (b) drugega pododstavka odstavka 3 tega člena;

| (c) | izvedbenimi določbami v zvezi z obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi zahtevkov v skladu z odstavkom 1 tega člena. |
| --- | --- |

(c)

izvedbenimi določbami v zvezi z obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi zahtevkov v skladu z odstavkom 1 tega člena.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105(2).

POGLAVJE IV

Splošna načela

Člen 36

Načela javnega naročanja

1.   Naročniki obravnavajo gospodarske subjekte enako in nediskriminatorno ter delujejo transparentno in sorazmerno.

Javno naročilo ni zasnovano z namenom, da se izključi iz področja uporabe te direktive ali da se umetno omeji konkurenca. Konkurenca se šteje za umetno omejeno, če je javno naročilo zasnovano z namenom, da neupravičeno zagotavlja boljšo oziroma slabšo obravnavo nekaterih gospodarskih subjektov.

2.   Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi XIV.

Člen 37

Gospodarski subjekti

1.   Gospodarski subjekti, ki v skladu s pravom države članice, v kateri imajo sedež, lahko izvajajo zadevno storitev, ne smejo biti zavrnjeni zgolj zato, ker bi morali biti v skladu s pravom države članice, v kateri se odda javno naročilo, fizična ali pravna oseba.

Vendar se v primeru javnih naročil storitev in javnih naročil gradenj ter javnih naročil blaga, ki poleg tega vključujejo storitve ali namestitvena in inštalacijska dela, lahko od pravnih oseb zahteva, da v ponudbi ali prijavi za sodelovanje navedejo imena in ustrezno strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo zadevnega naročila.

2.   V postopkih javnega naročanja lahko sodelujejo skupine gospodarskih subjektov, vključno z začasnimi združenji. Naročniki od njih ne smejo zahtevati, da imajo, če želijo predložiti ponudbo ali prijavo za sodelovanje, določeno pravno obliko.

Naročniki lahko v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila po potrebi pojasnijo, kako naj skupine gospodarskih subjektov izpolnijo pogoje in zahteve v zvezi s priznanjem usposobljenosti in ugotavljanjem sposobnosti iz členov 77 do 81, če je to upravičeno iz objektivnih razlogov in je sorazmerno. Države članice lahko določijo način, na katerega skupine gospodarskih subjektov izpolnijo te zahteve.

Kakršni koli pogoji za izvedbo javnega naročila, ki jih morajo izpolnjevati take skupine gospodarskih subjektov in ki so drugačni od tistih, ki veljajo za posamezne udeležence, morajo biti upravičeni iz objektivnih razlogov in sorazmerni.

3.   Ne glede na odstavek 2 pa lahko naročniki od skupin gospodarskih subjektov zahtevajo, da po tem, ko jim je oddano javno naročilo, prevzamejo določeno pravno obliko, če je takšna sprememba nujna za zadovoljivo izvedbo javnega naročila.

Člen 38

Pridržana javna naročila

1.   Države članice lahko pridržijo pravico do sodelovanja v postopkih javnega naročanja za invalidska podjetja in gospodarske subjekte, katerih glavni cilj je družbeno in poklicno vključevanje invalidnih ali prikrajšanih oseb, ali določijo, da se taka naročila izvedejo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja, če je vsaj 30 % zaposlenih v navedenih podjetjih, gospodarskih subjektih ali programih invalidnih ali prikrajšanih delavcev.

2.   V javnem razpisu je napotilo na ta člen.

Člen 39

Zaupnost

1.   Brez poseganja v obveznosti v zvezi z objavljanjem obvestil o oddanih javnih naročilih ter obveščanjem kandidatov in ponudnikov iz členov 70 in 75 naročnik ne razkrije informacij, ki so mu jih posredovali gospodarski subjekti in jih označili za zaupne, vključno, vendar ne omejeno, na tehnične ali poslovne skrivnosti in zaupne vidike ponudb, če v tej direktivi ali nacionalni zakonodaji, ki velja za naročnika, zlasti zakonodaji v zvezi z dostopom do informacij, ni določeno drugače.

2.   Naročniki lahko določijo zahteve za gospodarske subjekte, katerih namen je varovanje zaupnosti informacij, ki jih naročniki dajo na voljo med postopkom javnega naročanja, vključno z informacijami, ki so na voljo v zvezi z delovanjem kvalifikacijskega sistema, ne glede na to, ali je bilo to predmet obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, uporabljenega kot sredstvo za objavo javnega razpisa.

Člen 40

Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje

1.   Države članice zagotovijo, da se za vse sporočanje in izmenjavo informacij iz te direktive, zlasti elektronsko predložitvijo ponudb, v skladu z zahtevami tega člena uporabljajo elektronska komunikacijska sredstva. Orodja in naprave, ki se uporabijo za elektronsko komuniciranje, in njihove tehnične lastnosti morajo biti nediskriminatorni, splošno dostopni in interoperabilni z izdelki IKT v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne smejo omejevati dostopa do postopka javnega naročanja.

Ne glede na prvi pododstavek naročniki niso dolžni zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri predložitvi ponudb v naslednjih primerih:

| (a) | če bi bili zaradi specializirane vrste javnega naročanja za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebni točno določeni orodja, naprave ali oblike datotek, ki niso splošno razpoložljive ali podprte s splošno razpoložljivimi aplikacijami; |
| --- | --- |

(a)

če bi bili zaradi specializirane vrste javnega naročanja za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebni točno določeni orodja, naprave ali oblike datotek, ki niso splošno razpoložljive ali podprte s splošno razpoložljivimi aplikacijami;

| (b) | če se pri aplikacijah, ki podpirajo oblike datotek, ustrezne za opis ponudb, uporabljajo oblike datotek, ki jih ni mogoče obdelovati z nobeno drugo odprto ali splošno dostopno aplikacijo, ali če so zaščitene z licenco in jih naročnik ne more zagotoviti za prenos podatkov s spleta ali uporabo na daljavo; |
| --- | --- |

(b)

če se pri aplikacijah, ki podpirajo oblike datotek, ustrezne za opis ponudb, uporabljajo oblike datotek, ki jih ni mogoče obdelovati z nobeno drugo odprto ali splošno dostopno aplikacijo, ali če so zaščitene z licenco in jih naročnik ne more zagotoviti za prenos podatkov s spleta ali uporabo na daljavo;

| (c) | če bi bila za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebna specializirana pisarniška oprema, ki naročnikom ni splošno dostopna; |
| --- | --- |

(c)

če bi bila za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebna specializirana pisarniška oprema, ki naročnikom ni splošno dostopna;

| (d) | če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila zahteva predložitev fizičnih modelov ali maket, ki jih ni mogoče prenesti z uporabo elektronskih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila zahteva predložitev fizičnih modelov ali maket, ki jih ni mogoče prenesti z uporabo elektronskih sredstev.

Za sporočanje, pri katerem se v skladu z drugim pododstavkom ne uporabljajo elektronska komunikacijska sredstva, se uporabi pošta ali druga primerna kurirska služba ali kombinacija pošte ali druge primerne kurirske službe ter elektronskih sredstev.

Ne glede na prvi pododstavek tega odstavka naročniki niso dolžni zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri predložitvi ponudbe, če je uporaba neelektronskih komunikacijskih sredstev nujna bodisi zato, ker elektronska komunikacijska sredstva pomenijo kršitev varnosti, bodisi zato, da se zaščitijo posebno občutljive informacije, ki zahtevajo tako visoko raven zaščite, da je ni mogoče ustrezno zagotoviti z uporabo elektronskih sredstev in naprav, ki so gospodarskim subjektom splošno dostopne ali do katerih se jim lahko omogoči dostop z alternativnimi načini dostopa v smislu odstavka 5.

Naročniki, ki v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka zahtevajo, da se za predložitev ponudb uporabijo neelektronska komunikacijska sredstva, morajo v poročilu iz člena 100 navesti razloge za to zahtevo. Naročniki, kjer je to možno, v posameznem poročilu navedejo razloge, zaradi katerih je uporaba neelektronskih komunikacijskih sredstev za izvajanje četrtega pododstavka tega odstavka nujna.

2.   Ne glede na odstavek 1 se za sporočanje, ki ne zadeva bistvenih elementov postopka javnega naročanja, lahko uporablja ustna komunikacija, če je njena vsebina zadostno dokumentirana. Za ta namen bistveni elementi postopka javnega naročanja vključujejo dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, prijav za sodelovanje ter potrditev interesa in ponudb. Zlasti ustna komunikacija s ponudniki, ki bi lahko bistveno vplivala na vsebino in oceno ponudb, se dokumentira v zadostni meri in z ustreznimi sredstvi, na primer pisnimi ali zvočnimi zapisi ali povzetki glavnih delov sporočil.

3.   Naročniki pri vsem sporočanju, izmenjavi in shranjevanju informacij zagotovijo varovanje celovitosti podatkov ter zaupnosti ponudb in prijav za sodelovanje. Vsebino ponudb in prijav za sodelovanje pregledajo šele po poteku roka za njihovo predložitev.

4.   Države članice lahko za javna naročila gradenj in projektne natečaje uporabljajo točno določena elektronska orodja, na primer elektronska modelna orodja. Dokler takšna orodja niso splošno dostopna v smislu drugega stavka prvega pododstavka odstavka 1, naročniki zagotovijo alternativne načine dostopa, kot je določeno v odstavku 5.

5.   Naročniki lahko, kadar je to potrebno, zahtevajo uporabo orodij, ki niso splošno dostopna, če sami ponudijo alternativni način dostopa.

Šteje se, da naročniki zagotavljajo ustrezne alternativne načine dostopa, če:

| (a) | z elektronskimi sredstvi omogočajo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do teh orodij in naprav od datuma, ko je objavljeno obvestilo v skladu s Prilogo IX ali poslano povabilo k potrditvi interesa. V besedilu obvestila ali povabilu k potrditvi interesa se navede spletni naslov, na katerem so ta orodja in naprave na voljo; |
| --- | --- |

(a)

z elektronskimi sredstvi omogočajo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do teh orodij in naprav od datuma, ko je objavljeno obvestilo v skladu s Prilogo IX ali poslano povabilo k potrditvi interesa. V besedilu obvestila ali povabilu k potrditvi interesa se navede spletni naslov, na katerem so ta orodja in naprave na voljo;

| (b) | zagotovijo, da ponudniki, ki nimajo dostopa do zadevnih orodij in naprav ali možnosti, da bi jih v ustreznih rokih pridobili, ter jim za pomanjkanje dostopa n mogoče pripisati odgovornosti, lahko sodelujejo v postopku javnega naročanja z uporabo začasnih žetonov, brezplačno zagotovljenih prek spleta, ali |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da ponudniki, ki nimajo dostopa do zadevnih orodij in naprav ali možnosti, da bi jih v ustreznih rokih pridobili, ter jim za pomanjkanje dostopa n mogoče pripisati odgovornosti, lahko sodelujejo v postopku javnega naročanja z uporabo začasnih žetonov, brezplačno zagotovljenih prek spleta, ali

| (c) | podpirajo alternativen kanal za elektronsko predložitev ponudb. |
| --- | --- |

(c)

podpirajo alternativen kanal za elektronsko predložitev ponudb.

6.   Poleg zahtev iz Priloge V se za orodja in naprave za elektronsko pošiljanje in prejem ponudb ter orodja in naprave za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | zainteresiranim osebam so na voljo informacije v zvezi s specifikacijami za elektronsko predložitev ponudb in prijav za sodelovanje, vključno s šifriranjem in časovnim žigosanjem; |
| --- | --- |

(a)

zainteresiranim osebam so na voljo informacije v zvezi s specifikacijami za elektronsko predložitev ponudb in prijav za sodelovanje, vključno s šifriranjem in časovnim žigosanjem;

| (b) | države članice ali naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, določijo raven varnosti, ki se zahteva za elektronska komunikacijska sredstva v različnih fazah zadevnega postopka javnega naročanja; navedena raven je sorazmerna s povezanimi tveganji; |
| --- | --- |

(b)

države članice ali naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, določijo raven varnosti, ki se zahteva za elektronska komunikacijska sredstva v različnih fazah zadevnega postopka javnega naročanja; navedena raven je sorazmerna s povezanimi tveganji;

| (c) | če države članice ali naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, menijo, da je stopnja tveganja, ocenjena v skladu s točko (b) tega odstavka, takšna, da se zahtevajo napredni elektronski podpisi iz Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta (38), naročniki sprejmejo napredne elektronske podpise, podprte s kvalificiranim elektronskim potrdilom, pri čemer upoštevajo, ali je tako potrdilo dano s strani ponudnika storitev potrdil, ki je uvrščen na zanesljiv seznam iz Odločbe Komisije 2009/767/ES (39), in oblikovano z napravo za varne podpise ali brez nje, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | naročniki na podlagi oblik iz Sklepa Komisije 2011/130/EU (40) določijo zahtevano obliko naprednega podpisa in sprejmejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo teh oblik; če se uporablja drugačna oblika elektronskega podpisa, elektronski podpis ali elektronski nosilec dokumenta vsebuje informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, za kar je odgovorna država članica. Možnosti potrjevanja morajo naročniku omogočati, da prek spleta brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem, preveri prejet elektronski podpis kot napreden elektronski podpisi, podprt s kvalificiranim potrdilom. Države članice informacije o izvajalcu storitev potrjevanja sporočijo Komisiji, ki informacije, ki jih prejme od držav članic, javno objavi na spletu; |
| --- | --- | --- |

(c)

če države članice ali naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, menijo, da je stopnja tveganja, ocenjena v skladu s točko (b) tega odstavka, takšna, da se zahtevajo napredni elektronski podpisi iz Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta (38), naročniki sprejmejo napredne elektronske podpise, podprte s kvalificiranim elektronskim potrdilom, pri čemer upoštevajo, ali je tako potrdilo dano s strani ponudnika storitev potrdil, ki je uvrščen na zanesljiv seznam iz Odločbe Komisije 2009/767/ES (39), in oblikovano z napravo za varne podpise ali brez nje, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

naročniki na podlagi oblik iz Sklepa Komisije 2011/130/EU (40) določijo zahtevano obliko naprednega podpisa in sprejmejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo teh oblik; če se uporablja drugačna oblika elektronskega podpisa, elektronski podpis ali elektronski nosilec dokumenta vsebuje informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, za kar je odgovorna država članica. Možnosti potrjevanja morajo naročniku omogočati, da prek spleta brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem, preveri prejet elektronski podpis kot napreden elektronski podpisi, podprt s kvalificiranim potrdilom. Države članice informacije o izvajalcu storitev potrjevanja sporočijo Komisiji, ki informacije, ki jih prejme od držav članic, javno objavi na spletu;

| (ii) | če je ponudba podpisana s kvalificiranim potrdilom, ki je uvrščeno na zanesljiv seznam, naročniki ne smejo postaviti nobenih dodatnih zahtev, ki bi ponudnike lahko ovirale pri uporabi teh podpisov. |
| --- | --- |

(ii)

če je ponudba podpisana s kvalificiranim potrdilom, ki je uvrščeno na zanesljiv seznam, naročniki ne smejo postaviti nobenih dodatnih zahtev, ki bi ponudnike lahko ovirale pri uporabi teh podpisov.

Glede dokumentov, ki se uporabljajo v postopku javnega naročanja in jih podpiše pristojni organ države članice ali drug organ izdajatelj, lahko pristojni organ ali drug organ izdajatelj določi zahtevano obliko naprednega podpisa v skladu z zahtevami iz člena 1(2) Sklepa 2011/130/EU. Uvedejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo te oblike, in sicer tako, da v zadevni dokument vključijo informacije, potrebne za obdelavo podpisa. Taki dokumenti v elektronskem podpisu ali elektronskem nosilcu dokumentov vsebujejo informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, ki omogočajo potrditev prejetega elektronskega podpisa prek spleta, brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da spremeni tehnične podrobnosti in značilnosti iz Priloge V zaradi upoštevanja tehničnega razvoja.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da spremeni seznam iz točk (a) do (d) drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, če so zaradi tehnološkega razvoja nadaljnja odstopanja od uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev postala neprimerna ali če so zaradi tehnološkega razvoja izjemoma potrebne nove izjeme.

Za zagotovitev interoperabilnosti tehničnih formatov ter postopkovnih in sporočilnih standardov, zlasti v čezmejnem kontekstu, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103 za določitev obvezne uporabe posebnih tehničnih standardov, zlasti v zvezi z elektronsko predložitvijo ponudb, uporabo elektronskih katalogov in elektronskim preverjanjem istovetnosti, vendar šele po tem, ko so tehnični standardi temeljito testirani in njihova uporabnost dokazana v praksi. Komisija pred uvedbo obvezne uporabe kakršnega koli tehničnega standarda tudi pazljivo preuči s tem povezane stroške, zlasti glede prilagoditev obstoječih rešitev v elektronskem javnem naročanju, vključno z infrastrukturo, postopki ali programsko opremo.

Člen 41

Nomenklature

1.   Pri oddaji javnih naročil se vsa nomenklatura navaja z uporabo „enotnega besednjaka javnih naročil (CPV)“ iz Uredbe (ES) št. 2195/2002.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da prilagodi kode CPV iz te direktive, če je treba spremembe nomenklature CPV upoštevati v tej direktivi in če te spremembe ne vključujejo spremembe področja uporabe te direktive.

Člen 42

Nasprotja interesov

Države članice zagotovijo, da javni naročniki sprejmejo ustrezne ukrepe za učinkovito preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje navzkrižij interesov pri izvajanju postopkov javnega naročanja, da se prepreči kakršno koli izkrivljanje konkurence in zagotovi enaka obravnava vseh gospodarskih subjektov.

Nasprotje interesov zajema vsaj vsak položaj, ko imajo uslužbenci javnega naročnika ali izvajalca storitev javnega naročanja, delujočega v imenu javnega naročnika, ki sodelujejo pri izvajanju postopka javnega naročanja ali lahko vplivajo na rezultate tega postopka, neposreden ali posreden finančni, ekonomski ali drug osebni interes, za katerega bi se lahko štelo, da vpliva na njihovo nepristranskost in neodvisnost v postopku javnega naročanja.

NASLOV II

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA JAVNA NAROČILA

POGLAVJE I

Postopki

Člen 43

Pogoji, povezani s Sporazumom GPA in drugimi mednarodnimi sporazumi

Naročniki v smislu člena 4(1)(a), ki so zajeti v prilogah 3, 4 in 5 ter splošnih opombah k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA ter drugih mednarodnih sporazumih, ki zavezujejo Unijo, zagotovijo obravnavo gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov iz držav podpisnic navedenih sporazumov, ki ni manj ugodna od obravnave gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije.

Člen 44

Izbira postopkov

1.   Naročniki pri oddaji javnih naročil blaga, gradenj ali storitev uporabljajo postopke, usklajene s to direktivo, če je bil, brez poseganja v člen 47, objavljen javni razpis v skladu s to direktivo.

2.   Države članice določijo, da lahko naročniki uporabijo odprte ali omejene postopke ali postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom, kot je določeno v tej direktivi.

3.   Države članice določijo, da lahko naročniki uporabijo konkurenčne dialoge, kot je določeno v tej direktivi.

4.   Javni razpis se lahko izvede na enega od naslednjih načinov:

| (a) | s periodičnim informativnim obvestilom v skladu s členom 67, kadar se javno naročilo odda v omejenem postopku ali postopku s pogajanji; |
| --- | --- |

(a)

s periodičnim informativnim obvestilom v skladu s členom 67, kadar se javno naročilo odda v omejenem postopku ali postopku s pogajanji;

| (b) | z obvestilom o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema v skladu s členom 68, kadar se javno naročilo odda v omejenem postopku ali postopku s pogajanji ali s konkurenčnim dialogom ali partnerstvom za inovacije; |
| --- | --- |

(b)

z obvestilom o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema v skladu s členom 68, kadar se javno naročilo odda v omejenem postopku ali postopku s pogajanji ali s konkurenčnim dialogom ali partnerstvom za inovacije;

| (c) | z obvestilom o javnem naročilu v skladu s členom 69. |
| --- | --- |

(c)

z obvestilom o javnem naročilu v skladu s členom 69.

V primeru iz točke (a) tega odstavka se gospodarski subjekti, ki so izrazili svoj interes po objavi periodičnega informativnega obvestila, povabijo, da svoj interes pisno potrdijo s povabilom k potrditvi interesa v skladu s členom 74.

5.   V posebnih primerih in okoliščinah, izrecno omenjenih v členu 50, lahko države članice določijo, da lahko naročniki uporabijo postopek s pogajanji brez objave. Države članice dovolijo uporabo tega postopka samo v primerih iz člena 50.

Člen 45

Odprti postopek

1.   V odprtih postopkih lahko vsak zainteresirani gospodarski subjekt predloži ponudbo na podlagi javnega razpisa.

Minimalni rok za prejem ponudb je 35 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

Ponudbi se priložijo informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

2.   Če so naročniki objavili periodično informativno obvestilo, ki kot tako ni bilo uporabljeno kot sredstvo za objavo javnega razpisa, se lahko minimalni rok za prejem ponudb iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena skrajša na 15 dni, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | periodično informativno obvestilo je poleg informacij, zahtevanih v oddelku I dela A Priloge VI, vsebovalo vse informacije, zahtevane v oddelku II dela A Priloge VI, pod pogojem, da so bile slednje informacije na voljo ob objavi periodičnega informativnega obvestila; |
| --- | --- |

(a)

periodično informativno obvestilo je poleg informacij, zahtevanih v oddelku I dela A Priloge VI, vsebovalo vse informacije, zahtevane v oddelku II dela A Priloge VI, pod pogojem, da so bile slednje informacije na voljo ob objavi periodičnega informativnega obvestila;

| (b) | periodično informativno obvestilo je bilo v objavo poslano najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu. |
| --- | --- |

(b)

periodično informativno obvestilo je bilo v objavo poslano najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

3.   Če v nujnem primeru, ki ga naročnik ustrezno utemelji, ni mogoče upoštevati roka iz drugega pododstavka odstavka 1, lahko naročnik določi rok, ki ni krajši od 15 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

4.   Naročnik lahko za pet dni skrajša rok za prejem ponudb iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, če se strinja, da se ponudbe lahko predložijo z elektronskimi sredstvi v skladu s prvim pododstavkom člena 40(4) ter členom 40(5) in (6).

Člen 46

Omejeni postopek

1.   Za sodelovanje v omejenih postopkih se lahko na podlagi javnega razpisa prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni.

2.   Ponudbo lahko predložijo samo tisti gospodarski subjekti, ki jih naročnik k temu povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku.

Rok za prejem ponudb se lahko določi na podlagi medsebojnega dogovora med naročnikom in izbranimi kandidati, če imajo vsi izbrani kandidati na voljo enako časa za pripravo in predložitev ponudb.

Če dogovora glede roka za prejem ponudb ni, je rok najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudbe.

Člen 47

Postopek s pogajanji s predhodnim javnim razpisom

1.   Za sodelovanje v postopkih s pogajanji s predhodnim javnim razpisom se lahko na podlagi javnega razpisa prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi periodično informativno obvestilo, povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni.

2.   Pri pogajanjih lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku.

Rok za prejem ponudb se lahko določi na podlagi medsebojnega dogovora med naročnikom in izbranimi kandidati, če imajo vsi kandidati na voljo enako časa za pripravo in predložitev ponudb.

Če dogovora glede roka za prejem ponudb ni, je rok najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudbe.

Člen 48

Konkurenčni dialog

1.   Za sodelovanje v konkurenčnih dialogih se lahko na podlagi javnega razpisa v skladu s točkama (b) in (c) člena 44(4) prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o naročilu ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi periodično informativno obvestilo, pa 30 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni.

V dialogu lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku. Javno naročilo se odda izključno na podlagi merila ponudbe, ki ima najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 82(2).

2.   Naročniki svoje potrebe in zahteve določijo in podrobneje opredelijo v javnem razpisu in/ali opisnem dokumentu. Hkrati v istih dokumentih določijo in podrobneje opredelijo izbrana merila za oddajo javnega naročila ter določijo okvirni časovni razpored.

3.   Naročniki z udeleženci, izbranimi v skladu z zadevnimi določbami členov 76 do 81, začnejo dialog s ciljem ugotoviti in opredeliti najustreznejše načine za izpolnitev svojih potreb. V okviru tega dialoga lahko z izbranimi udeleženci razpravljajo o vseh vidikih javnega naročila.

Naročniki v okviru dialoga zagotovijo enako obravnavo vseh udeležencev. Zato informacij ne nudijo diskriminatorno, zaradi česar bi lahko nekateri udeleženci imeli prednost pred drugimi.

Naročniki v skladu s členom 39 brez soglasja v dialogu sodelujočega kandidata ali ponudnika drugim udeležencem ne razkrijejo predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki jim jih sporoči ta kandidat ali ponudnik. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

4.   Konkurenčni dialog se lahko izvaja v zaporednih fazah, da se na podlagi meril za oddajo javnega naročila, opredeljenih v javnem razpisu ali opisnem dokumentu, zmanjša število rešitev, o katerih se razpravlja med posamezno fazo dialoga. Naročniki v javnem razpisu ali opisnem dokumentu navedejo, ali bodo uporabili to možnost.

5.   Naročnik nadaljuje dialog, dokler ne najde ene ali več rešitev, ki lahko izpolnijo njegove potrebe.

6.   Naročniki, potem ko objavijo, da je dialog zaključen, o tem obvestijo preostale udeležence in jih zaprosijo, naj predložijo končne ponudbe na podlagi rešitve ali rešitev, ki so bile predstavljene in podrobneje opredeljene med dialogom. Navedene ponudbe morajo vsebovati vse elemente, ki se zahtevajo in so potrebni za izvedbo projekta.

Te ponudbe se lahko na zahtevo naročnika pojasnijo, podrobno opredelijo in optimizirajo. Vendar ta pojasnila, podrobne opredelitve, optimizacija ali dodatne informacije ne smejo pomeniti sprememb osnovnih vidikov ponudbe ali naročila, vključno s potrebami in zahtevami iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta, če bi odstopanja od teh vidikov, potreb in zahtev verjetno izkrivljala konkurenco ali imela diskriminatoren učinek.

7.   Naročniki preučijo prejete ponudbe na podlagi meril za oddajo javnega naročila iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta.

Na zahtevo naročnika se lahko s ponudnikom, za katerega je bilo ugotovljeno, da je predložil ponudbo, ki ima najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 82(2), izvedejo pogajanja, da se z dokončno določitvijo pogojev naročila potrdijo finančne obveznosti ali drugi pogoji iz ponudbe, če taka pogajanja bistveno ne spremenijo ključnih vidikov ponudbe ali naročila, vključno s potrebami in zahtevami iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta, ter ne pomenijo tveganja v smislu izkrivljanja konkurence ali diskriminacije.

8.   Naročniki lahko določijo nagrade ali plačila za udeležence v dialogu.

Člen 49

Partnerstvo za inovacije

1.   Za sodelovanje v partnerstvih za inovacije se lahko na podlagi javnega razpisa v skladu s točkama (b) in (c) člena 44(4) prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

Naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila opredeli potrebo po inovativnem blagu, storitvah ali gradnjah, ki je ne more zadovoljiti z nakupom blaga, storitev ali gradenj, že dostopnih na trgu. Navede tudi, kateri elementi opisa določajo minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vse ponudbe. Navedbe so dovolj natančne, da lahko gospodarski subjekti prepoznajo vrsto in obseg potrebne rešitve ter se odločijo, ali se bodo prijavili za sodelovanje v postopku.

Naročnik se lahko odloči, da bo vzpostavil partnerstvo za inovacije z enim ali več partnerji, ki izvajajo ločene raziskovalne in razvojne dejavnosti.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo obvestilo o javnem naročilu poslano, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni. V postopku lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku. Javna naročila se oddajo izključno na podlagi merila ponudbe, ki ima najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 82(2).

2.   Cilj partnerstva za inovacije je razvoj inovativnega proizvoda, storitve ali gradenj ter poznejša nabava zagotovljenega blaga, storitev ali gradenj, pod pogojem, da ustrezajo dogovorjeni kakovosti izvedbe in najvišjim stroškom, dogovorjenim med naročniki in udeleženci.

Partnerstvo za inovacije se strukturira v zaporednih fazah, ki upoštevajo zaporedje korakov v postopku raziskav in inovacij; to lahko vključuje proizvodnjo proizvodov, izvajanje storitev ali dokončanje gradenj. Pri partnerstvu za inovacije se določijo vmesni cilji, ki jih morajo doseči partnerji, in zagotovi plačilo v ustreznih obrokih.

Naročnik se lahko na podlagi teh ciljev po vsaki fazi odloči za prekinitev partnerstva za inovacije ali – v primeru partnerstva za inovacije z različnimi partnerji – za zmanjšanje števila partnerjev s prekinitvijo posameznih pogodb, če v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, da lahko uporabi možnost prekinitve in pod kakšnimi pogoji to lahko stori.

3.   Če ni v tem členu drugače določeno, se naročniki pogajajo s ponudniki o prvih in vseh nadaljnjih ponudbah, ki jih slednji predložijo, razen končne ponudbe, za izboljšanje njihove vsebine.

Minimalne zahteve in merila za oddajo javnega naročila niso predmet pogajanj.

4.   Naročniki med pogajanji zagotovijo enako obravnavo vseh ponudnikov. Zato informacij ne nudijo diskriminatorno, zaradi česar bi lahko nekateri ponudniki imeli prednost pred drugimi. Vse ponudnike, katerih ponudbe niso bile izločene v skladu z odstavkom 5, pisno obvestijo o vseh spremembah tehničnih specifikacij ali druge dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, razen tistih, ki določajo minimalne zahteve. Naročniki zagotovijo, da imajo ponudniki po teh spremembah na voljo dovolj časa, da po potrebi spremenijo ali ponovno predložijo ponudbe.

Naročniki v skladu s členom 39 brez soglasja kandidata ali ponudnika, ki sodeluje v pogajanjih, drugim udeležencem ne razkrijejo zaupnih informacij, ki jim jih sporoči ta kandidat ali ponudnik. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

5.   Pogajanja med postopki partnerstev za inovacije se lahko izvajajo v zaporednih fazah, da se na podlagi meril za oddajo javnega naročila, opredeljenih v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, zmanjša število ponudb, o katerih se je treba pogajati. Naročnik v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, ali bo uporabil to možnost.

6.   Naročniki pri izbiri kandidatov uporabljajo zlasti pogoje glede sposobnosti kandidatov na področju raziskav in razvoja ter pri razvijanju in uvajanju inovativnih rešitev.

Raziskovalne in inovativne projekte, katerih cilj je izpolniti potrebe, ki jih je opredelil naročnik in jih ni mogoče izpolniti z obstoječimi rešitvami, lahko predložijo le gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene zahtevanih informacij.

Naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, kakšna ureditev velja za pravice intelektualne lastnine. Naročnik v primeru partnerstva za inovacije z različnimi partnerji v skladu s členom 39 drugim partnerjem ne razkrije predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki mu jih v okviru partnerstva sporoči posamezen partner, če nima njegovega soglasja. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

7.   Naročnik zagotovi, da se struktura partnerstva ter zlasti trajanje in vrednost posameznih faz določijo ob upoštevanju stopnje inovativnosti predlagane rešitve ter zaporedja raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, potrebnih za razvoj inovativne rešitve, ki na trgu še ni na voljo. Ocenjena vrednost naročenega blaga, storitev ali gradenj ni nesorazmerna glede na naložbe za njihov razvoj.

Člen 50

Uporaba postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa

Naročniki lahko uporabijo postopek s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa v naslednjih primerih:

| (a) | kadar v postopku s predhodnim javnim razpisom niso prejeli nobene ponudbe, nobene ustrezne ponudbe, nobene prijave za sodelovanje ali nobene ustrezne prijave za sodelovanje, pod pogojem, da se prvotni pogoji javnega naročila bistveno ne spremenijo;
  Ponudba se šteje za neustrezno, če ni relevantna za javno naročilo, ker brez bistvenih sprememb očitno ne ustreza potrebam in zahtevam naročnika, ki so določene v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Prijava za sodelovanje se šteje za neustrezno, če je treba zadevni gospodarski subjekt izključiti ali se ga lahko izključi v skladu s členom 78(1) ali členom 80(1) ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih naročnik določi v skladu s členom 78 ali členom 80; |
| --- | --- |

(a)

kadar v postopku s predhodnim javnim razpisom niso prejeli nobene ponudbe, nobene ustrezne ponudbe, nobene prijave za sodelovanje ali nobene ustrezne prijave za sodelovanje, pod pogojem, da se prvotni pogoji javnega naročila bistveno ne spremenijo;

Ponudba se šteje za neustrezno, če ni relevantna za javno naročilo, ker brez bistvenih sprememb očitno ne ustreza potrebam in zahtevam naročnika, ki so določene v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Prijava za sodelovanje se šteje za neustrezno, če je treba zadevni gospodarski subjekt izključiti ali se ga lahko izključi v skladu s členom 78(1) ali členom 80(1) ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih naročnik določi v skladu s členom 78 ali členom 80;

| (b) | kadar ima javno naročilo samo raziskovalni, eksperimentalni, študijski ali razvojni namen, nima pa namena ustvarjati dobička ali povrniti stroškov raziskav in razvoja ter če oddaja takšnega naročila ne vpliva na konkurenčnost pri oddaji poznejših javnih naročil z natanko temi nameni; |
| --- | --- |

(b)

kadar ima javno naročilo samo raziskovalni, eksperimentalni, študijski ali razvojni namen, nima pa namena ustvarjati dobička ali povrniti stroškov raziskav in razvoja ter če oddaja takšnega naročila ne vpliva na konkurenčnost pri oddaji poznejših javnih naročil z natanko temi nameni;

| (c) | če gradnje, blago ali storitve lahko zagotovi samo določeni gospodarski subjekt iz naslednjih razlogov:






  (i) | cilj naročila je ustvariti ali pridobiti unikatno umetniško delo ali umetniško uprizoritev; |
| --- | --- | --- |

(c)

če gradnje, blago ali storitve lahko zagotovi samo določeni gospodarski subjekt iz naslednjih razlogov:

(i)

cilj naročila je ustvariti ali pridobiti unikatno umetniško delo ali umetniško uprizoritev;

| (ii) | konkurence iz tehničnih razlogov ni; |
| --- | --- |

(ii)

konkurence iz tehničnih razlogov ni;

| (iii) | za zaščito izključnih pravic, vključno s pravicami intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(iii)

za zaščito izključnih pravic, vključno s pravicami intelektualne lastnine.

Izjemi iz točk (ii) in (iii) se uporabljata le, če ni ustrezne alternative ali nadomestila in če odsotnost konkurence ni posledica umetnega omejevanja parametrov javnega naročila;

| (d) | kolikor je to nujno, če zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti, ni mogoče upoštevati rokov, določenih za odprte postopke, omejene postopke in postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom. Okoliščine, s katerimi se utemelji skrajna nujnost, nikakor ne smejo biti take, da bi jih lahko pripisali naročniku; |
| --- | --- |

(d)

kolikor je to nujno, če zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti, ni mogoče upoštevati rokov, določenih za odprte postopke, omejene postopke in postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom. Okoliščine, s katerimi se utemelji skrajna nujnost, nikakor ne smejo biti take, da bi jih lahko pripisali naročniku;

| (e) | v primeru javnih naročil blaga za dodatne dobave blaga prvotnega dobavitelja, ki so namenjene za delno nadomestilo blaga ali inštalacij ali za povečanje obsega obstoječega blaga ali inštalacij, če bi moral naročnik zaradi zamenjave dobavitelja nabaviti blago, ki ima drugačne tehnične lastnosti, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem; |
| --- | --- |

(e)

v primeru javnih naročil blaga za dodatne dobave blaga prvotnega dobavitelja, ki so namenjene za delno nadomestilo blaga ali inštalacij ali za povečanje obsega obstoječega blaga ali inštalacij, če bi moral naročnik zaradi zamenjave dobavitelja nabaviti blago, ki ima drugačne tehnične lastnosti, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem;

| (f) | za nove gradnje ali storitve, ki predstavljajo ponovitev podobnih gradenj ali storitev, zaupanih izvajalcu, ki mu je isti naročnik že prej oddal javno naročilo, če so te gradnje ali storitve v skladu z osnovnim projektom, za katerega je bilo oddano prvo javno naročilo v skladu s postopkom iz člena 44(1).
  V osnovnem projektu se navedejo obseg mogočih dodatnih gradenj ali storitev ter pogoji za njihovo oddajo. Naročniki že ob povabilu k predložitev ponudb za prvi projekt navedejo morebitno uporabo tega postopka, pri čemer pri uporabi členov 15 in 16 upoštevajo skupne ocenjene stroške poznejših gradenj ali storitev; |
| --- | --- |

(f)

za nove gradnje ali storitve, ki predstavljajo ponovitev podobnih gradenj ali storitev, zaupanih izvajalcu, ki mu je isti naročnik že prej oddal javno naročilo, če so te gradnje ali storitve v skladu z osnovnim projektom, za katerega je bilo oddano prvo javno naročilo v skladu s postopkom iz člena 44(1).

V osnovnem projektu se navedejo obseg mogočih dodatnih gradenj ali storitev ter pogoji za njihovo oddajo. Naročniki že ob povabilu k predložitev ponudb za prvi projekt navedejo morebitno uporabo tega postopka, pri čemer pri uporabi členov 15 in 16 upoštevajo skupne ocenjene stroške poznejših gradenj ali storitev;

| (g) | za blago, ponujeno in kupljeno na blagovnih borzah; |
| --- | --- |

(g)

za blago, ponujeno in kupljeno na blagovnih borzah;

| (h) | za ugodne nakupe, ko je blago mogoče zagotoviti tako, da se izkoristi posebno ugodna priložnost, ki je na voljo zelo kratek čas in je cena bistveno nižja od običajnih tržnih cen; |
| --- | --- |

(h)

za ugodne nakupe, ko je blago mogoče zagotoviti tako, da se izkoristi posebno ugodna priložnost, ki je na voljo zelo kratek čas in je cena bistveno nižja od običajnih tržnih cen;

| (i) | za nakupe blaga ali storitev pod posebno ugodnimi pogoji od dobavitelja ali izvajalca, ki gre v dokončno likvidacijo, ali likvidacijskega upravitelja v postopku zaradi insolventnosti, po dogovoru z upniki ali po podobnem postopku v skladu z nacionalnimi zakoni ali predpisi; |
| --- | --- |

(i)

za nakupe blaga ali storitev pod posebno ugodnimi pogoji od dobavitelja ali izvajalca, ki gre v dokončno likvidacijo, ali likvidacijskega upravitelja v postopku zaradi insolventnosti, po dogovoru z upniki ali po podobnem postopku v skladu z nacionalnimi zakoni ali predpisi;

| (j) | če se zadevno javno naročilo storitev oddaja na podlagi projektnega natečaja, organiziranega v skladu s to direktivo, in se v skladu s pravili, predvidenimi v projektnem natečaju, odda zmagovalcu ali enemu od zmagovalcev tega natečaja; v slednjem primeru morajo biti k sodelovanju v pogajanjih povabljeni vsi zmagovalci. |
| --- | --- |

(j)

če se zadevno javno naročilo storitev oddaja na podlagi projektnega natečaja, organiziranega v skladu s to direktivo, in se v skladu s pravili, predvidenimi v projektnem natečaju, odda zmagovalcu ali enemu od zmagovalcev tega natečaja; v slednjem primeru morajo biti k sodelovanju v pogajanjih povabljeni vsi zmagovalci.

POGLAVJE II

Tehnike in instrumenti za elektronsko in skupno javno naročanje

Člen 51

Okvirni sporazumi

1.   Naročniki lahko sklepajo okvirne sporazume, če uporabljajo postopke javnega naročanja iz te direktive.

Okvirni sporazum pomeni sporazum med enim ali več naročniki in enim ali več gospodarskimi subjekti, katerega predmet je določitev pogojev, s katerimi se uredijo naročila, ki se oddajo v posameznem obdobju, zlasti v zvezi s ceno in, kjer je ustrezno, predvidenimi količinami.

Veljavnost okvirnega sporazuma ni daljša od osmih let, razen v izjemnih primerih, ki se ustrezno utemeljijo, zlasti s predmetom okvirnega sporazuma.

2.   Naročila na podlagi okvirnega sporazuma se oddajo v skladu z objektivnimi pravili in kriteriji, ki lahko vključujejo tudi ponovno odpiranje konkurence med tistimi gospodarskimi subjekti, ki so podpisniki sklenjenega okvirnega sporazuma. Ta pravila in kriteriji se določijo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma.

Objektivna pravila in kriteriji iz prvega pododstavka zagotavljajo enako obravnavo gospodarskih subjektov, ki so podpisniki navedenega sporazuma. Če se vključi ponovno odpiranje konkurence, naročniki določijo rok, ki je dovolj dolg, da lahko ponudniki predložijo ponudbe za posamezna naročila; naročniki oddajo posamezna naročila ponudnikom, ki so predložili najboljšo ponudbo na podlagi meril za oddajo javnega naročila, določenih v specifikacijah okvirnega sporazuma.

Naročniki ne uporabijo okvirnih sporazumov neustrezno ali tako, da preprečujejo, omejujejo ali izkrivljajo konkurenco.

Člen 52

Dinamični nabavni sistemi

1.   Naročniki lahko za običajne nakupe, katerih značilnosti, ki so splošno dostopne na trgu, izpolnjujejo njihove zahteve, uporabijo dinamični nabavni sistem. Dinamični nabavni sistem deluje kot popolnoma elektronski postopek in je med celotnim obdobjem veljavnosti nabavnega sistema na voljo gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje. Lahko se razdeli na kategorije proizvodov, gradenj ali storitev, ki so objektivno opredeljene na podlagi značilnosti postopka javnega naročanja, ki bo potekal v okviru ustrezne kategorije. Take značilnosti lahko vključujejo navedbo največjega dovoljenega obsega naknadnih posameznih naročil ali geografskega območja, na katerem se bodo izvajala nadaljnja posamezna naročila.

2.   Naročniki pri javnem naročanju v okviru dinamičnega nabavnega sistema upoštevajo pravila omejenega postopka. Do sistema imajo dostop vsi kandidati, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje, medtem ko število kandidatov, ki imajo dostop do sistema, ni omejeno v skladu s členom 78(2). Če naročniki v skladu z odstavkom 1 tega člena sistem razdelijo v kategorije proizvodov, gradenj ali storitev, za vsako kategorijo podrobno določijo veljavne pogoje za sodelovanje.

Ne glede na člen 46 se uporabljajo naslednji roki:

| (a) | minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu, ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi periodično informativno obvestilo, pa najmanj 30 dni od datuma, ko je bil poslano povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni. Ko je povabilo k predložitvi ponudbe za prvo posamezno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema poslano, ne veljajo več nobeni nadaljnji roki za prejem prijav za sodelovanje; |
| --- | --- |

(a)

minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu, ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi periodično informativno obvestilo, pa najmanj 30 dni od datuma, ko je bil poslano povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni. Ko je povabilo k predložitvi ponudbe za prvo posamezno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema poslano, ne veljajo več nobeni nadaljnji roki za prejem prijav za sodelovanje;

| (b) | minimalni rok za prejem ponudb je najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudbe. Uporabljata se drugi in tretji pododstavek člena 46(2). |
| --- | --- |

(b)

minimalni rok za prejem ponudb je najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudbe. Uporabljata se drugi in tretji pododstavek člena 46(2).

3.   Vse sporočanje v okviru dinamičnega nabavnega sistema poteka izključno z elektronskimi sredstvi v skladu s členom 40(1), (3), (5) in (6).

4.   Za namene oddajanja naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema naročniki:

| (a) | objavijo javni razpis, v katerem jasno navedejo, da se uporablja dinamični nabavni sistem; |
| --- | --- |

(a)

objavijo javni razpis, v katerem jasno navedejo, da se uporablja dinamični nabavni sistem;

| (b) | v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vsaj vrsto in ocenjeno količino načrtovanih nabav ter vse potrebne informacije v zvezi z dinamičnim nabavnim sistemom, vključno s tem, kako ta sistem deluje, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo; |
| --- | --- |

(b)

v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vsaj vrsto in ocenjeno količino načrtovanih nabav ter vse potrebne informacije v zvezi z dinamičnim nabavnim sistemom, vključno s tem, kako ta sistem deluje, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo;

| (c) | navedejo morebitno razdelitev na kategorije proizvodov, gradenj ali storitev in njihove značilnosti; |
| --- | --- |

(c)

navedejo morebitno razdelitev na kategorije proizvodov, gradenj ali storitev in njihove značilnosti;

| (d) | v času veljavnosti sistema zagotovijo neomejen, popoln in neposreden dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v skladu s členom 73. |
| --- | --- |

(d)

v času veljavnosti sistema zagotovijo neomejen, popoln in neposreden dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v skladu s členom 73.

5.   Naročniki v celotnem obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema vsem gospodarskim subjektom omogočijo, da se prijavijo za sodelovanje v sistemu v skladu s pogoji iz odstavka 2. Naročniki podajo končno oceno takih prijav v skladu s pogoji za ugotavljanje sposobnosti v 10 delovnih dneh od njihovega prejema. Ta rok se v posameznih upravičenih primerih lahko podaljša na 15 delovnih dni, zlasti zaradi potrebe po preučitvi dodatne dokumentacije ali po siceršnjem preverjanju, ali so pogoji za sodelovanje izpolnjeni.

Ne glede na prvi pododstavek lahko naročniki, dokler povabilo k predložitvi ponudbe za prvo posamezno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema še ni bilo poslano, podaljšajo preučitveno obdobje, če v tem času ni objavljeno nobeno povabilo k predložitvi ponudb. Naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo, za koliko nameravajo podaljšati to obdobje.

Naročniki čim prej obvestijo zadevni gospodarski subjekt, ali mu je bil odobren dostop do dinamičnega nabavnega sistema ali ne.

6.   Naročniki v skladu s členom 74 povabijo vse udeležence, ki dobijo dostop, naj predložijo ponudbo za vsako posamezno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema. Če je dinamični nabavni sistem razdeljen na kategorije gradenj, proizvodov ali storitev, naročniki vse udeležence, ki dobijo dostop do kategorije, ki ustreza določenemu zadevnemu naročilu, povabijo, da predložijo ponudbo.

Javno naročilo oddajo ponudniku, ki je predložil najboljšo ponudbo na podlagi meril za oddajo javnega naročila, ki so določena v obvestilu o javnem naročilu za vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema, v povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, v povabilu k predložitvi ponudb. Navedena merila se lahko, če je ustrezno, natančneje opredelijo v povabilu k predložitvi ponudb.

7.   Naročniki, ki v skladu s členom 80 uporabijo razloge za izključitev in pogoje za sodelovanje, določene z Direktivo 2014/24/EU, lahko kadar koli v obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema od udeležencev, ki so dobili dostop do njega, zahtevajo, da predložijo prenovljeno in posodobljeno lastno izjavo iz člena 59(1) navedene direktive, in sicer v petih delovnih dneh od datuma, ko jim je posredovana ta zahteva.

Člen 59(2) do (4) se uporablja v celotnem obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema.

8.   Naročniki obdobje veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema navedejo v javnem razpisu. O vsaki spremembi obdobja veljavnosti obvestijo Komisijo z naslednjimi standardnimi obrazci:

| (a) | če se obdobje veljavnosti spremeni, vendar se sistem ne ukine, z obrazcem, ki je bil prvotno uporabljen za javni razpis za vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

če se obdobje veljavnosti spremeni, vendar se sistem ne ukine, z obrazcem, ki je bil prvotno uporabljen za javni razpis za vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema;

| (b) | če se sistem ukine, z obvestilom o oddaji javnega naročila iz člena 70. |
| --- | --- |

(b)

če se sistem ukine, z obvestilom o oddaji javnega naročila iz člena 70.

9.   Gospodarskemu subjektu, ki je zainteresiran za dinamični nabavni sistem ali je vanj vključen, se pred ali med obdobjem veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema ne zaračunajo nobeni stroški.

Člen 53

Elektronske dražbe

1.   Naročniki lahko uporabljajo elektronske dražbe, na katerih se predstavijo nove cene, popravljene navzdol, in/ali nove vrednosti glede določenih elementov ponudb.

Naročniki v ta namen elektronsko dražbo strukturirajo kot ponavljajoči se elektronski postopek, ki sledi popolni začetni oceni ponudb in omogoča razvrščanje ponudb z metodami samodejnega ocenjevanja.

Nekatera javna naročila storitev in nekatera javna naročila gradenj, katerih predmet so intelektualne storitve, kot je projektiranje gradenj, ki jih ni mogoče razvrstiti z metodami samodejnega ocenjevanja, niso vključena v elektronske dražbe.

2.   Pri odprtih ali omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji s predhodnim javnim razpisom lahko naročniki določijo, da se pred oddajo javnega naročila izvede elektronska dražba, če je mogoče natančno določiti vsebino dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, zlasti tehnične specifikacije.

V enakih okoliščinah se lahko elektronska dražba izvede pri ponovnem odpiranju konkurence med podpisniki okvirnega sporazuma, kakor je določeno v členu 51(2), ter odpiranju konkurence za naročila, ki se oddajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema iz člena 52.

3.   Elektronska dražba temelji na enem od naslednjih elementov ponudb:

| (a) | izključno na cenah, če se javno naročilo odda le na podlagi cene; |
| --- | --- |

(a)

izključno na cenah, če se javno naročilo odda le na podlagi cene;

| (b) | na cenah in/ali novih vrednostih elementov ponudb iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, če se javno naročilo odda na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo ali se na podlagi pristopa stroškovne učinkovitosti izbere ponudba z najnižjo ceno. |
| --- | --- |

(b)

na cenah in/ali novih vrednostih elementov ponudb iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, če se javno naročilo odda na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo ali se na podlagi pristopa stroškovne učinkovitosti izbere ponudba z najnižjo ceno.

4.   Naročniki, ki se odločijo za uporabo elektronske dražbe, to navedejo v obvestilu o javnem naročilu, v povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa, v povabilu k predložitvi ponudb. Dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebuje vsaj informacije iz Priloge VII.

5.   Pred začetkom elektronske dražbe naročniki opravijo popolno začetno oceno ponudb v skladu z merilom ali merili za oddajo naročila in ponderji, ki so jim je določeni.

Ponudba se šteje za dopustno, če jo predloži ponudnik, ki ni bil izključen v skladu s členom 78(1) ali 80(1) in ki izpolnjuje pogoje za sodelovanje, določene v skladu s členoma 78 in 80, njegova ponudba pa je skladna s tehničnimi specifikacijami, ne da bi bila nepravilna ali nesprejemljiva ali neustrezna.

Za nepravilne veljajo zlasti ponudbe, ki niso skladne z dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, ki so prispele prepozno, pri katerih je dokazano nedovoljeno dogovarjanje ali korupcija ali ki jih javni naročniki ocenijo za neobičajno nizke. Za nesprejemljive veljajo zlasti ponudbe ponudnikov, ki niso ustrezno usposobljeni, ter ponudbe, katerih cena presega proračun javnega naročnika, kot je določen in dokumentiran pred začetkom postopka javnega naročanja.

Ponudba se šteje za neustrezno, če ni relevantna za naročilo, ker brez bistvenih sprememb očitno ne ustreza potrebam in zahtevam naročnika, ki so določene v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila. Prijava za sodelovanje se šteje za neustrezno, če je treba zadevni gospodarski subjekt izključiti ali se ga lahko izključi v skladu s členom 78(1) ali členom 80(1) ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih naročnik določi v skladu s členom 78 ali členom 80.

Vse ponudnike, ki so predložili dopustne ponudbe, je treba hkrati z elektronskimi sredstvi povabiti, naj sodelujejo v elektronski dražbi ter od navedenega datuma in časa uporabljajo povezave v skladu z navodili iz povabila. Elektronska dražba se lahko izvede v več zaporednih fazah. Elektronska dražba se ne začne prej kakor dva delovna dneva po datumu pošiljanja povabil.

6.   Povabilu se doda rezultat popolne ocene zadevne ponudbe, opravljene v skladu s ponderji iz prvega pododstavka člena 82(5).

V povabilu se navede tudi matematična formula, ki se uporabi pri elektronski dražbi za določitev samodejnih sprememb uvrstitev na podlagi predloženih novih cen in/ali novih vrednosti. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, navedena formula vključuje ponderje za vsa merila, določena za izbiro ekonomsko najugodnejše ponudbe, iz obvestila, ki se uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa, ali druge dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Vendar se v ta namen vsi razponi predhodno zmanjšajo na določeno vrednost.

Če so dovoljene variantne ponudbe, se določi formula za vsako variantno ponudbo posebej.

7.   Naročniki v vsaki fazi elektronske dražbe brez odlašanja sporočijo vsem ponudnikom zadostne informacije, da lahko kadar koli preverijo svojo uvrstitev. Sporočijo lahko tudi druge informacije v zvezi z drugimi ponujenimi cenami ali vrednostmi, če je to navedeno v specifikacijah. Poleg tega lahko v vsakem trenutku objavijo število udeležencev v zadevni fazi dražbe. Vendar pa v nobeni fazi elektronske dražbe nikakor ne smejo razkriti identitete ponudnikov.

8.   Naročniki zaključijo elektronsko dražbo na enega ali več od naslednjih načinov:

| (a) | na predhodno določen datum in ob predhodno določenem času; |
| --- | --- |

(a)

na predhodno določen datum in ob predhodno določenem času;

| (b) | ko ne prejmejo več novih cen ali novih vrednosti, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi z minimalnimi razlikami, če so predhodno določili čas, ki mora preteči po prejemu zadnje ponudbe, preden zaključijo elektronsko dražbo, ali |
| --- | --- |

(b)

ko ne prejmejo več novih cen ali novih vrednosti, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi z minimalnimi razlikami, če so predhodno določili čas, ki mora preteči po prejemu zadnje ponudbe, preden zaključijo elektronsko dražbo, ali

| (c) | ko se izvede prvotno navedeno število faz v dražbi. |
| --- | --- |

(c)

ko se izvede prvotno navedeno število faz v dražbi.

Kadar nameravajo naročniki elektronsko dražbo zaključiti v skladu s točko (c) prvega pododstavka, morebiti v kombinaciji z ureditvijo iz točke (b) prvega pododstavka, se v povabilu k sodelovanju v dražbi navede časovni razpored za vsako fazo dražbe.

9.   Po zaključitvi elektronske dražbe naročniki oddajo javno naročilo v skladu s členom 82 na podlagi rezultatov elektronske dražbe.

Člen 54

Elektronski katalogi

1.   Če je predpisana uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev, lahko naročniki zahtevajo predložitev ponudb v obliki elektronskega kataloga ali vključitev elektronskega kataloga.

Države članice lahko določijo obvezno uporabo elektronskih katalogov za nekatere vrste javnih naročil.

Ponudbam, predloženim v obliki elektronskega kataloga, se lahko priložijo drugi dokumenti, ki dopolnjujejo ponudbo.

2.   Elektronske kataloge oblikujejo kandidati ali ponudniki za sodelovanje v zadevnem postopku javnega naročanja v skladu s tehničnimi specifikacijami in formatom, ki jih določi naročnik.

Poleg tega morajo biti elektronski katalogi skladni z zahtevami za elektronska komunikacijska orodja in vsemi dodatnimi zahtevami, ki jih določi naročnik v skladu s členom 40.

3.   Če se dovoli ali zahteva predložitev ponudb v obliki elektronskih katalogov, naročniki:

| (a) | to navedejo v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, v povabilu k predložitvi ponudb ali k pogajanjem; |
| --- | --- |

(a)

to navedejo v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, v povabilu k predložitvi ponudb ali k pogajanjem;

| (b) | v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vse potrebne informacije v skladu s členom 40(6) v zvezi s formatom, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo za katalog. |
| --- | --- |

(b)

v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vse potrebne informacije v skladu s členom 40(6) v zvezi s formatom, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo za katalog.

4.   Če je bil okvirni sporazum sklenjen z več kot enim gospodarskim subjektom po predložitvi ponudb v obliki elektronskih katalogov, lahko naročniki določijo, da se določena naročila ponovno odprejo konkurenci na podlagi posodobljenih katalogov. V takem primeru naročniki uporabijo eno od naslednjih metod:

| (a) | ponudnike povabijo k ponovni predložitvi elektronskih katalogov, prilagojenih zahtevam zadevnega naročila, ali |
| --- | --- |

(a)

ponudnike povabijo k ponovni predložitvi elektronskih katalogov, prilagojenih zahtevam zadevnega naročila, ali

| (b) | ponudnike obvestijo, da nameravajo iz že predloženih elektronskih katalogov zbrati informacije, potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam zadevnega naročila, če je bila uporaba te metode objavljena v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

ponudnike obvestijo, da nameravajo iz že predloženih elektronskih katalogov zbrati informacije, potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam zadevnega naročila, če je bila uporaba te metode objavljena v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma.

5.   Če naročniki določena naročila ponovno odprejo konkurenci v skladu s točko (b) odstavka 4, ponudnike obvestijo o datumu in času, ko nameravajo zbrati informacije, ki so potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam določenega zadevnega naročila, in ponudnikom omogočijo, da odklonijo takšno zbiranje informacij.

Naročniki zagotovijo, da je med obvestilom in dejanskim zbiranjem informacij na voljo dovolj časa.

Naročniki pred oddajo naročila zadevnemu ponudniku predstavijo zbrane informacije in mu s tem omogočijo, da izpodbija ali potrdi, da tako sestavljena ponudba nima nobenih vsebinskih napak.

6.   Naročniki lahko naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema oddajo z zahtevo, da se ponudbe za določeno naročilo predložijo v obliki elektronskega kataloga.

Naročniki lahko naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema oddajo tudi v skladu s točko (b) odstavka 4 in odstavkom 5, če je prijavi za sodelovanje v dinamičnem nabavnem sistemu priložen elektronski katalog v skladu s tehničnimi specifikacijami in formatom, ki jih določi naročnik. Kandidati navedeni katalog dopolnijo, potem ko so obveščeni o nameri naročnika, da sestavi ponudbe po postopku iz točke (b) odstavka 4.

Člen 55

Centralizirane nabavne dejavnosti in osrednji nabavni organi

1.   Države članice lahko določijo, da smejo naročniki gradnje, blago in/ali storitve naročati pri osrednjem nabavnem organu, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (a) točke 10 člena 2.

Države članice lahko določijo tudi, da smejo naročniki gradnje, blago in storitve naročati na podlagi javnih naročil, ki jih odda osrednji nabavni organ, na podlagi dinamičnih nabavnih sistemov, ki jih upravlja osrednji nabavni organ, ali na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (b) točke 10 člena 2. Če lahko dinamični nabavni sistem, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, uporabljajo drugi naročniki, se to navede v javnem razpisu, s katerim se vzpostavi ta dinamični nabavni sistem.

V zvezi s prvim in drugim pododstavkom lahko države članice določijo, da se nekatera javna naročanja izvedejo s pomočjo osrednjih nabavnih organov oziroma enega ali več določenih osrednjih nabavnih organov.

2.   Naročnik izpolni svoje obveznosti v skladu s to direktivo, če blago ali storitve nabavi pri osrednjem nabavnem organu, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (a) točke 10 člena 2.

Naročnik izpolni svoje obveznosti v skladu s to direktivo, tudi če gradnje, blago ali storitve pridobi na podlagi javnih naročil, ki jih odda osrednji nabavni organ, na podlagi dinamičnih nabavnih sistemov, ki jih upravlja osrednji nabavni organ, ali na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (b) točke 10 člena 2.

Vendar je zadevni naročnik odgovoren za izpolnitev obveznosti v skladu s to direktivo v zvezi z deli, ki jih izvaja sam, kot sta:

| (a) | oddajanje naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, ali |
| --- | --- |

(a)

oddajanje naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, ali

| (b) | ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ. |
| --- | --- |

(b)

ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ.

3.   Vsi postopki javnega naročanja, ki jih izvaja osrednji nabavni organ, se izvajajo z elektronskimi komunikacijskimi sredstvi v skladu z zahtevami iz člena 40.

4.   Naročniki lahko osrednjemu nabavnemu organu oddajo javno naročilo storitev za zagotavljanje centraliziranih nabavnih dejavnosti brez uporabe postopkov iz te direktive.

Taka javna naročila storitev lahko vključujejo tudi zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti.

Člen 56

Priložnostno skupno javno naročanje

1.   Najmanj dva naročnika se lahko dogovorita za skupno izvedbo oddaje določenih javnih naročil.

2.   Če se postopek javnega naročanja v celoti izvaja skupaj v imenu in za račun vseh zadevnih naročnikov, so ti skupaj odgovorni za izpolnitev svojih obveznosti v skladu s to direktivo. To velja tudi v primerih, v katerih en sam naročnik vodi postopek javnega naročanja, pri čemer deluje za svoj račun in za račun drugih zadevnih naročnikov.

Če se celotni postopek javnega naročanja ne izvaja v imenu in za račun zadevnih naročnikov, so ti skupaj odgovorni le za tiste dele, ki jih izvajajo skupaj. Vsak naročnik je izključno odgovoren za izpolnitev svojih obveznosti v skladu s to direktivo v zvezi s tistimi deli, ki jih izvaja v svojem imenu in za svoj račun.

Člen 57

Javno naročanje, pri katerem sodelujejo naročniki iz različnih držav članic

1.   Brez poseganja v člene 28 do 31 lahko naročniki iz različnih držav članic sodelujejo pri oddaji javnih naročil z uporabo enega od načinov, določenih v tem členu.

Naročniki ne uporabljajo načinov iz tega člena, da bi se izognili uporabi obveznih določb javnega prava v skladu s pravom Unije, ki velja zanje v njihovi državi članici.

2.   Država članica svojim naročnikom ne sme prepovedati uporabe centraliziranih nabavnih dejavnosti, ki jih zagotavljajo osrednji nabavni organi, ki se nahajajo v drugi državi članici.

V zvezi s centraliziranimi nabavnimi dejavnostmi, ki jih zagotavlja osrednji nabavni organ, ki se nahaja v drugi državi članici, kot je država naročnika, pa lahko države članice določijo, da lahko njihovi naročniki uporabljajo le centralizirane nabavne dejavnosti, ki so opredeljene v točki (a) ali (b) točke 10 člena 2.

3.   Osrednji nabavni organ, ki se nahaja v drugi državi članici, zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti v skladu z nacionalnimi predpisi države članice, v kateri se nahaja.

Nacionalni predpisi države članice, v kateri se nahaja osrednji nabavni organ, se uporabljajo tudi v naslednjih primerih:

| (a) | oddaja naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

oddaja naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema;

| (b) | ponovno odpiranje konkurence v skladu z okvirnim sporazumom. |
| --- | --- |

(b)

ponovno odpiranje konkurence v skladu z okvirnim sporazumom.

4.   Več naročnikov iz različnih držav članic lahko skupaj odda javno naročilo, sklene okvirni sporazum ali upravlja dinamični nabavni sistem. Prav tako lahko na podlagi okvirnega sporazuma ali dinamičnega nabavnega sistema oddajajo posamezna naročila. Če ustrezni elementi niso urejeni z mednarodnim sporazumom, sklenjenim med zadevnimi državami članicami, sodelujoči naročniki sklenejo sporazum, v katerem določijo:

| (a) | odgovornost pogodbenih strank in ustrezne nacionalne določbe, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(a)

odgovornost pogodbenih strank in ustrezne nacionalne določbe, ki se uporabljajo;

| (b) | notranjo organizacijo postopka javnega naročanja, vključno z vodenjem postopka, razdelitvijo gradenj, blaga ali storitev, ki se naročajo, ter sklenitvijo pogodb o izvedbi javnega naročila. |
| --- | --- |

(b)

notranjo organizacijo postopka javnega naročanja, vključno z vodenjem postopka, razdelitvijo gradenj, blaga ali storitev, ki se naročajo, ter sklenitvijo pogodb o izvedbi javnega naročila.

Sodelujoči naročnik izpolni svoje obveznosti v skladu s to direktivo, če gradnje, blago ali storitve nabavi pri naročniku, ki je odgovoren za postopek naročanja. Sodelujoči naročniki lahko pri opredelitvi odgovornosti in veljavnega nacionalnega prava iz točke (a) posebne odgovornosti dodelijo enemu ali več izmed njih ter kot veljavne določijo predpise nacionalnega prava katere koli njihove države članice. Dodelitev odgovornosti in veljavno nacionalno pravo se navedeta v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za skupno oddana javna naročila.

5.   Če več naročnikov iz različnih držav članic ustanovi skupen subjekt, vključno z evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje iz Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (41) ali drugimi subjekti, ustanovljenimi v skladu s pravom Unije, se sodelujoči naročniki s sklepom pristojnega organa skupnega subjekta dogovorijo, da bodo pri javnem naročanju uporabljali nacionalne predpise ene od naslednjih držav članic:

| (a) | nacionalne predpise države članice, v kateri ima skupen subjekt svoj registrirani sedež; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne predpise države članice, v kateri ima skupen subjekt svoj registrirani sedež;

| (b) | nacionalne predpise države članice, v kateri skupen subjekt izvaja svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

nacionalne predpise države članice, v kateri skupen subjekt izvaja svoje dejavnosti.

Dogovor iz prvega pododstavka se lahko uporablja za nedoločen čas, če je to določeno v ustanovitvenem aktu skupnega subjekta, ali pa je lahko omejen na določeno časovno obdobje, določene vrste naročil ali eno ali več oddaj posameznih naročil.

POGLAVJE III

Izvedba postopka

Oddelek 1

Priprava

Člen 58

Predhodno preverjanje trga

Naročniki lahko pred začetkom postopka javnega naročanja izvedejo preverjanje trga, da bi pripravili oddajo javnega naročila in obvestili gospodarske subjekte o svojih načrtih in zahtevah v zvezi z javnim naročanjem.

Naročniki lahko v ta namen na primer zaprosijo za ali sprejmejo nasvete neodvisnih strokovnjakov ali organov oziroma udeležencev na trgu. Ta nasvet se lahko uporabi pri načrtovanju in izvajanju postopka javnega naročanja, pod pogojem, da ne izkrivlja konkurence ter ne pomeni kršenja načel nediskriminacije in transparentnosti.

Člen 59

Predhodno sodelovanje kandidatov ali ponudnikov

Kadar je kandidat ali ponudnik ali podjetje, povezano s kandidatom ali ponudnikom, svetovalo naročniku, bodisi na podlagi člena 58 ali ne, ali bilo kako drugače vključeno v pripravo postopka javnega naročanja, naročnik z ustreznimi ukrepi zagotovi, da se zaradi sodelovanja zadevnega kandidata ali ponudnika konkurenca ne izkrivlja.

Taki ukrepi vključujejo sporočanje zadevnih informacij, izmenjanih v okviru ali na podlagi sodelovanja kandidata ali ponudnika pri pripravi postopka javnega naročanja, drugim kandidatom in ponudnikom ter določitev ustreznih rokov za prejem ponudb. Zadevni kandidat ali ponudnik je iz postopka izključen le, če ni mogoče drugače zagotoviti, da je izpolnjena obveznost spoštovanja načela enake obravnave.

Pred tako izključitvijo se kandidatom oziroma ponudnikom omogoči, da dokažejo, da njihovo sodelovanje v pripravi postopka javnega naročanja ne more izkrivljati konkurence. Sprejeti ukrepi se dokumentirajo v posameznem poročilu, zahtevanem v členu 100.

Člen 60

Tehnične specifikacije

1.   Tehnične specifikacije iz točke 1 Priloge VIII se navedejo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. V tehničnih specifikacijah so določene zahtevane značilnosti gradnje, storitve ali blaga.

Te značilnosti se lahko nanašajo tudi na točno določen postopek ali način proizvodnje ali zagotavljanja zahtevanih gradenj, blaga ali storitev ali na točno določen postopek za kakšno drugo fazo v njihovem življenjski dobi, tudi če takšni dejavniki fizično niso del njih, pod pogojem, da so povezane s predmetom javnega naročila ter sorazmerne z vrednostjo in cilji javnega naročila.

V tehničnih specifikacijah je lahko določeno tudi, ali se bo zahteval prenos pravic intelektualne lastnine.

Pri vseh nabavah, ki naj bi jih uporabljale fizične osebe, bodisi splošna javnost bodisi uslužbenci naročnika, se pri pripravi navedenih tehničnih specifikacij razen v ustrezno utemeljenih primerih upoštevajo merila dostopnosti za invalide ali zahteve za oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom.

Kadar so zahteve glede obvezne dostopnosti sprejete s pravnim aktom Unije, se tehnične specifikacije, kar zadeva kriterije dostopnosti za invalide ali zahteve za oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, določijo s sklicevanjem nanj.

2.   Tehnične specifikacije zagotavljajo enakopraven dostop vseh gospodarskih subjektov do postopka javnega naročanja in neupravičeno ne ovirajo odpiranja naročil konkurenci.

3.   Brez poseganja v zavezujoča nacionalna tehnična pravila, kolikor so skladna s pravom Unije, se tehnične specifikacije določijo na enega od naslednjih načinov:

| (a) | v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, vključno z okoljskimi značilnostmi, če so parametri dovolj natančni, da lahko ponudniki opredelijo predmet javnega naročila, naročniki pa oddajo javno naročilo; |
| --- | --- |

(a)

v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, vključno z okoljskimi značilnostmi, če so parametri dovolj natančni, da lahko ponudniki opredelijo predmet javnega naročila, naročniki pa oddajo javno naročilo;

| (b) | s sklicevanjem na tehnične specifikacije in po prednostnem vrstnem redu na nacionalne standarde, ki so prevzeti po evropskih standardih, na evropske tehnične ocene, skupne tehnične specifikacije, mednarodne standarde, druge tehnične referenčne sisteme, ki jih določijo evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, na nacionalne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali nacionalne tehnične specifikacije, povezane s projektiranjem, izračunom in izvedbo gradenj ter uporabo blaga; pri vsakem sklicevanju se navedeta tudi besedi „ali enakovredni“; |
| --- | --- |

(b)

s sklicevanjem na tehnične specifikacije in po prednostnem vrstnem redu na nacionalne standarde, ki so prevzeti po evropskih standardih, na evropske tehnične ocene, skupne tehnične specifikacije, mednarodne standarde, druge tehnične referenčne sisteme, ki jih določijo evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, na nacionalne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali nacionalne tehnične specifikacije, povezane s projektiranjem, izračunom in izvedbo gradenj ter uporabo blaga; pri vsakem sklicevanju se navedeta tudi besedi „ali enakovredni“;

| (c) | v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a), s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) kot podlago za domnevo skladnosti s temi zahtevami glede delovanja ali funkcionalnosti; |
| --- | --- |

(c)

v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a), s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) kot podlago za domnevo skladnosti s temi zahtevami glede delovanja ali funkcionalnosti;

| (d) | s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) za nekatere značilnosti ter s sklicevanjem na zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a) za druge značilnosti. |
| --- | --- |

(d)

s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) za nekatere značilnosti ter s sklicevanjem na zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a) za druge značilnosti.

4.   Če tega ne upravičuje predmet naročila, v tehničnih specifikacijah niso navedeni določena izdelava ali izvor ali določen postopek, značilen za proizvode ali storitve določenega gospodarskega subjekta, ali blagovne znamke, patenti, tipi ali določeno poreklo ali proizvodnja, če bi to dajalo prednost nekaterim podjetjem ali proizvodom oziroma bi bila nekatera podjetja ali proizvodi s tem izločeni. Take navedbe so izjemoma dovoljene, če ni mogoče dovolj natančno in razumljivo opisati predmeta pogodbe v skladu z odstavkom 3. Te navedbe vsebujejo tudi besedi „ali enakovredni“.

5.   Če naročnik uporabi možnost sklicevanja na tehnične specifikacije iz točke (b) odstavka 3, ne sme zavrniti ponudbe z obrazložitvijo, da ponujene gradnje, blago ali storitve niso skladne s tehničnimi specifikacijami, ki jih je navedel, če ponudnik v svoji ponudbi na kakršen koli ustrezen način, vključno z načini dokazovanja iz člena 62, dokaže, da predlagane rešitve enako izpolnjujejo zahteve, določene v tehničnih specifikacijah.

6.   Če naročnik uporabi možnost iz točke (a) odstavka 3, da določi tehnične specifikacije v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, ne sme zavrniti ponudbe za blago, storitve ali gradnje, skladne z nacionalnim standardom, ki prevzema evropski standard, z evropskim tehničnim soglasjem, skupno tehnično specifikacijo, mednarodnim standardom ali tehničnim referenčnim sistemom, ki ga je določil Evropski organ za standardizacijo, če se te specifikacije nanašajo na zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti, ki jih je določil.

Ponudnik v svoji ponudbi s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi, vključno s tistimi iz člena 62, dokaže, da blago, storitev ali gradnja, ki je skladna s standardom, izpolnjuje zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti, ki jih je določil naročnik.

Člen 61

Znaki

1.   Kadar nameravajo naročniki naročiti gradnje, storitve ali blago z določenimi okoljskimi, socialnimi ali drugimi značilnostmi, lahko v tehničnih specifikacijah, merilih za oddajo javnega naročila ali pogojih za izvedbo naročila zahtevajo določen znak kot dokaz, da te gradnje, storitve ali blago ustrezajo zahtevanim značilnostim, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | zahteve za pridobitev znaka zadevajo izključno kriterije, ki so povezani s predmetom naročila in so ustrezna za opredelitev značilnosti gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet naročila; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za pridobitev znaka zadevajo izključno kriterije, ki so povezani s predmetom naročila in so ustrezna za opredelitev značilnosti gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet naročila;

| (b) | zahteve za pridobitev znaka temeljijo na objektivno preverljivih in nediskriminatornih kriterijih; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za pridobitev znaka temeljijo na objektivno preverljivih in nediskriminatornih kriterijih;

| (c) | znaki so izdani na podlagi odprtega in transparentnega postopka, v katerem lahko sodelujejo vse ustrezne zainteresirane strani, vključno z državnimi organi, potrošniki, socialnimi partnerji, proizvajalci, distributerji in nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(c)

znaki so izdani na podlagi odprtega in transparentnega postopka, v katerem lahko sodelujejo vse ustrezne zainteresirane strani, vključno z državnimi organi, potrošniki, socialnimi partnerji, proizvajalci, distributerji in nevladnimi organizacijami;

| (d) | znaki so na voljo vsem zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

(d)

znaki so na voljo vsem zainteresiranim stranem;

| (e) | zahteve za pridobitev znaka določi tretja oseba, na katero gospodarski subjekt, ki zaprosi za dodelitev znaka, ne more odločilno vplivati. |
| --- | --- |

(e)

zahteve za pridobitev znaka določi tretja oseba, na katero gospodarski subjekt, ki zaprosi za dodelitev znaka, ne more odločilno vplivati.

Če naročniki ne zahtevajo, da gradnje, blago ali storitve izpolnjujejo vse zahteve za pridobitev znaka, navedejo, na katere od njih se sklicujejo.

Naročniki, ki zahtevajo določen znak, sprejmejo vse znake, ki potrjujejo, da gradnje, blago ali storitve izpolnjujejo enakovredne zahteve za pridobitev znaka.

Če gospodarski subjekt iz razlogov, za katere mu ni mogoče pripisati odgovornosti, specifičnega znaka, ki ga je navedel naročnik, ali enakovrednega znaka očitno ni mogel pridobiti v ustreznem roku, naročnik sprejme druga ustrezna dokazila, ki lahko vključujejo tehnično dokumentacijo proizvajalca, pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt dokaže, da gradnje, blago ali storitve, ki naj bi jih zagotovil, izpolnjujejo zahteve glede specifičnega znaka ali specifične zahteve, ki jih je navedel naročnik.

2.   Če znak izpolnjuje pogoje iz točk (b), (c), (d) in (e) odstavka 1, poleg tega pa predpisuje tudi zahteve, ki niso povezane s predmetom naročila, naročniki ne zahtevajo znaka kot takega, lahko pa določijo tehnično specifikacijo s sklicevanjem na podrobne specifikacije zadevnega znaka ali po potrebi na njihove dele, ki so povezani s predmetom naročila in so ustrezni za določitev značilnosti tega predmeta.

Člen 62

Poročila o preizkusih, potrdila in druga dokazila

1.   Naročniki lahko zahtevajo, da gospodarski subjekti predložijo poročilo o preizkusih, ki ga pripravi organ za ugotavljanje skladnosti, ali potrdilo, ki ga izda tak organ, kot dokazilo o izpolnjevanju zahtev ali meril iz tehničnih specifikacij, meril za oddajo javnega naročila ali pogojev za izvedbo naročila.

Če naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdaja določen organ za ugotavljanje skladnosti, sprejmejo tudi potrdila, ki jih izdajo drugi enakovredni organi za ugotavljanje skladnosti.

Za namene tega odstavka je organ za ugotavljanje skladnosti organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno s kalibracijo, preskušanjem, potrjevanjem in pregledovanjem, in je pooblaščen v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (42).

2.   Naročniki sprejmejo druga ustrezna dokazila, ki niso navedena v odstavku 1, na primer tehnično dokumentacijo proizvajalca, kadar zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do potrdil ali poročil o preizkusih iz odstavka 1 ali jih ne more pridobiti v ustreznih rokih, pod pogojem, da ni odgovoren za to, da nima dostopa, ter pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt s tem dokaže, da gradnje, blago ali storitve, ki jih zagotavlja, izpolnjujejo zahteve ali merila iz tehničnih specifikacij, merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo naročila.

3.   Države članice dajo drugim državam članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z dokazili in dokumenti, predloženimi v skladu s členom 60(6), členom 61 ter odstavkoma 1 in 2 tega člena. Pristojni organi države članice, v kateri ima gospodarski subjekt sedež, zagotovijo te informacije v skladu s členom 102.

Člen 63

Sporočanje tehničnih specifikacij

1.   Naročniki dajo gospodarskim subjektom, ki se zanimajo za pridobitev naročila, na njihovo zahtevo na voljo tehnične specifikacije, ki jih redno navajajo v svojih pogodbah o izvedbi javnih naročil blaga, gradenj ali storitev, ali tehnične specifikacije, ki jih nameravajo uporabiti za javna naročila, za katera se javni razpis opravi s periodičnim informativnim obvestilom. Te specifikacije so na voljo prek elektronskih sredstev, dostop do njih pa je neomejen, popoln, neposreden in brezplačen.

Vendar se tehnične specifikacije pošljejo z drugimi sredstvi, ne z elektronskimi, če neomejenega, popolnega, neposrednega in brezplačnega dostopa z elektronskimi sredstvi do nekatere dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila ni mogoče zagotoviti iz enega od razlogov iz drugega pododstavka člena 40(1) ali zato, ker nameravajo naročniki uporabiti člen 39(2).

2.   Če te tehnične specifikacije temeljijo na dokumentaciji, ki je zainteresiranim gospodarskim subjektom na voljo prek elektronskih sredstev, dostop do njih pa je neomejen, popoln, neposreden in brezplačen, zadostuje napotilo na to dokumentacijo.

Člen 64

Variantne ponudbe

1.   Naročniki lahko ponudnikom dovolijo ali od njih zahtevajo, da predložijo variantne ponudbe, ki izpolnjujejo minimalne zahteve, ki jih določijo naročniki.

Naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo, ali dovoljujejo ali zahtevajo variantne ponudbe ali ne, in če jih, navedejo minimalne zahteve, ki jih morajo variantne ponudbe izpolniti, ter vse posebne zahteve za njihovo predložitev, zlasti, ali se lahko variantne ponudbe predložijo le, če je bila predložena tudi ponudba, ki ni variantna. Kadar se variantne ponudbe dovolijo ali zahtevajo, naročniki zagotovijo tudi, da se lahko izbrana merila za oddajo javnega naročila uporabijo za variantne ponudbe, ki izpolnjujejo zadevne minimalne zahteve, in za skladne ponudbe, ki niso variantne ponudbe.

2.   V postopkih za oddajo javnega naročila blaga ali storitev naročniki, ki so dovolili ali zahtevali predložitev variantnih ponudb, ne smejo zavrniti variantne ponudbe le z obrazložitvijo, da bi, če bi bila uspešna, pripeljala bodisi do javnega naročila storitve namesto javnega naročila blaga ali do javnega naročila blaga namesto javnega naročila storitve.

Člen 65

Razdelitev javnih naročil na sklope

1.   Naročniki se lahko odločijo, da javno naročilo oddajo po posameznih sklopih, ter določijo vrednost in predmet takšnih sklopov.

Naročniki v obvestilu o javnem naročilu, v povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, v povabilu k predložitvi ponudb ali k pogajanjem navedejo, ali se ponudbe lahko predložijo za en sklop, več sklopov ali vse sklope.

2.   Naročniki lahko, tudi če se lahko ponudbe predložijo za več ali vse sklope, omejijo število sklopov, ki se lahko oddajo enemu ponudniku, če v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa, predložitvi ponudb ali k pogajanjem navedejo največje možno število sklopov na ponudnika. Naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo objektivne in nediskriminatorne kriterije ali pravila, ki jih nameravajo uporabiti pri odločanju, katere sklope bodo oddali, če bi se ob uporabi meril za oddajo javnega naročila enemu ponudniku oddalo več sklopov, kot je največje možno število.

3.   Države članice lahko določijo, da smejo naročniki, kadar se lahko enemu ponudniku odda več kot en sklop, oddati naročilo z združevanjem več ali vseh sklopov, če v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa, predložitvi ponudb ali k pogajanjem navedejo, da si pridržujejo to možnost, in določijo sklope ali skupine sklopov, ki se lahko združijo.

4.   Države članice lahko določijo, da je treba javna naročila obvezno oddati po ločenih sklopih pod pogoji, določenimi v skladu z nacionalnim pravom in ob upoštevanju prava Unije. Uporabljata se drugi pododstavek odstavka 1 in, če je primerno, odstavek 3.

Člen 66

Določanje rokov

1.   Naročniki pri določanju rokov za prejem prijav za sodelovanje in ponudb upoštevajo zlasti kompleksnost javnega naročila in čas, ki je potreben za pripravo ponudb, brez poseganja v minimalne roke, določene v členih 45 do 49.

2.   Kadar je ponudbe mogoče sestaviti šele po obisku lokacije ali po pregledu spremne dokumentacije k dokumentaciji o oddaji javnega naročila na kraju samem, se določijo roki za prejem ponudb, ki so daljši od minimalnih rokov iz členov 45 do 49, tako da se lahko vsi zadevni gospodarski subjekti seznanijo z vsemi informacijami, ki so potrebne za pripravo ponudb.

3.   Naročniki podaljšajo roke za prejem ponudb, tako da se lahko vsi zadevni gospodarski subjekti seznanijo z vsemi informacijami, ki so potrebne za pripravo ponudb, v naslednjih primerih:

| (a) | če iz kakršnega koli razloga dodatne informacije, čeprav jih je gospodarski subjekt pravočasno zahteval, niso predložene najpozneje šest dni pred iztekom roka za prejem ponudb. Pri pospešenem odprtem postopku iz člena 45(3) je to obdobje štirih dni; |
| --- | --- |

(a)

če iz kakršnega koli razloga dodatne informacije, čeprav jih je gospodarski subjekt pravočasno zahteval, niso predložene najpozneje šest dni pred iztekom roka za prejem ponudb. Pri pospešenem odprtem postopku iz člena 45(3) je to obdobje štirih dni;

| (b) | če je bila dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila bistveno spremenjena. |
| --- | --- |

(b)

če je bila dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila bistveno spremenjena.

Podaljšanje je sorazmerno s pomembnostjo informacij ali sprememb.

Če dodatne informacije bodisi niso bile pravočasno zahtevane ali če je njihov pomen pri pripravi sprejemljivih ponudb zanemarljiv, se od javnih naročnikov ne zahteva podaljšanja rokov.

Oddelek 2

Objavljanje in transparentnost

Člen 67

Periodična informativna obvestila

1.   Naročniki lahko sporočijo svoje namere glede načrtovanih naročil z objavo periodičnega informativnega obvestila. Ta obvestila vsebujejo informacije iz oddelka I dela A Priloge VI. Objavi jih bodisi Urad za publikacije Evropske unije bodisi naročniki v svojih profilih kupca v skladu s točko 2(b) Priloge IX. Če naročniki objavijo predhodno informativno obvestilo v svojem profilu kupca, pošljejo obvestilo o objavi v svojem profilu kupca Uradu za publikacije Evropske unije v skladu s točko 3 Priloge IX. Ta obvestila vsebujejo informacije, določene v delu B Priloge VI.

2.   Kadar se javni razpis opravi v obliki periodičnega informativnega obvestila v zvezi z omejenimi postopki in postopki s pogajanji s predhodnim javnim razpisom, obvestilo izpolnjuje vse naslednje zahteve:

| (a) | obvestilo se izrecno nanaša na blago, gradnje ali storitve, ki bodo predmet javnega naročila, ki se oddaja; |
| --- | --- |

(a)

obvestilo se izrecno nanaša na blago, gradnje ali storitve, ki bodo predmet javnega naročila, ki se oddaja;

| (b) | v obvestilu je navedeno, da bo javno naročilo oddano po omejenem postopku ali po postopku s pogajanji brez poznejše objave javnega razpisa, zainteresirani gospodarski subjekti pa so povabljeni, da izrazijo svoj interes; |
| --- | --- |

(b)

v obvestilu je navedeno, da bo javno naročilo oddano po omejenem postopku ali po postopku s pogajanji brez poznejše objave javnega razpisa, zainteresirani gospodarski subjekti pa so povabljeni, da izrazijo svoj interes;

| (c) | poleg informacij, določenih v oddelku I dela A Priloge VI, vsebuje informacije, določene v oddelku II dela A Priloge VI; |
| --- | --- |

(c)

poleg informacij, določenih v oddelku I dela A Priloge VI, vsebuje informacije, določene v oddelku II dela A Priloge VI;

| (d) | obvestilo je poslano v objavo najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, na katerega se pošlje povabilo k potrditvi interesa. |
| --- | --- |

(d)

obvestilo je poslano v objavo najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, na katerega se pošlje povabilo k potrditvi interesa.

Taka obvestila se ne objavijo v profilu kupca. Vendar pa so v skladu s členom 72 možne morebitne dodatne objave v profilu kupca na nacionalni ravni.

Obdobje, zajeto v periodičnem informativnem obvestilu, traja največ 12 mesecev od datuma, ko je bilo obvestilo poslano v objavo. Vendar pa lahko periodično informativno obvestilo iz točke (b) člena 92(1) pri naročilih socialnih in drugih posebnih storitev zajema tudi obdobje, daljše od 12 mesecev.

Člen 68

Obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema

1.   Če se naročniki odločijo vzpostaviti kvalifikacijskega sistema v skladu s členom 77, o kvalifikacijskem sistemu objavijo obvestilo v skladu s Prilogo X, v katerem navedejo namen kvalifikacijskega sistema in kako se je mogoče seznaniti s pravili v zvezi z njegovim delovanjem.

2.   Naročniki v obvestilu o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema navedejo obdobje veljavnosti tega sistema. O vsaki spremembi obdobja veljavnosti obvestijo Urad za publikacije Evropske unije z naslednjimi standardnimi obrazci:

| (a) | če se obdobje veljavnosti spremeni, vendar se sistem ne ukine, z obrazcem za obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema; |
| --- | --- |

(a)

če se obdobje veljavnosti spremeni, vendar se sistem ne ukine, z obrazcem za obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema;

| (b) | če se sistem ukine, z obvestilom o oddaji javnega naročila iz člena 70. |
| --- | --- |

(b)

če se sistem ukine, z obvestilom o oddaji javnega naročila iz člena 70.

Člen 69

Obvestila o javnem naročilu

Obvestila o javnem naročilu se lahko uporabijo kot sredstvo za objavo javnega razpisa pri vseh postopkih. Vsebujejo informacije, določene v ustreznem delu Priloge XI, in se objavijo v skladu s členom 71.

Člen 70

Obvestila o oddaji javnega naročila

1.   Naročniki najpozneje 30 dni po sklenitvi pogodbe o izvedbi javnega naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma, pošljejo obvestilo o oddaji naročila z rezultati postopka javnega naročanja.

Tako obvestilo vsebuje informacije, določene v Prilogi XII, in se objavi v skladu s členom 71.

2.   Če je javni razpis za zadevno javno naročilo objavljen v obliki periodičnega informativnega obvestila in se naročnik odloči, da v obdobju, zajetem v periodičnem informativnem obvestilu, ne bo oddal drugih javnih naročil, je treba to posebej navesti v obvestilu o oddaji javnega naročila.

Če se okvirni sporazumi sklenejo v skladu s členom 51, naročniki niso dolžni poslati obvestila o rezultatih postopka javnega naročanja za vsako oddano naročilo na podlagi tega sporazuma. Države članice lahko določijo, da naročniki obvestila o rezultatih postopka oddaje naročila na podlagi okvirnega sporazuma pošiljajo po četrtletjih. V tem primeru naročniki pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja.

Naročniki pošljejo obvestilo o oddaji naročila v 30 dneh po oddaji vsakega posameznega naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema. Vendar lahko ta obvestila pošiljajo tudi po četrtletjih. V tem primeru pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja.

3.   Informacije, predložene v skladu s Prilogo XII in namenjene za objavo, se objavijo v skladu s Prilogo IX. Nekaterih informacij o oddaji javnega naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma ni treba objaviti, če bi njihovo razkritje oviralo izvajanje zakona ali bi bilo sicer v nasprotju z javnim interesom ali bi škodilo upravičenim poslovnim interesom posameznega javnega ali zasebnega gospodarskega subjekta, ali bi lahko vplivalo na pošteno konkurenco med gospodarskimi subjekti.

V primeru naročil raziskovalnih in razvojnih storitev („storitve R&R“) se informacije o vrsti in količini storitev lahko omejijo na:

| (a) | navedbo „storitev R&R“, če je bilo javno naročilo oddano po postopku s pogajanji brez javnega razpisa v skladu s členom 50(b); |
| --- | --- |

(a)

navedbo „storitev R&R“, če je bilo javno naročilo oddano po postopku s pogajanji brez javnega razpisa v skladu s členom 50(b);

| (b) | vsaj tako podrobne informacije, kot so bile navedene v obvestilu, ki je bilo uporabljeno kot sredstvo za objavo javnega razpisa. |
| --- | --- |

(b)

vsaj tako podrobne informacije, kot so bile navedene v obvestilu, ki je bilo uporabljeno kot sredstvo za objavo javnega razpisa.

4.   Informacije, ki so predložene v skladu s Prilogo XII in za katere je označeno, da niso namenjene za objavo, se objavijo samo v poenostavljeni obliki ter v skladu s Prilogo IX za statistične namene.

Člen 71

Oblika in način objave obvestil

1.   Obvestila iz členov 67 do 70 vsebujejo informacije iz Prilog VI, del A, VI, del B, X, XI in XII v obliki standardnih obrazcev, vključno s standardnimi obrazci za popravke.

Komisija z izvedbenimi akti določi take standardne obrazce. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105.

2.   Obvestila iz členov 67 do 70 se pripravijo, pošljejo z elektronskimi sredstvi Uradu za publikacije Evropske unije in objavijo v skladu s Prilogo IX. Obvestila se objavijo najpozneje pet dni potem, ko so bila poslana. Stroške Urada za publikacije Evropske unije v zvezi z objavo obvestil krije Unija.

3.   Obvestila iz členov 67 do 70 se objavijo v celoti v uradnem jeziku ali uradnih jezikih institucij Unije, ki jih izbere naročnik. Ta jezikovna različica ali te jezikovne različice so edino verodostojno besedilo ali besedila. V drugih uradnih jezikih institucij Unije se objavi povzetek pomembnih elementov vsakega obvestila.

4.   Urad za publikacije Evropske unije zagotovi, da sta celotno besedilo in povzetek periodičnih informativnih obvestil iz člena 67(2), javnih razpisov, ki uvajajo dinamičen nabavni sistem, iz točke (a) člena 52(4) in obvestil o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, ki se uporabijo kot sredstvo za objavo javnega razpisa, v skladu s točko (b) člena 44(4) še naprej objavljena:

| (a) | v primeru periodičnih informativnih obvestil, 12 mesecev oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 70(2), z navedbo, da v 12 mesecih, zajetih v javnem razpisu, ne bodo oddana druga javna naročila. Vendar pa se periodično informativno obvestilo iz točke (b) člena 92(1) pri javnih naročilih socialnih in drugih posebnih storitev objavlja do konca prvotno navedenega obdobja veljavnosti oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 70, z navedbo, da v obdobju, zajetem v javnem razpisu, ne bodo oddana nobena druga javna naročila; |
| --- | --- |

(a)

v primeru periodičnih informativnih obvestil, 12 mesecev oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 70(2), z navedbo, da v 12 mesecih, zajetih v javnem razpisu, ne bodo oddana druga javna naročila. Vendar pa se periodično informativno obvestilo iz točke (b) člena 92(1) pri javnih naročilih socialnih in drugih posebnih storitev objavlja do konca prvotno navedenega obdobja veljavnosti oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 70, z navedbo, da v obdobju, zajetem v javnem razpisu, ne bodo oddana nobena druga javna naročila;

| (b) | v primeru javnih razpisov, ki uvajajo dinamičen nabavni sistem, v obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

v primeru javnih razpisov, ki uvajajo dinamičen nabavni sistem, v obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema;

| (c) | v primeru obvestil o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema za obdobje njegove veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

v primeru obvestil o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema za obdobje njegove veljavnosti.

5.   Naročniki morajo biti sposobni predložiti dokazilo o datumih pošiljanja obvestil.

Urad za publikacije Evropske unije izda naročniku potrdilo o prejemu obvestila in o objavi poslanih informacij z navedbo datuma te objave. To potrdilo je dokazilo o objavi.

6.   Naročniki lahko objavijo obvestila za javna naročila gradenj, blaga ali storitev, za katera ne veljajo zahteve glede objave iz te direktive, če so navedena obvestila poslana Uradu za publikacije Evropske unije z elektronskimi sredstvi v obliki in v skladu s postopki za pošiljanje iz Priloge IX.

Člen 72

Objava na nacionalni ravni

1.   Obvestila iz členov 67 do 70 ter informacije, ki jih ta obvestila vsebujejo, se ne objavijo na nacionalni ravni pred objavo v skladu s členom 71. Vendar se lahko v vsakem primeru objavijo na nacionalni ravni, če naročniki niso uradno obveščeni o objavi v 48 urah po potrditvi prejema obvestila v skladu s členom 71.

2.   Obvestila, objavljena na nacionalni ravni, ne smejo vsebovati informacij, ki niso navedene v obvestilih, poslanih Uradu za publikacije Evropske unije, ali niso objavljene v profilu kupca, v njih pa mora biti naveden datum, ko je bilo obvestilo poslano Uradu za publikacije Evropske unije ali objavljeno v profilu kupca.

3.   Periodična informativna obvestila se ne objavijo v profilu kupca, preden je Uradu za publikacije Evropske unije poslano obvestilo o njihovi objavi v tej obliki, v njih je naveden datum tega pošiljanja.

Člen 73

Dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki

1.   Naročniki od datuma objave obvestila v skladu s členom 71 ali datuma, ko je bilo poslano povabilo k potrditvi interesa, z elektronskimi sredstvi omogočijo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila.

Kadar se javni razpis opravi v obliki obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, je takšen dostop na voljo takoj, ko je mogoče, in najpozneje ob pošiljanju povabila k predložitvi ponudb ali k pogajanjem. V besedilu obvestila ali zadevnih povabil se navede spletni naslov, na katerem je dokumentacija v zvezi z oddajo n javnega naročila dostopna.

Če iz enega od razlogov iz drugega pododstavka člena 40(1) ni mogoče zagotoviti neomejenega, popolnega, neposrednega in brezplačnega dostopa z elektronskimi sredstvi do nekatere dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, lahko naročniki v obvestilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo, da bo zadevna dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila poslana na drug način v skladu z odstavkom 2 tega člena. V tem primeru se rok za oddajo ponudb podaljša za pet dni, razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih iz člena 45(3) in v primeru, da je rok določen na podlagi medsebojnega dogovora v skladu z drugim pododstavkom člena 46(2) ali drugim pododstavkom člena 47(2).

Če ni mogoče zagotoviti neomejenega, popolnega, neposrednega in brezplačnega dostopa z elektronskimi sredstvi do nekatere dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, ker nameravajo naročniki uporabiti člen 39(2), v obvestilu ali povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se javni razpis opravi v obliki obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila navedejo ukrepe, ki jih zahtevajo za varovanje zaupnosti informacij, ter način, na katerega je mogoče dobiti dostop do zadevne dokumentacije. V tem primeru se rok za predložitev ponudb podaljša za pet dni, razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih iz člena 45(3) in v primeru, da je rok določen na podlagi medsebojnega dogovora v skladu z drugim pododstavkom člena 46(2) ali drugim pododstavkom člena 47(2).

2.   Če naročniki pravočasno prejmejo zahtevo, zagotovijo vsem ponudnikom, ki sodelujejo v postopku javnega naročanja, dodatne informacije v zvezi s specifikacijami in vse dodatne dokumente najpozneje šest dni pred iztekom roka, določenega za prejem ponudb. Pri pospešenem odprtem postopku iz člena 45(3) je to obdobje štiri dni.

Člen 74

Povabila kandidatom

1.   V omejenih postopkih, postopkih konkurenčnega dialoga, partnerstvih za inovacije in postopkih s pogajanji s predhodnim javnim razpisom naročniki sočasno in v pisni obliki povabijo izbrane kandidate k predložitvi ponudb, sodelovanju v dialogu ali pogajanjem.

Kadar se periodično informativno obvestilo uporabi za objavo javnega razpisa v skladu s točko (a) člena 44(4), naročniki sočasno in v pisni obliki povabijo gospodarske subjekte, ki so izrazili svoj interes, da ta interes potrdijo.

2.   V povabilih iz odstavka 1 tega člena je naveden elektronski naslov, na katerem je dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila neposredno dostopna z elektronskimi sredstvi. Povabilom je priložena dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila, če iz razlogov iz tretjega ali četrtega pododstavka člena 73(1) ni zagotovljen neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do nje in če tudi na kakšen drug način še ni na voljo. Povabila iz odstavka 1 tega člena poleg tega vsebujejo informacije iz Priloge XIII.

Člen 75

Obveščanje prijaviteljev za priznanje usposobljenosti, kandidatov in ponudnikov

1.   Naročniki čim prej obvestijo vsakega kandidata in ponudnika o sprejetih odločitvah v zvezi s sklenitvijo okvirnega sporazuma, oddajo javnega naročila ali vključitvijo v dinamični nabavni sistem, vključno z razlogi za odločitev, da ne sklenejo okvirnega sporazuma ali ne oddajo javnega naročila, za katerega je bil objavljen javni razpis, ali da ponovno začnejo postopek ali da ne uporabijo dinamičnega nabavnega sistema.

2.   Naročniki na zahtevo zadevnega kandidata ali ponudnika čim prej, vsekakor pa v 15 dneh od prejema pisnega zahtevka, obvestijo:

| (a) | vsakega neuspešnega kandidata o razlogih za zavrnitev njegove prijave k sodelovanju; |
| --- | --- |

(a)

vsakega neuspešnega kandidata o razlogih za zavrnitev njegove prijave k sodelovanju;

| (b) | vsakega neuspešnega ponudnika o razlogih za zavrnitev njegove ponudbe, za primere iz člena 60(5) in (6) pa tudi razlogih za odločitev o neenakovrednosti ali za odločitev, da gradnje, blago ali storitve ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z delovanjem ali funkcionalnostjo; |
| --- | --- |

(b)

vsakega neuspešnega ponudnika o razlogih za zavrnitev njegove ponudbe, za primere iz člena 60(5) in (6) pa tudi razlogih za odločitev o neenakovrednosti ali za odločitev, da gradnje, blago ali storitve ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z delovanjem ali funkcionalnostjo;

| (c) | vsakega ponudnika, ki je predložil dopustno ponudbo, o značilnostih in sorazmernih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu izbranega ponudnika ali podpisnikov okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

vsakega ponudnika, ki je predložil dopustno ponudbo, o značilnostih in sorazmernih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu izbranega ponudnika ali podpisnikov okvirnega sporazuma;

| (d) | vsakega ponudnika, ki je predložil dopustno ponudbo, o poteku pogajanj in dialoga s ponudniki ter njunem napredku. |
| --- | --- |

(d)

vsakega ponudnika, ki je predložil dopustno ponudbo, o poteku pogajanj in dialoga s ponudniki ter njunem napredku.

3.   Naročniki se lahko odločijo, da nekaterih informacij o oddaji javnega naročila, sklenitvi okvirnega sporazuma ali o dostopu do dinamičnega nabavnega sistema iz odstavkov 1 in 2 ne objavijo, če bi njihovo razkritje oviralo izvajanje zakona ali bi bilo sicer v nasprotju z javnim interesom ali bi škodilo upravičenim poslovnim interesom posameznega javnega ali zasebnega gospodarskega subjekta, ali bi lahko vplivalo na pošteno konkurenco med gospodarskimi subjekti.

4.   Naročniki, ki vzpostavijo in vodijo sistem ugotavljanja usposobljenosti, obvestijo prijavitelje o svoji odločitvi glede usposobljenosti v obdobju šestih mesecev.

Če odločanje traja več kakor štiri mesece od predložitve prijave, naročnik v roku dveh mesecev od prejema prijave prijavitelja obvesti o razlogih, ki upravičujejo daljše obdobje odločanja, in o datumu, do katerega bo njegova prijava sprejeta ali zavrnjena.

5.   Prijavitelji, katerih usposobljenost je zavrnjena, so o tej odločitvi in o razlogih za odločitev obveščeni čim prej ter v nobenem primeru pozneje kot 15 dni po datumu odločitve o zavrnitvi. Razlogi temeljijo na pogojih za ugotavljanje usposobljenosti iz člena 77(2).

6.   Naročniki, ki vzpostavijo in uporabljajo sistem ugotavljanja usposobljenosti, lahko usposobljenost gospodarskega subjekta prekličejo izključno iz razlogov, ki temeljijo na pogojih za ugotavljanje usposobljenosti iz člena 77(2). Vsaka namera o preklicu usposobljenosti se gospodarskemu subjektu pisno sporoči vsaj 15 dni pred predvidenim preklicem usposobljenosti skupaj z razlogom ali razlogi, ki upravičujejo predlagan ukrep.

Oddelek 3

Izbor udeležencev in oddaja javnih naročil

Člen 76

Splošna načela

1.   Za namen izbire udeležencev v postopkih javnega naročanja se uporabljajo vsa naslednja pravila:

| (a) | naročniki, ki so določili pravila in pogoje za izključitev ponudnikov ali kandidatov v skladu s členom 78(1) ali členom 80(1), izključijo gospodarske subjekte, ugotovljene v skladu s takimi pravili in ki izpolnjujejo take pogoje; |
| --- | --- |

(a)

naročniki, ki so določili pravila in pogoje za izključitev ponudnikov ali kandidatov v skladu s členom 78(1) ali členom 80(1), izključijo gospodarske subjekte, ugotovljene v skladu s takimi pravili in ki izpolnjujejo take pogoje;

| (b) | ponudnike in kandidate izberejo v skladu z objektivnimi pravili in pogoji, določenimi v skladu s členoma 78 in 80; |
| --- | --- |

(b)

ponudnike in kandidate izberejo v skladu z objektivnimi pravili in pogoji, določenimi v skladu s členoma 78 in 80;

| (c) | v omejenih postopkih, v postopkih s pogajanji z javnim razpisom, v konkurenčnih dialogih in v partnerstvih za inovacije po potrebi v skladu s členom 78(2) zmanjšajo število kandidatov, izbranih v skladu s točkama (a) in (b) tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

v omejenih postopkih, v postopkih s pogajanji z javnim razpisom, v konkurenčnih dialogih in v partnerstvih za inovacije po potrebi v skladu s členom 78(2) zmanjšajo število kandidatov, izbranih v skladu s točkama (a) in (b) tega odstavka.

2.   Kadar se javni razpis opravi v obliki obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, naročniki za namen izbire udeležencev v postopkih javnega naročanja za posamezna naročila, ki so predmet javnega razpisa:

| (a) | ugotovijo usposobljenost gospodarskih subjektov v skladu s členom 77; |
| --- | --- |

(a)

ugotovijo usposobljenost gospodarskih subjektov v skladu s členom 77;

| (b) | uporabljajo za take usposobljene gospodarske subjekte tiste določbe odstavka 1, ki se nanašajo na omejene postopke ali postopke s pogajanji, konkurenčne dialoge ali partnerstva za inovacije. |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo za take usposobljene gospodarske subjekte tiste določbe odstavka 1, ki se nanašajo na omejene postopke ali postopke s pogajanji, konkurenčne dialoge ali partnerstva za inovacije.

3.   Pri izbiri udeležencev za omejeni postopek ali postopek s pogajanji, konkurenčni dialog ali partnerstvo za inovacije naročniki pri sprejemanju odločitve glede priznanja usposobljenosti ali pri posodabljanju meril in pravil ne smejo:

| (a) | določati upravnih, tehničnih ali finančnih pogojev za nekatere gospodarske subjekte, če isti pogoji ne veljajo tudi za druge gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

določati upravnih, tehničnih ali finančnih pogojev za nekatere gospodarske subjekte, če isti pogoji ne veljajo tudi za druge gospodarske subjekte;

| (b) | zahtevati preskusov ali dokazov, ki bi podvajali že razpoložljiva objektivna dokazila. |
| --- | --- |

(b)

zahtevati preskusov ali dokazov, ki bi podvajali že razpoložljiva objektivna dokazila.

4.   Če so ali se zdijo informacije ali dokumentacija, ki jo morajo predložiti gospodarski subjekti, nepopolna ali napačna oziroma če posamezni dokumenti manjkajo, lahko naročniki – razen če je v skladu z nacionalnim pravom določeno drugače – zahtevajo, da zadevni gospodarski subjekti v ustreznem roku predložijo, dopolnijo ali pojasnijo ustrezne informacije ali dokumentacijo, pod pogojem, da so takšne zahteve popolnoma skladne z načeloma enake obravnave in transparentnosti.

5.   Naročniki preverijo, ali so ponudbe, ki so jih predložili izbrani ponudniki, v skladu s pravili in zahtevami za ponudbe, ter oddajo javna naročila na podlagi meril, določenih v členih 82 in 84 ob upoštevanju člena 64.

6.   Naročniki se lahko odločijo, da ne oddajo javna naročila ponudniku, ki predloži najboljšo ponudbo, če ugotovijo, da ta ponudba ni skladna z veljavnimi obveznostmi iz člena 36(2).

7.   Pri odprtih postopkih se naročniki lahko odločijo ponudbe preučiti pred preverjanjem ustreznosti ponudnikov, pod pogojem, da se upoštevajo ustrezne določbe členov 76 do 84, vključno s pravilom, da se javno naročilo ne odda ponudniku, ki bi moral biti izključen na podlagi člena 80 ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih je določil naročnik v skladu s členom 78(1) in členom 80.

Države članice lahko izključijo uporabo postopka iz prvega pododstavka za nekatere vrste naročil ali posebne okoliščine ali njegovo uporabo omejijo nanje.

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da spremeni seznam iz Priloge XIV, če je to potrebno, da doda nove mednarodne sporazume, ki jih ratificirajo vse države članice, ali če navedeni veljavni mednarodni sporazumi niso več ratificirani v vseh državah članicah oziroma se ti sporazumi kako drugače spremenijo, na primer njihov obseg, vsebina ali ime.

Pododdelek 1

Kvalifikacija in ugotavljanje sposobnosti

Člen 77

Kvalifikacijski sistemi

1.   Naročniki lahko, če želijo, vzpostavijo in uporabljajo sistem za kvalifikacijo gospodarskih subjektov.

Naročniki, ki vzpostavijo ali uporabljajo sistem za kvalifikacijo, zagotovijo, da lahko gospodarski subjekti kadar koli zaprosijo za priznanje usposobljenosti.

2.   Postopek iz odstavka 1 lahko obsega različne stopnje ugotavljanja kvalifikacij.

Naročniki določijo objektivna pravila in pogoje za izključitev in sodelovanje gospodarskih subjektov, ki zaprosijo za priznanje kvalifikacije, ter objektivne pogoje in pravila za delovanje kvalifikacijskega sistema, ki zajemajo vidike, kot so vpis v sistem, redno posodabljanje podatkov o kvalifikaciji, če obstajajo, in trajanje sistema.

Če ti pogoji in pravila vključujejo tehnične specifikacije, se uporabljajo členi 60 do 62. Pogoji in pravila se po potrebi lahko posodobijo.

3.   Pogoji in pravila iz odstavka 2 se gospodarskim subjektom dajo na voljo na zahtevo. Ti posodobljeni pogoji in pravila se sporočijo zainteresiranim gospodarskim subjektom.

Če naročnik meni, da kvalifikacijski sistem nekaterih drugih subjektov ali organov izpolnjuje njegove zahteve, zainteresiranim gospodarskim subjektom sporoči imena teh drugih subjektov ali organov.

4.   Hrani se pisna evidenca kvalificiranih gospodarskih subjektov; lahko se razdeli na kategorije glede na vrsto naročila, za katero velja kvalifikacija.

5.   Če se javni razpis opravi v obliki obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, se posamezna javna naročila gradenj, blaga ali storitev, zajeta v kvalifikacijskem sistemu, oddajo v omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji, v katerih se vsi ponudniki in udeleženci izberejo izmed kandidatov, ki so že kvalificirani v skladu s takšnim sistemom.

6.   Vsi stroški, ki se zaračunajo v zvezi z zahtevami za priznanje kvalifikacije ali posodobitvijo ali ohranitvijo že pridobljenega priznanja o kvalifikaciji v skladu s sistemom, so sorazmerni z nastalimi stroški.

Člen 78

Pogoji za ugotavljanje sposobnosti

1.   Naročniki lahko določijo objektivna pravila in razloge za izključitev in pogoje za sodelovanje ponudnikov ali kandidatov; ta pravila in pogoji so na voljo zainteresiranim gospodarskim subjektom.

2.   Če morajo naročniki zagotoviti ustrezno ravnotežje med določenimi značilnostmi postopka javnega naročanja in viri, potrebnimi za njegovo izvedbo, lahko v omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji, v konkurenčnih dialogih ali partnerstvih za inovacije določijo objektivna pravila in pogoje, ki upoštevajo to potrebo in naročniku omogočajo, da zmanjša število kandidatov, ki bodo povabljeni k predložitvi ponudb ali k pogajanjem. Vendar se pri številu izbranih kandidatov upošteva, da je treba zagotoviti ustrezno konkurenco.

Člen 79

Uporaba zmogljivosti drugih subjektov

1.   Kadar objektivna pravila ter razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje gospodarskih subjektov, ki zaprosijo za priznanje kvalifikacije v okviru kvalifikacijskega sistema, vključujejo zahteve glede ekonomske in finančne zmogljivosti gospodarskega subjekta ali glede njegovih tehničnih in strokovnih sposobnosti, lahko gospodarski subjekt po potrebi uporabi zmogljivost drugih subjektov, in sicer ne glede na pravno razmerje med njim in temi subjekti. Glede pogojev v zvezi z izobrazbo in strokovno usposobljenostjo izvajalca storitev ali gradenj ali vodstvenih delavcev podjetja ali v zvezi z ustreznimi poklicnimi izkušnjami pa lahko gospodarski subjekti uporabijo zmogljivosti drugih subjektov le, če bodo ti izvajali gradnje ali storitve, za katere se zahtevajo te zmogljivosti. Če želi gospodarski subjekt uporabiti zmogljivosti drugih subjektov, naročniku dokaže, da bo ta sredstva imel na voljo v celotnem obdobju veljavnosti kvalifikacijskega sistema, na primer s predložitvijo zagotovil teh subjektov v ta namen.

Če so naročniki v skladu s členom 80 te direktive navedli razloge za izključitev ali pogoje za sodelovanje iz Direktive 2014/24/EU, v skladu s členom 80(3) te direktive preverijo, ali drugi subjekti, katerih zmogljivosti namerava uporabiti gospodarski subjekt, izpolnjujejo ustrezne pogoje za sodelovanje, oziroma ali obstajajo razlogi za izključitev, ki so jih navedli, v skladu s členom 57 Direktive 2014/24/EU. Naročnik od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, v zvezi s katerim obstajajo obvezni razlogi za izključitev, ki jih je navedel naročnik. Naročnik lahko od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, v zvezi s katerim obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, ki jih je navedel naročnik; tako zahtevo lahko od njega zahteva tudi država članica.

Če gospodarski subjekt uporabi zmogljivosti drugih subjektov glede pogojev v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem, lahko naročniki zahtevajo, da so gospodarski subjekt in navedeni subjekti skupaj odgovorni za izvedbo naročila.

Pod enakimi pogoji lahko skupina gospodarskih subjektov iz člena 37(2) uporabi zmogljivost sodelujočih v tej skupini ali drugih subjektov.

2.   Kadar objektivna pravila ter razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje kandidatov in ponudnikov v odprtih postopkih, omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji, v konkurenčnih dialogih ali v partnerstvih za inovacije vključujejo zahteve glede ekonomske in finančne zmogljivosti gospodarskega subjekta ali glede njegovih tehničnih in strokovnih sposobnosti, lahko gospodarski subjekt po potrebi in za posamezno naročilo uporabi zmogljivost drugih subjektov, in sicer ne glede na pravno razmerje med njim in temi subjekti. Glede pogojev v zvezi z izobrazbo in strokovno usposobljenostjo izvajalca storitev ali gradenj ali vodstvenih delavcev podjetja ali v zvezi z ustreznimi poklicnimi izkušnjami pa lahko gospodarski subjekti uporabijo zmogljivosti drugih subjektov le, če bodo ti izvajali gradnje ali storitve, za katere se zahtevajo te zmogljivosti. Če želi gospodarski subjekt uporabiti zmogljivosti drugih subjektov, naročniku dokaže, da bo imel na voljo potrebna sredstva, na primer s predložitvijo zagotovil teh subjektov v ta namen.

Če so naročniki v skladu s členom 80 te direktive navedli razloge za izključitev ali pogoje za sodelovanje iz Direktive 2014/24/EU, v skladu s členom 80(3) te direktive preverijo, ali drugi subjekti, katerih zmogljivosti namerava uporabiti gospodarski subjekt, izpolnjujejo ustrezne pogoje za sodelovanje, oziroma ali obstajajo razlogi za izključitev, ki so jih navedli, v skladu s členom 57 Direktive 2014/24/EU. Naročnik od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, ki ne izpolnjuje ustreznih pogojev za sodelovanje ali v zvezi z njim obstajajo obvezni razlogi za izključitev, ki jih je navedel naročnik. Naročnik lahko od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, v zvezi s katerim obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, ki jih je navedel naročnik; tako zahtevo lahko od njega zahteva tudi država članica.

Če gospodarski subjekt uporabi zmogljivosti drugih subjektov glede pogojev v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem, lahko naročniki zahtevajo, da so gospodarski subjekt in navedeni subjekti skupaj odgovorni za izvedbo naročila.

Pod enakimi pogoji lahko skupina gospodarskih subjektov iz člena 37 uporabi zmogljivosti sodelujočih v tej skupini ali drugih subjektov.

3.   Naročniki lahko v zvezi z javnimi naročili gradenj, javnimi naročili storitev in javnimi naročili blaga, ki vključujejo namestitvena in inštalacijska dela, zahtevajo, da nekatere ključne naloge opravi neposredno ponudnik sam ali sodelujoči v tej skupini, če ponudbo predloži skupina gospodarskih subjektov v skladu s členom 37(2).

Člen 80

Uporaba razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje, določenih z Direktivo 2014/24/EU

1.   Objektivna pravila, razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje gospodarskih subjektov, ki zaprosijo za priznanje kvalifikacije v okviru kvalifikacijskega sistema, in objektivna pravila, razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje kandidatov in ponudnikov v odprtih postopkih, omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji, konkurenčnih dialogih ali partnerstvih za inovacije, lahko vključujejo razloge za izključitev, navedene v členu 57 Direktive 2014/24/EU, pod pogoji, ki so tam določeni.

Kadar je naročnik javni naročnik, ti razlogi, pogoji in pravila vključujejo razloge za izključitev, navedene v členu 57(1) in (2) Direktive 2014/24/EU, pod pogoji iz navedenega člena.

Če to zahtevajo države članice, navedeni razlogi, pogoji in pravila poleg tega vključujejo razloge za izključitev iz člena 57(4) Direktive 2014/24/EU, pod pogoji iz navedenega člena.

2.   Pogoji in pravila iz odstavka 1 tega člena lahko vključujejo pogoje za sodelovanje iz člena 58 Direktive 2014/24/EU, pod pogoji, ki so tam določeni, predvsem glede omejitev zahtev v zvezi z letnim prometom, kot je določeno v drugem pododstavku odstavka 3 navedenega člena.

3.   Za namen uporabe odstavkov 1 in 2 tega člena se uporabljajo členi 59 do 61 Direktive 2014/24/EU.

Člen 81

Standardi za zagotavljanje kakovosti in standardi za okoljsko ravnanje

1.   Če naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdajo neodvisni organi in potrjujejo, da gospodarski subjekt upošteva določene standarde za zagotavljanje kakovosti, vključno z dostopnostjo za invalide, se sklicujejo na sisteme zagotavljanja kakovosti, ki temeljijo na ustrezni seriji evropskih standardov, potrjenih s strani akreditiranih organov. Naročniki priznajo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah. Sprejmejo tudi druga dokazila o enakovrednih ukrepih za zagotavljanje kakovosti, če zadevni gospodarski subjekt iz razlogov, za katere mu ni mogoče pripisati odgovornosti, takšnih potrdil ne more pridobiti v ustreznem roku, pod pogojem, da slednji dokaže, da so pri predlaganih ukrepih za zagotavljanje kakovosti upoštevani zahtevani standardi za zagotavljanje kakovosti.

2.   Če naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdajo neodvisni organi in potrjujejo, da gospodarski subjekt upošteva določene sisteme ali standarde za okoljsko ravnanje, se sklicujejo na sistem Unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ali na druge sisteme za okoljsko ravnanje, ki so priznani v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1221/2009, ali na druge standarde za okoljsko ravnanje, ki temeljijo na ustreznih evropskih ali mednarodnih standardih akreditiranih organov. Naročniki priznajo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah.

Če gospodarski subjekt iz razlogov, za katere ni odgovoren, očitno nima dostopa do teh potrdil ali jih ne more pridobiti v ustreznem roku, naročnik sprejme tudi druga dokazila o ukrepih za okoljsko ravnanje, pod pogojem, da gospodarski subjekt dokaže, da so ti ukrepi enakovredni tistim, ki se zahtevajo v skladu z veljavnim sistemom ali standardom okoljskega ravnanja.

3.   Države članice dajo drugim državam članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z dokumenti, ki so predloženi kot dokaz o upoštevanju standardov za zagotavljanje kakovosti in okoljsko ravnanje iz odstavkov 1 in 2.

Pododdelek 2

Oddaja javnega naročila

Člen 82

Merila za oddajo javnega naročila

1.   Naročniki brez poseganja v nacionalne zakone ali druge predpise v zvezi s ceno posameznega blaga ali plačilom posameznih storitev javna naročila oddajo na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe.

2.   Ekonomsko najugodnejša ponudba z vidika naročnika se določi na podlagi cene ali stroškov ob uporabi pristopa stroškovne učinkovitosti, na primer z izračunom stroškov v življenjski dobi pod pogoji iz člena 83, zajema pa lahko tudi najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, ocenjeno na podlagi meril, kot so kakovost ter okoljski in/ali socialni vidiki, povezani s predmetom zadevnega javnega naročila. Takšna merila lahko na primer vključujejo:

| (a) | kakovost, tudi tehnične prednosti, estetske in funkcionalne lastnosti, dostopnost, oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, socialne, okoljske in inovativne značilnosti ter trgovanje in pogoje v zvezi z njim; |
| --- | --- |

(a)

kakovost, tudi tehnične prednosti, estetske in funkcionalne lastnosti, dostopnost, oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, socialne, okoljske in inovativne značilnosti ter trgovanje in pogoje v zvezi z njim;

| (b) | organiziranost, usposobljenost in izkušenost osebja, dodeljenega za izvajanje zadevnega naročila, če ima lahko kakovost zaposlenih bistven vpliv na raven izvedbe naročila, ali |
| --- | --- |

(b)

organiziranost, usposobljenost in izkušenost osebja, dodeljenega za izvajanje zadevnega naročila, če ima lahko kakovost zaposlenih bistven vpliv na raven izvedbe naročila, ali

| (c) | poprodajne storitve, tehnično pomoč in pogoje dobave, kot so datum dobave, postopek dobave in rok za dobavo ali dokončanje del, obveznosti v zvezi z deli in varnost dobave. Stroškovni dejavnik je lahko tudi fiksna cena ali fiksni stroški, na podlagi katerih gospodarski subjekti med seboj konkurirajo zgolj v zvezi z merili kakovosti. |
| --- | --- |

(c)

poprodajne storitve, tehnično pomoč in pogoje dobave, kot so datum dobave, postopek dobave in rok za dobavo ali dokončanje del, obveznosti v zvezi z deli in varnost dobave. Stroškovni dejavnik je lahko tudi fiksna cena ali fiksni stroški, na podlagi katerih gospodarski subjekti med seboj konkurirajo zgolj v zvezi z merili kakovosti.

Države članice lahko določijo, da naročniki ne smejo uporabiti zgolj cene ali stroškov kot edinega merila pri oddaji javnega naročila, oziroma lahko omejijo uporabo zadevnih meril na nekatere kategorije naročnikov ali nekatere vrste naročil.

3.   Šteje se, da so merila za oddajo javnega naročila povezana s predmetom javnega naročila, če se nanašajo na gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v okviru navedenega naročila, in sicer v vseh pogledih in fazah njihove življenjske dobe, vključno z dejavniki, povezanimi s:

| (a) | posebnim postopkom proizvodnje, zagotavljanjem ali trženjem teh gradenj, blaga ali storitev ali |
| --- | --- |

(a)

posebnim postopkom proizvodnje, zagotavljanjem ali trženjem teh gradenj, blaga ali storitev ali

| (b) | posebnim postopkom, povezanim z drugo fazo v njihove življenjske dobe, |
| --- | --- |

(b)

posebnim postopkom, povezanim z drugo fazo v njihove življenjske dobe,

tudi če takšni dejavniki vsebinsko niso del njih.

4.   Merila za oddajo javnega naročila naročniku ne dajejo neomejene svobode izbire. Zagotoviti morajo možnost učinkovite konkurence, dopolnjujejo pa jih specifikacije, ki omogočajo učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki, da se tako oceni, kako ponudbe izpolnjujejo merila za oddajo javnega naročila. Naročniki v primeru dvoma učinkovito preverijo točnost informacij in dokazil, ki so jih predložili ponudniki.

5.   Naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi relativni ponder, ki ga dodeli vsakemu merilu, izbranemu za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe, razen če se slednja določi samo na podlagi cene.

Navedeni ponderji se lahko opredelijo z določitvijo razpona z ustrezno največjo razliko.

Kadar ponderjev ni mogoče navesti zaradi objektivnih razlogov, naročnik navede merila v padajočem zaporedju po pomembnosti.

Člen 83

Izračun stroškov v življenjski dobi

1.   Izračun stroškov v življenjski dobi v ustreznem obsegu zajema vse ali del naslednjih stroškov v življenjski dobi proizvoda, storitve ali gradnje:

| (a) | stroške naročnika ali drugih uporabnikov, kot so:






  (i) | stroški, povezani s pridobitvijo; |
| --- | --- | --- |

(a)

stroške naročnika ali drugih uporabnikov, kot so:

(i)

stroški, povezani s pridobitvijo;

| (ii) | stroški uporabe, kot je poraba energije in drugih virov; |
| --- | --- |

(ii)

stroški uporabe, kot je poraba energije in drugih virov;

| (iii) | stroški vzdrževanja; |
| --- | --- |

(iii)

stroški vzdrževanja;

| (iv) | stroški, povezani s koncem življenjske dobe, kot so stroški zbiranja in recikliranja; |
| --- | --- |

(iv)

stroški, povezani s koncem življenjske dobe, kot so stroški zbiranja in recikliranja;

| (b) | stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, povezanih z življenjsko dobo proizvoda, storitve ali gradnje, če je mogoče določiti in preveriti njihovo denarno vrednost; taki stroški lahko vključujejo stroške izpustov toplogrednih plinov in drugih onesnaževal ter druge stroške blažitve podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(b)

stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, povezanih z življenjsko dobo proizvoda, storitve ali gradnje, če je mogoče določiti in preveriti njihovo denarno vrednost; taki stroški lahko vključujejo stroške izpustov toplogrednih plinov in drugih onesnaževal ter druge stroške blažitve podnebnih sprememb.

2.   Če naročniki stroške ocenijo z izračunom stroškov v življenjski dobi, v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo podatke, ki jih morajo predložiti ponudniki, in metodo, ki jo bodo uporabili za ugotavljanje stroškov v življenjski dobi na podlagi teh podatkov.

Metoda, uporabljena za oceno stroškov iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, mora izpolnjevati vse naslednje pogoje:

| (a) | temelji na objektivno preverljivih in nediskriminatornih merilih. Ne sme neupravičeno zagotavljati boljše ali slabše obravnave nekaterih gospodarskih subjektov, zlasti če ni namenjena ponavljajoči se ali neprekinjeni uporabi; |
| --- | --- |

(a)

temelji na objektivno preverljivih in nediskriminatornih merilih. Ne sme neupravičeno zagotavljati boljše ali slabše obravnave nekaterih gospodarskih subjektov, zlasti če ni namenjena ponavljajoči se ali neprekinjeni uporabi;

| (b) | na voljo je vsem zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

(b)

na voljo je vsem zainteresiranim stranem;

| (c) | zahtevane podatke lahko z razumnim naporom posredujejo povprečno skrbni gospodarski subjekti, vključno z gospodarskimi subjekti iz tretjih držav, podpisnic Sporazuma GPA ali drugih mednarodnih sporazumov, ki so zavezujoči za Unijo. |
| --- | --- |

(c)

zahtevane podatke lahko z razumnim naporom posredujejo povprečno skrbni gospodarski subjekti, vključno z gospodarskimi subjekti iz tretjih držav, podpisnic Sporazuma GPA ali drugih mednarodnih sporazumov, ki so zavezujoči za Unijo.

3.   Kadar zakonodajni akt Unije določa obvezno skupno metodo za izračun stroškov v življenjski dobi, se ta uporablja za oceno stroškov v življenjski dobi.

Priloga XV vsebuje seznam takih zakonodajnih aktov in po potrebi njihovih dopolnilnih delegiranih aktov.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103 v zvezi s posodabljanjem tega seznama, če je njegova posodobitev potrebna zaradi sprejetja nove zakonodaje o uvedbi obvezne uporabe skupne metode oziroma zaradi razveljavitve ali spremembe obstoječe zakonodaje.

Člen 84

Neobičajno nizke ponudbe

1.   Naročniki od gospodarskih subjektov zahtevajo, da pojasnijo ceno ali stroške, predlagane v ponudbi, če so ponudbe glede na gradnje, blago ali storitve neobičajno nizke.

2.   Pojasnila iz odstavka 1 se lahko nanašajo zlasti na:

| (a) | ekonomiko proizvodnega postopka, storitev, ki se zagotavljajo, ali metode gradnje; |
| --- | --- |

(a)

ekonomiko proizvodnega postopka, storitev, ki se zagotavljajo, ali metode gradnje;

| (b) | izbrane tehnične rešitve ali izjemno ugodne pogoje, ki so na voljo ponudniku za dobavo blaga ali izvajanje storitev ali za izvedbo gradnje; |
| --- | --- |

(b)

izbrane tehnične rešitve ali izjemno ugodne pogoje, ki so na voljo ponudniku za dobavo blaga ali izvajanje storitev ali za izvedbo gradnje;

| (c) | izvirnost blaga, storitev ali gradenj, ki jih predlaga ponudnik; |
| --- | --- |

(c)

izvirnost blaga, storitev ali gradenj, ki jih predlaga ponudnik;

| (d) | izpolnjevanje zahtev iz člena 36(2); |
| --- | --- |

(d)

izpolnjevanje zahtev iz člena 36(2);

| (e) | izpolnjevanje zahtev iz člena 88; |
| --- | --- |

(e)

izpolnjevanje zahtev iz člena 88;

| (f) | možnost, da ponudnik pridobi državno pomoč. |
| --- | --- |

(f)

možnost, da ponudnik pridobi državno pomoč.

3.   Naročnik oceni predložene informacije, tako da se posvetuje s ponudnikom.

Ponudbo lahko zavrne le, če predložena dokazila zadostno ne pojasnijo nizke ravni predlagane cene ali stroškov, pri čemer se upoštevajo elementi iz odstavka 2.

Naročniki zavrnejo ponudbo, če ugotovijo, da je neobičajno nizka, ker ni skladna z veljavnimi obveznostmi iz člena 36(2).

4.   Če naročnik ugotovi, da je ponudba neobičajno nizka, ker je ponudnik pridobil državno pomoč, lahko ponudbo le na tej podlagi zavrne šele po posvetovanju s ponudnikom, če ta v ustreznem roku, ki ga določi naročnik, ne more dokazati, da je zadevna pomoč združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107 PDEU. Če naročnik v navedenih okoliščinah zavrne ponudbo, o tem obvesti Komisijo.

5.   Države članice v okviru upravnega sodelovanja drugim državam članicam na njihovo zahtevo dajo na voljo vse razpoložljive informacije, kot so zakoni, drugi predpisi, splošno veljavne kolektivne pogodbe ali nacionalni tehnični standardi, ki so povezane z dokazili in dokumenti, predloženimi v zvezi s podatki, navedenimi v odstavku 2.

Oddelek 4

Ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav, in odnosi s temi državami

Člen 85

Ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav

1.   Ta člen se uporablja za ponudbe, ki zadevajo proizvode, ki so po poreklu iz tretjih držav, s katerimi Unija ni sklenila dvostranskega ali večstranskega sporazuma, ki bi zagotavljal primerljiv in dejanski dostop podjetij iz Unije na trge teh tretjih držav. Ta člen ne vpliva na obveznosti Unije ali njenih držav članic do tretjih držav.

2.   Vse ponudbe za izvedbo javnega naročila blaga se lahko zavrnejo, če delež proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav, kakor je to določeno v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 (43) Evropskega parlamenta in Sveta, presega 50 % skupne vrednosti proizvodov, ki sestavljajo ponudbo.

Za namene tega člena se programska oprema, ki se uporablja v opremi telekomunikacijskih omrežij, pojmuje kot proizvod.

3.   Če sta dve ponudbi ali je več ponudb enakovrednih glede na merila za oddajo javnega naročila, opredeljena v členu 82, je treba ob upoštevanju drugega pododstavka tega odstavka dati prednost ponudbam, ki jih ni mogoče zavrniti v skladu z odstavkom 2 tega člena. Cene teh ponudb je za namene tega člena treba obravnavati kot enakovredne, če razlika v ceni ne presega 3 %.

Vendar se eni ponudbi ne sme dati prednosti pred drugo v skladu s prvim pododstavkom, če bi naročnik z njenim sprejemom moral nabaviti opremo, ki bi se po tehničnih lastnostih razlikovala od obstoječe, kar bi povzročilo neskladnost ali tehnične težave pri delovanju in vzdrževanju ali nesorazmerne stroške.

4.   Za namene tega člena se tiste tretje države, na katere so se s sklepom Sveta v skladu z odstavkom 1 razširile ugodnosti te direktive, ne upoštevajo pri določanju deleža iz odstavka 2 glede proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav.

5.   Komisija do 31. decembra 2015 in nato vsako leto predloži Svetu letno poročilo o napredku v dvostranskih ali večstranskih pogajanjih glede dostopa podjetij iz Unije na trge tretjih držav na področjih, ki so vključena v to direktivo, o morebitnih rezultatih teh pogajanj in tudi o dejanskem izvajanju vseh sklenjenih sporazumov.

Člen 86

Odnosi s tretjimi državami v zvezi z javnimi naročili gradenj, blaga in storitev

1.   Države članice obvestijo Komisijo o vseh splošnih težavah pravne ali dejanske narave, s katerimi se ob pridobivanju naročil storitev v tretjih državah srečujejo njihova podjetja in o katerih jim ta tudi poročajo.

2.   Komisija do 18. aprila 2019, in nato redno, Svetu poroča o odpiranju trga javnih naročil storitev v tretjih državah in o napredku pri pogajanjih s temi državami glede tega vprašanja, zlasti v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO).

3.   Komisija se obrne na zadevno tretjo državo ter si pri tem prizadeva odpraviti težave, kadar na podlagi poročil iz odstavka 2 ali drugih informacij ugotovi, da tretja država pri oddaji javnih naročil storitev:

| (a) | podjetjem iz Unije ne omogoča dejanskega dostopa, primerljivega s tistim, ki ga Unija omogoča podjetjem iz te države, ali |
| --- | --- |

(a)

podjetjem iz Unije ne omogoča dejanskega dostopa, primerljivega s tistim, ki ga Unija omogoča podjetjem iz te države, ali

| (b) | podjetjem iz Unije ne omogoča nacionalne obravnave ali enakih konkurenčnih možnosti, kakor so na voljo domačim podjetjem, ali |
| --- | --- |

(b)

podjetjem iz Unije ne omogoča nacionalne obravnave ali enakih konkurenčnih možnosti, kakor so na voljo domačim podjetjem, ali

| (c) | podjetjem iz drugih tretjih držav zagotavlja ugodnejšo obravnavo, kakor jo imajo podjetja iz Unije. |
| --- | --- |

(c)

podjetjem iz drugih tretjih držav zagotavlja ugodnejšo obravnavo, kakor jo imajo podjetja iz Unije.

4.   Države članice obvestijo Komisijo o vseh težavah pravne ali dejanske narave, s katerimi se srečujejo njihova podjetja – ter jim o tem tudi poročajo – in ki nastanejo zaradi neupoštevanja določb mednarodnega delovnega prava iz Priloge XIV, ko ta podjetja poskušajo pridobiti javna naročila v tretjih državah.

5.   V okoliščinah iz odstavkov 3 in 4 lahko Komisija kadar koli predlaga, naj Svet sprejme izvedbeni akt, s katerim za obdobje, ki se v njem določi, začasno ustavi ali omeji oddajanje javnih naročil storitev:

| (a) | podjetjem, za katera velja pravo zadevne tretje države; |
| --- | --- |

(a)

podjetjem, za katera velja pravo zadevne tretje države;

| (b) | podjetjem, ki so povezana s podjetji, določenimi v točki (a), in imajo registrirani sedež v Uniji, vendar nimajo nobene neposredne in dejanske povezave z gospodarstvom katere izmed držav članic; |
| --- | --- |

(b)

podjetjem, ki so povezana s podjetji, določenimi v točki (a), in imajo registrirani sedež v Uniji, vendar nimajo nobene neposredne in dejanske povezave z gospodarstvom katere izmed držav članic;

| (c) | podjetjem, ki predložijo ponudbe, katerih predmet so storitve, ki so po izvoru iz zadevne tretje države. |
| --- | --- |

(c)

podjetjem, ki predložijo ponudbe, katerih predmet so storitve, ki so po izvoru iz zadevne tretje države.

Svet o tem čim prej odloča s kvalificirano večino.

Komisija lahko predlaga te ukrepe na lastno pobudo ali na zahtevo države članice.

6.   Ta člen ne vpliva na obveznosti Unije do tretjih držav, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov o javnih naročilih, zlasti v okviru STO.

NASLOV IV

Izvedba naročila

Člen 87

Pogoji za izvedbo naročila

Naročniki lahko določijo posebne pogoje v zvezi z izvedbo naročila, če so ti pogoji povezani s predmetom naročila v smislu člena 82(3) in navedeni v javnem razpisu ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Ti pogoji lahko zajemajo gospodarske, inovacijske, okoljske, socialne ali zaposlitvene vidike.

Člen 88

Oddaja javnih naročil podizvajalcem

1.   Pristojni nacionalni organi z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci spoštujejo obveznosti iz člena 36(2).

2.   Naročnik lahko oziroma – če tako zahteva država članica – mora v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila od ponudnika zahtevati, da v svoji ponudbi navede vse dele naročila, ki jih morda namerava oddati v podizvajanje tretjim osebam, ter vse predlagane podizvajalce.

3.   Države članice lahko določijo, da naročnik podizvajalcu na njegovo zahtevo neposredno nakaže plačilo za storitve, blago ali gradnje, opravljene oziroma izvedene za gospodarski subjekt, ki mu je bilo oddano javno naročilo (glavni izvajalec), če to omogoča narava naročila. Takšni ukrepi lahko zajemajo ustrezne mehanizme, ki glavnemu izvajalcu omogočajo, da ugovarja neupravičenim izplačilom. Ureditve glede navedenega načina plačila se določijo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.

4.   Odstavki 1 do 3 ne posegajo v vprašanje odgovornosti glavnega izvajalca.

5.   Pri javnih naročilih gradenj in storitev, ki se opravljajo v objektih pod neposrednim nadzorom naročnika, naročnik po oddaji, najpozneje pa ob začetku izvajanja naročila, od glavnega izvajalca zahteva, da mu sporoči ime, kontaktne podatke in zakonite zastopnike svojih podizvajalcev, ki sodelujejo pri takšni gradnji ali storitvah, kolikor so ti podatki takrat znani. Naročnik od glavnega izvajalca zahteva, da mu med izvajanjem naročila sporoči morebitne spremembe teh informacij in potrebne informacije o morebitnih novih podizvajalcih, ki jih naknadno vključi v izvajanje takšnih gradenj ali opravljanje takšnih storitev.

Ne glede na prvi pododstavek lahko države članice določijo, da je za posredovanje zahtevanih informacij odgovoren neposredno glavni izvajalec.

Če je to potrebno za namene točke (b) odstavka 6 tega člena, se zahtevanim informacijam priložijo lastne izjave podizvajalcev, kot je določeno v členu 80(3). Z izvedbenimi ukrepi v skladu z odstavkom 8 tega člena se lahko določi, da podizvajalci, ki so vključeni po oddaji javnega naročila, namesto lastne izjave predložijo potrdila in druga dokazila.

Prvi pododstavek se ne uporablja za dobavitelje blaga.

Naročniki lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – morajo obveznosti iz prvega pododstavka razširiti med drugim na:

| (a) | javna naročila blaga, druga javna naročila storitev poleg tistih, ki zadevajo opravljanje storitev v objektih pod neposrednim nadzorom naročnika, ali na dobavitelje blaga, ki so vključeni v javna naročila gradenj ali storitev; |
| --- | --- |

(a)

javna naročila blaga, druga javna naročila storitev poleg tistih, ki zadevajo opravljanje storitev v objektih pod neposrednim nadzorom naročnika, ali na dobavitelje blaga, ki so vključeni v javna naročila gradenj ali storitev;

| (b) | podizvajalce podizvajalcev glavnega izvajalca ali nadaljnje podizvajalce v podizvajalski verigi. |
| --- | --- |

(b)

podizvajalce podizvajalcev glavnega izvajalca ali nadaljnje podizvajalce v podizvajalski verigi.

6.   Za preprečevanje kršitve obveznosti iz člena 36(2) se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi, kot so:

| (a) | če je v nacionalnem pravu države članice določen mehanizem solidarne odgovornosti podizvajalcev in glavnega izvajalca, država članica zagotovi, da se zadevna pravila uporabljajo v skladu s pogoji iz člena 36(2); |
| --- | --- |

(a)

če je v nacionalnem pravu države članice določen mehanizem solidarne odgovornosti podizvajalcev in glavnega izvajalca, država članica zagotovi, da se zadevna pravila uporabljajo v skladu s pogoji iz člena 36(2);

| (b) | javni naročniki lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – morajo v skladu s členom 80(3) te direktive preveriti, ali obstajajo razlogi za izključitev podizvajalcev v skladu s členom 57 Direktive 2014/24/EU. Javni naročnik v takšnih primerih od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo obvezni razlogi za njegovo izključitev. Javni naročnik lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – mora od gospodarskega subjekta zahtevati zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo neobvezni razlogi za njegovo izključitev. |
| --- | --- |

(b)

javni naročniki lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – morajo v skladu s členom 80(3) te direktive preveriti, ali obstajajo razlogi za izključitev podizvajalcev v skladu s členom 57 Direktive 2014/24/EU. Javni naročnik v takšnih primerih od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo obvezni razlogi za njegovo izključitev. Javni naročnik lahko oziroma – če tako zahtevajo države članice – mora od gospodarskega subjekta zahtevati zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo neobvezni razlogi za njegovo izključitev.

7.   Države članice lahko v nacionalnem pravu določijo strožja pravila glede odgovornosti oziroma lahko gredo dlje glede neposrednih plačil podizvajalcem, na primer tako, da predpišejo neposredna plačila podizvajalcem, ne da bi jih slednji morali zahtevati.

8.   Države članice, ki so se odločile, da bodo določile ukrepe v skladu z odstavki 3, 5 ali 6, z zakoni ali drugimi predpisi in ob upoštevanju prava Unije določijo pogoje za izvajanje teh ukrepov. Države članice lahko pri tem omejijo njihovo veljavnost, med drugim v zvezi z določenimi vrstami naročil, določenimi kategorijami naročnikov ali gospodarskih subjektov ali nad določenimi zneski.

Člen 89

Spremembe pogodb o izvedbi javnih naročil med njihovo veljavnostjo

1.   Pogodbe o izvedbi javnih naročil in okvirni sporazumi se lahko spremenijo brez novega postopka javnega naročanja v skladu s to direktivo v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | če so spremembe ne glede na njihovo denarno vrednost predvidene v prvotni dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila v jasnih, natančnih in nedvoumnih določbah o reviziji, ki lahko vključujejo določbe o reviziji cen, ali opcijah. V takih klavzulah so navedeni obseg in vrsta možnih sprememb ali opcij ter pogoji, pod katerimi se lahko uporabijo. Ne predvidevajo pa sprememb ali opcij, ki bi spremenile splošno naravo pogodbe o izvedbi javnih naročila ali okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

če so spremembe ne glede na njihovo denarno vrednost predvidene v prvotni dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila v jasnih, natančnih in nedvoumnih določbah o reviziji, ki lahko vključujejo določbe o reviziji cen, ali opcijah. V takih klavzulah so navedeni obseg in vrsta možnih sprememb ali opcij ter pogoji, pod katerimi se lahko uporabijo. Ne predvidevajo pa sprememb ali opcij, ki bi spremenile splošno naravo pogodbe o izvedbi javnih naročila ali okvirnega sporazuma;

| (b) | zaradi dodatnih gradenj, storitev ali dobav blaga ne glede na njihovo vrednost, ki jih izvede prvotni izvajalec in ki so postale potrebne, niso pa bile vključene v prvotno javno naročilo, če zamenjava izvajalca:






  (i) | ni mogoča iz ekonomskih ali tehničnih razlogov, kot so zahteve glede zamenljivosti ali interoperabilnosti z obstoječo opremo, programsko opremo, storitvami ali instalacijami, naročenimi v okviru prvotnega javnega naročila, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

zaradi dodatnih gradenj, storitev ali dobav blaga ne glede na njihovo vrednost, ki jih izvede prvotni izvajalec in ki so postale potrebne, niso pa bile vključene v prvotno javno naročilo, če zamenjava izvajalca:

(i)

ni mogoča iz ekonomskih ali tehničnih razlogov, kot so zahteve glede zamenljivosti ali interoperabilnosti z obstoječo opremo, programsko opremo, storitvami ali instalacijami, naročenimi v okviru prvotnega javnega naročila, ter

| (ii) | bi naročniku povzročila velike nevšečnosti ali znatno podvajanje stroškov; |
| --- | --- |

(ii)

bi naročniku povzročila velike nevšečnosti ali znatno podvajanje stroškov;

| (c) | če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | sprememba je bila potrebna zaradi okoliščin, ki jih skrben naročnik ni mogel predvideti; |
| --- | --- | --- |

(c)

če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

sprememba je bila potrebna zaradi okoliščin, ki jih skrben naročnik ni mogel predvideti;

| (ii) | sprememba ne spremeni splošne narave javnega naročila; |
| --- | --- |

(ii)

sprememba ne spremeni splošne narave javnega naročila;

| (d) | če izvajalca, ki mu je naročnik prvotno oddal javno naročilo, zamenja nov izvajalec iz enega od naslednjih razlogov:






  (i) | nedvoumna določba o reviziji ali opcija v skladu s točko (a); |
| --- | --- | --- |

(d)

če izvajalca, ki mu je naročnik prvotno oddal javno naročilo, zamenja nov izvajalec iz enega od naslednjih razlogov:

(i)

nedvoumna določba o reviziji ali opcija v skladu s točko (a);

| (ii) | drug gospodarski subjekt, ki izpolnjuje prvotno določene pogoje za ugotavljanje sposobnosti, v celoti ali delno nasledi prvotnega izvajalca po prestrukturiranju podjetja, vključno s prevzemi, združitvami, pripojitvami ali insolventnostjo, če to ne vključuje drugih bistvenih sprememb naročila in ni namenjeno obidu uporabe te direktive, ali |
| --- | --- |

(ii)

drug gospodarski subjekt, ki izpolnjuje prvotno določene pogoje za ugotavljanje sposobnosti, v celoti ali delno nasledi prvotnega izvajalca po prestrukturiranju podjetja, vključno s prevzemi, združitvami, pripojitvami ali insolventnostjo, če to ne vključuje drugih bistvenih sprememb naročila in ni namenjeno obidu uporabe te direktive, ali

| (iii) | naročnik sam prevzame obveznosti glavnega izvajalca do njegovih podizvajalcev, če je ta možnost predvidena v nacionalni zakonodaji v skladu s členom 88; |
| --- | --- |

(iii)

naročnik sam prevzame obveznosti glavnega izvajalca do njegovih podizvajalcev, če je ta možnost predvidena v nacionalni zakonodaji v skladu s členom 88;

| (e) | če spremembe ne glede na njihovo vrednost niso bistvene v smislu odstavka 4. |
| --- | --- |

(e)

če spremembe ne glede na njihovo vrednost niso bistvene v smislu odstavka 4.

Naročniki, ki so spremenili javno naročilo v primerih iz točk (b) in (c) tega odstavka, v Uradnem listu Evropske unije o tem objavijo obvestilo. Taka obvestila vsebujejo informacije, določene v Prilogi XVI, in se objavijo v skladu s členom 71.

2.   Javna naročila se lahko prav tako spremenijo, ne da bi bilo treba preverjati, ali so izpolnjeni pogoji iz točk (a) do (d) odstavka 4 in ne da bi bil potreben nov postopek javnega naročanja v skladu s to direktivo, če je vrednost spremembe nižja od obeh naslednjih vrednosti:

| (i) | mejnih vrednosti, določenih v členu 15, in |
| --- | --- |

(i)

mejnih vrednosti, določenih v členu 15, in

| (ii) | 10 % vrednosti prvotnega javnega naročila za storitve in blago oziroma 15 % vrednosti prvotnega naročila za gradnje. |
| --- | --- |

(ii)

10 % vrednosti prvotnega javnega naročila za storitve in blago oziroma 15 % vrednosti prvotnega naročila za gradnje.

Vendar sprememba ne sme spremeniti splošne narave pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, se vrednost oceni na podlagi kumulativne neto vrednosti zaporednih sprememb.

3.   Za namene izračuna cene iz odstavka 2 tega člena je posodobljena cena referenčna vrednost, če pogodba o izvedbi javnega naročila vsebuje določbo o indeksaciji.

4.   Sprememba pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma med njegovo veljavnostjo se šteje za bistveno v smislu točke (e) odstavka 1, če se zaradi te spremembe pogodba ali okvirni sporazum znatno razlikuje od prvotno oddanega javnega naročila ali prvotno sklenjenega sporazuma. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 se sprememba v vsakem primeru šteje za bistveno, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

| (a) | sprememba uvaja pogoje, ki bi, če bi bili del prvotnega postopka naročanja, omogočili udeležbo drugih kandidatov kot tistih, ki so bili prvotno izbrani, ali sprejem druge ponudbe kot tiste, ki je bila prvotno izbrana, ali pa bi k sodelovanju v postopku javnega naročanja pritegnili še druge udeležence; |
| --- | --- |

(a)

sprememba uvaja pogoje, ki bi, če bi bili del prvotnega postopka naročanja, omogočili udeležbo drugih kandidatov kot tistih, ki so bili prvotno izbrani, ali sprejem druge ponudbe kot tiste, ki je bila prvotno izbrana, ali pa bi k sodelovanju v postopku javnega naročanja pritegnili še druge udeležence;

| (b) | sprememba spreminja ekonomsko ravnotežje pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma v korist izvajalca na način, ki ni bil predviden v prvotnem naročilu ali okvirnem sporazumu; |
| --- | --- |

(b)

sprememba spreminja ekonomsko ravnotežje pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma v korist izvajalca na način, ki ni bil predviden v prvotnem naročilu ali okvirnem sporazumu;

| (c) | zaradi spremembe je znatno razširjen obseg pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

zaradi spremembe je znatno razširjen obseg pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma;

| (d) | drug gospodarski subjekt zamenja izvajalca, ki mu je naročnik prvotno oddal naročilo, v primerih, ki niso navedeni v točki (d) odstavka 1. |
| --- | --- |

(d)

drug gospodarski subjekt zamenja izvajalca, ki mu je naročnik prvotno oddal naročilo, v primerih, ki niso navedeni v točki (d) odstavka 1.

5.   Za spremembe določb pogodbe o izvedbi javnega naročila blaga, gradenj ali storitev ali določb okvirnega sporazuma med njegovo veljavnostjo, ki niso navedene v odstavkih 1 in 2, je potreben nov postopek javnega naročanja v skladu s to direktivo.

Člen 90

Odpoved pogodbe o izvedbi javnega naročila

Države članice zagotovijo, da imajo naročniki možnost, da vsaj v naslednjih okoliščinah in pod pogoji, določenimi v veljavnem nacionalnem pravu, odpovejo pogodbo o izvedbi javnega naročila gradenj, blaga ali storitev med njegovo veljavnostjo, kadar:

| (a) | je bilo javno naročilo bistveno spremenjeno, kar bi terjalo nov postopek javnega naročanja na podlagi člena 89; |
| --- | --- |

(a)

je bilo javno naročilo bistveno spremenjeno, kar bi terjalo nov postopek javnega naročanja na podlagi člena 89;

| (b) | je bil izvajalec v času oddaje javnega naročila v enem od položajev iz člena 57(1) Direktive 2014/24/EU in bi ga bilo zato treba izključiti iz postopka javnega naročanja v skladu z drugim pododstavkom člena 80(1) te direktive; |
| --- | --- |

(b)

je bil izvajalec v času oddaje javnega naročila v enem od položajev iz člena 57(1) Direktive 2014/24/EU in bi ga bilo zato treba izključiti iz postopka javnega naročanja v skladu z drugim pododstavkom člena 80(1) te direktive;

| (c) | javno naročilo ne bi smelo biti oddano izvajalcu zaradi hude kršitve obveznosti iz Pogodb in te direktive, ki jo ugotovi Sodišče Evropske unije po postopku v skladu s členom 258 PDEU. |
| --- | --- |

(c)

javno naročilo ne bi smelo biti oddano izvajalcu zaradi hude kršitve obveznosti iz Pogodb in te direktive, ki jo ugotovi Sodišče Evropske unije po postopku v skladu s členom 258 PDEU.

NASLOV III

POSEBNE UREDITVE ZA JAVNA NAROČILA

POGLAVJE I

Socialne in druge posebne storitve

Člen 91

Oddaja javnih naročil za socialne in druge posebne storitve

Javna naročila socialnih in drugih posebnih storitev, naštetih v Prilogi XVI, se oddajo v skladu s tem poglavjem, če je vrednost naročil enaka ali višja od mejne vrednosti iz točke (c) člena 15.

Člen 92

Objava obvestil

1.   Naročniki, ki nameravajo oddati javno naročilo storitev iz člena 91, svojo namero sporočijo na enega od naslednjih načinov:

| (a) | z obvestilom o javnem naročilu ali |
| --- | --- |

(a)

z obvestilom o javnem naročilu ali

| (b) | s periodičnim informativnim obvestilom, ki se stalno objavlja. Periodično informativno obvestilo se izrecno nanaša na vrste storitev, ki bodo predmet oddanih naročil. V njem je navedeno, da bodo javna naročila oddana brez poznejše objave, vsebuje pa tudi poziv zainteresiranim gospodarskim subjektom, naj pisno izrazijo interes, ali |
| --- | --- |

(b)

s periodičnim informativnim obvestilom, ki se stalno objavlja. Periodično informativno obvestilo se izrecno nanaša na vrste storitev, ki bodo predmet oddanih naročil. V njem je navedeno, da bodo javna naročila oddana brez poznejše objave, vsebuje pa tudi poziv zainteresiranim gospodarskim subjektom, naj pisno izrazijo interes, ali

| (c) | z obvestilom o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, ki se stalno objavlja. |
| --- | --- |

(c)

z obvestilom o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, ki se stalno objavlja.

Prvi pododstavek pa se ne uporablja, če bi se lahko za oddajo javnega naročila storitev v skladu s členom 50 uporabil postopek s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa.

2.   Naročniki, ki so oddali javno naročilo storitev iz člena 91, rezultate objavijo z obvestilom o oddaji javnega naročila. Vendar lahko ta obvestila pošiljajo tudi po četrtletjih. V tem primeru pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja.

3.   Obvestila iz odstavkov 1 in 2 tega člena vsebujejo informacije iz dela A, B, C oziroma D Priloge XVIII v skladu s standardnimi vzorci obvestil. Komisija z izvedbenimi akti določi standardne obrazce. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105.

4.   Obvestila iz tega člena se objavijo v skladu s členom 71.

Člen 93

Načela za oddajo javnih naročil

1.   Države članice sprejmejo nacionalna pravila za oddajo javnih naročil v skladu s tem poglavjem, da bi zagotovile, da naročniki upoštevajo načeli transparentnosti in enake obravnave gospodarskih subjektov. Države članice lahko same določijo postopkovna pravila, ki se uporabljajo, če ta naročnikom omogočajo upoštevanje posebnosti zadevnih storitev.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko naročniki upoštevajo potrebo po zagotavljanju kakovosti, stalnosti, dostopnosti, cenovne dostopnosti, razpoložljivosti in celovitosti storitev, posebne potrebe različnih skupin uporabnikov, vključno s prikrajšanimi in ranljivimi skupinami, sodelovanje in krepitev vloge uporabnikov ter inovativnost. Poleg tega lahko države članice določijo, da izbira izvajalca storitev temelji na najboljšem razmerju med ceno in kakovostjo, ob upoštevanju kriterijev kakovosti in trajnosti socialnih storitev.

Člen 94

Pridržana javna naročila za nekatere storitve

1.   Države članice lahko določijo, da lahko naročniki, ki so javni naročniki, pridržijo pravico do sodelovanja organizacij v postopkih javnega naročanja izključno za zdravstvene, socialne in kulturne storitve iz člena 91, zajete s kodami CPV 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, od 85000000-9 do 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8.

2.   Organizacija iz odstavka 1 mora izpolnjevati vse naslednje pogoje:

| (a) | njeno poslanstvo je zagotavljanje javnih storitev, ki je povezano z opravljanjem storitev iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

njeno poslanstvo je zagotavljanje javnih storitev, ki je povezano z opravljanjem storitev iz odstavka 1;

| (b) | dobiček se vloži nazaj v uresničevanje poslanstva organizacije. Če se dobiček razdeli ali prerazporedi, bi se pri tem morala upoštevati načela participacije; |
| --- | --- |

(b)

dobiček se vloži nazaj v uresničevanje poslanstva organizacije. Če se dobiček razdeli ali prerazporedi, bi se pri tem morala upoštevati načela participacije;

| (c) | strukture upravljanja ali lastništva organizacije, ki izvaja javno naročilo, temeljijo na lastništvu zaposlenih ali načelih participacije oziroma zahtevajo dejavno udeležbo zaposlenih, uporabnikov ali zainteresiranih strani, in |
| --- | --- |

(c)

strukture upravljanja ali lastništva organizacije, ki izvaja javno naročilo, temeljijo na lastništvu zaposlenih ali načelih participacije oziroma zahtevajo dejavno udeležbo zaposlenih, uporabnikov ali zainteresiranih strani, in

| (d) | zadevni javni naročnik v zadnjih treh letih organizaciji ni oddal javnega naročila za zadevne storitve v skladu s tem členom. |
| --- | --- |

(d)

zadevni javni naročnik v zadnjih treh letih organizaciji ni oddal javnega naročila za zadevne storitve v skladu s tem členom.

3.   Trajanje naročila ni daljše od treh let.

4.   V javnem razpisu je napotilo na ta člen.

5.   Ne glede na člen 108 Komisija oceni učinke tega člena ter do 18. aprila 2019 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

POGLAVJE II

Pravila, ki urejajo projektne natečaje

Člen 95

Področje uporabe

1.   To poglavje se uporablja za projektne natečaje, ki se organizirajo kot del postopka za javno naročanje storitev, če je ocenjena vrednost naročila brez DDV in vključno z vsemi morebitnimi nagradami ali plačili udeležencem enaka ali višja od zneska, določenega v točki (a) člena 15.

2.   To poglavje se uporablja za vse projektne natečaje, pri katerih je skupni znesek nagrad na natečaju in plačil udeležencem, vključno z ocenjeno vrednostjo naročila storitev brez DDV, ki se lahko pozneje odda v skladu s točko (j) člena 50, če naročnik ne izključi take oddaje v obvestilu o natečaju, enak ali višji od zneska, določenega v točki (a) člena 15.

Člen 96

Obvestila

1.   Naročniki, ki nameravajo organizirati projektni natečaj, objavijo javni razpis v obliki obvestila o projektnem natečaju.

Če nameravajo oddati naknadno javno naročilo storitev v skladu s točko (j) člena 50, to navedejo v obvestilu o projektnem natečaju.

Naročniki, ki so izvedli projektni natečaj, rezultate objavijo v obvestilu.

2.   Javni razpis vsebuje informacije iz Priloge XIX, obvestilo o rezultatih projektnega natečaja pa vsebuje informacije iz Priloge XX, in sicer v obliki standardnih obrazcev. Komisija določi standardne obrazce z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105.

Obvestilo o rezultatih projektnega natečaja se posreduje Uradu za publikacije Evropske unije v 30 dneh po zaključku projektnega natečaja.

Kadar bi razkritje informacij o rezultatu natečaja oviralo izvajanje zakona ali bi bilo sicer v nasprotju z javnim interesom ali bi škodilo upravičenim poslovnim interesom posameznega javnega ali zasebnega gospodarskega subjekta, ki mu je bilo javno naročilo oddano, ali bi lahko vplivalo na pošteno konkurenco med gospodarskimi subjekti, se takšnih informacij lahko ne objavi.

3.   Člen 71(2) do (6) se uporabljajo tudi za obvestila v zvezi s projektnimi natečaji.

Člen 97

Pravila za organizacijo projektnih natečajev, izbor udeležencev ter žirija

1.   Naročniki pri organiziranju projektnih natečajev uporabljajo postopke, ki ustrezajo naslovu I in temu poglavju.

2.   Dostop udeležencev do projektnih natečajev se ne omeji:

| (a) | na ozemlje ali del ozemlja države članice; |
| --- | --- |

(a)

na ozemlje ali del ozemlja države članice;

| (b) | z utemeljitvijo, da bi po pravu države članice, v kateri se natečaj organizira, morali biti fizične ali pravne osebe. |
| --- | --- |

(b)

z utemeljitvijo, da bi po pravu države članice, v kateri se natečaj organizira, morali biti fizične ali pravne osebe.

3.   Če je število udeležencev na projektnem natečaju omejeno, naročniki določijo jasne in nediskriminatorne pogoje za sodelovanje. V vsakem primeru mora število kandidatov, povabljenih k sodelovanju, zadostovati za zagotovitev prave konkurence.

4.   Žirijo sestavljajo izključno fizične osebe, ki niso povezane z udeleženci natečaja. Če se od udeležencev natečaja zahteva posebna strokovna usposobljenost, mora imeti vsaj tretjina članov žirije tako ali enakovredno usposobljenost.

Člen 98

Odločitve žirije

1.   Žirija je pri svojih odločitvah ali mnenjih samostojna.

2.   Žirija pregleda načrte in projekte, ki jih predložijo kandidati, anonimno ter izključno na podlagi meril, ki so bila navedena v obvestilu o natečaju.

3.   Žirija v poročilu, ki ga podpišejo njeni člani, evidentira prednostno razvrstitev projektov na podlagi vsebine vsakega projekta skupaj s svojimi opombami in vsemi točkami, ki bi utegnile zahtevati pojasnitev.

4.   Anonimnost se spoštuje, dokler žirija ne sprejme svojega mnenja ali odločitve.

5.   Kandidati se po potrebi lahko povabijo, da odgovorijo na vprašanja, ki jih je žirija evidentirala v zapisniku, za pojasnitev kakršnih koli vidikov projektov.

6.   Sestavi se izčrpen zapisnik o dialogu med člani žirije in kandidati.

NASLOV IV

UPRAVLJANJE

Člen 99

Izvrševanje

1.   Da bi države članice uspešno zagotovile pravilno in učinkovito izvajanje, zagotovijo, da vsaj naloge iz tega člena opravlja eden ali več organov, teles ali institucij. Komisiji sporočijo imena vseh organov, teles ali institucij, pristojnih za te naloge.

2.   Države članice zagotovijo spremljanje uporabe pravil o javnih naročilih.

Če organi ali institucije za spremljanje na lastno pobudo ali po prejemu informacij ugotovijo posebne kršitve ali sistemske probleme, se pooblastijo, da o teh problemih obvestijo nacionalne revizijske organe, sodišča ali druge ustrezne organe ali institucije, kot so varuh človekovih pravic, nacionalni parlamenti ali njihovi odbori.

3.   Rezultati dejavnosti spremljanja v skladu z odstavkom 2 so z ustreznimi sredstvi obveščanja dostopni javnosti. Ti rezultati so dostopni tudi Komisiji. Lahko se na primer vključijo v poročila o spremljanju iz drugega pododstavka tega odstavka.

Države članice Komisiji do 18. aprila 2017, in zatem vsaka tri leta, predložijo poročilo o spremljanju, v katerega po potrebi vključijo informacije o najpogostejših razlogih za napačno uporabo ali pravno nejasnost, vključno z morebitnimi strukturnimi ali ponavljajočimi se težavami pri uporabi pravil, o ravni udeležbe MSP pri javnem naročanju ter o preprečevanju, odkrivanju in ustrezni prijavi primerov goljufije, korupcije, nasprotja interesov in drugih hujših nepravilnosti pri javnem naročanju.

Komisija lahko največ vsaka tri leta od držav članic zahteva, da ji predložijo informacije o praktičnem izvajanju nacionalnih strateških politik javnega naročanja.

Za namene tega odstavka se MSP razumejo, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (44).

Komisija na podlagi podatkov, prejetih v okviru tega odstavka, redno izdaja poročilo o izvajanju in najboljših praksah nacionalnih politik javnega naročanja na notranjem trgu.

4.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | so brezplačno na voljo informacije in smernice za razlago in uporabo prava Unije o javnih naročilih, ki bi javnim naročnikom in gospodarskim subjektom, zlasti MSP, pomagale pri pravilni uporabi pravil Unije o javnem naročanju, in |
| --- | --- |

(a)

so brezplačno na voljo informacije in smernice za razlago in uporabo prava Unije o javnih naročilih, ki bi javnim naročnikom in gospodarskim subjektom, zlasti MSP, pomagale pri pravilni uporabi pravil Unije o javnem naročanju, in

| (b) | je javnim naročnikom na voljo podpora pri načrtovanju in izvajanju postopkov javnega naročanja. |
| --- | --- |

(b)

je javnim naročnikom na voljo podpora pri načrtovanju in izvajanju postopkov javnega naročanja.

5.   Države članice brez poseganja v splošne postopke in delovne metode, ki jih Komisija vzpostavi za komuniciranje in stike z državami članicami, določijo referenčno točko za sodelovanje s Komisijo, kar zadeva uporabo zakonodaje o javnem naročanju.

6.   Javni naročniki vsaj v času trajanja pogodbe o izvedbi javnega naročila obdržijo kopije vseh sklenjenih pogodb o izvedbi javnega naročila, katerih vrednost je enaka naslednjima zneskoma ali višja od njiju:

| (a) | 1 000 000 EUR pri javnih naročilih blaga ali javnih naročilih storitev; |
| --- | --- |

(a)

1 000 000 EUR pri javnih naročilih blaga ali javnih naročilih storitev;

| (b) | 10 000 000 EUR pri javnih naročilih gradenj. |
| --- | --- |

(b)

10 000 000 EUR pri javnih naročilih gradenj.

Javni naročniki omogočijo dostop do teh pogodb; dostop do posameznih dokumentov ali informacij pa se lahko zavrne v obsegu in pod pogoji, določenimi v pravilih Unije ali nacionalnih pravilih, ki se uporabljajo za dostop do dokumentov in varstvo podatkov.

Člen 100

Posamezna poročila o postopkih javnega naročanja

1.   Naročniki hranijo ustrezne informacije o vsakem javnem naročilu ali okvirnem sporazumu, zajetem v tej direktivi, in vsaki vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema. Te informacije morajo biti zadostne v smislu, da jim pozneje omogočajo utemeljitev odločitev, sprejetih glede:

| (a) | ugotavljanja usposobljenosti in izbire gospodarskih subjektov ter oddaje naročil; |
| --- | --- |

(a)

ugotavljanja usposobljenosti in izbire gospodarskih subjektov ter oddaje naročil;

| (b) | uporabe postopkov s pogajanji brez javnega razpisa na podlagi člena 50; |
| --- | --- |

(b)

uporabe postopkov s pogajanji brez javnega razpisa na podlagi člena 50;

| (c) | neuporabe poglavij od II do IV naslova II na podlagi odstopanj iz poglavij II in III naslova I; |
| --- | --- |

(c)

neuporabe poglavij od II do IV naslova II na podlagi odstopanj iz poglavij II in III naslova I;

| (d) | po potrebi razlogov, zaradi katerih so bila za elektronsko predložitev ponudb uporabljena neelektronska komunikacijska sredstva. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi razlogov, zaradi katerih so bila za elektronsko predložitev ponudb uporabljena neelektronska komunikacijska sredstva.

Naročniki se lahko sklicujejo na obvestilo o oddaji javnega naročila, sestavljeno v skladu s členom 70 ali členom 92(2), če to vsebuje informacije, zahtevane v tem odstavku.

2.   Naročniki dokumentirajo potek vseh postopkov javnega naročanja, ne glede na to, ali se postopki izvajajo z elektronskimi sredstvi ali ne. V ta namen zagotovijo, da hranijo zadostno dokumentacijo za utemeljevanje odločitev, sprejetih v vseh fazah postopka javnega naročanja, na primer dokumentacijo o komuniciranju z gospodarskimi subjekti in internih razpravah, o pripravi dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, morebitnem dialogu ali pogajanjih ter izboru in oddaji naročila. Dokumentacija se hrani najmanj tri leta od datuma oddaje javnega naročila.

3.   Komisiji ali nacionalnim organom, telesom oziroma institucijam iz člena 99 se na njihovo zahtevo pošlje poročilo ali njegovi najpomembnejši elementi.

Člen 101

Nacionalno poročanje in statistični podatki

1.   Komisija pregleda kakovost in popolnost podatkov, ki jih je mogoče pridobiti iz obvestil iz členov 67 do 71, 92 in 96, objavljenih v skladu s Prilogo IX.

Če kakovost in popolnost podatkov iz prvega pododstavka tega odstavka ni v skladu z obveznostmi iz členov 67(1), 68(1), člena 69, člena 70(1), člena 92(3) in člena 96(2), Komisija od zadevne države članice zahteva dodatne informacije. Država članica v razumnem roku predloži manjkajoče statistične podatke, ki jih zahteva Komisija.

2.   Države članice Komisiji do 18. aprila 2017, in zatem vsaka tri leta, pošljejo statistično poročilo za javna naročila, za katera bi se uporabljala ta direktiva, če bi njihova vrednost presegla zadevno mejno vrednost iz člena 15, pri čemer navedejo oceno združene skupne vrednosti takih naročil v zadevnem obdobju. Ta ocena lahko temelji zlasti na podatkih, ki so na voljo v skladu z nacionalnimi zahtevami glede objave, ali na ocenah vzorcev.

To poročilo se lahko vključi v poročilo iz člena 99(3).

Člen 102

Upravno sodelovanje

1.   Države članice si vzajemno pomagajo in uvedejo ukrepe za učinkovito medsebojno sodelovanje, da bi zagotovile izmenjavo informacij o vidikih iz členov 62, 81 in 84. Pri tem zagotovijo zaupnost informacij, ki si jih izmenjajo.

2.   Pristojni organi vseh zadevnih držav članic si izmenjajo informacije v skladu s pravili o varstvu osebnih podatkov iz direktiv 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (45) ter Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (46).

3.   Do 18. aprila 2015 se vzpostavi pilotni projekt, s katerim se preveri ustreznost uporabe informacijskega sistema za notranji trg (IMI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1024/2012 za namene izmenjave informacij, ki jih zajema ta direktiva.

NASLOV V

PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE

Člen 103

Izvajanje pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4, 17, 40, 41, 76 in 83 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 17. aprila 2014.

3.   Pooblastilo iz členov 4, 17, 40, 41, 76 in 83 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4, 17, 40, 41, 76 in 83, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 104

Nujni postopek

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 103(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Člen 105

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Svetovalni odbor za javna naročila, ustanovljen s Sklepom Sveta 71/306/EGS (47). Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 106

Prenos in prehodne določbe

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 18. aprila 2016. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

2.   Države članice lahko začetek uporabe člena 40(1) ne glede na odstavek 1 tega člena odložijo do 18. oktobra 2018, razen kadar je uporaba elektronskih sredstev obvezna v skladu s členi 52, 53, 54, členom 55(3), členom 71(2) ali členom 73.

Ne glede na odstavek 1 tega člena lahko države članice uporabo člena 40(1) za osrednje nabavne organe v skladu s členom 55(3) odložijo do 18. aprila 2017.

Država članica, ki se odloči odložiti uporabo člena 40(1), določi, da lahko naročniki za vse sporočanje in izmenjavo informacij izbirajo med naslednjimi načini sporočanja:

| (a) | elektronskimi sredstvi v skladu s členom 40; |
| --- | --- |

(a)

elektronskimi sredstvi v skladu s členom 40;

| (b) | pošto ali drugo primerno kurirsko službo; |
| --- | --- |

(b)

pošto ali drugo primerno kurirsko službo;

| (c) | telefaksom; |
| --- | --- |

(c)

telefaksom;

| (d) | kombinacijo navedenih načinov. |
| --- | --- |

(d)

kombinacijo navedenih načinov.

3.   Države članice se v sprejetih ukrepih iz odstavkov 1 in 2 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 107

Razveljavitev

Direktiva 2004/17/ES se razveljavi z učinkom od 18. aprila 2016.

Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se šteje kot sklicevanje na to direktivo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XXI.

Člen 108

Pregled

Komisija pregleda ekonomske učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti iz člena 15 na notranji trg, zlasti glede dejavnikov, kot so čezmejno oddajanje javnih naročil in transakcijski stroški, ter o njih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2019.

Kjer je to mogoče in ustrezno, Komisija preuči, ali bi v naslednjem krogu pogajanj predlagala zvišanje mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA. Pri spremembi mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA, poročilu po potrebi sledi zakonodajni predlog o spremembi mejnih vrednosti iz te direktive.

Člen 109

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 110

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 26. februarja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 84.

1

(2)  UL C 391, 18.12.2012, str. 49.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 11. februarja 2014.

3

(4)  Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 114).

5

(6)  Odobrena s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35).

6

(7)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (glej stran 65 tega Uradnega lista).

7

(8)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

8

(9)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

9

(10)  Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 55).

10

(11)  Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve (UL L 15, 21.1.1998, str. 14).

11

(12)  Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (UL L 164, 30.6.1994, str. 3).

12

(13)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

13

(14)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (glej stran 1 tega Uradnega lista).

14

(15)  Sklep Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986 – 1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL L 336, 23.12.1994, str. 1).

15

(16)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

16

(17)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

17

(18)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

18

(19)  Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).

19

(20)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

20

(21)  Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (UL L 177, 4.7.2008, str. 6).

21

(22)  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14).

22

(23)  Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1).

23

(24)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

24

(25)  Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (UL L 39, 13.2.2008, str. 1).

25

(26)  Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1).

26

(27)  Uredba (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o enotnem besednjaku javnih naročil (CPV) (UL L 340, 16.12.2002, str. 1).

27

(28)  Uredba (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (Uredba IMI) (UL L 316, 14.11.2012, str. 1).

28

(29)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

29

(30)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

30

(31)  Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve (UL L 15, 21.1.1998, str. 14).

31

(32)  Direktiva Sveta 77/249/ES z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (UL L 78, 26.3.1977, str. 17.)

32

(33)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

33

(34)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

34

(35)  Odločba Komisije 2002/205/ES z dne 4. marca 2002 o zaprosilu Avstrije za posebni režim, določen v členu 3 Direktive 93/38/EGS (UL L 68, 12.3.2002, str. 31).

35

(36)  Odločba Komisije 2004/73/ES z dne 15. januarja 2004 o zaprosilu Nemčije za uporabo posebnega postopka, določenega v členu 3 Direktive 93/38/EGS (UL L 16, 23.1.2004, str. 57).

36

(37)  Odločba Komisije 93/327/EGS z dne 13. maja 1993 o določitvi pogojev pod katerimi morajo naročniki, ki izkoriščajo geografsko razmejena območja za odkrivanje ali pridobivanje nafte, plina, premoga ali drugega trdnega goriva, Komisiji sporočati podatke o oddajanju javnih naročil (UL L 129, 27.5.1993, str. 25).

37

(38)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (UL L 13, 19.1.2000, str. 12.)

38

(39)  Odločba Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (UL L 274, 20.10.2009, str. 36).

39

(40)  Sklep Komisije 2011/130/EU z dne 25. februarja 2011 o določitvi minimalnih zahtev glede čezmejne obdelave dokumentov z elektronskim podpisom pristojnih organov v skladu z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notra njem trgu (UL L 53, 26.2.2011, str. 66).

40

(41)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

41

(42)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

42

(43)  Uredba Sveta (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

43

(44)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij, (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

44

(45)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

45

(46)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

46

(47)  Sklep Sveta 71/306/EGS z dne 26. julija 1971 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za javna naročila gradenj (UL L 185, 16.8.1971, str. 15).

47

---

PRILOGA I

SEZNAM DEJAVNOSTI IZ TOČKE (A) TOČKE 2 ČLENA 2

V primeru različnih razlag nomenklatur CPV in NACE se uporablja nomenklatura CPV.

| NACE (1) | Koda CPV |
| --- | --- |
| PODROČJE F | GRADBENIŠTVO |
| Oddelek | Skupina | Razred | Predmet | Opombe |
| 45 | | | Gradbeništvo | Ta oddelek zajema:
  gradnjo novih stavb in drugo novogradnjo, obnovo in splošna popravila. | 45000000 |
| | 45.1 | | Priprava gradbišča | | 45100000 |
| | | 45.11 | Rušenje objektov in zemeljska dela | Ta razred zajema:






  — | rušenje stavb in drugih objektov, |

NACE (1)

Koda CPV

PODROČJE F

GRADBENIŠTVO

Oddelek

Skupina

Razred

Predmet

Opombe

45

Gradbeništvo

Ta oddelek zajema:

gradnjo novih stavb in drugo novogradnjo, obnovo in splošna popravila.

45000000

45.1

Priprava gradbišča

45100000

45.11

Rušenje objektov in zemeljska dela

Ta razred zajema:

—

rušenje stavb in drugih objektov,

| — | čiščenje gradbišča, |
| --- | --- |

—

čiščenje gradbišča,

| — | odstranjevanje zemlje: izkopavanje, odlaganje, poravnavanje in izravnavanje gradbišča, kopanje jarkov, odstranjevanje skal, razstreljevanje itd., |
| --- | --- |

—

odstranjevanje zemlje: izkopavanje, odlaganje, poravnavanje in izravnavanje gradbišča, kopanje jarkov, odstranjevanje skal, razstreljevanje itd.,

| — | pripravo gradbišča za miniranje, |
| --- | --- |

—

pripravo gradbišča za miniranje,

| — | odstranjevanje odvečnega materiala ter druge izboljšave in priprave krovnine in gradbišča. |
| --- | --- |

—

odstranjevanje odvečnega materiala ter druge izboljšave in priprave krovnine in gradbišča.

Ta razred zajema tudi:

| — | izsuševanje gradbišča, |
| --- | --- |

—

izsuševanje gradbišča,

| — | izsuševanje kmetijskih in gozdnih površin. |
| --- | --- |

—

izsuševanje kmetijskih in gozdnih površin.

45110000

45.12

Raziskovalno vrtanje in sondiranje

Ta razred zajema:

| — | raziskovalno vrtanje, raziskovalno izvrtavanje in jedrovanje za gradbene, geofizične ali podobne namene. |
| --- | --- |

—

raziskovalno vrtanje, raziskovalno izvrtavanje in jedrovanje za gradbene, geofizične ali podobne namene.

Ta razred ne zajema:

| — | vrtanja za nafto ali za plin, glej 11.20, |
| --- | --- |

—

vrtanja za nafto ali za plin, glej 11.20,

| — | vrtanja vodnjakov, glej 45.25, |
| --- | --- |

—

vrtanja vodnjakov, glej 45.25,

| — | vrtanja in kopanja jaškov, glej 45.25, |
| --- | --- |

—

vrtanja in kopanja jaškov, glej 45.25,

| — | iskanja nafte in plina, geofizičnih, geoloških ter seizmičnih meritev, glej 74.20. |
| --- | --- |

—

iskanja nafte in plina, geofizičnih, geoloških ter seizmičnih meritev, glej 74.20.

45120000

45.2

Visoke in nizke gradnje

45200000

45.21

Splošna gradbena dela na stavbah in gradbenih inženirskih objektih

Ta razred zajema:

| — | gradnjo vseh vrst stavb nizke gradnje, |
| --- | --- |

—

gradnjo vseh vrst stavb nizke gradnje,

| — | mostove, vključno z dvignjenimi avtocestami, viadukti, predori in podvozi, |
| --- | --- |

—

mostove, vključno z dvignjenimi avtocestami, viadukti, predori in podvozi,

| — | cevovode na dolge razdalje, komunikacijske in električne vode, |
| --- | --- |

—

cevovode na dolge razdalje, komunikacijske in električne vode,

| — | mestne cevovode, mestne komunikacijske in električne vode, |
| --- | --- |

—

mestne cevovode, mestne komunikacijske in električne vode,

| — | pomožne gradnje, |
| --- | --- |

—

pomožne gradnje,

| — | sestavljanje in postavljanje montažnih konstrukcij na gradbišču. |
| --- | --- |

—

sestavljanje in postavljanje montažnih konstrukcij na gradbišču.

Ta razred ne zajema:

| — | storitvenih dejavnosti, povezanih s črpanjem nafte in plina, glej 11.20, |
| --- | --- |

—

storitvenih dejavnosti, povezanih s črpanjem nafte in plina, glej 11.20,

| — | postavljanja pripravljenih montažnih konstrukcij iz materialov, ki jih proizvaja izvajalec sam, razen betona, glej oddelke 20, 26 in 28, |
| --- | --- |

—

postavljanja pripravljenih montažnih konstrukcij iz materialov, ki jih proizvaja izvajalec sam, razen betona, glej oddelke 20, 26 in 28,

| — | gradbenih del, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, glej 45.23, |
| --- | --- |

—

gradbenih del, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, glej 45.23,

| — | inštalacijskih del, glej 45.3, |
| --- | --- |

—

inštalacijskih del, glej 45.3,

| — | zaključnih gradbenih del, glej 45.4, |
| --- | --- |

—

zaključnih gradbenih del, glej 45.4,

| — | arhitekturnih dejavnosti in dejavnosti nizke gradnje, glej 74.20, |
| --- | --- |

—

arhitekturnih dejavnosti in dejavnosti nizke gradnje, glej 74.20,

| — | upravljanja gradbenih projektov, glej 74.20. |
| --- | --- |

—

upravljanja gradbenih projektov, glej 74.20.

45210000

razen:

– 45213316

45220000

45231000

45232000

45.22

Postavljanje ostrešij in krovska dela

Ta razred zajema:

| — | postavljanje streh, |
| --- | --- |

—

postavljanje streh,

| — | postavljanje strešnih kritin, |
| --- | --- |

—

postavljanje strešnih kritin,

| — | impregniranje proti vlagi. |
| --- | --- |

—

impregniranje proti vlagi.

45261000

45.23

Gradnja avtocest, cest, železniških prog, letališč in športnih objektov

Ta razred zajema:

| — | gradnjo avtocest, ulic, cest ter drugih avtomobilskih cest in pešpoti, |
| --- | --- |

—

gradnjo avtocest, ulic, cest ter drugih avtomobilskih cest in pešpoti,

| — | gradnjo železnic, |
| --- | --- |

—

gradnjo železnic,

| — | gradnjo letaliških stez, |
| --- | --- |

—

gradnjo letaliških stez,

| — | gradbena dela, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, |
| --- | --- |

—

gradbena dela, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti,

| — | barvanje oznak na cestnih površinah in parkiriščih. |
| --- | --- |

—

barvanje oznak na cestnih površinah in parkiriščih.

Ta razred ne zajema:

| — | pripravljalnega odstranjevanja zemlje, glej 45.11. |
| --- | --- |

—

pripravljalnega odstranjevanja zemlje, glej 45.11.

45212212 in DA03

45230000

razen:

– 45231000

– 45232000

– 45234115

45.24

Gradnja vodnih objektov

Ta razred zajema:

| — | gradnjo: |
| --- | --- |

—

gradnjo:

| — | vodnih poti, pristanišč in rečnih gradenj, turističnih pristanišč (marin), zapornic itd., |
| --- | --- |

—

vodnih poti, pristanišč in rečnih gradenj, turističnih pristanišč (marin), zapornic itd.,

| — | –nasipov in jezov, |
| --- | --- |

—

–nasipov in jezov,

| — | poglabljanje dna, |
| --- | --- |

—

poglabljanje dna,

| — | podvodno delo. |
| --- | --- |

—

podvodno delo.

45240000

45.25

Druga gradbena dela, ki vključujejo dela specialnih strok

Ta razred zajema:

| — | gradbene dejavnosti, specializirane za en vidik, skupen različnim vrstam struktur, za katere je potrebno posebno znanje ali oprema, |
| --- | --- |

—

gradbene dejavnosti, specializirane za en vidik, skupen različnim vrstam struktur, za katere je potrebno posebno znanje ali oprema,

| — | gradnjo temeljev, vključno z zabijanjem pilotov, |
| --- | --- |

—

gradnjo temeljev, vključno z zabijanjem pilotov,

| — | vrtanje in gradnjo vodnjakov, vrtanje in kopanje jaškov, |
| --- | --- |

—

vrtanje in gradnjo vodnjakov, vrtanje in kopanje jaškov,

| — | postavitev jeklenih elementov, ki jih ne proizvaja izvajalec sam, |
| --- | --- |

—

postavitev jeklenih elementov, ki jih ne proizvaja izvajalec sam,

| — | ukrivljanje jekla, |
| --- | --- |

—

ukrivljanje jekla,

| — | zidanje in tlakovanje, |
| --- | --- |

—

zidanje in tlakovanje,

| — | postavljanje in podiranje zidarskih ter delovnih odrov, vključno z dajanjem zidarskih in delovnih odrov v najem, |
| --- | --- |

—

postavljanje in podiranje zidarskih ter delovnih odrov, vključno z dajanjem zidarskih in delovnih odrov v najem,

| — | gradnjo dimnikov in industrijskih peči. |
| --- | --- |

—

gradnjo dimnikov in industrijskih peči.

Ta razred ne zajema:

| — | dajanja zidarskih odrov v najem brez postavljanja in podiranja, glej 71.32. |
| --- | --- |

—

dajanja zidarskih odrov v najem brez postavljanja in podiranja, glej 71.32.

45250000

45262000

45.3

Inštalacijska dela

45300000

45.31

Električne inštalacije

Ta razred zajema:

montažo v stavbe ali druge projekte gradnje:

| — | električnih napeljav, |
| --- | --- |

—

električnih napeljav,

| — | telekomunikacijskih sistemov, |
| --- | --- |

—

telekomunikacijskih sistemov,

| — | sistemov električnega ogrevanja, |
| --- | --- |

—

sistemov električnega ogrevanja,

| — | radijskih in televizijskih hišnih anten, |
| --- | --- |

—

radijskih in televizijskih hišnih anten,

| — | požarnih alarmov, |
| --- | --- |

—

požarnih alarmov,

| — | protivlomnih alarmnih sistemov, |
| --- | --- |

—

protivlomnih alarmnih sistemov,

| — | dvigal in tekočih stopnic, |
| --- | --- |

—

dvigal in tekočih stopnic,

| — | strelovodov itd. |
| --- | --- |

—

strelovodov itd.

45213316

45310000

razen:

– 45316000

45.32

Izolacijska dela

Ta razred zajema:

| — | vgradnjo toplotne in zvočne izolacije ali izolacije proti tresljajem. |
| --- | --- |

—

vgradnjo toplotne in zvočne izolacije ali izolacije proti tresljajem.

Ta razred ne zajema:

| — | impregniranja proti vlagi, glej 45.22. |
| --- | --- |

—

impregniranja proti vlagi, glej 45.22.

45320000

45.33

Vodovodne in plinske inštalacije

Ta razred zajema:

| — | montažo v stavbe ali druge projekte gradnje: |
| --- | --- |

—

montažo v stavbe ali druge projekte gradnje:

| — | kleparske in sanitarne opreme, |
| --- | --- |

—

kleparske in sanitarne opreme,

| — | plinske napeljave, |
| --- | --- |

—

plinske napeljave,

| — | opreme in cevi za ogrevanje, prezračevanje, hlajenje ali klimatizacijo, |
| --- | --- |

—

opreme in cevi za ogrevanje, prezračevanje, hlajenje ali klimatizacijo,

| — | sprinkler sistemov. |
| --- | --- |

—

sprinkler sistemov.

Ta razred ne zajema:

| — | inštalacije za sisteme električnega ogrevanja, glej 45.31. |
| --- | --- |

—

inštalacije za sisteme električnega ogrevanja, glej 45.31.

45330000

45.34

Druge inštalacije pri gradnjah

Ta razred zajema:

| — | vgradnjo sistemov osvetlitve in signalizacije za ceste, železnice, letališča ter pristanišča, |
| --- | --- |

—

vgradnjo sistemov osvetlitve in signalizacije za ceste, železnice, letališča ter pristanišča,

| — | montažo napeljave in opreme, drugje neomenjene, v stavbe ali druge projekte gradnje. |
| --- | --- |

—

montažo napeljave in opreme, drugje neomenjene, v stavbe ali druge projekte gradnje.

45234115

45316000

45340000

45.4

Zaključna gradbena dela

45400000

45.41

Fasaderska in štukaterska dela

Ta razred zajema:

| — | nanašanje mavca ali štuka na notranje ali zunanje stene stavbe ali drugih projektov gradnje. |
| --- | --- |

—

nanašanje mavca ali štuka na notranje ali zunanje stene stavbe ali drugih projektov gradnje.

45410000

45.42

Stavbno mizarstvo

Ta razred zajema:

| — | vgradnjo vrat, oken, okvirjev za vrata in okna, opremljenih kuhinj, stopnic, opreme za trgovine in podobnega, ki jih ni proizvedel izvajalec sam in ki so iz lesa ali drugih materialov, |
| --- | --- |

—

vgradnjo vrat, oken, okvirjev za vrata in okna, opremljenih kuhinj, stopnic, opreme za trgovine in podobnega, ki jih ni proizvedel izvajalec sam in ki so iz lesa ali drugih materialov,

| — | notranja zaključna dela, kot so dela na stropu, lesenih stenskih oblogah, premičnih pregradah itd. |
| --- | --- |

—

notranja zaključna dela, kot so dela na stropu, lesenih stenskih oblogah, premičnih pregradah itd.

Ta razred ne zajema:

| — | polaganja parketa in drugih talnih oblog, glej 45.43. |
| --- | --- |

—

polaganja parketa in drugih talnih oblog, glej 45.43.

45420000

45.43

Oblaganje tal in sten

Ta razred zajema:

| — | polaganje, obešanje ali vgraditev v stavbe ali druge projekte gradnje: |
| --- | --- |

—

polaganje, obešanje ali vgraditev v stavbe ali druge projekte gradnje:

| — | keramičnih, betonskih stenskih in talnih ploščic ali ploščic iz rezanega kamna, |
| --- | --- |

—

keramičnih, betonskih stenskih in talnih ploščic ali ploščic iz rezanega kamna,

| — | parketa in drugih talnih oblog, preprog in linolejev, |
| --- | --- |

—

parketa in drugih talnih oblog, preprog in linolejev,

| — | vključno s plastičnimi ali iz gume, |
| --- | --- |

—

vključno s plastičnimi ali iz gume,

| — | teraco, marmornih, granitnih ali skrilastih tal ali sten, |
| --- | --- |

—

teraco, marmornih, granitnih ali skrilastih tal ali sten,

| — | stenskih tapet. |
| --- | --- |

—

stenskih tapet.

45430000

45.44

Pleskarska in steklarska dela

Ta razred zajema:

| — | barvanje notranjosti in zunanjosti stavb, |
| --- | --- |

—

barvanje notranjosti in zunanjosti stavb,

| — | barvanje objektov nizke in visoke gradnje, |
| --- | --- |

—

barvanje objektov nizke in visoke gradnje,

| — | vgraditev stekla, ogledal itd. |
| --- | --- |

—

vgraditev stekla, ogledal itd.

Ta razred ne zajema:

| — | vgraditve oken, glej 45.42. |
| --- | --- |

—

vgraditve oken, glej 45.42.

45440000

45.45

Druga zaključna gradbena dela

Ta razred zajema:

| — | gradnjo zasebnih plavalnih bazenov, |
| --- | --- |

—

gradnjo zasebnih plavalnih bazenov,

| — | čiščenje s paro, peskanje in podobne dejavnosti na zunanjosti stavb, |
| --- | --- |

—

čiščenje s paro, peskanje in podobne dejavnosti na zunanjosti stavb,

| — | druga zaključna gradbena dela, drugje neomenjena. |
| --- | --- |

—

druga zaključna gradbena dela, drugje neomenjena.

Ta razred ne zajema:

| — | čiščenja notranjosti stavb in drugih objektov, glej 74.70. |
| --- | --- |

—

čiščenja notranjosti stavb in drugih objektov, glej 74.70.

45212212 in DA04

45450000

45.5

Dajanje strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, skupaj z upravljavci strojev

45500000

45.50

Dajanje strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, skupaj z upravljavci strojev

Ta razred ne zajema:

| — | dajanja strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, brez upravljavcev strojev, glej 71.32. |
| --- | --- |

—

dajanja strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, brez upravljavcev strojev, glej 71.32.

45500000

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 (UL L 293, 24.10.1990, str. 1).

---

PRILOGA II

SEZNAM PRAVNIH AKTOV UNIJE IZ ČLENA 4(3)

Pravice, ki so bile dodeljene po postopku, v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, in ki so bile dodeljene na podlagi objektivnih kriterijev, niso „posebne ali izključne pravice“ v smislu člena 4 te direktive. Spodaj navedeni postopki za izdajo dovoljenj na podlagi drugih pravnih aktov Unije, ki zagotavljajo ustrezno predhodno transparentnost, ne pomenijo „posebnih ali izključnih pravic“ v smislu člena 4 te direktive:

| (a) | izdaja dovoljenja za upravljanje naprav za zemeljski plin v skladu s postopki, določenimi v členu 4 Direktive 2009/73/ES; |
| --- | --- |

(a)

izdaja dovoljenja za upravljanje naprav za zemeljski plin v skladu s postopki, določenimi v členu 4 Direktive 2009/73/ES;

| (b) | izdaja dovoljenja ali povabilo k predložitvi ponudbe za gradnjo novih naprav za proizvodnjo električne energije v skladu z Direktivo 2009/72/ES; |
| --- | --- |

(b)

izdaja dovoljenja ali povabilo k predložitvi ponudbe za gradnjo novih naprav za proizvodnjo električne energije v skladu z Direktivo 2009/72/ES;

| (c) | izdaja dovoljenja v skladu s postopki, določenimi v členu 9 Direktive 97/67/ES, v zvezi s poštnimi storitvami, ki niso ali ne smejo biti pridržane; |
| --- | --- |

(c)

izdaja dovoljenja v skladu s postopki, določenimi v členu 9 Direktive 97/67/ES, v zvezi s poštnimi storitvami, ki niso ali ne smejo biti pridržane;

| (d) | postopek za izdajo dovoljenja za opravljanje dejavnosti, ki vključujejo izkoriščanje ogljikovodikov, v skladu z Direktivo 94/22/ES; |
| --- | --- |

(d)

postopek za izdajo dovoljenja za opravljanje dejavnosti, ki vključujejo izkoriščanje ogljikovodikov, v skladu z Direktivo 94/22/ES;

| (e) | naročila javnih storitev v smislu Uredbe (ES) št. 1370/2007 za zagotavljanje javnih storitev avtobusnega, tramvajskega, železniškega ali podzemnega potniškega prometa, ki so bila oddana na podlagi za konkurenco odprtega razpisnega postopka v skladu s členom 5(3) navedene uredbe, pod pogojem, da je njihovo trajanje v skladu s členom 4(3) ali (4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(e)

naročila javnih storitev v smislu Uredbe (ES) št. 1370/2007 za zagotavljanje javnih storitev avtobusnega, tramvajskega, železniškega ali podzemnega potniškega prometa, ki so bila oddana na podlagi za konkurenco odprtega razpisnega postopka v skladu s členom 5(3) navedene uredbe, pod pogojem, da je njihovo trajanje v skladu s členom 4(3) ali (4) navedene uredbe.

---

PRILOGA III

SEZNAM PRAVNIH AKTOV UNIJE IZ ČLENA 34(3)

A.   Prenos ali distribucija plina ali toplote

Direktiva 2009/73/ES

B.   Proizvodnja, prenos ali distribucija električne energije

Direktiva 2009/72/ES

C.   Proizvodnja, transport ali distribucija pitne vode

[ni vnosa]

D.   Naročniki na področju železniških storitev

| | Železniški tovorni promet |
| --- | --- |

Železniški tovorni promet

| | Direktiva 2012/34/EU |
| --- | --- |

Direktiva 2012/34/EU

| | Mednarodni železniški potniški promet |
| --- | --- |

Mednarodni železniški potniški promet

| | Direktiva 2012/34/ES |
| --- | --- |

Direktiva 2012/34/ES

| | Nacionalni železniški potniški promet |
| --- | --- |

Nacionalni železniški potniški promet

| | [ni vnosa] |
| --- | --- |

[ni vnosa]

E.   Naročniki s področja mestnega železniškega, tramvajskega, trolejbusnega ali avtobusnega prometa

[ni vnosa]

F.   Naročniki na področju poštnih storitev

Direktiva 97/67/ES

G.   Pridobivanje nafte ali plina

Direktiva 94/22/ES

H.   Iskanje in izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv

[ni vnosa]

I.   Naročniki s področja infrastrukture v obmorskih pristaniščih ali pristaniščih na celinskih vodah ali infrastrukture v drugih terminalih

[ni vnosa]

J.   Naročniki s področja letališke infrastrukture

[ni vnosa]

---

PRILOGA IV

ROKI ZA SPREJETJE IZVEDBENIH AKTOV IZ ČLENA 35

| 1. | Izvedbeni akti iz člena 35 se sprejmejo v naslednjih rokih:






  (a) | 90 delovnih dni, kadar je na podlagi prvega pododstavka člena 34(3) mogoče domnevati, da je dostop do zadevnega trga prost; |
| --- | --- | --- |

1.

Izvedbeni akti iz člena 35 se sprejmejo v naslednjih rokih:

(a)

90 delovnih dni, kadar je na podlagi prvega pododstavka člena 34(3) mogoče domnevati, da je dostop do zadevnega trga prost;

| (b) | 130 delovnih dni v primerih, ki niso navedeni v točki (a). |
| --- | --- |

(b)

130 delovnih dni v primerih, ki niso navedeni v točki (a).

Roka iz točk (a) in (b) tega odstavka se podaljšata za 15 delovnih dni, če zahtevku ni priloženo obrazloženo in utemeljeno mnenje, ki ga sprejme neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost, in v katerem bi bili temeljito analizirani pogoji za možno uporabo člena 34(1) za zadevno dejavnost v skladu s členom 34(2) in (3).

Ti roki začnejo teči prvi delovni dan, ki sledi datumu, na katerega Komisija prejme zahtevek iz člena 35(1), ali, če so podatki, ki jih je treba predložiti skupaj z zahtevkom, nepopolni, naslednji delovni dan po prejemu popolnih podatkov.

Roka, navedena v prvem pododstavku, lahko Komisija podaljša s soglasjem države članice ali naročnika, ki je vložil zahtevek.

| 2. | Komisija lahko zahteva od zadevne države članice ali naročnika ali neodvisnega nacionalnega organa iz odstavka 1 ali katerega koli drugega pristojnega nacionalnega organa, naj v ustreznem roku predloži vse potrebne informacije ali dopolni oziroma pojasni dane informacije. V primeru prepoznega ali nepopolnega odgovora se roki iz prvega pododstavka odstavka 1 začasno odložijo za obdobje med iztekom roka, določenega v zahtevku za predložitev informacij, ter prejemom popolnih in točnih podatkov. |
| --- | --- |

2.

Komisija lahko zahteva od zadevne države članice ali naročnika ali neodvisnega nacionalnega organa iz odstavka 1 ali katerega koli drugega pristojnega nacionalnega organa, naj v ustreznem roku predloži vse potrebne informacije ali dopolni oziroma pojasni dane informacije. V primeru prepoznega ali nepopolnega odgovora se roki iz prvega pododstavka odstavka 1 začasno odložijo za obdobje med iztekom roka, določenega v zahtevku za predložitev informacij, ter prejemom popolnih in točnih podatkov.

---

PRILOGA V

ZAHTEVE V ZVEZI Z ORODJI IN OPREMO ZA ELEKTRONSKO SPREJEMANJE PONUDB, PRIJAV ZA SODELOVANJE, PRIJAV ZA UGOTAVLJANJE KVALIFIKACIJ TER NAČRTOV IN PROJEKTOV V PROJEKTNIH NATEČAJIH

Orodja in oprema za elektronsko sprejemanje ponudb, prijav za sodelovanje, prijav za ugotavljanje usposobljenosti ter načrtov in projektov v natečajih morajo s tehničnimi sredstvi ter ustreznimi postopki zagotoviti vsaj, da:

| (a) | se lahko natančno določita čas in datum prejetja ponudb, prijav za sodelovanje, prijav za ugotavljanje kvalifikacije ter predložitve načrtov in projektov; |
| --- | --- |

(a)

se lahko natančno določita čas in datum prejetja ponudb, prijav za sodelovanje, prijav za ugotavljanje kvalifikacije ter predložitve načrtov in projektov;

| (b) | se lahko ustrezno zagotovi, da pred določenimi roki nihče nima dostopa do podatkov, poslanih v skladu s temi zahtevami; |
| --- | --- |

(b)

se lahko ustrezno zagotovi, da pred določenimi roki nihče nima dostopa do podatkov, poslanih v skladu s temi zahtevami;

| (c) | lahko samo pooblaščene osebe določijo ali spremenijo datum odpiranja prejetih dokumentov; |
| --- | --- |

(c)

lahko samo pooblaščene osebe določijo ali spremenijo datum odpiranja prejetih dokumentov;

| (d) | se med različnimi fazami kvalifikacijskega sistema, postopka javnega naročanja ali natečaja omogoči dostop do vseh predloženih podatkov ali do dela teh podatkov samo pooblaščenim osebam; |
| --- | --- |

(d)

se med različnimi fazami kvalifikacijskega sistema, postopka javnega naročanja ali natečaja omogoči dostop do vseh predloženih podatkov ali do dela teh podatkov samo pooblaščenim osebam;

| (e) | lahko le pooblaščene osebe omogočijo dostop do poslanih podatkov, in sicer šele po predpisanem datumu; |
| --- | --- |

(e)

lahko le pooblaščene osebe omogočijo dostop do poslanih podatkov, in sicer šele po predpisanem datumu;

| (f) | so dokumenti, prejeti in odprti v skladu s temi zahtevami, še naprej dostopni samo osebam, pooblaščenim za seznanitev z njimi; |
| --- | --- |

(f)

so dokumenti, prejeti in odprti v skladu s temi zahtevami, še naprej dostopni samo osebam, pooblaščenim za seznanitev z njimi;

| (g) | se lahko, če so kršene prepovedi ali pogoji dostopa iz točk (b) do (f) ali če obstajajo poskusi kršitve, ustrezno zagotovi, da se kršitve ali poskusi kršitve zlahka zaznajo. |
| --- | --- |

(g)

se lahko, če so kršene prepovedi ali pogoji dostopa iz točk (b) do (f) ali če obstajajo poskusi kršitve, ustrezno zagotovi, da se kršitve ali poskusi kršitve zlahka zaznajo.

---

PRILOGA VI

DEL A

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V PERIODIČNEM INFORMATIVNEM OBVESTILU

(iz člena 67)

I.   Informacije, ki jih je treba navesti v vseh primerih

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | (a) | za javna naročila blaga: vrsta in količina ali vrednost storitev ali proizvodov, ki se bodo dobavljali (kode CPV). |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

za javna naročila blaga: vrsta in količina ali vrednost storitev ali proizvodov, ki se bodo dobavljali (kode CPV).

| (b) | za javna naročila gradenj: vrsta in obseg storitev, ki se bodo izvajale, ter splošne lastnosti gradnje ali sklopov s sklicem na gradnjo (kode CPV). |
| --- | --- |

(b)

za javna naročila gradenj: vrsta in obseg storitev, ki se bodo izvajale, ter splošne lastnosti gradnje ali sklopov s sklicem na gradnjo (kode CPV).

| (c) | za javna naročila storitev: načrtovano celotno javno naročilo v vsaki od predvidenih kategorij storitev (kode CPV). |
| --- | --- |

(c)

za javna naročila storitev: načrtovano celotno javno naročilo v vsaki od predvidenih kategorij storitev (kode CPV).

| 4. | Datum pošiljanja obvestila ali pošiljanja obvestila o objavi tega obvestila v profilu kupca. |
| --- | --- |

4.

Datum pošiljanja obvestila ali pošiljanja obvestila o objavi tega obvestila v profilu kupca.

| 5. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

5.

Druge ustrezne informacije.

II.   Dodatne informacije, ki jih je treba navesti, kadar se obvestilo uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa ali dovoljuje skrajšanje rokov za sprejem ponudb (člen 67(2))

| 6. | Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti naročniku sporočiti svoj interes za javno naročilo ali naročila. |
| --- | --- |

6.

Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti naročniku sporočiti svoj interes za javno naročilo ali naročila.

| 7. | Elektronski ali spletni naslov, na katerem bodo specifikacije in dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.
  Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v tretjem in četrtem pododstavku člena 73(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v dokumentacijo o javnem naročilu. |
| --- | --- |

7.

Elektronski ali spletni naslov, na katerem bodo specifikacije in dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.

Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v tretjem in četrtem pododstavku člena 73(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v dokumentacijo o javnem naročilu.

| 8. | Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja. |
| --- | --- |

8.

Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja.

| 9. | Rok za prejem prijav za povabilo k predložitvi ponudb ali k pogajanjem. |
| --- | --- |

9.

Rok za prejem prijav za povabilo k predložitvi ponudb ali k pogajanjem.

| 10. | Vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo, ali splošna narava gradbenega dela ali kategorija storitve in opis z navedbo, ali je/so predviden/i okvirni sporazum/i, vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in predvidenim časom, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi številom morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi časovna razporeditev nadaljnjih javnih razpisov. Navedba, ali so vključeni nakup, zakup, najem ali nakup na kredit ali kakršna koli njihova kombinacija. |
| --- | --- |

10.

Vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo, ali splošna narava gradbenega dela ali kategorija storitve in opis z navedbo, ali je/so predviden/i okvirni sporazum/i, vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in predvidenim časom, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi številom morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi časovna razporeditev nadaljnjih javnih razpisov. Navedba, ali so vključeni nakup, zakup, najem ali nakup na kredit ali kakršna koli njihova kombinacija.

| 11. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v primeru blaga in storitve; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop. |
| --- | --- |

11.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v primeru blaga in storitve; če je javno naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije navedejo za vsak sklop.

| 12. | Roki za dobavo ali dokončanje ali trajanje naročila storitev in, če je to mogoče, datum začetka. |
| --- | --- |

12.

Roki za dobavo ali dokončanje ali trajanje naročila storitev in, če je to mogoče, datum začetka.

| 13. | Naslov, na katerega zainteresirana podjetja v pisni obliki pošljejo prijavo interesa. |
| --- | --- |

13.

Naslov, na katerega zainteresirana podjetja v pisni obliki pošljejo prijavo interesa.

| 14. | Rok za prejem prijav interesa. |
| --- | --- |

14.

Rok za prejem prijav interesa.

| 15. | Jezik ali jeziki, v katerih se lahko predložijo kandidature ali ponudbe. |
| --- | --- |

15.

Jezik ali jeziki, v katerih se lahko predložijo kandidature ali ponudbe.

| 16. | Ekonomski in tehnični pogoji ter finančne in tehnične garancije, ki se zahtevajo od dobaviteljev. |
| --- | --- |

16.

Ekonomski in tehnični pogoji ter finančne in tehnične garancije, ki se zahtevajo od dobaviteljev.

| 17. | (a) | Predvideni datum začetka postopkov javnega naročanja v zvezi z naročilom ali naročili (če je znan); |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Predvideni datum začetka postopkov javnega naročanja v zvezi z naročilom ali naročili (če je znan);

| (b) | Vrsta postopka javnega naročanja (omejeni postopki, ki vključujejo dinamični nabavni sistem ali ne, ali postopki s pogajanji). |
| --- | --- |

(b)

Vrsta postopka javnega naročanja (omejeni postopki, ki vključujejo dinamični nabavni sistem ali ne, ali postopki s pogajanji).

| 18. | Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo naročila. |
| --- | --- |

18.

Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo naročila.

| 19. | Po potrebi navedba, ali bo:






  (a) | zahtevana/dopuščena elektronska predložitev ponudb ali prijav za sodelovanje, |
| --- | --- | --- |

19.

Po potrebi navedba, ali bo:

(a)

zahtevana/dopuščena elektronska predložitev ponudb ali prijav za sodelovanje,

| (b) | uporabljeno elektronsko javno naročanje, |
| --- | --- |

(b)

uporabljeno elektronsko javno naročanje,

| (c) | uporabljeno elektronsko izdajanje računov, |
| --- | --- |

(c)

uporabljeno elektronsko izdajanje računov,

| (d) | dopuščeno elektronsko plačilo. |
| --- | --- |

(d)

dopuščeno elektronsko plačilo.

| 20. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

20.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 21. | Če so znana, merila iz člena 82, ki jih je treba uporabljati za oddajo javnega naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost treba navesti, kadar niso navedena v specifikacijah ali ne bodo navedena v povabilu k potrditvi interesa iz točke (b) člena 67(2) ali v povabilu k predložitvi ponudb ali k pogajanjem. |
| --- | --- |

21.

Če so znana, merila iz člena 82, ki jih je treba uporabljati za oddajo javnega naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost treba navesti, kadar niso navedena v specifikacijah ali ne bodo navedena v povabilu k potrditvi interesa iz točke (b) člena 67(2) ali v povabilu k predložitvi ponudb ali k pogajanjem.

DEL B

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILU O OBJAVI PERIODIČNEGA INFORMATIVNEGA OBVESTILA V PROFILU KUPCA, KI SE NE UPORABLJA KOT SREDSTVO ZA OBJAVO JAVNEGA RAZPISA

(iz člena 67(1))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Kode CPV. |
| --- | --- |

3.

Kode CPV.

| 4. | Spletni naslov „profila kupca“ (URL). |
| --- | --- |

4.

Spletni naslov „profila kupca“ (URL).

| 5. | Datum pošiljanja obvestila o objavi predhodnega informativnega obvestila v profilu kupca. |
| --- | --- |

5.

Datum pošiljanja obvestila o objavi predhodnega informativnega obvestila v profilu kupca.

---

PRILOGA VII

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V DOKUMENTACIJI V ZVEZI Z JAVNIMI NAROČILI PRI ELEKTRONSKIH DRAŽBAH (ČLEN 53(4))

Če se naročniki odločijo za elektronsko dražbo, dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | elemente, katerih vrednosti bodo predmet elektronske dražbe, če so ti elementi merljivi in se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih; |
| --- | --- |

(a)

elemente, katerih vrednosti bodo predmet elektronske dražbe, če so ti elementi merljivi in se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih;

| (b) | morebitne omejitve vrednosti, ki jih je mogoče predložiti, kot izhajajo iz specifikacij predmeta naročila; |
| --- | --- |

(b)

morebitne omejitve vrednosti, ki jih je mogoče predložiti, kot izhajajo iz specifikacij predmeta naročila;

| (c) | informacije, ki bodo na voljo ponudnikom med potekom elektronske dražbe, in, po potrebi, kdaj jim bodo na voljo; |
| --- | --- |

(c)

informacije, ki bodo na voljo ponudnikom med potekom elektronske dražbe, in, po potrebi, kdaj jim bodo na voljo;

| (d) | ustrezne informacije v zvezi z načinom izvedbe elektronske dražbe; |
| --- | --- |

(d)

ustrezne informacije v zvezi z načinom izvedbe elektronske dražbe;

| (e) | pogoje, pod katerimi bodo ponudniki lahko dražili, zlasti minimalne razlike, ki se po potrebi zahtevajo pri dražitvi; |
| --- | --- |

(e)

pogoje, pod katerimi bodo ponudniki lahko dražili, zlasti minimalne razlike, ki se po potrebi zahtevajo pri dražitvi;

| (f) | ustrezne informacije v zvezi z uporabljeno elektronsko opremo ter modalitetami in tehničnimi specifikacijami za povezavo. |
| --- | --- |

(f)

ustrezne informacije v zvezi z uporabljeno elektronsko opremo ter modalitetami in tehničnimi specifikacijami za povezavo.

---

PRILOGA VIII

OPREDELITEV DOLOČENIH TEHNIČNIH SPECIFIKACIJ

V tej direktivi

| 1. | „tehnične specifikacije“ pomeni eno od naslednjega:






  (a) | v primeru naročil storitev ali blaga specifikacijo v dokumentu, ki opredeljuje zahtevane značilnosti proizvoda ali storitve, kot so ravni kakovosti, okoljskih in podnebnih vplivov, zahteve v zvezi z oblikovanjem, prilagojenim vsem uporabnikom (vključno z dostopnostjo za invalidne osebe), ter ocenjevanje skladnosti, zahteve v zvezi z delovanjem, uporabo proizvoda, varnostjo ali dimenzijami, vključno z zahtevami v zvezi s proizvodom glede imena, pod katerim se prodaja, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, pakiranjem, označevanjem, uporabo znakov, navodili za uporabnike, proizvodnimi postopki in metodami v posamezni fazi življenjske dobe blaga ali storitve ter postopki ocenjevanja skladnosti; |
| --- | --- | --- |

1.

„tehnične specifikacije“ pomeni eno od naslednjega:

(a)

v primeru naročil storitev ali blaga specifikacijo v dokumentu, ki opredeljuje zahtevane značilnosti proizvoda ali storitve, kot so ravni kakovosti, okoljskih in podnebnih vplivov, zahteve v zvezi z oblikovanjem, prilagojenim vsem uporabnikom (vključno z dostopnostjo za invalidne osebe), ter ocenjevanje skladnosti, zahteve v zvezi z delovanjem, uporabo proizvoda, varnostjo ali dimenzijami, vključno z zahtevami v zvezi s proizvodom glede imena, pod katerim se prodaja, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, pakiranjem, označevanjem, uporabo znakov, navodili za uporabnike, proizvodnimi postopki in metodami v posamezni fazi življenjske dobe blaga ali storitve ter postopki ocenjevanja skladnosti;

| (b) | v primeru naročil gradenj skupek tehničnih predpisov, ki jih vsebuje zlasti dokumentacija v zvezi z oddajo naročila in s katerimi so opredeljene zahtevane značilnosti materiala, proizvoda ali blaga, kar omogoča, da se material, proizvod ali blago opiše tako, da ustreza uporabi, za katero jo potrebuje naročnik; te značilnosti vključujejo ravni okoljskih in podnebnih vplivov, zahteve v zvezi z oblikovanjem, prilagojenim vsem uporabnikom (vključno z dostopnostjo za invalidne osebe), ter ocenjevanje skladnosti, zahteve v zvezi z delovanjem, varnostjo ali dimenzijami, vključno s postopki zagotavljanja kakovosti, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, pakiranjem, označevanjem in uporabo znakov, navodili za uporabnike ter proizvodnimi postopki in metodami v posamezni fazi življenjske dobe gradenj; te značilnosti vključujejo tudi pravila glede načrtov in izračuna stroškov, pogoje za preizkušanje, inšpekcijske preglede in pogoje za prevzem gradenj ter konstrukcijske metode ali tehnike ter vse druge tehnične pogoje, ki jih lahko v zvezi z dokončanimi gradnjami in materiali ali deli, ki jih vključujejo, določi naročnik v skladu s splošnimi ali posebnimi predpisi; |
| --- | --- |

(b)

v primeru naročil gradenj skupek tehničnih predpisov, ki jih vsebuje zlasti dokumentacija v zvezi z oddajo naročila in s katerimi so opredeljene zahtevane značilnosti materiala, proizvoda ali blaga, kar omogoča, da se material, proizvod ali blago opiše tako, da ustreza uporabi, za katero jo potrebuje naročnik; te značilnosti vključujejo ravni okoljskih in podnebnih vplivov, zahteve v zvezi z oblikovanjem, prilagojenim vsem uporabnikom (vključno z dostopnostjo za invalidne osebe), ter ocenjevanje skladnosti, zahteve v zvezi z delovanjem, varnostjo ali dimenzijami, vključno s postopki zagotavljanja kakovosti, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, pakiranjem, označevanjem in uporabo znakov, navodili za uporabnike ter proizvodnimi postopki in metodami v posamezni fazi življenjske dobe gradenj; te značilnosti vključujejo tudi pravila glede načrtov in izračuna stroškov, pogoje za preizkušanje, inšpekcijske preglede in pogoje za prevzem gradenj ter konstrukcijske metode ali tehnike ter vse druge tehnične pogoje, ki jih lahko v zvezi z dokončanimi gradnjami in materiali ali deli, ki jih vključujejo, določi naročnik v skladu s splošnimi ali posebnimi predpisi;

| 2. | „standard“ pomeni tehnično specifikacijo, ki jo sprejme priznani organ za standardizacijo za večkratno ali stalno uporabo, skladnost s katero ni obvezna in sodi v eno izmed naslednjih kategorij:






  (a) | „mednarodni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme mednarodna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

„standard“ pomeni tehnično specifikacijo, ki jo sprejme priznani organ za standardizacijo za večkratno ali stalno uporabo, skladnost s katero ni obvezna in sodi v eno izmed naslednjih kategorij:

(a)

„mednarodni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme mednarodna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;

| (b) | „evropski standard“ pomeni standard, ki ga sprejme evropska organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(b)

„evropski standard“ pomeni standard, ki ga sprejme evropska organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;

| (c) | „nacionalni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme nacionalna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(c)

„nacionalni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme nacionalna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;

| 3. | „evropska tehnična ocena“ pomeni dokumentirano oceno lastnosti gradbenega proizvoda z vidika njegovih bistvenih značilnosti v skladu z zadevnim evropskim ocenjevalnim dokumentom, kot je opredeljeno v točki 12 člena 2 Uredbe (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1); |
| --- | --- |

3.

„evropska tehnična ocena“ pomeni dokumentirano oceno lastnosti gradbenega proizvoda z vidika njegovih bistvenih značilnosti v skladu z zadevnim evropskim ocenjevalnim dokumentom, kot je opredeljeno v točki 12 člena 2 Uredbe (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1);

| 4. | „skupna tehnična specifikacija“ pomeni tehnično specifikacijo na področju IKT, določeno v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (EU) št. 1025/2012 |
| --- | --- |

4.

„skupna tehnična specifikacija“ pomeni tehnično specifikacijo na področju IKT, določeno v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (EU) št. 1025/2012

| 5. | „tehnična referenca“ pomeni kateri koli dokument, ki ni evropski standard in ga v skladu s postopki, prilagojenimi spreminjajočim se potrebam trga, pripravijo evropski organi za standardizacijo. |
| --- | --- |

5.

„tehnična referenca“ pomeni kateri koli dokument, ki ni evropski standard in ga v skladu s postopki, prilagojenimi spreminjajočim se potrebam trga, pripravijo evropski organi za standardizacijo.

---

(1)  Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov (UL L 88, 4.4.2011, str. 5).

---

PRILOGA IX

ZNAČILNOSTI OBJAVE

1.   Objava obvestil

Obvestila iz členov 67, 68, 69, 70, 92 in 96 morajo naročniki poslati Uradu za publikacije Evropske unije in morajo biti objavljena v skladu z naslednjimi pravili:

| (a) | obvestila iz členov 67, 68, 69, 70, 92 in 96 objavi Urad za publikacije Evropske unije ali naročniki v primeru periodičnega informativnega obvestila, ki se objavi v profilu kupca v skladu s členom 67(1).
  Poleg tega lahko naročniki objavijo te informacije na svetovnem spletu v „profilu kupca“, kakor je navedeno v točki 2(b) spodaj; |
| --- | --- |

(a)

obvestila iz členov 67, 68, 69, 70, 92 in 96 objavi Urad za publikacije Evropske unije ali naročniki v primeru periodičnega informativnega obvestila, ki se objavi v profilu kupca v skladu s členom 67(1).

Poleg tega lahko naročniki objavijo te informacije na svetovnem spletu v „profilu kupca“, kakor je navedeno v točki 2(b) spodaj;

| (b) | Urad za publikacije Evropske unije bo naročniku izdal potrdilo iz drugega pododstavka člena 71(5). |
| --- | --- |

(b)

Urad za publikacije Evropske unije bo naročniku izdal potrdilo iz drugega pododstavka člena 71(5).

2.   Objava dopolnilnih ali dodatnih informacij

| (a) | Če v tretjem in četrtem pododstavku člena 73(1) ni določeno drugače, naročniki dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila v celoti objavijo na svetovnem spletu. |
| --- | --- |

(a)

Če v tretjem in četrtem pododstavku člena 73(1) ni določeno drugače, naročniki dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila v celoti objavijo na svetovnem spletu.

| (b) | Profil kupca lahko vsebuje periodična informativna obvestila iz člena 67(1), informacije o potekajočih razpisih za zbiranje ponudb, predvidenih nabavah, oddanih javnih naročilih, preklicanih postopkih ter vse uporabne splošne informacije, kot so kontaktna točka, telefonska številka in številka faksa, poštni in elektronski naslov. Profil kupca lahko vsebuje tudi periodična informativna obvestila, ki se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa in se v skladu s členom 72 objavljajo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(b)

Profil kupca lahko vsebuje periodična informativna obvestila iz člena 67(1), informacije o potekajočih razpisih za zbiranje ponudb, predvidenih nabavah, oddanih javnih naročilih, preklicanih postopkih ter vse uporabne splošne informacije, kot so kontaktna točka, telefonska številka in številka faksa, poštni in elektronski naslov. Profil kupca lahko vsebuje tudi periodična informativna obvestila, ki se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa in se v skladu s členom 72 objavljajo na nacionalni ravni.

3.   Oblika in postopki elektronskega pošiljanja obvestil

Oblika in postopek elektronskega pošiljanja obvestil, kot ju je določila Komisija, sta na voljo na spletnem naslovu „http://simap.eu.int“.

---

PRILOGA X

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILU O VZPOSTAVITVI KVALIFIKACIJSKEGA SISTEMA

(iz točke (b) člena 44(4) in iz člena 68)

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja. |
| --- | --- |

3.

Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja.

| 4. | Namen kvalifikacijskega sistema (opis blaga, storitev ali gradenj ali njihovih kategorij, ki se bodo dobavljale po tem sistemu – kode CPV). Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru naročila blaga oziroma storitev. |
| --- | --- |

4.

Namen kvalifikacijskega sistema (opis blaga, storitev ali gradenj ali njihovih kategorij, ki se bodo dobavljale po tem sistemu – kode CPV). Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru naročila blaga oziroma storitev.

| 5. | Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti glede svoje usposobljenosti na podlagi sistema, in metode, v skladu s katerimi se bo preverjalo izpolnjevanje posameznih pogojev. Kadar je opis takih pogojev in metod preverjanja obsežen ter temelji na dokumentaciji, ki je na voljo zainteresiranim gospodarskim subjektom, zadostuje povzetek glavnih pogojev in metod ter napotilo na zadevno dokumentacijo. |
| --- | --- |

5.

Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti glede svoje usposobljenosti na podlagi sistema, in metode, v skladu s katerimi se bo preverjalo izpolnjevanje posameznih pogojev. Kadar je opis takih pogojev in metod preverjanja obsežen ter temelji na dokumentaciji, ki je na voljo zainteresiranim gospodarskim subjektom, zadostuje povzetek glavnih pogojev in metod ter napotilo na zadevno dokumentacijo.

| 6. | Obdobje veljavnosti kvalifikacijskega sistema in formalnosti za njegovo podaljšanje. |
| --- | --- |

6.

Obdobje veljavnosti kvalifikacijskega sistema in formalnosti za njegovo podaljšanje.

| 7. | Navedba, ali se obvestilo šteje kot javni razpis. |
| --- | --- |

7.

Navedba, ali se obvestilo šteje kot javni razpis.

| 8. | Naslov, na katerem je mogoče dobiti nadaljnje informacije in dokumentacijo v zvezi s kvalifikacijskim sistemom (če je drugačen od naslovov, navedenih pod točko 1). |
| --- | --- |

8.

Naslov, na katerem je mogoče dobiti nadaljnje informacije in dokumentacijo v zvezi s kvalifikacijskim sistemom (če je drugačen od naslovov, navedenih pod točko 1).

| 9. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede rokov za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

9.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede rokov za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 10. | Če so znana, merila iz člena 82, ki jih je treba uporabljati pri oddaji naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost treba navesti, če niso navedena v specifikacijah ali ne bodo navedena v povabilu k predložitvi ponudb ali k pogajanjem. |
| --- | --- |

10.

Če so znana, merila iz člena 82, ki jih je treba uporabljati pri oddaji naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost treba navesti, če niso navedena v specifikacijah ali ne bodo navedena v povabilu k predložitvi ponudb ali k pogajanjem.

| 11. | Po potrebi navedba, ali bo:






  (a) | zahtevana/dopuščena elektronska predložitev ponudb ali prijav za sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

11.

Po potrebi navedba, ali bo:

(a)

zahtevana/dopuščena elektronska predložitev ponudb ali prijav za sodelovanje;

| (b) | uporabljeno elektronsko javno naročanje; |
| --- | --- |

(b)

uporabljeno elektronsko javno naročanje;

| (c) | uporabljeno elektronsko izdajanje računov; |
| --- | --- |

(c)

uporabljeno elektronsko izdajanje računov;

| (d) | dopuščeno elektronsko plačilo. |
| --- | --- |

(d)

dopuščeno elektronsko plačilo.

| 12. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

12.

Druge ustrezne informacije.

---

PRILOGA XI

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILU O JAVNEM NAROČILU

(iz člena 69)

A.   ODPRTI POSTOPKI

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja. |
| --- | --- |

3.

Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja.

| 4. | Vrsta naročila (blago, gradnja ali storitev, kjer je primerno, navedba, ali gre za okvirni sporazum ali za dinamični nabavni sistem), opis (kode CPV). Kjer je primerno, navedba, ali se ponudbe zahtevajo za nakup, zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom ali kakršno koli njihovo kombinacijo. |
| --- | --- |

4.

Vrsta naročila (blago, gradnja ali storitev, kjer je primerno, navedba, ali gre za okvirni sporazum ali za dinamični nabavni sistem), opis (kode CPV). Kjer je primerno, navedba, ali se ponudbe zahtevajo za nakup, zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom ali kakršno koli njihovo kombinacijo.

| 5. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru naročila blaga oziroma storitev. |
| --- | --- |

5.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru naročila blaga oziroma storitev.

| 6. | Za blago in gradnje:






  (a) | vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo (kode CPV), vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za blago, ki se bo dobavljalo, ali vrsta in obseg storitev, ki se bodo izvajale, ter splošne značilnosti gradnje (kode CPV); |
| --- | --- | --- |

6.

Za blago in gradnje:

(a)

vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo (kode CPV), vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za blago, ki se bo dobavljalo, ali vrsta in obseg storitev, ki se bodo izvajale, ter splošne značilnosti gradnje (kode CPV);

| (b) | navedba, ali dobavitelji lahko predložijo ponudbo za del in/ali za vse zahtevano blago.
  Če je pri javnih naročilih gradenj gradnja ali naročilo razdeljeno na več sklopov, obseg različnih sklopov in možnost predložitve ponudbe za en sklop, za več sklopov ali za vse sklope; |
| --- | --- |

(b)

navedba, ali dobavitelji lahko predložijo ponudbo za del in/ali za vse zahtevano blago.

Če je pri javnih naročilih gradenj gradnja ali naročilo razdeljeno na več sklopov, obseg različnih sklopov in možnost predložitve ponudbe za en sklop, za več sklopov ali za vse sklope;

| (c) | za javna naročila gradenj: informacije glede namena gradnje ali naročila, če slednje vključuje tudi izdelavo projektov. |
| --- | --- |

(c)

za javna naročila gradenj: informacije glede namena gradnje ali naročila, če slednje vključuje tudi izdelavo projektov.

| 7. | Za storitve:






  (a) | vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo, vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za storitve, ki se bodo izvajale; |
| --- | --- | --- |

7.

Za storitve:

(a)

vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo, vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za storitve, ki se bodo izvajale;

| (b) | po potrebi navedba, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi navedba, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko;

| (c) | napotilo na zakon ali drug predpis; |
| --- | --- |

(c)

napotilo na zakon ali drug predpis;

| (d) | navedba, ali pravne osebe navedejo imena in strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo storitve; |
| --- | --- |

(d)

navedba, ali pravne osebe navedejo imena in strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo storitve;

| (e) | navedba, ali lahko ponudniki storitev predložijo ponudbo za del zadevnih storitev. |
| --- | --- |

(e)

navedba, ali lahko ponudniki storitev predložijo ponudbo za del zadevnih storitev.

| 8. | Če je znano, navedba, ali je predložitev variantnih ponudb dovoljena ali ne. |
| --- | --- |

8.

Če je znano, navedba, ali je predložitev variantnih ponudb dovoljena ali ne.

| 9. | Roki za dobavo ali dokončanje ali trajanje naročila storitev in, če je to mogoče, datum začetka. |
| --- | --- |

9.

Roki za dobavo ali dokončanje ali trajanje naročila storitev in, če je to mogoče, datum začetka.

| 10. | Elektronski ali spletni naslov, na katerem bo dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.
  Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v tretjem in četrtem pododstavku člena 73(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v dokumentacijo o javnem naročilu. |
| --- | --- |

10.

Elektronski ali spletni naslov, na katerem bo dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo.

Če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila iz razlogov, navedenih v tretjem in četrtem pododstavku člena 73(1), ni brezplačno, neomejeno, v celoti in neposredno na voljo, navedba, kako je mogoče vpogledati v dokumentacijo o javnem naročilu.

| 11. | (a) | Zadnji dan za prejem ponudb ali okvirnih ponudb pri vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

Zadnji dan za prejem ponudb ali okvirnih ponudb pri vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema;

| (b) | naslov, na katerega se pošljejo; |
| --- | --- |

(b)

naslov, na katerega se pošljejo;

| (c) | jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene. |
| --- | --- |

(c)

jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene.

| 12. | (a) | Kadar je primerno, osebe, ki so lahko navzoče pri odpiranju ponudb; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

Kadar je primerno, osebe, ki so lahko navzoče pri odpiranju ponudb;

| (b) | datum, čas in kraj odpiranja ponudb. |
| --- | --- |

(b)

datum, čas in kraj odpiranja ponudb.

| 13. | Kadar je primerno, kakršni koli zahtevani pologi in garancije. |
| --- | --- |

13.

Kadar je primerno, kakršni koli zahtevani pologi in garancije.

| 14. | Glavni pogoji v zvezi s financiranjem in plačilom in/ali napotila na predpise, ki te vsebujejo. |
| --- | --- |

14.

Glavni pogoji v zvezi s financiranjem in plačilom in/ali napotila na predpise, ki te vsebujejo.

| 15. | Kjer je primerno, pravna oblika, ki jo mora prevzeti skupina gospodarskih subjektov, ki ji je javno naročilo oddano. |
| --- | --- |

15.

Kjer je primerno, pravna oblika, ki jo mora prevzeti skupina gospodarskih subjektov, ki ji je javno naročilo oddano.

| 16. | Minimalni ekonomski in tehnični pogoji, ki se zahtevajo od gospodarskega subjekta, ki mu je javno naročilo oddano. |
| --- | --- |

16.

Minimalni ekonomski in tehnični pogoji, ki se zahtevajo od gospodarskega subjekta, ki mu je javno naročilo oddano.

| 17. | Obdobje, v katerem je ponudnik dolžan zagotavljati veljavnost ponudbe. |
| --- | --- |

17.

Obdobje, v katerem je ponudnik dolžan zagotavljati veljavnost ponudbe.

| 18. | Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo naročila. |
| --- | --- |

18.

Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo naročila.

| 19. | Merila, navedena v členu 82, ki se uporabljajo pri oddaji naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je treba merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost navesti, če niso navedena v specifikacijah. |
| --- | --- |

19.

Merila, navedena v členu 82, ki se uporabljajo pri oddaji naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je treba merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost navesti, če niso navedena v specifikacijah.

| 20. | Kadar je primerno, datum(i) in sklic(i) na objavo periodičnega informativnega obvestila ali obvestila o objavi zadevnega obvestila v profilu kupca, na katerega se naročilo nanaša, v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

20.

Kadar je primerno, datum(i) in sklic(i) na objavo periodičnega informativnega obvestila ali obvestila o objavi zadevnega obvestila v profilu kupca, na katerega se naročilo nanaša, v Uradnem listu Evropske unije.

| 21. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede rokov za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

21.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede rokov za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 22. | Datum, ko je naročnik poslal obvestilo. |
| --- | --- |

22.

Datum, ko je naročnik poslal obvestilo.

| 23. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

23.

Druge ustrezne informacije.

B.   OMEJENI POSTOPKI

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja. |
| --- | --- |

3.

Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja.

| 4. | Vrsta naročila (blago, gradnje ali storitve; kjer je primerno, navedba, ali gre za okvirni sporazum); opis (kode CPV). Kjer je primerno, navedba, ali se ponudbe zahtevajo za nakup, zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom ali kakršno koli njihovo kombinacijo. |
| --- | --- |

4.

Vrsta naročila (blago, gradnje ali storitve; kjer je primerno, navedba, ali gre za okvirni sporazum); opis (kode CPV). Kjer je primerno, navedba, ali se ponudbe zahtevajo za nakup, zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom ali kakršno koli njihovo kombinacijo.

| 5. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru naročila blaga oziroma storitev. |
| --- | --- |

5.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru naročila blaga oziroma storitev.

| 6. | Za blago in gradnje:






  (a) | vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo (kode CPV), vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za blago, ki se bo dobavljalo, ali vrsta in obseg storitev, ki se bodo zagotavljale, ter splošne značilnosti gradbenega dela (kode CPV); |
| --- | --- | --- |

6.

Za blago in gradnje:

(a)

vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo (kode CPV), vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za blago, ki se bo dobavljalo, ali vrsta in obseg storitev, ki se bodo zagotavljale, ter splošne značilnosti gradbenega dela (kode CPV);

| (b) | navedba, ali dobavitelji lahko predložijo ponudbo za del in/ali za vse zahtevano blago.
  Če je pri javnih naročilih gradenj gradnja ali naročilo razdeljeno na več sklopov, obseg različnih sklopov in možnost predložitve ponudbe za en sklop, za več sklopov ali za vse sklope; |
| --- | --- |

(b)

navedba, ali dobavitelji lahko predložijo ponudbo za del in/ali za vse zahtevano blago.

Če je pri javnih naročilih gradenj gradnja ali naročilo razdeljeno na več sklopov, obseg različnih sklopov in možnost predložitve ponudbe za en sklop, za več sklopov ali za vse sklope;

| (c) | informacije glede namena gradnje ali naročila, če slednje vključuje tudi izdelavo projektov. |
| --- | --- |

(c)

informacije glede namena gradnje ali naročila, če slednje vključuje tudi izdelavo projektov.

| 7. | Za storitve:






  (a) | vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo, vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za storitve, ki se bodo izvajale; |
| --- | --- | --- |

7.

Za storitve:

(a)

vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo, vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za storitve, ki se bodo izvajale;

| (b) | po potrebi navedba, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi navedba, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko;

| (c) | napotilo na zakon ali drug predpis; |
| --- | --- |

(c)

napotilo na zakon ali drug predpis;

| (d) | navedba, ali pravne osebe navedejo imena in strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo storitve; |
| --- | --- |

(d)

navedba, ali pravne osebe navedejo imena in strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo storitve;

| (e) | navedba, ali lahko ponudniki storitve predložijo ponudbo za del zadevnih storitev. |
| --- | --- |

(e)

navedba, ali lahko ponudniki storitve predložijo ponudbo za del zadevnih storitev.

| 8. | Če je znano, navedba, ali je predložitev variantnih ponudb dovoljena ali ne. |
| --- | --- |

8.

Če je znano, navedba, ali je predložitev variantnih ponudb dovoljena ali ne.

| 9. | Roki za dobavo ali dokončanje ali trajanje naročila in, če je to mogoče, datum začetka. |
| --- | --- |

9.

Roki za dobavo ali dokončanje ali trajanje naročila in, če je to mogoče, datum začetka.

| 10. | Kjer je primerno, pravna oblika, ki jo mora prevzeti skupina gospodarskih subjektov, ki ji je javno naročilo oddano. |
| --- | --- |

10.

Kjer je primerno, pravna oblika, ki jo mora prevzeti skupina gospodarskih subjektov, ki ji je javno naročilo oddano.

| 11. | (a) | Zadnji rok za prejem prijav za sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

Zadnji rok za prejem prijav za sodelovanje;

| (b) | naslov, na katerega se pošljejo; |
| --- | --- |

(b)

naslov, na katerega se pošljejo;

| (c) | jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene. |
| --- | --- |

(c)

jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene.

| 12. | Zadnji datum za pošiljanje povabil k predložitvi ponudb. |
| --- | --- |

12.

Zadnji datum za pošiljanje povabil k predložitvi ponudb.

| 13. | Kadar je primerno, kakršni koli zahtevani pologi in garancije. |
| --- | --- |

13.

Kadar je primerno, kakršni koli zahtevani pologi in garancije.

| 14. | Glavni pogoji v zvezi s financiranjem in plačilom in/ali napotila na predpise, ki te vsebujejo. |
| --- | --- |

14.

Glavni pogoji v zvezi s financiranjem in plačilom in/ali napotila na predpise, ki te vsebujejo.

| 15. | Informacije glede položaja gospodarskega subjekta ter minimalni ekonomski in tehnični pogoji, ki se od njega zahtevajo. |
| --- | --- |

15.

Informacije glede položaja gospodarskega subjekta ter minimalni ekonomski in tehnični pogoji, ki se od njega zahtevajo.

| 16. | Merila, navedena v členu 82, ki se uporabljajo pri oddaji naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je treba merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost navesti, če niso navedena v specifikacijah ali ne bodo navedena v povabilu k predložitvi ponudb. |
| --- | --- |

16.

Merila, navedena v členu 82, ki se uporabljajo pri oddaji naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je treba merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost navesti, če niso navedena v specifikacijah ali ne bodo navedena v povabilu k predložitvi ponudb.

| 17. | Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo naročila. |
| --- | --- |

17.

Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo naročila.

| 18. | Kadar je primerno, datum(e) in sklic(e) na objavo periodičnega informativnega obvestila ali obvestila o objavi zadevnega obvestila v profilu kupca, na katerega se javno naročilo nanaša, v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

18.

Kadar je primerno, datum(e) in sklic(e) na objavo periodičnega informativnega obvestila ali obvestila o objavi zadevnega obvestila v profilu kupca, na katerega se javno naročilo nanaša, v Uradnem listu Evropske unije.

| 19. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

19.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 20. | Datum, ko je naročnik poslal obvestilo. |
| --- | --- |

20.

Datum, ko je naročnik poslal obvestilo.

| 21. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

21.

Druge ustrezne informacije.

C.   POSTOPKI S POGAJANJI

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja. |
| --- | --- |

3.

Kadar je primerno, navedba, ali je javno naročilo pridržano za invalidska podjetja oziroma izvedbo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja.

| 4. | Vrsta naročila (blago, gradnje ali storitve; kjer je primerno, navedba, ali gre za okvirni sporazum); opis (kode CPV). Kjer je primerno, navedba, ali se ponudbe zahtevajo za nakup, zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom ali kakršno koli njihovo kombinacijo. |
| --- | --- |

4.

Vrsta naročila (blago, gradnje ali storitve; kjer je primerno, navedba, ali gre za okvirni sporazum); opis (kode CPV). Kjer je primerno, navedba, ali se ponudbe zahtevajo za nakup, zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom ali kakršno koli njihovo kombinacijo.

| 5. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru naročila blaga oziroma storitev. |
| --- | --- |

5.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru naročila gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru naročila blaga oziroma storitev.

| 6. | Za blago in gradnje:






  (a) | vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo (kode CPV), vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za blago, ki se bo dobavljalo, ali vrsta in obseg storitev, ki se bodo izvajale, ter splošne značilnosti gradbenega dela (kode CPV); |
| --- | --- | --- |

6.

Za blago in gradnje:

(a)

vrsta in količina blaga, ki se bo dobavljalo (kode CPV), vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše dobave in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za blago, ki se bo dobavljalo, ali vrsta in obseg storitev, ki se bodo izvajale, ter splošne značilnosti gradbenega dela (kode CPV);

| (b) | navedba, ali dobavitelji lahko oddajo ponudbo za del in/ali za vse zahtevano blago.
  Če je pri javnih naročilih gradenj gradnja ali naročilo razdeljeno na več sklopov, obseg različnih sklopov in možnost predložitve ponudbe za en sklop, za več sklopov ali za vse sklope; |
| --- | --- |

(b)

navedba, ali dobavitelji lahko oddajo ponudbo za del in/ali za vse zahtevano blago.

Če je pri javnih naročilih gradenj gradnja ali naročilo razdeljeno na več sklopov, obseg različnih sklopov in možnost predložitve ponudbe za en sklop, za več sklopov ali za vse sklope;

| (c) | za javna naročila gradenj: informacije glede namena gradnje ali naročila, če slednje vključuje tudi izdelavo projektov. |
| --- | --- |

(c)

za javna naročila gradenj: informacije glede namena gradnje ali naročila, če slednje vključuje tudi izdelavo projektov.

| 7. | Za storitve:






  (a) | vrsta in količina storitev, ki se bodo izvajale, vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše izvajanje storitev in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za storitve, ki se bodo izvajale; |
| --- | --- | --- |

7.

Za storitve:

(a)

vrsta in količina storitev, ki se bodo izvajale, vključno s kakršnimi koli opcijami za poznejše izvajanje storitev in po možnosti tudi oceno časa, ki je na voljo za izvajanje teh opcij, kakor tudi število morebitnih podaljšanj. V primeru ponavljajočih se naročil tudi, če je to mogoče, predvideni časovni razpored nadaljnjih javnih razpisov za storitve, ki se bodo izvajale;

| (b) | po potrebi navedba, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi navedba, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu pridržana za določeno stroko;

| (c) | napotilo na zakon ali drug predpis; |
| --- | --- |

(c)

napotilo na zakon ali drug predpis;

| (d) | navedba, ali pravne osebe navedejo imena in strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo storitve; |
| --- | --- |

(d)

navedba, ali pravne osebe navedejo imena in strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo storitve;

| (e) | navedba, ali lahko ponudniki storitve predložijo ponudbo za del zadevnih storitev. |
| --- | --- |

(e)

navedba, ali lahko ponudniki storitve predložijo ponudbo za del zadevnih storitev.

| 8. | Če je znano, navedba, ali je predložitev variantnih ponudb dovoljena ali ne. |
| --- | --- |

8.

Če je znano, navedba, ali je predložitev variantnih ponudb dovoljena ali ne.

| 9. | Roki za dobavo ali dokončanje ali trajanje naročila in, če je to mogoče, datum začetka. |
| --- | --- |

9.

Roki za dobavo ali dokončanje ali trajanje naročila in, če je to mogoče, datum začetka.

| 10. | Kjer je primerno, pravna oblika, ki jo mora prevzeti skupina gospodarskih subjektov, ki ji je javno naročilo oddano. |
| --- | --- |

10.

Kjer je primerno, pravna oblika, ki jo mora prevzeti skupina gospodarskih subjektov, ki ji je javno naročilo oddano.

| 11. | (a) | Zadnji rok za prejem prijav za sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

Zadnji rok za prejem prijav za sodelovanje;

| (b) | naslov, na katerega se pošljejo; |
| --- | --- |

(b)

naslov, na katerega se pošljejo;

| (c) | jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene. |
| --- | --- |

(c)

jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene.

| 12. | Kadar je primerno, kakršni koli zahtevani pologi in garancije. |
| --- | --- |

12.

Kadar je primerno, kakršni koli zahtevani pologi in garancije.

| 13. | Glavni pogoji v zvezi s financiranjem in plačilom in/ali napotila na predpise, ki te vsebujejo. |
| --- | --- |

13.

Glavni pogoji v zvezi s financiranjem in plačilom in/ali napotila na predpise, ki te vsebujejo.

| 14. | Informacije glede položaja gospodarskega subjekta ter minimalni ekonomski in tehnični pogoji, ki se od njega zahtevajo. |
| --- | --- |

14.

Informacije glede položaja gospodarskega subjekta ter minimalni ekonomski in tehnični pogoji, ki se od njega zahtevajo.

| 15. | Merila, navedena v členu 82, ki se uporabljajo pri oddaji naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je treba merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost navesti, če niso navedena v specifikacijah ali ne bodo navedena v povabilu k pogajanjem. |
| --- | --- |

15.

Merila, navedena v členu 82, ki se uporabljajo pri oddaji naročila. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, je treba merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihove ponderje ali, kjer je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost navesti, če niso navedena v specifikacijah ali ne bodo navedena v povabilu k pogajanjem.

| 16. | Kjer je primerno, imena in naslovi gospodarskih subjektov, ki jih je naročnik že izbral. |
| --- | --- |

16.

Kjer je primerno, imena in naslovi gospodarskih subjektov, ki jih je naročnik že izbral.

| 17. | Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo naročila. |
| --- | --- |

17.

Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvedbo naročila.

| 18. | Kadar je primerno, datum(i) in sklic(i) na objavo periodičnega informativnega obvestila ali obvestila o objavi zadevnega obvestila v profilu kupca, na katerega se javno naročilo nanaša, v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

18.

Kadar je primerno, datum(i) in sklic(i) na objavo periodičnega informativnega obvestila ali obvestila o objavi zadevnega obvestila v profilu kupca, na katerega se javno naročilo nanaša, v Uradnem listu Evropske unije.

| 19. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

19.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 20. | Datum, ko je naročnik poslal obvestilo. |
| --- | --- |

20.

Datum, ko je naročnik poslal obvestilo.

| 21. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

21.

Druge ustrezne informacije.

---

PRILOGA XII

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILU O ODDAJI JAVNEGA NAROČILA

(iz člena 70)

I.   Informacije za objavo v Uradnem listu Evropske unije

   (1)

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Vrsta naročila (blago, gradnje ali storitve in kode CPV); kjer je primerno, navedba, ali gre za okvirni sporazum). |
| --- | --- |

3.

Vrsta naročila (blago, gradnje ali storitve in kode CPV); kjer je primerno, navedba, ali gre za okvirni sporazum).

| 4. | Vsaj kratek povzetek vrste in količine proizvodov, gradenj ali storitev, ki se zagotavljajo. |
| --- | --- |

4.

Vsaj kratek povzetek vrste in količine proizvodov, gradenj ali storitev, ki se zagotavljajo.

| 5. | (a) | Oblika javnega razpisa (obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema; periodično obvestilo; razpis za zbiranje ponudb); |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

Oblika javnega razpisa (obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema; periodično obvestilo; razpis za zbiranje ponudb);

| (b) | datumi in napotila na objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

(b)

datumi in napotila na objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije;

| (c) | če se naročila oddajo brez predhodnega javnega razpisa, navedba ustrezne določbe člena 50. |
| --- | --- |

(c)

če se naročila oddajo brez predhodnega javnega razpisa, navedba ustrezne določbe člena 50.

| 6. | Postopek javnega naročanja (odprti, omejeni ali s pogajanji). |
| --- | --- |

6.

Postopek javnega naročanja (odprti, omejeni ali s pogajanji).

| 7. | Število prejetih ponudb z navedbo






  (a) | števila prejetih ponudb gospodarskih subjektov, ki so MSP; |
| --- | --- | --- |

7.

Število prejetih ponudb z navedbo

(a)

števila prejetih ponudb gospodarskih subjektov, ki so MSP;

| (b) | števila prejetih ponudb iz tujine; |
| --- | --- |

(b)

števila prejetih ponudb iz tujine;

| (c) | števila elektronsko prejetih ponudb. |
| --- | --- |

(c)

števila elektronsko prejetih ponudb.

V primeru, da se odda več javnih naročil (sklopi, več okvirnih sporazumov), se te informacije navedejo za vsako oddano javno naročilo.

| 8. | Datum sklenitve pogodb(-e) o izvedbi javnih(-ega) naročil(-a) ali okvirnega(-ih) sporazuma(-ov) na podlagi odločitve o oddaji javnih(-ega) naročil(a) ali sklenitvi sporazuma(-ov). |
| --- | --- |

8.

Datum sklenitve pogodb(-e) o izvedbi javnih(-ega) naročil(-a) ali okvirnega(-ih) sporazuma(-ov) na podlagi odločitve o oddaji javnih(-ega) naročil(a) ali sklenitvi sporazuma(-ov).

| 9. | Plačana cena za ugodne nakupe v skladu s členom 50(h). |
| --- | --- |

9.

Plačana cena za ugodne nakupe v skladu s členom 50(h).

| 10. | Za posamezno javno naročilo ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov uspešnega(-ih) ponudnika(-ov), vključno z:






  (a) | informacijo, ali je izbrani ponudnik MSP; |
| --- | --- | --- |

10.

Za posamezno javno naročilo ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov uspešnega(-ih) ponudnika(-ov), vključno z:

(a)

informacijo, ali je izbrani ponudnik MSP;

| (b) | informacijo, ali je bilo javno naročilo oddano konzorciju. |
| --- | --- |

(b)

informacijo, ali je bilo javno naročilo oddano konzorciju.

| 11. | Navedba, kjer je to ustrezno, ali je javno naročilo bilo ali morda bo oddano podizvajalcu. |
| --- | --- |

11.

Navedba, kjer je to ustrezno, ali je javno naročilo bilo ali morda bo oddano podizvajalcu.

| 12. | Plačana cena ali najdražja in najcenejša ponudba, ki sta se upoštevali pri oddaji javnega naročila. |
| --- | --- |

12.

Plačana cena ali najdražja in najcenejša ponudba, ki sta se upoštevali pri oddaji javnega naročila.

| 13. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

13.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 14. | Neobvezne informacije:






  — | vrednost in delež javnega naročila, ki je bil ali se lahko odda v podizvajanje tretjim osebam, |
| --- | --- | --- |

14.

Neobvezne informacije:

—

vrednost in delež javnega naročila, ki je bil ali se lahko odda v podizvajanje tretjim osebam,

| — | merila za oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

—

merila za oddajo javnega naročila.

II.   Informacije, ki niso namenjene za objavo

| 15. | Število oddanih javno naročil (kadar se je javno naročilo oddalo več dobaviteljem). |
| --- | --- |

15.

Število oddanih javno naročil (kadar se je javno naročilo oddalo več dobaviteljem).

| 16. | Vrednost vsakega oddanega javnega naročila. |
| --- | --- |

16.

Vrednost vsakega oddanega javnega naročila.

| 17. | Država porekla proizvoda ali storitve (s poreklom iz Skupnosti ali zunaj nje; če gre za slednje, razčlenjeno po tretjih državah). |
| --- | --- |

17.

Država porekla proizvoda ali storitve (s poreklom iz Skupnosti ali zunaj nje; če gre za slednje, razčlenjeno po tretjih državah).

| 18. | Katera merila za oddajo so bila uporabljena? |
| --- | --- |

18.

Katera merila za oddajo so bila uporabljena?

| 19. | Ali je bilo javno naročilo oddano ponudniku, ki je predložil variantno ponudbo v skladu s členom 64(1)? |
| --- | --- |

19.

Ali je bilo javno naročilo oddano ponudniku, ki je predložil variantno ponudbo v skladu s členom 64(1)?

| 20. | So bile katere izmed ponudb izločene z utemeljitvijo, da so neobičajno nizke, v skladu s členom 84? |
| --- | --- |

20.

So bile katere izmed ponudb izločene z utemeljitvijo, da so neobičajno nizke, v skladu s členom 84?

| 21. | Datum, na katerega je naročnik poslal obvestilo. |
| --- | --- |

21.

Datum, na katerega je naročnik poslal obvestilo.

---

(1)  Informacije v točkah 6, 9 in 11 se štejejo za informacije, ki niso namenjene za objavo, če bi po naročnikovem mnenju njihova objava lahko škodovala občutljivim poslovnim interesom.

---

PRILOGA XIII

VSEBINA POVABIL K PREDLOŽITVI PONUDBE, SODELOVANJU V DIALOGU, K POGAJANJEM ALI POTRDITVI INTERESA IZ ČLENA 74

| 1. | Povabilo k predložitvi ponudbe, sodelovanju v dialogu ali k pogajanjem iz člena 74 mora vsebovati vsaj:






  (a) | zadnji datum za prejem ponudb, naslov, na katerega jih je treba poslati, in jezik ali jezike, v katerih morajo biti sestavljene;
  Vendar se v primeru javnih naročil, ki se oddajo na podlagi konkurenčnega dialoga ali partnerstva za inovacije, ta informacija ne navede v povabilu k pogajanjem, temveč v povabilu k predložitvi ponudbe; |
| --- | --- | --- |

1.

Povabilo k predložitvi ponudbe, sodelovanju v dialogu ali k pogajanjem iz člena 74 mora vsebovati vsaj:

(a)

zadnji datum za prejem ponudb, naslov, na katerega jih je treba poslati, in jezik ali jezike, v katerih morajo biti sestavljene;

Vendar se v primeru javnih naročil, ki se oddajo na podlagi konkurenčnega dialoga ali partnerstva za inovacije, ta informacija ne navede v povabilu k pogajanjem, temveč v povabilu k predložitvi ponudbe;

| (b) | v primeru konkurenčnega dialoga datum in naslov, ki sta določena za začetek posvetovanja, ter jezik ali jezike, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(b)

v primeru konkurenčnega dialoga datum in naslov, ki sta določena za začetek posvetovanja, ter jezik ali jezike, ki se uporabljajo;

| (c) | napotilo na kateri koli objavljeni javni razpis; |
| --- | --- |

(c)

napotilo na kateri koli objavljeni javni razpis;

| (d) | navedbo vseh dokumentov, ki jih je treba priložiti; |
| --- | --- |

(d)

navedbo vseh dokumentov, ki jih je treba priložiti;

| (e) | merila za oddajo javnega naročila, če niso navedena v obvestilu o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, ki se uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa; |
| --- | --- |

(e)

merila za oddajo javnega naročila, če niso navedena v obvestilu o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, ki se uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa;

| (f) | relativne ponderje meril za oddajo javnega naročila ali, če je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost, če ta informacija ni navedena v obvestilu o javnem naročilu, obvestilu o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema ali specifikacijah. |
| --- | --- |

(f)

relativne ponderje meril za oddajo javnega naročila ali, če je to primerno, njihovo zaporedje glede na pomembnost, če ta informacija ni navedena v obvestilu o javnem naročilu, obvestilu o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema ali specifikacijah.

| 2. | Če se javni razpis opravi v obliki periodičnega informativnega obvestila, naročniki nato vse kandidate povabijo k potrditvi interesa na podlagi natančnih informacij o zadevnem javnem naročilu pred začetkom izbire ponudnikov ali udeležencev v pogajanjih.
  Povabilo vsebuje vsaj naslednje informacije:






  (a) | vrsto in količino, vključno z vsemi opcijami glede dodatnih naročil, in po možnosti predvideno obdobje za izrabo teh opcij; pri obnovljivih javnih naročilih, vrsto in količino in po možnosti predvidene datume objave prihodnjih obvestil o javnih razpisih za gradnje, blago ali storitve, ki bodo predmet javnega naročila; |
| --- | --- | --- |

2.

Če se javni razpis opravi v obliki periodičnega informativnega obvestila, naročniki nato vse kandidate povabijo k potrditvi interesa na podlagi natančnih informacij o zadevnem javnem naročilu pred začetkom izbire ponudnikov ali udeležencev v pogajanjih.

Povabilo vsebuje vsaj naslednje informacije:

(a)

vrsto in količino, vključno z vsemi opcijami glede dodatnih naročil, in po možnosti predvideno obdobje za izrabo teh opcij; pri obnovljivih javnih naročilih, vrsto in količino in po možnosti predvidene datume objave prihodnjih obvestil o javnih razpisih za gradnje, blago ali storitve, ki bodo predmet javnega naročila;

| (b) | vrsto postopka: omejeni postopek ali postopek s pogajanji; |
| --- | --- |

(b)

vrsto postopka: omejeni postopek ali postopek s pogajanji;

| (c) | po potrebi datum, ko se začne ali konča dobava blaga ali izvedbe gradnje ali izvajanja storitev; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi datum, ko se začne ali konča dobava blaga ali izvedbe gradnje ali izvajanja storitev;

| (d) | če ni mogoče zagotoviti elektronskega dostopa, naslov in zadnji dan za predložitev zahtev za dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila in jezik ali jezike, v katerih morajo biti sestavljene; |
| --- | --- |

(d)

če ni mogoče zagotoviti elektronskega dostopa, naslov in zadnji dan za predložitev zahtev za dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila in jezik ali jezike, v katerih morajo biti sestavljene;

| (e) | naslov naročnika; |
| --- | --- |

(e)

naslov naročnika;

| (f) | ekonomske in tehnične pogoje, finančna jamstva in informacije, ki se zahtevajo od gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

(f)

ekonomske in tehnične pogoje, finančna jamstva in informacije, ki se zahtevajo od gospodarskih subjektov;

| (g) | obliko naročila, ki je predmet javnega razpisa: nabava, zakup, najem ali nakup na kredit ali kakšna koli njihova kombinacija in |
| --- | --- |

(g)

obliko naročila, ki je predmet javnega razpisa: nabava, zakup, najem ali nakup na kredit ali kakšna koli njihova kombinacija in

| (h) | merila za oddajo javnega naročila in njihove ponderje ali po potrebi njihovo zaporedje glede na pomembnost, če ta informacija ni navedena v informativnem obvestilu ali specifikacijah ali povabilu k predložitvi ponudbe oziroma k pogajanjem. |
| --- | --- |

(h)

merila za oddajo javnega naročila in njihove ponderje ali po potrebi njihovo zaporedje glede na pomembnost, če ta informacija ni navedena v informativnem obvestilu ali specifikacijah ali povabilu k predložitvi ponudbe oziroma k pogajanjem.

---

PRILOGA XIV

SEZNAM MEDNARODNIH SOCIALNIH IN OKOLJSKIH KONVENCIJ IZ ČLENA 36(2)

| — | Konvencija MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic,

| — | Konvencija MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja,

| — | Konvencija MOD št. 29 o prisilnem ali obveznem delu, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 29 o prisilnem ali obveznem delu,

| — | Konvencija MOD št. 105 o odpravi prisilnega dela, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 105 o odpravi prisilnega dela,

| — | Konvencija MOD št. 138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja,

| — | Konvencija MOD št. 111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih,

| — | Konvencija MOD št. 100 o enakem nagrajevanju, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 100 o enakem nagrajevanju,

| — | Konvencija MOD št. 182 o prepovedi najhujših oblik dela otrok, |
| --- | --- |

—

Konvencija MOD št. 182 o prepovedi najhujših oblik dela otrok,

| — | Dunajska konvencija o varstvu ozonskega plašča in Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, |
| --- | --- |

—

Dunajska konvencija o varstvu ozonskega plašča in Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč,

| — | Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (Baselska konvencija), |
| --- | --- |

—

Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (Baselska konvencija),

| — | Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih, |
| --- | --- |

—

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih,

| — | Konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (UNEP/FAO) (Konvencija PIC), Rotterdam, 10.9.1998, in njeni trije regionalni protokoli. |
| --- | --- |

—

Konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (UNEP/FAO) (Konvencija PIC), Rotterdam, 10.9.1998, in njeni trije regionalni protokoli.

---

PRILOGA XV

SEZNAM PRAVNIH AKTOV UNIJE IZ ČLENA 83(3)

Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta

---

PRILOGA XVI

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O SPREMEMBAH JAVNEGA NAROČILA V ČASU NJEGOVE

veljavnosti (iz člena 89(1))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Kode CPV. |
| --- | --- |

3.

Kode CPV.

| 4. | Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v primeru blaga in storitve. |
| --- | --- |

4.

Koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v primeru blaga in storitve.

| 5. | Opis naročila pred spremembo in po njej: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev. |
| --- | --- |

5.

Opis naročila pred spremembo in po njej: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg storitev.

| 6. | Po potrebi zvišanje cene zaradi spremembe. |
| --- | --- |

6.

Po potrebi zvišanje cene zaradi spremembe.

| 7. | Opis okoliščin, zaradi katerih je bila potrebna sprememba. |
| --- | --- |

7.

Opis okoliščin, zaradi katerih je bila potrebna sprememba.

| 8. | Datum odločitve o oddaji javnega naročila. |
| --- | --- |

8.

Datum odločitve o oddaji javnega naročila.

| 9. | Po potrebi ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov novega gospodarskega subjekta ali subjektov. |
| --- | --- |

9.

Po potrebi ime, naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov novega gospodarskega subjekta ali subjektov.

| 10. | Informacije o tem, ali se naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

10.

Informacije o tem, ali se naročilo nanaša na projekt in/ali program, financiran s sredstvi Unije.

| 11. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

11.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožbe ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

---

PRILOGA XVII

STORITVE IZ ČLENA 91

| Koda CPV | Opis |
| --- | --- |
| 75200000-8, 75231200-6, 75231240-8; 79611000-0; 79622000-0 [Storitve zagotavljanja osebja za pomoč v gospodinjstvu]; 79624000-4 [Storitve zagotavljanja osebja za bolniško nego] in 79625000-1 [Storitve zagotavljanja medicinskega osebja] od 85000000-9 do 85323000-9; 98133100-5, 98133000-4; 98200000-5 in 98500000-8 [Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem] ter 98513000-2 do 98514000-9 [Storitve posredovanja delovne sile za gospodinjstva, Storitve posredovanja osebja za gospodinjstva, Storitve posredovanja pisarniškega osebja za gospodinjstva, Posredovanje delavcev za določen čas za gospodinjstva, Storitve pomoči na domu in Gospodinjske storitve] | Zdravstvene, socialne in sorodne storitve |
| 85321000-5 in 85322000-2, 75000000-6 [Storitve uprave, obrambe in socialnega zavarovanja], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; od 79995000-5 do 79995200-7; od 80000000-4 Storitve izobraževanja in usposabljanja do 80660000-8; od 92000000-1 do 92700000-8 79950000-8 [Storitve organiziranja razstav, sejmov in kongresov], 79951000-5 [Storitve organiziranja seminarjev], 79952000-2 [Storitve, povezane z dogodki], 79952100-3 [Storitve organiziranja kulturnih dogodkov], 79953000-9 [Storitve organiziranja festivalov], 79954000-6 [Storitve organiziranja zabav], 79955000-3 [Storitve organiziranja modnih revij], 79956000-0 [Storitve organiziranja sejmov in razstav] | Storitve na področju uprave, sociale, izobraževanja, zdravstva in kulture |
| 75300000-9 | Storitve v okviru obveznega socialnega zavarovanja (1) |
| 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1 | Storitve v okviru dajatev |
| 98000000-3, 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 in 98130000-3 | Druge javne, skupne in osebne storitve, vključno s storitvami sindikatov, političnih organizacij, mladinskih združenj in drugih organizacij s članstvom |
| 98131000-0 | Storitve verskih organizacij |
| 55100000-1 do 55410000-7; 55521000-8 do 55521200-0 [55521000-8 Storitve priprave in dostave hrane za zasebna gospodinjstva, 55521100-9 Storitve redne dostave hrane na dom, 55521200-0 Storitev dostave obrokov] 55510000-8 [Storitve menz], 55511000-5 [Storitve menz in drugih samopostrežnih restavracij zaprtega tipa], 55512000-2 [Storitve upravljanja menz], 55523100-3 [Storitve dobave šolskih obrokov], 55520000-1 [Storitve priprave in dostave hrane], 55522000-5 [Storitve priprave in dostave hrane za prevozna podjetja], 55523000-2 [Storitve priprave in dostave hrane za druga podjetja ali ustanove], 55524000-9 [Storitve priprave in dostave hrane za šole] | Storitve hotelov in restavracij |
| 79100000-5 do 79140000-7; 75231100-5; | Pravne storitve, če niso izključene v skladu s členom 21(c) |
| 75100000-7 do 75120000-3; 75123000-4; 75125000-8 do 75131000-3 | Druge upravne storitve in storitve za javno upravo |
| 75200000-8 do 75231000-4 | Storitve za družbeno skupnost |
| 75231210-9 do 75231230-5; 75240000-0 do 75252000-7; 794300000-7; 98113100-9 | Storitve, povezane z zapori, storitve na področju javne varnosti in storitve reševalnih služb, če niso izključene v skladu s členom 21(h) |
| 79700000-1 do 79721000-4 [Preiskovalne in varovalne storitve, Varovalne storitve, Storitve nadzorovanja alarmnih naprav, Storitve varovanja z varnostniki, Storitve nadzorovanja, Storitve, povezane s sistemi iskanja, Storitve iskanja beguncev, Storitve patruljnih služb, Storitve izdaje identifikacijskih priponk, Preiskovalne storitve in Storitve detektivskih agencij] 79722000-1 [Grafološke storitve], 79723000-8 [Storitve analize odpadkov] | Preiskovalne in varovalne storitve |
| 98900000-2 [Storitve eksteritorialnih organizacij in ustanov] in 98910000-5 [Storitve mednarodnih organizacij in ustanov] | Mednarodne storitve |
| 64000000-6 [Poštne in telekomunikacijske storitve], 64100000-7 [Poštne in kurirske storitve], 64110000-0 [Poštne storitve], 64111000-7 [Poštne storitve, povezane s časopisi in periodičnim tiskom], 64112000-4 [Poštne storitve, povezane s pismi], 64113000-1 [Poštne storitve, povezane s paketi], 64114000-8 [Storitve na poštnih okencih], 64115000-5 [Dajanje poštnih nabiralnikov v najem], 64116000-2 [Storitve, povezane s poštno ležečimi pošiljkami], 64122000-7 [Interne pisarniške poštne in kurirske storitve] | Poštne storitve |
| 50116510-9 [Storitve protektiranja gum], 71550000-8 [Kovaške storitve] | Razne storitve |

Koda CPV

Opis

75200000-8, 75231200-6, 75231240-8; 79611000-0; 79622000-0 [Storitve zagotavljanja osebja za pomoč v gospodinjstvu]; 79624000-4 [Storitve zagotavljanja osebja za bolniško nego] in 79625000-1 [Storitve zagotavljanja medicinskega osebja] od 85000000-9 do 85323000-9; 98133100-5, 98133000-4; 98200000-5 in 98500000-8 [Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem] ter 98513000-2 do 98514000-9 [Storitve posredovanja delovne sile za gospodinjstva, Storitve posredovanja osebja za gospodinjstva, Storitve posredovanja pisarniškega osebja za gospodinjstva, Posredovanje delavcev za določen čas za gospodinjstva, Storitve pomoči na domu in Gospodinjske storitve]

Zdravstvene, socialne in sorodne storitve

85321000-5 in 85322000-2, 75000000-6 [Storitve uprave, obrambe in socialnega zavarovanja], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; od 79995000-5 do 79995200-7; od 80000000-4 Storitve izobraževanja in usposabljanja do 80660000-8; od 92000000-1 do 92700000-8 79950000-8 [Storitve organiziranja razstav, sejmov in kongresov], 79951000-5 [Storitve organiziranja seminarjev], 79952000-2 [Storitve, povezane z dogodki], 79952100-3 [Storitve organiziranja kulturnih dogodkov], 79953000-9 [Storitve organiziranja festivalov], 79954000-6 [Storitve organiziranja zabav], 79955000-3 [Storitve organiziranja modnih revij], 79956000-0 [Storitve organiziranja sejmov in razstav]

Storitve na področju uprave, sociale, izobraževanja, zdravstva in kulture

75300000-9

Storitve v okviru obveznega socialnega zavarovanja (1)

75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1

Storitve v okviru dajatev

98000000-3, 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 in 98130000-3

Druge javne, skupne in osebne storitve, vključno s storitvami sindikatov, političnih organizacij, mladinskih združenj in drugih organizacij s članstvom

98131000-0

Storitve verskih organizacij

55100000-1 do 55410000-7; 55521000-8 do 55521200-0 [55521000-8 Storitve priprave in dostave hrane za zasebna gospodinjstva, 55521100-9 Storitve redne dostave hrane na dom, 55521200-0 Storitev dostave obrokov] 55510000-8 [Storitve menz], 55511000-5 [Storitve menz in drugih samopostrežnih restavracij zaprtega tipa], 55512000-2 [Storitve upravljanja menz], 55523100-3 [Storitve dobave šolskih obrokov], 55520000-1 [Storitve priprave in dostave hrane], 55522000-5 [Storitve priprave in dostave hrane za prevozna podjetja], 55523000-2 [Storitve priprave in dostave hrane za druga podjetja ali ustanove], 55524000-9 [Storitve priprave in dostave hrane za šole]

Storitve hotelov in restavracij

79100000-5 do 79140000-7; 75231100-5;

Pravne storitve, če niso izključene v skladu s členom 21(c)

75100000-7 do 75120000-3; 75123000-4; 75125000-8 do 75131000-3

Druge upravne storitve in storitve za javno upravo

75200000-8 do 75231000-4

Storitve za družbeno skupnost

75231210-9 do 75231230-5; 75240000-0 do 75252000-7; 794300000-7; 98113100-9

Storitve, povezane z zapori, storitve na področju javne varnosti in storitve reševalnih služb, če niso izključene v skladu s členom 21(h)

79700000-1 do 79721000-4 [Preiskovalne in varovalne storitve, Varovalne storitve, Storitve nadzorovanja alarmnih naprav, Storitve varovanja z varnostniki, Storitve nadzorovanja, Storitve, povezane s sistemi iskanja, Storitve iskanja beguncev, Storitve patruljnih služb, Storitve izdaje identifikacijskih priponk, Preiskovalne storitve in Storitve detektivskih agencij] 79722000-1 [Grafološke storitve], 79723000-8 [Storitve analize odpadkov]

Preiskovalne in varovalne storitve

98900000-2 [Storitve eksteritorialnih organizacij in ustanov] in 98910000-5 [Storitve mednarodnih organizacij in ustanov]

Mednarodne storitve

64000000-6 [Poštne in telekomunikacijske storitve], 64100000-7 [Poštne in kurirske storitve], 64110000-0 [Poštne storitve], 64111000-7 [Poštne storitve, povezane s časopisi in periodičnim tiskom], 64112000-4 [Poštne storitve, povezane s pismi], 64113000-1 [Poštne storitve, povezane s paketi], 64114000-8 [Storitve na poštnih okencih], 64115000-5 [Dajanje poštnih nabiralnikov v najem], 64116000-2 [Storitve, povezane s poštno ležečimi pošiljkami], 64122000-7 [Interne pisarniške poštne in kurirske storitve]

Poštne storitve

50116510-9 [Storitve protektiranja gum], 71550000-8 [Kovaške storitve]

Razne storitve

---

(1)  Sedanja direktiva teh storitev ne zajema, če so organizirane kot negospodarske storitve splošnega pomena. Države članice lahko opravljanje obveznih socialnih storitev ali drugih storitev organizirajo kot opravljanje storitev splošnega pomena ali kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena.

---

PRILOGA XVIII

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O NAROČILIH SOCIALNIH IN DRUGIH POSEBNIH STORITEV

(iz člena 92)

Del A   Obvestilo o naročilu

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba, podatki te službe. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba, podatki te službe.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Opis storitev, ki se bodo zagotavljale, ali njihovih kategorij in po potrebi dodatnih gradbenih del in blaga, ki jih je treba zagotoviti, vključno z navedbo zadevnih količin ali vrednosti, kode CPV. |
| --- | --- |

3.

Opis storitev, ki se bodo zagotavljale, ali njihovih kategorij in po potrebi dodatnih gradbenih del in blaga, ki jih je treba zagotoviti, vključno z navedbo zadevnih količin ali vrednosti, kode CPV.

| 4. | Koda NUTS za glavni kraj izvajanja storitev. |
| --- | --- |

4.

Koda NUTS za glavni kraj izvajanja storitev.

| 5. | Kadar je to primerno, navedba, če je javno naročilo pridržano za zaščitene delavnice ali če je izvedba pridržana v okviru programov zaščitenih delovnih mest. |
| --- | --- |

5.

Kadar je to primerno, navedba, če je javno naročilo pridržano za zaščitene delavnice ali če je izvedba pridržana v okviru programov zaščitenih delovnih mest.

| 6. | Glavni pogoji, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti v zvezi z njihovo udeležbo, ali, kjer je to primerno, elektronski naslov, kjer se lahko pridobijo podrobne informacije. |
| --- | --- |

6.

Glavni pogoji, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti v zvezi z njihovo udeležbo, ali, kjer je to primerno, elektronski naslov, kjer se lahko pridobijo podrobne informacije.

| 7. | Roki za vzpostavitev stika z naročnikom glede sodelovanja. |
| --- | --- |

7.

Roki za vzpostavitev stika z naročnikom glede sodelovanja.

| 8. | Kakršne koli druge pomembne informacije. |
| --- | --- |

8.

Kakršne koli druge pomembne informacije.

Del B   Periodično informativno obvestilo

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov naročnika. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov naročnika.

| 2. | Kratek opis zadevnega naročila, vključno s kodami CPV. |
| --- | --- |

2.

Kratek opis zadevnega naročila, vključno s kodami CPV.

| 3. | Naslednje informacije, če so že znane:






  (a) | koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev; |
| --- | --- | --- |

3.

Naslednje informacije, če so že znane:

(a)

koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev;

| (b) | časovni okvir za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev ter trajanje naročila; |
| --- | --- |

(b)

časovni okvir za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev ter trajanje naročila;

| (c) | pogoji za sodelovanje, kar vključuje:
  po potrebi navedbo, ali je naročilo omejeno na zaščitene delavnice oziroma izvedbo v okviru zaščitenih delavnic,
  po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu rezervirana za določeno stroko, |
| --- | --- |

(c)

pogoji za sodelovanje, kar vključuje:

po potrebi navedbo, ali je naročilo omejeno na zaščitene delavnice oziroma izvedbo v okviru zaščitenih delavnic,

po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu rezervirana za določeno stroko,

| (d) | kratek opis glavnih značilnosti postopka oddaje javnega naročila, ki bo uporabljen. |
| --- | --- |

(d)

kratek opis glavnih značilnosti postopka oddaje javnega naročila, ki bo uporabljen.

| 4. | Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti naročniku sporočiti, da so zainteresirani za javno naročilo ali naročila, ter navedba rokov za prejem prijav interesa in naslova, na katerega je treba te prijave poslati. |
| --- | --- |

4.

Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti naročniku sporočiti, da so zainteresirani za javno naročilo ali naročila, ter navedba rokov za prejem prijav interesa in naslova, na katerega je treba te prijave poslati.

Del C   Obvestilo o obstoju postopka ugotavljanja usposobljenosti

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov naročnika. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, elektronski in spletni naslov naročnika.

| 2. | Kratek opis zadevnega naročila, vključno s kodami CPV. |
| --- | --- |

2.

Kratek opis zadevnega naročila, vključno s kodami CPV.

| 3. | Naslednje informacije, če so že znane:






  (a) | koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev; |
| --- | --- | --- |

3.

Naslednje informacije, če so že znane:

(a)

koda NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru gradnje ali koda NUTS za glavni kraj dobave oziroma izvedbe v primeru blaga oziroma storitev;

| (b) | časovni okvir za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev ter trajanje naročila; |
| --- | --- |

(b)

časovni okvir za dobavo blaga oziroma izvedbo gradenj ali storitev ter trajanje naročila;

| (c) | pogoji za sodelovanje, kar vključuje:
  po potrebi navedbo, ali je naročilo omejeno na zaščitene delavnice oziroma izvedbo v okviru zaščitenih programov za zaposlene,
  po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu rezervirana za določeno stroko, |
| --- | --- |

(c)

pogoji za sodelovanje, kar vključuje:

po potrebi navedbo, ali je naročilo omejeno na zaščitene delavnice oziroma izvedbo v okviru zaščitenih programov za zaposlene,

po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po zakonu ali drugem predpisu rezervirana za določeno stroko,

| (d) | kratek opis glavnih značilnosti postopka oddaje javnega naročila, ki bo uporabljen. |
| --- | --- |

(d)

kratek opis glavnih značilnosti postopka oddaje javnega naročila, ki bo uporabljen.

| 4. | Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti naročniku sporočiti, da so zainteresirani za javno naročilo ali naročila, ter navedba rokov za prejem prijav interesa in naslova, na katerega je treba te prijave poslati. |
| --- | --- |

4.

Navedba dejstva, da morajo zainteresirani gospodarski subjekti naročniku sporočiti, da so zainteresirani za javno naročilo ali naročila, ter navedba rokov za prejem prijav interesa in naslova, na katerega je treba te prijave poslati.

| 5. | Obdobje veljavnosti sistema ugotavljanja usposobljenosti in formalnosti za njegovo obnovitev. |
| --- | --- |

5.

Obdobje veljavnosti sistema ugotavljanja usposobljenosti in formalnosti za njegovo obnovitev.

Del D   Obvestilo o oddaji naročila

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba, podatki te službe. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba, podatki te službe.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Vsaj kratek povzetek vrste in količine storitev ter po potrebi dodatnih gradbenih del in blaga, ki se zagotavljajo. |
| --- | --- |

3.

Vsaj kratek povzetek vrste in količine storitev ter po potrebi dodatnih gradbenih del in blaga, ki se zagotavljajo.

| 4. | Sklic na objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

Sklic na objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| 5. | Število prejetih ponudb. |
| --- | --- |

5.

Število prejetih ponudb.

| 6. | Ime in naslov izbranih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

6.

Ime in naslov izbranih gospodarskih subjektov.

| 7. | Kakršne koli druge pomembne informacije. |
| --- | --- |

7.

Kakršne koli druge pomembne informacije.

---

PRILOGA XIX

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILU O PROJEKTNEM NATEČAJU

(iz člena 96(1))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Opis projekta (kode CPV). |
| --- | --- |

3.

Opis projekta (kode CPV).

| 4. | Vrsta natečaja: odprti ali omejeni. |
| --- | --- |

4.

Vrsta natečaja: odprti ali omejeni.

| 5. | Pri odprtih natečajih: zadnji datum za prejem projektov. |
| --- | --- |

5.

Pri odprtih natečajih: zadnji datum za prejem projektov.

| 6. | Pri omejenih natečajih:






  (a) | predvideno število udeležencev ali obseg; |
| --- | --- | --- |

6.

Pri omejenih natečajih:

(a)

predvideno število udeležencev ali obseg;

| (b) | kjer je to primerno, imena že izbranih udeležencev; |
| --- | --- |

(b)

kjer je to primerno, imena že izbranih udeležencev;

| (c) | pogoje za sodelovanje udeležencev; |
| --- | --- |

(c)

pogoje za sodelovanje udeležencev;

| (d) | zadnji datum za prejem prijav za sodelovanje. |
| --- | --- |

(d)

zadnji datum za prejem prijav za sodelovanje.

| 7. | Kjer je to primerno, navedba, ali je sodelovanje pridržano za določeno stroko. |
| --- | --- |

7.

Kjer je to primerno, navedba, ali je sodelovanje pridržano za določeno stroko.

| 8. | Merila, ki bodo uporabljena pri ocenjevanju projektov. |
| --- | --- |

8.

Merila, ki bodo uporabljena pri ocenjevanju projektov.

| 9. | Kjer je primerno, imena izbranih članov žirije. |
| --- | --- |

9.

Kjer je primerno, imena izbranih članov žirije.

| 10. | Navedba, ali je odločitev žirije za naročnika zavezujoča. |
| --- | --- |

10.

Navedba, ali je odločitev žirije za naročnika zavezujoča.

| 11. | Kjer je primerno, število in vrednost nagrad. |
| --- | --- |

11.

Kjer je primerno, število in vrednost nagrad.

| 12. | Kjer je primerno, podatki o plačilih vsem udeležencem. |
| --- | --- |

12.

Kjer je primerno, podatki o plačilih vsem udeležencem.

| 13. | Navedba, ali se prejemnikom nagrad lahko oddajo kakršna koli naročila, ki sledijo projektnemu natečaju. |
| --- | --- |

13.

Navedba, ali se prejemnikom nagrad lahko oddajo kakršna koli naročila, ki sledijo projektnemu natečaju.

| 14. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

14.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 15. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

15.

Datum pošiljanja obvestila.

| 16. | Druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

16.

Druge ustrezne informacije.

---

PRILOGA XX

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O REZULTATIH PROJEKTNEGA NATEČAJA

(iz člena 96(1))

| 1. | Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

1.

Ime, identifikacijska številka (kadar je določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s kodo NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov naročnika in po potrebi druge službe, pri kateri je mogoče dobiti dodatne informacije.

| 2. | Glavna dejavnost, ki se izvaja. |
| --- | --- |

2.

Glavna dejavnost, ki se izvaja.

| 3. | Opis projekta (kode CPV). |
| --- | --- |

3.

Opis projekta (kode CPV).

| 4. | Skupno število udeležencev. |
| --- | --- |

4.

Skupno število udeležencev.

| 5. | Število tujih udeležencev. |
| --- | --- |

5.

Število tujih udeležencev.

| 6. | Zmagovalec(-ci) natečaja. |
| --- | --- |

6.

Zmagovalec(-ci) natečaja.

| 7. | Kjer je primerno, nagrada(-e). |
| --- | --- |

7.

Kjer je primerno, nagrada(-e).

| 8. | Druge informacije. |
| --- | --- |

8.

Druge informacije.

| 9. | Napotilo na obvestilo o projektnem natečaju. |
| --- | --- |

9.

Napotilo na obvestilo o projektnem natečaju.

| 10. | Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije. |
| --- | --- |

10.

Ime in naslov organa, pristojnega za pritožbe, in, kjer je ustrezno, za postopke mediacije. Natančne informacije glede roka za vložitev pritožb ali po potrebi ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, pri kateri je mogoče dobiti te informacije.

| 11. | Datum pošiljanja obvestila. |
| --- | --- |

11.

Datum pošiljanja obvestila.

---

PRILOGA XXI

KORELACIJSKA TABELA

| Ta direktiva | Direktiva 2004/17/ES |
| --- | --- |
| Člen 1 | — |
| člen 2, prvi stavek | člen 1, odstavek 1 |
| člen 2, točka 1 | člen 1, odstavek 2, točka (a) |
| člen 2, točka 2 | člen 1, odstavek 2, točka (b), prvi stavek |
| člen 2, točka 3 | člen 1, odstavek 2, točka (b), drugi stavek |
| člen 2, točka 4 | člen 1, odstavek 2, točka (c) |
| člen 2, točka 5 | člen 1, odstavek 2, točka (d), prvi pododstavek |
| člen 2, točka 6 | člen 1, odstavek 7, prvi in drugi pododstavek |
| člen 2, točka 7 | člen 1, odstavek 7, tretji pododstavek |
| člen 2, točka 8 | člen 1, odstavek 7, tretji pododstavek |
| člen 2, točka 9 | člen 34, odstavek 1 |
| člen 2, točka 10 | člen 1, odstavek 8 |
| člen 2, točka 11 | — |
| člen 2, točka 12 | člen 1, odstavek 8 |
| člen 2, točka 13 | — |
| člen 2, točka 14 | člen 1, odstavek 11 |
| člen 2, točka 15 | člen 1, odstavek 12 |
| člen 2, točka 16 | — |
| člen 2, točka 17 | člen 1, odstavek 10 |
| člen 2, točka 18 | — |
| člen 2, točka 19 | — |
| člen 2, točka 20 | — |
| člen 3, odstavek 1 | člen 2, odstavek 1, točka (a), drugi pododstavek |
| člen 3, odstavek 2 | — |
| člen 3, odstavek 3 | — |
| člen 3, odstavek 4 | člen 2, odstavek 1, točka (a), drugi pododstavek |
| člen 4, odstavek 1 | člen 2, odstavek 2 |
| člen 4, odstavek 2 | člen 2, odstavek 1, točka (b) |
| člen 4, odstavek 3, prvi pododstavek | člen 2, odstavek 3 |
| člen 4, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek | — |
| člen 4, odstavek 4 | — |
| člen 5, odstavek 1 | — |
| člen 5, odstavek 2, prvi pododstavek | — |
| člen 5, odstavek 2, drugi pododstavek | člen 1, odstavek 2, točka (d), drugi in tretji pododstavek |
| člen 5, odstavek 3 | — |
| člen 5, odstavek 4, prvi in drugi pododstavek | — |
| člen 5, odstavek 4, tretji pododstavek | — |
| člen 5, odstavek 5 | — |
| člen 6, odstavek 1, prvi in drugi pododstavek | — |
| člen 6, odstavek 1, tretji pododstavek | člen 9, odstavek 1 prvi in drugi pododstavek |
| člen 6, odstavek 2 | člen 9, odstavek 1 prvi pododstavek |
| člen 6, odstavek 3, točka (a) | člen 9, odstavek 2 |
| člen 6, odstavek 3, točka (b) | — |
| člen 6, odstavek 3, točka (c) | člen 9, odstavek 3 |
| Člen 7 | člen 3, odstavka 1 in 3; člen 4, odstavek 1; člen 7, točka (a) |
| Člen 8 | člen 3, odstavka 1 in 2 |
| člen 9, odstavek 1 | člen 3, odstavek 3 |
| člen 9, odstavek 2 | člen 3, odstavek 4 |
| Člen 10 | Člen 4 |
| Člen 11 | člen 5, odstavek 1 |
| — | člen 5, odstavek 2 |
| Člen 12 | člen 7, točka (b) |
| člen 13, odstavek 1 | člen 6, odstavek 1 in odstavek 2(c) na koncu |
| člen 13, odstavek 2, točka (a) | člen 6, odstavek 2, točka (a) |
| člen 13, odstavek 2, točka (b) | člen 6, odstavek 2, točka (b) |
| člen 13, odstavek 2, točka (c), točki i in ii | člen 6, odstavek 2, točka (c), prva in tretja alineja |
| — | člen 6, odstavek 2, točka (c), druga, četrta, peta in šesta alineja |
| člen 14, točka (a) | člen 7, točka (a) |
| člen 14, točka (b) | člen 7, točka (a) |
| — | Člen 8 |
| — | Priloge I – X |
| Člen 15 | Člena 16 in 61 |
| člen 16, odstavek 1 | člen 17, odstavek 1; člen 17, odstavek 8 |
| člen 16, odstavek 2 | — |
| člen 16, odstavek 3 | člen 17, odstavek 2; člen 17, odstavek 8 |
| člen 16, odstavek 4 | — |
| člen 16, odstavek 5 | člen 17, odstavek 3 |
| člen 16, odstavek 6 | — |
| člen 16, odstavek 7 | člen 17, odstavka 4 in 5 |
| člen 16, odstavek 8 | člen 17, odstavek 6(a), prvi in drugi pododstavek |
| člen 16, odstavek 9 | člen 17, odstavek 6(b), prvi in drugi pododstavek |
| člen 16, odstavek 10 | člen 17, odstavek 6(a), tretji pododstavek in odstavek 6(b), tretji pododstavek |
| člen 16, odstavek 11 | člen 17, odstavek 7 |
| člen 16, odstavek 12 | člen 17, odstavek 9 |
| člen 16, odstavek 13 | člen 17, odstavek 10 |
| člen 16, odstavek 14 | člen 17, odstavek 11 |
| Člen 17 | Člen 69 |
| člen 18, odstavek 1 | člen 19, odstavek 1 |
| člen 18, odstavek 2 | člen 19, odstavek 2 |
| člen 19, odstavek 1 | člen 20, odstavek 1; člen 62, točka 1 |
| člen 19, odstavek 2 | člen 20, odstavek 2 |
| Člen 20 | člen 22; člen 62, točka 1 |
| člen 21, točki (a) | člen 24, točki (a) |
| člen 21, točki (b) | člen 24, točki (b) |
| člen 21, točki (c) | — |
| člen 21, točka (d) | člen 24, točka (c) |
| člen 21, točka (e) | — |
| člen 21, točka (f) | člen 24, točka (d) |
| člen 21, točka (g) | — |
| člen 21, točka (h) | — |
| člen 21, točka (i) | — |
| Člen 22 | Člen 25 |
| Člen 23 | Člen 26 |
| člen 24, odstavek 1 | Člen 22a |
| člen 24, odstavek 2 | člen 21; člen 62, točka 1 |
| člen 24, odstavek 3 | člen 21; člen 62, točka 1 |
| Člen 25 | — |
| Člen 26 | — |
| člen 27, odstavek 1 | člen 22a na koncu; člen 12 direktive 2009/81/ES |
| člen 27, odstavek 2 | — |
| Člen 28 | — |
| člen 29, odstavek 1 | člen 23, odstavek 1 |
| člen 29, odstavek 2 | člen 23, odstavek 1 |
| člen 29, odstavek 3 | člen 23, odstavek 2 |
| člen 29, odstavek 4 | člen 23, odstavek 3, točke od (a) do (c) |
| člen 29, odstavek 5 | člen 23, odstavek 3, drugi pododstavek |
| člen 29, odstavek 6 | člen 23, odstavek 3, tretji pododstavek |
| Člen 30 | člen 23, odstavek 4 |
| Člen 31 | člen 23, odstavek 5 |
| Člen 32 | člen 24, točka (e) |
| člen 33, odstavka 1 in 2 | Člen 27 |
| člen 33, odstavek 3 | — |
| člen 34, odstavek 1, prvi in drugi stavek | člen 30, odstavek 1; člen 62, točka (2) |
| člen 34, odstavek 1, tretji stavek | — |
| člen 34, odstavek 2, prvi in četrti stavek | člen 30, odstavek 2, uvodna izjava 41 |
| člen 34, odstavek 2, prvi pododstavek | člen 30, odstavek 2 |
| člen 34, odstavek 2, drugi pododstavek | — |
| člen 34, odstavek 3 | člen 30, odstavek 3 |
| člen 35, odstavek 1 | člen 30, odstavek 4, prvi pododstavek; odstavek 5, prvi in drugi pododstavek |
| člen 35, odstavek 2 | člen 30, odstavek 5, prvi in drugi pododstavek |
| člen 35, odstavek 3 | člen 30, odstavek 4, drugi pododstavek; odstavek 5, četrti pododstavek; člen 62, točka (2) |
| — | člen 30, odstavek 4, tretji pododstavek |
| člen 35, odstavek 4 | — |
| člen 35, odstavek 5 | člen 30, odstavek 6, drugi pododstavek |
| člen 35, odstavek 6 | člen 30, odstavek 6, tretji in četrti pododstavek |
| člen 36, odstavek 1 | Člen 10 |
| člen 36, odstavek 2 | — |
| Člen 37 | Člen 11 |
| člen 38, odstavek 1 | člen 28, prvi pododstavek |
| člen 38, odstavek 2 | člen 28, drugi pododstavek |
| Člen 39 | Člen 13 |
| člen 40, odstavek 1 | člen 48, odstavki 1, 2 in 4; člen 64, odstavek 1 |
| člen 40, odstavek 2 | — |
| člen 40, odstavek 3 | člen 48, odstavek 3; člen 64, odstavek 2 |
| člen 40, odstavek 4 | — |
| člen 40, odstavek 45 | — |
| člen 40, odstavek 6 | člen 48, odstavek 5 in 6; člen 64, odstavek 3 |
| člen 40, odstavek 7, prvi pododstavek | člen 70, odstavek 2, točka (f) in drugi pododstavek |
| člen 40, odstavek 7, drugi in tretji pododstavek | |
| člen 41, odstavek 1 | člen 1, odstavek 13 |
| člen 41, odstavek 2 | člen 70, odstavek 2, točki (c) in (d); člen 70, odstavek 2, drugi pododstavek |
| Člen 42 | — |
| Člen 43 | Člen 12 |
| člen 44, odstavek 1 | člen 40, odstavka 1 in 2 |
| člen 44, odstavek 2 | člen 40, odstavek 2 |
| člen 44, odstavek 3 | — |
| člen 44, odstavek 4 | člen 42, odstavka 1 in 3, točka (b) |
| člen 4, odstavek 5 | začetek člena 40(3) |
| člen 45, odstavek 1, prvi pododstavek | člen 1, odstavek 9, točka (a) |
| člen 45, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek | člen 45, odstavek 2 |
| člen 45, odstavek 2 | člen 45, odstavek 4 |
| člen 45, odstavek 3 | — |
| člen 5, odstavek 4 | — |
| Člen 46 | člen 1, odstavek 9, točka (b); člen 45, odstavek 3 |
| Člen 47 | člen 1, odstavek 9, točka (c); člen 45, odstavek 3 |
| Člen 48 | — |
| Člen 49 | — |
| člen 50, točka (a) | člen 40, odstavek 3, točka (a) |
| člen 50, točka (b) | člen 40, odstavek 3, točka (b) |
| člen 50, točka (c) | člen 40, odstavek 3, točka (c) |
| člen 50, točka (d) | člen 40, odstavek 3, točka (d) |
| člen 50, točka (e) | člen 40, odstavek 3, točka (e) |
| člen 50, točka (f) | člen 40, odstavek 3, točka (g) |
| člen 50, točka (g) | člen 40, odstavek 3, točka (h) |
| člen 50, točka (h) | člen 40, odstavek 3, točka (j) |
| člen 50, točka (i) | člen 40, odstavek 3, točka (k) |
| člen 50, točka (j) | člen 40, odstavek 3, točka (l) |
| člen 51, odstavek 1, prvi in drugi pododstavek | člen 14, odstavek 1; člen 1, odstavek 4 |
| člen 51, odstavek 1, tretji pododstavek | — |
| člen 51, odstavek 2, prvi in drugi pododstavek | — |
| člen 1, odstavek 2, tretji pododstavek | člen 14, odstavek 4 |
| člen 52, odstavek 1 | člen 1, odstavek 5; člen 15, odstavek 1 |
| člen 52, odstavek 2 | člen 15, odstavek 2 |
| člen 52, odstavek 3 | člen 15, odstavek 2, zadnji stavek |
| člen 52, odstavek 4 | člen 15, odstavek 3 |
| člen 52, odstavek 5 | člen 15, odstavek 4 |
| člen 52, odstavek 6 | člen 15, odstavek 6 |
| člen 52, odstavek 7 | — |
| člen 52, odstavek 8 | — |
| člen 52, odstavek 9 | člen 15, odstavek 7, tretji pododstavek |
| člen 53, odstavek 1, prvi pododstavek | člen 1, odstavek 6; člen 56, odstavek 1 |
| člen 53, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek | člen 1, odstavek 6 |
| člen 53, odstavek 2 | člen 56, odstavek 2 |
| člen 53, odstavek 3 | člen 56, odstavek 2, tretji pododstavek |
| člen 53, odstavek 4 | člen 56, odstavek 3 |
| člen 3, odstavek 5 | člen 56, odstavek 4 |
| člen 53, odstavek 6 | člen 56, odstavek 5 |
| člen 53, odstavek 7 | člen 56, odstavek 6 |
| člen 53, odstavek 8 | člen 56, odstavek 7 |
| člen 53, odstavek 9 | člen 56, odstavek 8 |
| Člen 54 | — |
| člen 55, odstavek 1 | člen 29, odstavek 1 |
| člen 55, odstavek 2 | člen 29, odstavek 2 |
| člen 55, odstavek 3 | — |
| člen 55, odstavek 4 | člen 29, odstavek 2 |
| Člen 56 | — |
| Člen 57 | — |
| Člen 58 | uvodna izjava 15 |
| Člen 59 | — |
| člen 60, odstavek 1 | člen 34, odstavek 1 |
| člen 60, odstavek 2 | člen 34, odstavek 2 |
| člen 60, odstavek 3 | člen 34, odstavek 3 |
| člen 60, odstavek 4 | člen 34, odstavek 8 |
| člen 60, odstavek 5 | člen 34, odstavek 4 |
| člen 60, odstavek 6 | člen 34, odstavek 5 |
| člen 61, odstavek 1 | člen 34, odstavek 6 |
| člen 61, odstavek 2 | člen 34, odstavek 6 |
| člen 62, odstavek 1 | člen 34, odstavek 4, drugi pododstavek; odstavek 5, drugi in tretji pododstavek; odstavek 6 drugi pododstavek |
| člen 62, odstavek 2 | člen 34, odstavek 4, prvi pododstavek; odstavek 5, prvi pododstavek; odstavek 6, prvi pododstavek |
| člen 62, odstavek 3 | — |
| Člen 63 | Člen 35 |
| člen 64, odstavek 1 | člen 36, odstavek 1 |
| člen 64, odstavek 2 | člen 36, odstavek 2 |
| Člen 65 | — |
| člen 66, odstavek 1 | člen 45, odstavek 1 |
| člen 66, odstavek 2 | člen 45, odstavek 9 |
| — | člen 45, odstavek 10 |
| člen 66, odstavek 3 | člen 45, odstavek 9 |
| člen 67, odstavek 1 | člen 42, odstavek 1 in 2 |
| člen 67, odstavek 2 | člen 42, odstavek 3; člen 44, odstavek 1 |
| Člen 68 | člen 41, odstavek 3 |
| Člen 69 | člen 42, odstavek 1, točka (c); člen 44, odstavek 1 |
| člen 70, odstavek 1 | člen 43, odstavek 1, prvi pododstavek; člen 44, odstavek 1 |
| člen 70, odstavek 2 | člen 43, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek |
| člen 70, odstavek 3 | člen 43, odstavka 2 in 3 |
| člen 70, odstavek 4 | člen 43, odstavek 5 |
| člen 71, odstavek 1 | člen 44, odstavek 1;
  člen 70, odstavek 1, točka (b) |
| člen 71, odstavek 2, prvi stavek | člen 44, odstavka 2 in 3 |
| člen 71, odstavek 2, drugi in tretji stavek | člen 44, odstavek 4, drugi pododstavek |
| člen 71, odstavek 3 | člen 44, odstavek 4, prvi pododstavek |
| člen 71, odstavek 4 | — |
| člen 71, odstavek 5, prvi pododstavek | člen 44, odstavka 6 |
| člen 71, odstavek 5, drugi pododstavek | člen 44, odstavka 7 |
| člen 71, odstavek 6 | člen 44, odstavek 8 |
| člen 72, odstavek 1 | člen 44, odstavek 5, prvi pododstavek |
| člen 72, odstavka 2 in 3 | člen 44, odstavek 5, drugi in tretji pododstavek |
| člen 73, odstavek 1 | člen 45, odstavek 6 |
| člen 73, odstavek 2 | člen 46, odstavek 2 |
| člen 74, odstavek 1 | člen 47, odstavek 1, prvi stavek; odstavek 5, prvi pododstavek |
| člen 74, odstavek 2 | člen 47, odstavek 1, drugi stavek;
  odstavek 5, drugi pododstavek |
| člen 75, odstavek 1 | člen 49, odstavek 1 |
| člen 75, odstavek 2 | člen 49, odstavek 2, prvi in drugi pododstavek |
| člen 75, odstavek 3 | člen 49, odstavek 2, tretji pododstavek |
| člen 75, odstavki 4, 5 in 6 | člen 49, odstavki 3, 4 in 5 |
| člen 76, odstavek 1 | člen 51, odstavek 1 |
| člen 76, odstavek 2 | člen 51, odstavek 2 |
| člen 76, odstavek 3 | člen 52, odstavek 1 |
| člen 6, odstavek 4 | — |
| člen 76, odstavek 5 | člen 51, odstavek 3 |
| člen 76, odstavek 6 | — |
| člen 76, odstavek 7 | — |
| člen 76, odstavek 8 | — |
| člen 77, odstavek 1 | člen 53, odstavek 1 |
| člen 77, odstavek 2 | člen 53, odstavek 2 |
| člen 77, odstavek 3 | člen 53, odstavek 6 |
| člen 77, odstavek 4 | člen 53, odstavek 7 |
| člen 77, odstavek 5 | člen 53, odstavek 9 |
| člen 77, odstavek 6 | — |
| člen 78, odstavek 1 | člen 54, odstavka 1 in 2 |
| člen 78, odstavek 2 | člen 54, odstavek 3 |
| člen 79, odstavek 1 | člen 53, odstavka 4 in 5 |
| člen 9, odstavek 2 | člen 54, odstavka 5 in 6 |
| člen 79, odstavek 3 | — |
| člen 80, odstavek 1 | člen 53, odstavek 3; člen 54, odstavek 4 |
| člen 80, odstavek 2 | — |
| člen 80, odstavek 3 | člen 53, odstavek 3; člen 54, odstavek 4 |
| člen 81, odstavek 1 | člen 52, odstavek 2 |
| člen 81, odstavek 2 | člen 52, odstavek 3 |
| člen 81, odstavek 3 | — |
| člen 82, odstavek 1 | člen 55, odstavek 1 |
| člen 82, odstavek 2 | člen 55, odstavek 1 |
| člen 82, odstavek 3 | — |
| člen 82, odstavek 4 | uvodna izjava 1; uvodna izjava 55, tretji odstavek |
| člen 82, odstavek 5 | člen 55, odstavek 2 |
| Člen 83 | — |
| člen 84, odstavek 1 | člen 57, odstavek 1, prvi pododstavek |
| člen 84, odstavek 3, točka (a) | člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (a) |
| člen 84, odstavek 3, točka (b) | člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (b) |
| člen 84, odstavek 2, točka (c) | člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (c) |
| člen 84, odstavek 2, točka (d) | člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (d) |
| člen 84, odstavek 2, točka (e) | — |
| člen 84, odstavek 2, točka (f) | člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (e) |
| člen 84, odstavek 3, prvi pododstavek | člen 57, odstavek 2 |
| člen 84, odstavek 3, drugi pododstavek | — |
| člen 84, odstavek 4 | člen 57, odstavek 3 |
| člen 84, odstavek 5 | — |
| člen 85, odstavki 1–4; člen 86 | člen 58, odstavki 1–4; člen 59 |
| člen 85, odstavek 5 | člen 58; odstavek 5 |
| Člen 87 | Člen 38 |
| člen 88, odstavek 1 | — |
| člen 88, odstavek 2 | člen 37, prvi stavek |
| člen 88, odstavek 3 | — |
| člen 88, odstavek 4 | člen 37, drugi stavek |
| člen 88, odstavki 5–8 | — |
| Člen 89 | — |
| Člen 90 | — |
| Člen 91 | — |
| Člen 92 | — |
| Člen 93 | — |
| Člen 94 | — |
| Člen 95 | Člen 61 |
| člen 96, odstavek 1 | člen 63, odstavek 1, prvi pododstavek |
| člen 96, odstavek 2, prvi pododstavek | člen 63, odstavek 1, prvi pododstavek; |
| člen 96, odstavek 2, drugi in tretji pododstavek | člen 63, odstavek 1, prvi in drugi pododstavek, prvi in drugi stavek |
| člen 96, odstavek 3 | člen 63, odstavek 2 |
| člen 97, odstavek 1 | člen 65, odstavek 1 |
| člen 97, odstavek 2 | člen 60, odstavek 2 |
| člen 97, odstavka 3 in 4 | člen 65, odstavka 2 in 3 |
| Člen 98 | Člen 66 |
| člen 99, odstavek 1 | člen 72, prvi pododstavek |
| člen 99, odstavki od 2 do 6 | — |
| Člen 100 | Člen 50 |
| Člen 101 | — |
| Člen 102 | — |
| Člen 103 | člen 68, odstavka 3 in 4 |
| Člen 104 | člen 68, odstavek 5 |
| člen 105, odstavka 1 in 2 | člen 68, odstavka 1 in 2 |
| člen 105, odstavek 3 | — |
| člen 106, odstavek 1 | člen 71, odstavek 1, prvi pododstavek |
| člen 106, odstavek 2 | — |
| člen 106, odstavek 3 | člen 71, odstavek 1, tretji pododstavek |
| Člen 107 | Člen 73 |
| Člen 108 | — |
| Člen 109 | Člen 74 |
| Člen 110 | Člen 75 |
| — | priloge od I do X |
| Priloga I (razen prvega stavka) | Priloga XII (razen sprotne opombe 1) |
| prvi stavek Priloge I | sprotna opomba 1 k Prilogi XII |
| Priloga II | — |
| Priloga IV, točka 1, prvi do tretji pododstavek | člen 30, odstavek 6, prvi pododstavek |
| Priloga IV, točka 1, četrti pododstavek | — |
| Priloga Iv, točka 2 | člen 30, odstavek 6, prvi pododstavek, drugi stavek |
| Priloga V, (a)–(f) | Priloga XXIV, (b)–(h) |
| Priloga V, (g) | — |
| Priloga VI | Priloga XV |
| Priloga VII | člen 56, odstavek 3, drugi pododstavek, točke (a)–(f) |
| Priloga VIII, razen točke 4 | Priloga XXI, razen točke 4 |
| Priloga VIII, točka 4 | Priloga XXI, točka 4 |
| Priloga IX | Priloga XX |
| Priloga X | Priloga XIV |
| Priloga XI | Priloga XIII |
| Priloga XII | Priloga XVI |
| Priloga XIII, točka1 | člen 47, odstavek 4 |
| Priloga XIII, točka 2 | člen 47, odstavek 5 |
| Priloga XIV | Priloga XXIII |
| Priloga XV | — |
| Priloga XVI | Priloga XVI |
| Priloga XVII | Priloga XVII |
| Priloga XVIII | — |
| Priloga XIX | Priloga XVIII |
| Priloga XX | Priloga XIX |
| Priloga XXI | Priloga XXVI |
| — | Priloga XXII |
| — | Priloga XXV |

Ta direktiva

Direktiva 2004/17/ES

Člen 1

—

člen 2, prvi stavek

člen 1, odstavek 1

člen 2, točka 1

člen 1, odstavek 2, točka (a)

člen 2, točka 2

člen 1, odstavek 2, točka (b), prvi stavek

člen 2, točka 3

člen 1, odstavek 2, točka (b), drugi stavek

člen 2, točka 4

člen 1, odstavek 2, točka (c)

člen 2, točka 5

člen 1, odstavek 2, točka (d), prvi pododstavek

člen 2, točka 6

člen 1, odstavek 7, prvi in drugi pododstavek

člen 2, točka 7

člen 1, odstavek 7, tretji pododstavek

člen 2, točka 8

člen 1, odstavek 7, tretji pododstavek

člen 2, točka 9

člen 34, odstavek 1

člen 2, točka 10

člen 1, odstavek 8

člen 2, točka 11

—

člen 2, točka 12

člen 1, odstavek 8

člen 2, točka 13

—

člen 2, točka 14

člen 1, odstavek 11

člen 2, točka 15

člen 1, odstavek 12

člen 2, točka 16

—

člen 2, točka 17

člen 1, odstavek 10

člen 2, točka 18

—

člen 2, točka 19

—

člen 2, točka 20

—

člen 3, odstavek 1

člen 2, odstavek 1, točka (a), drugi pododstavek

člen 3, odstavek 2

—

člen 3, odstavek 3

—

člen 3, odstavek 4

člen 2, odstavek 1, točka (a), drugi pododstavek

člen 4, odstavek 1

člen 2, odstavek 2

člen 4, odstavek 2

člen 2, odstavek 1, točka (b)

člen 4, odstavek 3, prvi pododstavek

člen 2, odstavek 3

člen 4, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek

—

člen 4, odstavek 4

—

člen 5, odstavek 1

—

člen 5, odstavek 2, prvi pododstavek

—

člen 5, odstavek 2, drugi pododstavek

člen 1, odstavek 2, točka (d), drugi in tretji pododstavek

člen 5, odstavek 3

—

člen 5, odstavek 4, prvi in drugi pododstavek

—

člen 5, odstavek 4, tretji pododstavek

—

člen 5, odstavek 5

—

člen 6, odstavek 1, prvi in drugi pododstavek

—

člen 6, odstavek 1, tretji pododstavek

člen 9, odstavek 1 prvi in drugi pododstavek

člen 6, odstavek 2

člen 9, odstavek 1 prvi pododstavek

člen 6, odstavek 3, točka (a)

člen 9, odstavek 2

člen 6, odstavek 3, točka (b)

—

člen 6, odstavek 3, točka (c)

člen 9, odstavek 3

Člen 7

člen 3, odstavka 1 in 3; člen 4, odstavek 1; člen 7, točka (a)

Člen 8

člen 3, odstavka 1 in 2

člen 9, odstavek 1

člen 3, odstavek 3

člen 9, odstavek 2

člen 3, odstavek 4

Člen 10

Člen 4

Člen 11

člen 5, odstavek 1

—

člen 5, odstavek 2

Člen 12

člen 7, točka (b)

člen 13, odstavek 1

člen 6, odstavek 1 in odstavek 2(c) na koncu

člen 13, odstavek 2, točka (a)

člen 6, odstavek 2, točka (a)

člen 13, odstavek 2, točka (b)

člen 6, odstavek 2, točka (b)

člen 13, odstavek 2, točka (c), točki i in ii

člen 6, odstavek 2, točka (c), prva in tretja alineja

—

člen 6, odstavek 2, točka (c), druga, četrta, peta in šesta alineja

člen 14, točka (a)

člen 7, točka (a)

člen 14, točka (b)

člen 7, točka (a)

—

Člen 8

—

Priloge I – X

Člen 15

Člena 16 in 61

člen 16, odstavek 1

člen 17, odstavek 1; člen 17, odstavek 8

člen 16, odstavek 2

—

člen 16, odstavek 3

člen 17, odstavek 2; člen 17, odstavek 8

člen 16, odstavek 4

—

člen 16, odstavek 5

člen 17, odstavek 3

člen 16, odstavek 6

—

člen 16, odstavek 7

člen 17, odstavka 4 in 5

člen 16, odstavek 8

člen 17, odstavek 6(a), prvi in drugi pododstavek

člen 16, odstavek 9

člen 17, odstavek 6(b), prvi in drugi pododstavek

člen 16, odstavek 10

člen 17, odstavek 6(a), tretji pododstavek in odstavek 6(b), tretji pododstavek

člen 16, odstavek 11

člen 17, odstavek 7

člen 16, odstavek 12

člen 17, odstavek 9

člen 16, odstavek 13

člen 17, odstavek 10

člen 16, odstavek 14

člen 17, odstavek 11

Člen 17

Člen 69

člen 18, odstavek 1

člen 19, odstavek 1

člen 18, odstavek 2

člen 19, odstavek 2

člen 19, odstavek 1

člen 20, odstavek 1; člen 62, točka 1

člen 19, odstavek 2

člen 20, odstavek 2

Člen 20

člen 22; člen 62, točka 1

člen 21, točki (a)

člen 24, točki (a)

člen 21, točki (b)

člen 24, točki (b)

člen 21, točki (c)

—

člen 21, točka (d)

člen 24, točka (c)

člen 21, točka (e)

—

člen 21, točka (f)

člen 24, točka (d)

člen 21, točka (g)

—

člen 21, točka (h)

—

člen 21, točka (i)

—

Člen 22

Člen 25

Člen 23

Člen 26

člen 24, odstavek 1

Člen 22a

člen 24, odstavek 2

člen 21; člen 62, točka 1

člen 24, odstavek 3

člen 21; člen 62, točka 1

Člen 25

—

Člen 26

—

člen 27, odstavek 1

člen 22a na koncu; člen 12 direktive 2009/81/ES

člen 27, odstavek 2

—

Člen 28

—

člen 29, odstavek 1

člen 23, odstavek 1

člen 29, odstavek 2

člen 23, odstavek 1

člen 29, odstavek 3

člen 23, odstavek 2

člen 29, odstavek 4

člen 23, odstavek 3, točke od (a) do (c)

člen 29, odstavek 5

člen 23, odstavek 3, drugi pododstavek

člen 29, odstavek 6

člen 23, odstavek 3, tretji pododstavek

Člen 30

člen 23, odstavek 4

Člen 31

člen 23, odstavek 5

Člen 32

člen 24, točka (e)

člen 33, odstavka 1 in 2

Člen 27

člen 33, odstavek 3

—

člen 34, odstavek 1, prvi in drugi stavek

člen 30, odstavek 1; člen 62, točka (2)

člen 34, odstavek 1, tretji stavek

—

člen 34, odstavek 2, prvi in četrti stavek

člen 30, odstavek 2, uvodna izjava 41

člen 34, odstavek 2, prvi pododstavek

člen 30, odstavek 2

člen 34, odstavek 2, drugi pododstavek

—

člen 34, odstavek 3

člen 30, odstavek 3

člen 35, odstavek 1

člen 30, odstavek 4, prvi pododstavek; odstavek 5, prvi in drugi pododstavek

člen 35, odstavek 2

člen 30, odstavek 5, prvi in drugi pododstavek

člen 35, odstavek 3

člen 30, odstavek 4, drugi pododstavek; odstavek 5, četrti pododstavek; člen 62, točka (2)

—

člen 30, odstavek 4, tretji pododstavek

člen 35, odstavek 4

—

člen 35, odstavek 5

člen 30, odstavek 6, drugi pododstavek

člen 35, odstavek 6

člen 30, odstavek 6, tretji in četrti pododstavek

člen 36, odstavek 1

Člen 10

člen 36, odstavek 2

—

Člen 37

Člen 11

člen 38, odstavek 1

člen 28, prvi pododstavek

člen 38, odstavek 2

člen 28, drugi pododstavek

Člen 39

Člen 13

člen 40, odstavek 1

člen 48, odstavki 1, 2 in 4; člen 64, odstavek 1

člen 40, odstavek 2

—

člen 40, odstavek 3

člen 48, odstavek 3; člen 64, odstavek 2

člen 40, odstavek 4

—

člen 40, odstavek 45

—

člen 40, odstavek 6

člen 48, odstavek 5 in 6; člen 64, odstavek 3

člen 40, odstavek 7, prvi pododstavek

člen 70, odstavek 2, točka (f) in drugi pododstavek

člen 40, odstavek 7, drugi in tretji pododstavek

člen 41, odstavek 1

člen 1, odstavek 13

člen 41, odstavek 2

člen 70, odstavek 2, točki (c) in (d); člen 70, odstavek 2, drugi pododstavek

Člen 42

—

Člen 43

Člen 12

člen 44, odstavek 1

člen 40, odstavka 1 in 2

člen 44, odstavek 2

člen 40, odstavek 2

člen 44, odstavek 3

—

člen 44, odstavek 4

člen 42, odstavka 1 in 3, točka (b)

člen 4, odstavek 5

začetek člena 40(3)

člen 45, odstavek 1, prvi pododstavek

člen 1, odstavek 9, točka (a)

člen 45, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek

člen 45, odstavek 2

člen 45, odstavek 2

člen 45, odstavek 4

člen 45, odstavek 3

—

člen 5, odstavek 4

—

Člen 46

člen 1, odstavek 9, točka (b); člen 45, odstavek 3

Člen 47

člen 1, odstavek 9, točka (c); člen 45, odstavek 3

Člen 48

—

Člen 49

—

člen 50, točka (a)

člen 40, odstavek 3, točka (a)

člen 50, točka (b)

člen 40, odstavek 3, točka (b)

člen 50, točka (c)

člen 40, odstavek 3, točka (c)

člen 50, točka (d)

člen 40, odstavek 3, točka (d)

člen 50, točka (e)

člen 40, odstavek 3, točka (e)

člen 50, točka (f)

člen 40, odstavek 3, točka (g)

člen 50, točka (g)

člen 40, odstavek 3, točka (h)

člen 50, točka (h)

člen 40, odstavek 3, točka (j)

člen 50, točka (i)

člen 40, odstavek 3, točka (k)

člen 50, točka (j)

člen 40, odstavek 3, točka (l)

člen 51, odstavek 1, prvi in drugi pododstavek

člen 14, odstavek 1; člen 1, odstavek 4

člen 51, odstavek 1, tretji pododstavek

—

člen 51, odstavek 2, prvi in drugi pododstavek

—

člen 1, odstavek 2, tretji pododstavek

člen 14, odstavek 4

člen 52, odstavek 1

člen 1, odstavek 5; člen 15, odstavek 1

člen 52, odstavek 2

člen 15, odstavek 2

člen 52, odstavek 3

člen 15, odstavek 2, zadnji stavek

člen 52, odstavek 4

člen 15, odstavek 3

člen 52, odstavek 5

člen 15, odstavek 4

člen 52, odstavek 6

člen 15, odstavek 6

člen 52, odstavek 7

—

člen 52, odstavek 8

—

člen 52, odstavek 9

člen 15, odstavek 7, tretji pododstavek

člen 53, odstavek 1, prvi pododstavek

člen 1, odstavek 6; člen 56, odstavek 1

člen 53, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek

člen 1, odstavek 6

člen 53, odstavek 2

člen 56, odstavek 2

člen 53, odstavek 3

člen 56, odstavek 2, tretji pododstavek

člen 53, odstavek 4

člen 56, odstavek 3

člen 3, odstavek 5

člen 56, odstavek 4

člen 53, odstavek 6

člen 56, odstavek 5

člen 53, odstavek 7

člen 56, odstavek 6

člen 53, odstavek 8

člen 56, odstavek 7

člen 53, odstavek 9

člen 56, odstavek 8

Člen 54

—

člen 55, odstavek 1

člen 29, odstavek 1

člen 55, odstavek 2

člen 29, odstavek 2

člen 55, odstavek 3

—

člen 55, odstavek 4

člen 29, odstavek 2

Člen 56

—

Člen 57

—

Člen 58

uvodna izjava 15

Člen 59

—

člen 60, odstavek 1

člen 34, odstavek 1

člen 60, odstavek 2

člen 34, odstavek 2

člen 60, odstavek 3

člen 34, odstavek 3

člen 60, odstavek 4

člen 34, odstavek 8

člen 60, odstavek 5

člen 34, odstavek 4

člen 60, odstavek 6

člen 34, odstavek 5

člen 61, odstavek 1

člen 34, odstavek 6

člen 61, odstavek 2

člen 34, odstavek 6

člen 62, odstavek 1

člen 34, odstavek 4, drugi pododstavek; odstavek 5, drugi in tretji pododstavek; odstavek 6 drugi pododstavek

člen 62, odstavek 2

člen 34, odstavek 4, prvi pododstavek; odstavek 5, prvi pododstavek; odstavek 6, prvi pododstavek

člen 62, odstavek 3

—

Člen 63

Člen 35

člen 64, odstavek 1

člen 36, odstavek 1

člen 64, odstavek 2

člen 36, odstavek 2

Člen 65

—

člen 66, odstavek 1

člen 45, odstavek 1

člen 66, odstavek 2

člen 45, odstavek 9

—

člen 45, odstavek 10

člen 66, odstavek 3

člen 45, odstavek 9

člen 67, odstavek 1

člen 42, odstavek 1 in 2

člen 67, odstavek 2

člen 42, odstavek 3; člen 44, odstavek 1

Člen 68

člen 41, odstavek 3

Člen 69

člen 42, odstavek 1, točka (c); člen 44, odstavek 1

člen 70, odstavek 1

člen 43, odstavek 1, prvi pododstavek; člen 44, odstavek 1

člen 70, odstavek 2

člen 43, odstavek 1, drugi in tretji pododstavek

člen 70, odstavek 3

člen 43, odstavka 2 in 3

člen 70, odstavek 4

člen 43, odstavek 5

člen 71, odstavek 1

člen 44, odstavek 1;

člen 70, odstavek 1, točka (b)

člen 71, odstavek 2, prvi stavek

člen 44, odstavka 2 in 3

člen 71, odstavek 2, drugi in tretji stavek

člen 44, odstavek 4, drugi pododstavek

člen 71, odstavek 3

člen 44, odstavek 4, prvi pododstavek

člen 71, odstavek 4

—

člen 71, odstavek 5, prvi pododstavek

člen 44, odstavka 6

člen 71, odstavek 5, drugi pododstavek

člen 44, odstavka 7

člen 71, odstavek 6

člen 44, odstavek 8

člen 72, odstavek 1

člen 44, odstavek 5, prvi pododstavek

člen 72, odstavka 2 in 3

člen 44, odstavek 5, drugi in tretji pododstavek

člen 73, odstavek 1

člen 45, odstavek 6

člen 73, odstavek 2

člen 46, odstavek 2

člen 74, odstavek 1

člen 47, odstavek 1, prvi stavek; odstavek 5, prvi pododstavek

člen 74, odstavek 2

člen 47, odstavek 1, drugi stavek;

odstavek 5, drugi pododstavek

člen 75, odstavek 1

člen 49, odstavek 1

člen 75, odstavek 2

člen 49, odstavek 2, prvi in drugi pododstavek

člen 75, odstavek 3

člen 49, odstavek 2, tretji pododstavek

člen 75, odstavki 4, 5 in 6

člen 49, odstavki 3, 4 in 5

člen 76, odstavek 1

člen 51, odstavek 1

člen 76, odstavek 2

člen 51, odstavek 2

člen 76, odstavek 3

člen 52, odstavek 1

člen 6, odstavek 4

—

člen 76, odstavek 5

člen 51, odstavek 3

člen 76, odstavek 6

—

člen 76, odstavek 7

—

člen 76, odstavek 8

—

člen 77, odstavek 1

člen 53, odstavek 1

člen 77, odstavek 2

člen 53, odstavek 2

člen 77, odstavek 3

člen 53, odstavek 6

člen 77, odstavek 4

člen 53, odstavek 7

člen 77, odstavek 5

člen 53, odstavek 9

člen 77, odstavek 6

—

člen 78, odstavek 1

člen 54, odstavka 1 in 2

člen 78, odstavek 2

člen 54, odstavek 3

člen 79, odstavek 1

člen 53, odstavka 4 in 5

člen 9, odstavek 2

člen 54, odstavka 5 in 6

člen 79, odstavek 3

—

člen 80, odstavek 1

člen 53, odstavek 3; člen 54, odstavek 4

člen 80, odstavek 2

—

člen 80, odstavek 3

člen 53, odstavek 3; člen 54, odstavek 4

člen 81, odstavek 1

člen 52, odstavek 2

člen 81, odstavek 2

člen 52, odstavek 3

člen 81, odstavek 3

—

člen 82, odstavek 1

člen 55, odstavek 1

člen 82, odstavek 2

člen 55, odstavek 1

člen 82, odstavek 3

—

člen 82, odstavek 4

uvodna izjava 1; uvodna izjava 55, tretji odstavek

člen 82, odstavek 5

člen 55, odstavek 2

Člen 83

—

člen 84, odstavek 1

člen 57, odstavek 1, prvi pododstavek

člen 84, odstavek 3, točka (a)

člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (a)

člen 84, odstavek 3, točka (b)

člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (b)

člen 84, odstavek 2, točka (c)

člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (c)

člen 84, odstavek 2, točka (d)

člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (d)

člen 84, odstavek 2, točka (e)

—

člen 84, odstavek 2, točka (f)

člen 57, odstavek 1, drugi pododstavek, točka (e)

člen 84, odstavek 3, prvi pododstavek

člen 57, odstavek 2

člen 84, odstavek 3, drugi pododstavek

—

člen 84, odstavek 4

člen 57, odstavek 3

člen 84, odstavek 5

—

člen 85, odstavki 1–4; člen 86

člen 58, odstavki 1–4; člen 59

člen 85, odstavek 5

člen 58; odstavek 5

Člen 87

Člen 38

člen 88, odstavek 1

—

člen 88, odstavek 2

člen 37, prvi stavek

člen 88, odstavek 3

—

člen 88, odstavek 4

člen 37, drugi stavek

člen 88, odstavki 5–8

—

Člen 89

—

Člen 90

—

Člen 91

—

Člen 92

—

Člen 93

—

Člen 94

—

Člen 95

Člen 61

člen 96, odstavek 1

člen 63, odstavek 1, prvi pododstavek

člen 96, odstavek 2, prvi pododstavek

člen 63, odstavek 1, prvi pododstavek;

člen 96, odstavek 2, drugi in tretji pododstavek

člen 63, odstavek 1, prvi in drugi pododstavek, prvi in drugi stavek

člen 96, odstavek 3

člen 63, odstavek 2

člen 97, odstavek 1

člen 65, odstavek 1

člen 97, odstavek 2

člen 60, odstavek 2

člen 97, odstavka 3 in 4

člen 65, odstavka 2 in 3

Člen 98

Člen 66

člen 99, odstavek 1

člen 72, prvi pododstavek

člen 99, odstavki od 2 do 6

—

Člen 100

Člen 50

Člen 101

—

Člen 102

—

Člen 103

člen 68, odstavka 3 in 4

Člen 104

člen 68, odstavek 5

člen 105, odstavka 1 in 2

člen 68, odstavka 1 in 2

člen 105, odstavek 3

—

člen 106, odstavek 1

člen 71, odstavek 1, prvi pododstavek

člen 106, odstavek 2

—

člen 106, odstavek 3

člen 71, odstavek 1, tretji pododstavek

Člen 107

Člen 73

Člen 108

—

Člen 109

Člen 74

Člen 110

Člen 75

—

priloge od I do X

Priloga I (razen prvega stavka)

Priloga XII (razen sprotne opombe 1)

prvi stavek Priloge I

sprotna opomba 1 k Prilogi XII

Priloga II

—

Priloga IV, točka 1, prvi do tretji pododstavek

člen 30, odstavek 6, prvi pododstavek

Priloga IV, točka 1, četrti pododstavek

—

Priloga Iv, točka 2

člen 30, odstavek 6, prvi pododstavek, drugi stavek

Priloga V, (a)–(f)

Priloga XXIV, (b)–(h)

Priloga V, (g)

—

Priloga VI

Priloga XV

Priloga VII

člen 56, odstavek 3, drugi pododstavek, točke (a)–(f)

Priloga VIII, razen točke 4

Priloga XXI, razen točke 4

Priloga VIII, točka 4

Priloga XXI, točka 4

Priloga IX

Priloga XX

Priloga X

Priloga XIV

Priloga XI

Priloga XIII

Priloga XII

Priloga XVI

Priloga XIII, točka1

člen 47, odstavek 4

Priloga XIII, točka 2

člen 47, odstavek 5

Priloga XIV

Priloga XXIII

Priloga XV

—

Priloga XVI

Priloga XVI

Priloga XVII

Priloga XVII

Priloga XVIII

—

Priloga XIX

Priloga XVIII

Priloga XX

Priloga XIX

Priloga XXI

Priloga XXVI

—

Priloga XXII

—

Priloga XXV

---

| 28.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/375 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/375

---

DIREKTIVA 2014/36/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 26. februarja 2014

o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti točke (a) in (b) člena 79(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice so v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) določeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti na področjih azila, priseljevanja in varstva pravic državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice so v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) določeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti na področjih azila, priseljevanja in varstva pravic državljanov tretjih držav.

| (2) | PDEU določa, da Unija oblikuje skupno politiko priseljevanja, s katero v vseh fazah zagotovi učinkovito upravljanje migracijskih tokov in pravično obravnavo državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo v državah članicah. Evropski parlament in Svet v ta namen sprejmeta ukrepe v zvezi s pogoji vstopa in bivanja državljanov tretjih držav ter opredelitvijo njihovih pravic. |
| --- | --- |

(2)

PDEU določa, da Unija oblikuje skupno politiko priseljevanja, s katero v vseh fazah zagotovi učinkovito upravljanje migracijskih tokov in pravično obravnavo državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo v državah članicah. Evropski parlament in Svet v ta namen sprejmeta ukrepe v zvezi s pogoji vstopa in bivanja državljanov tretjih držav ter opredelitvijo njihovih pravic.

| (3) | V haaškem programu, ki ga je Evropski svet sprejel 4. novembra 2004, je bila zakonitemu priseljevanju priznana pomembna vloga pri spodbujanju gospodarskega razvoja, Komisija pa je bila pozvana, da predloži načrt za politiko zakonitega priseljevanja, tudi kar zadeva postopke za sprejem, ki bo omogočal hitro odzivanje na spreminjajoče se potrebe po migrantski delovni sili na trgu dela. |
| --- | --- |

(3)

V haaškem programu, ki ga je Evropski svet sprejel 4. novembra 2004, je bila zakonitemu priseljevanju priznana pomembna vloga pri spodbujanju gospodarskega razvoja, Komisija pa je bila pozvana, da predloži načrt za politiko zakonitega priseljevanja, tudi kar zadeva postopke za sprejem, ki bo omogočal hitro odzivanje na spreminjajoče se potrebe po migrantski delovni sili na trgu dela.

| (4) | Evropski svet se je na zasedanju 14. in 15. decembra 2006 dogovoril o številnih ukrepih za leto 2007. Med temi ukrepi je razvoj dobro vodene politike zakonitega priseljevanja, pri kateri bodo v celoti spoštovane nacionalne pristojnosti, da se državam članicam omogoči zapolnitev sedanjih in prihodnjih potreb po delovni sili. Pozval je tudi, da se preuči, kako bi začasne migracije lahko olajšali. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet se je na zasedanju 14. in 15. decembra 2006 dogovoril o številnih ukrepih za leto 2007. Med temi ukrepi je razvoj dobro vodene politike zakonitega priseljevanja, pri kateri bodo v celoti spoštovane nacionalne pristojnosti, da se državam članicam omogoči zapolnitev sedanjih in prihodnjih potreb po delovni sili. Pozval je tudi, da se preuči, kako bi začasne migracije lahko olajšali.

| (5) | V Evropskem paktu o priseljevanju in azilu, ki ga je Evropski svet sprejel 16. oktobra 2008, so se Unija in njene države članice zavezale, da bodo k izzivom in priložnostim na področju migracij pristopile z izvajanjem pravične, uspešne in skladne politike. Pakt je podlaga za skupno politiko priseljevanja, ki jo usmerjata duh solidarnosti med državami članicami in sodelovanje s tretjimi državami, temelji pa na ustreznem upravljanju migracijskih tokov, kar je v interesu ne le držav gostiteljic, temveč tudi držav izvora in migrantov samih. |
| --- | --- |

(5)

V Evropskem paktu o priseljevanju in azilu, ki ga je Evropski svet sprejel 16. oktobra 2008, so se Unija in njene države članice zavezale, da bodo k izzivom in priložnostim na področju migracij pristopile z izvajanjem pravične, uspešne in skladne politike. Pakt je podlaga za skupno politiko priseljevanja, ki jo usmerjata duh solidarnosti med državami članicami in sodelovanje s tretjimi državami, temelji pa na ustreznem upravljanju migracijskih tokov, kar je v interesu ne le držav gostiteljic, temveč tudi držav izvora in migrantov samih.

| (6) | Evropski svet v stockholmskem programu, ki ga je sprejel 11. decembra 2009, priznava, da lahko priseljevanje delovne sile prispeva k večji konkurenčnosti in gospodarski vitalnosti ter da bodo ob povečanem povpraševanju po delu in zaradi velikih demografskih izzivov, s katerimi se bo v prihodnje soočala Unija, prožne politike priseljevanja dolgoročno pomembno prispevale h gospodarskemu razvoju in uspešnosti Unije. Poudarja tudi, da je pomembno zagotoviti pravično obravnavo državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo na ozemlju držav članic, ter izboljšati povezavo med preseljevanjem in razvojem. V programu sta Komisija in Evropski svet pozvana, da še naprej izvajata načrt politike zakonitega priseljevanja, določenega v sporočilu Komisije z dne 21. decembra 2005. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet v stockholmskem programu, ki ga je sprejel 11. decembra 2009, priznava, da lahko priseljevanje delovne sile prispeva k večji konkurenčnosti in gospodarski vitalnosti ter da bodo ob povečanem povpraševanju po delu in zaradi velikih demografskih izzivov, s katerimi se bo v prihodnje soočala Unija, prožne politike priseljevanja dolgoročno pomembno prispevale h gospodarskemu razvoju in uspešnosti Unije. Poudarja tudi, da je pomembno zagotoviti pravično obravnavo državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo na ozemlju držav članic, ter izboljšati povezavo med preseljevanjem in razvojem. V programu sta Komisija in Evropski svet pozvana, da še naprej izvajata načrt politike zakonitega priseljevanja, določenega v sporočilu Komisije z dne 21. decembra 2005.

| (7) | Ta direktiva bi morala prispevati k uspešnemu upravljanju migracijskih tokov za posebno kategorijo sezonskih začasnih migracij in zagotavljanju dostojnih delovnih in življenjskih razmer za sezonske delavce, in sicer tako, da se v njej določijo pravična in pregledna pravila za sprejem in bivanje ter opredelijo pravice sezonskih delavcev, obenem pa določijo tudi spodbude in zaščitni ukrepi, ki bodo preprečevali, da bi se dovoljeni čas bivanja prekoračil ali da bi se začasno bivanje spremenilo v stalno. Poleg tega bodo pravila, določena v Direktivi 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) pripomogla k temu, da se tako začasno bivanje spremeni v nedovoljeno bivanje. |
| --- | --- |

(7)

Ta direktiva bi morala prispevati k uspešnemu upravljanju migracijskih tokov za posebno kategorijo sezonskih začasnih migracij in zagotavljanju dostojnih delovnih in življenjskih razmer za sezonske delavce, in sicer tako, da se v njej določijo pravična in pregledna pravila za sprejem in bivanje ter opredelijo pravice sezonskih delavcev, obenem pa določijo tudi spodbude in zaščitni ukrepi, ki bodo preprečevali, da bi se dovoljeni čas bivanja prekoračil ali da bi se začasno bivanje spremenilo v stalno. Poleg tega bodo pravila, določena v Direktivi 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) pripomogla k temu, da se tako začasno bivanje spremeni v nedovoljeno bivanje.

| (8) | Države članice bi morale uveljaviti to direktivo brez diskriminacije na podlagi spola, rase, barve, etničnega ali družbenega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, lastnine, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, zlasti v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES (5) in Direktivo Sveta 2000/78/ES (6). |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale uveljaviti to direktivo brez diskriminacije na podlagi spola, rase, barve, etničnega ali družbenega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, lastnine, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, zlasti v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES (5) in Direktivo Sveta 2000/78/ES (6).

| (9) | Ta direktiva ne bi smela posegati v načelo, da imajo državljani Unije prednost pri dostopu do trga dela držav članic, skladno z ustreznimi določbami aktov o pristopu. |
| --- | --- |

(9)

Ta direktiva ne bi smela posegati v načelo, da imajo državljani Unije prednost pri dostopu do trga dela držav članic, skladno z ustreznimi določbami aktov o pristopu.

| (10) | Ta direktiva ne bi smela posegati v pravico držav članic, da določijo kvoto za državljane tretjih držav, ki lahko iz tretjih držav vstopijo na njihovo ozemlje zaradi sezonskega dela, kakor je določeno v PDEU. |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva ne bi smela posegati v pravico držav članic, da določijo kvoto za državljane tretjih držav, ki lahko iz tretjih držav vstopijo na njihovo ozemlje zaradi sezonskega dela, kakor je določeno v PDEU.

| (11) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na pogoje za opravljanje storitev v okviru člena 56 PDEU. Zlasti ne bi smela vplivati na pogoje za zaposlitev, ki se v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES (7) uporabljajo za delavce podjetja s sedežem v državi članici, napotene na opravljanje storitve na ozemlje druge države članice. |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na pogoje za opravljanje storitev v okviru člena 56 PDEU. Zlasti ne bi smela vplivati na pogoje za zaposlitev, ki se v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES (7) uporabljajo za delavce podjetja s sedežem v državi članici, napotene na opravljanje storitve na ozemlje druge države članice.

| (12) | Namen te direktive bi moral biti, da zajame neposredna delovna razmerja med sezonskimi delavci in delodajalci. Kadar pa je v skladu z nacionalnim pravom države članice dovoljen sprejem državljanov tretjih držav kot sezonskih delavcev prek agencij za zaposlovanje ali za začasno zaposlovanje, ki imajo sedež v tej državi članici in neposredno sklenejo pogodbo s sezonskim delavcem, take agencije ne bi smele biti izključene iz področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(12)

Namen te direktive bi moral biti, da zajame neposredna delovna razmerja med sezonskimi delavci in delodajalci. Kadar pa je v skladu z nacionalnim pravom države članice dovoljen sprejem državljanov tretjih držav kot sezonskih delavcev prek agencij za zaposlovanje ali za začasno zaposlovanje, ki imajo sedež v tej državi članici in neposredno sklenejo pogodbo s sezonskim delavcem, take agencije ne bi smele biti izključene iz področja uporabe te direktive.

| (13) | Države članice bi morale pri prenosu te direktive, po potrebi ob posvetovanju s socialnimi partnerji, navesti tiste zaposlitvene sektorje, ki vključujejo dejavnosti, odvisne od menjavanja letnih časov. Dejavnosti, ki so odvisne od menjavanja letnih časov, so značilne za sektorje, kot sta kmetijstvo in vrtnarstvo, zlasti med sajenjem ali pobiranjem pridelka, ali turizem, zlasti med počitnicami. |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi morale pri prenosu te direktive, po potrebi ob posvetovanju s socialnimi partnerji, navesti tiste zaposlitvene sektorje, ki vključujejo dejavnosti, odvisne od menjavanja letnih časov. Dejavnosti, ki so odvisne od menjavanja letnih časov, so značilne za sektorje, kot sta kmetijstvo in vrtnarstvo, zlasti med sajenjem ali pobiranjem pridelka, ali turizem, zlasti med počitnicami.

| (14) | Države članice lahko, če je to določeno v nacionalnem pravu, pa tudi v skladu z načelom nediskriminacije iz člena 10 PDEU, pri izvajanju neobveznih določb te direktive državljane določenih tretjih držav obravnavajo ugodnejše kot državljane drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(14)

Države članice lahko, če je to določeno v nacionalnem pravu, pa tudi v skladu z načelom nediskriminacije iz člena 10 PDEU, pri izvajanju neobveznih določb te direktive državljane določenih tretjih držav obravnavajo ugodnejše kot državljane drugih tretjih držav.

| (15) | Vloga za sprejem sezonskega delavca bi morala biti dopustna samo tedaj, ko državljan tretje države prebiva zunaj ozemlja držav članic. |
| --- | --- |

(15)

Vloga za sprejem sezonskega delavca bi morala biti dopustna samo tedaj, ko državljan tretje države prebiva zunaj ozemlja držav članic.

| (16) | Za namene te direktive bi moralo biti mogoče, da se sprejem zavrne na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov. Sprejem bi zlasti moralo biti mogoče zavrniti, če država članica na podlagi ugotovljenih dejstev meni, da zadevni državljan tretje države predstavlja potencialno nevarnost za javni red, javno varnost ali javno zdravje. |
| --- | --- |

(16)

Za namene te direktive bi moralo biti mogoče, da se sprejem zavrne na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov. Sprejem bi zlasti moralo biti mogoče zavrniti, če država članica na podlagi ugotovljenih dejstev meni, da zadevni državljan tretje države predstavlja potencialno nevarnost za javni red, javno varnost ali javno zdravje.

| (17) | Ta direktiva ne bi smela posegati v uporabo Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(17)

Ta direktiva ne bi smela posegati v uporabo Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (18) | Ta direktiva ne bi smela negativno vplivati na pravice, ki so bile dodeljene državljanom tretjih držav, ki zaradi dela že zakonito bivajo v državi članici. |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva ne bi smela negativno vplivati na pravice, ki so bile dodeljene državljanom tretjih držav, ki zaradi dela že zakonito bivajo v državi članici.

| (19) | V primeru držav članic, ki schengenski pravni red izvajajo v celoti, se Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (Vizumski zakonik), Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (Zakonik o schengenskih mejah), in Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 (11), uporabljajo v celoti. V skladu s tem se v primeru bivanja do 90 dni pogoji za sprejem sezonskih delavcev na ozemlje držav članic, ki schengenski pravni red izvajajo v celoti, urejajo z navedenimi instrumenti, med tem ko bi ta direktiva morala urejati le merila in zahteve za dostop do zaposlitve. V primeru držav članic, ki schengenskega pravnega reda ne uporabljajo v celoti, razen Združenega kraljestva in Irske, se uporablja le Zakonik o schengenskih mejah. Določbe schengenskega pravnega reda, na katere se sklicuje ta direktiva, so del schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska in Združeno kraljestvo ne sodelujeta, zato se te določbe zanju ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(19)

V primeru držav članic, ki schengenski pravni red izvajajo v celoti, se Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (Vizumski zakonik), Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (Zakonik o schengenskih mejah), in Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 (11), uporabljajo v celoti. V skladu s tem se v primeru bivanja do 90 dni pogoji za sprejem sezonskih delavcev na ozemlje držav članic, ki schengenski pravni red izvajajo v celoti, urejajo z navedenimi instrumenti, med tem ko bi ta direktiva morala urejati le merila in zahteve za dostop do zaposlitve. V primeru držav članic, ki schengenskega pravnega reda ne uporabljajo v celoti, razen Združenega kraljestva in Irske, se uporablja le Zakonik o schengenskih mejah. Določbe schengenskega pravnega reda, na katere se sklicuje ta direktiva, so del schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska in Združeno kraljestvo ne sodelujeta, zato se te določbe zanju ne uporabljajo.

| (20) | Merila in zahteve za sprejem ter razlogi za zavrnitev in odvzem ali nepodaljšanje bivanja do 90 dni za zaposlitev sezonskega delavca bi morala biti določena v tej direktivi. Pri izdajanju vizumov za kratkoročno bivanje zaradi sezonskega dela se ustrezno uporabljajo zadevne določbe schengenskega pravnega reda v zvezi s pogoji vstopa in bivanja na ozemlju držav članic ter razlogi za zavrnitev, podaljšanje, razveljavitev ali preklic teh vizumov. Prosilec bi moral biti v skladu s členoma 32(2) in 34(6) Vizumskega zakonika uradno obveščen predvsem o vsaki odločitvi o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma in razlogih za to, in sicer s standardnim obrazcem iz Priloge VI Vizumskega zakonika. |
| --- | --- |

(20)

Merila in zahteve za sprejem ter razlogi za zavrnitev in odvzem ali nepodaljšanje bivanja do 90 dni za zaposlitev sezonskega delavca bi morala biti določena v tej direktivi. Pri izdajanju vizumov za kratkoročno bivanje zaradi sezonskega dela se ustrezno uporabljajo zadevne določbe schengenskega pravnega reda v zvezi s pogoji vstopa in bivanja na ozemlju držav članic ter razlogi za zavrnitev, podaljšanje, razveljavitev ali preklic teh vizumov. Prosilec bi moral biti v skladu s členoma 32(2) in 34(6) Vizumskega zakonika uradno obveščen predvsem o vsaki odločitvi o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma in razlogih za to, in sicer s standardnim obrazcem iz Priloge VI Vizumskega zakonika.

| (21) | S to direktivo bi bilo treba za sezonske delavce, sprejete za bivanje daljše od 90 dni, določiti pogoje za sprejem in bivanje na ozemlju držav članic ter merila in zahteve za dostop do zaposlitve v državah članicah. |
| --- | --- |

(21)

S to direktivo bi bilo treba za sezonske delavce, sprejete za bivanje daljše od 90 dni, določiti pogoje za sprejem in bivanje na ozemlju držav članic ter merila in zahteve za dostop do zaposlitve v državah članicah.

| (22) | S to direktivo bi bilo treba določiti prožen vstopni sistem, temelječ na povpraševanju in objektivnih merilih, kot sta veljavna pogodba o zaposlitvi ali zavezujoča ponudba za zaposlitev, v kateri so določeni bistveni vidiki pogodbe ali zaposlitvenega razmerja. |
| --- | --- |

(22)

S to direktivo bi bilo treba določiti prožen vstopni sistem, temelječ na povpraševanju in objektivnih merilih, kot sta veljavna pogodba o zaposlitvi ali zavezujoča ponudba za zaposlitev, v kateri so določeni bistveni vidiki pogodbe ali zaposlitvenega razmerja.

| (23) | Države članice bi morale imeti možnost, da se prepričajo, da delovnega mesta ni mogoče zapolniti z domačo delovno silo. |
| --- | --- |

(23)

Države članice bi morale imeti možnost, da se prepričajo, da delovnega mesta ni mogoče zapolniti z domačo delovno silo.

| (24) | Države članice bi morale imeti možnost, da zavrnejo vlogo za sprejem, zlasti če državljan tretje države ni upošteval obveznosti, ki izhaja iz predhodne odločitve o sprejemu zadevne osebe kot sezonskega delavca, da mora po izteku dovoljenja za namene sezonskega dela zapustiti ozemlje zadevne države članice. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi morale imeti možnost, da zavrnejo vlogo za sprejem, zlasti če državljan tretje države ni upošteval obveznosti, ki izhaja iz predhodne odločitve o sprejemu zadevne osebe kot sezonskega delavca, da mora po izteku dovoljenja za namene sezonskega dela zapustiti ozemlje zadevne države članice.

| (25) | Države članice bi za preprečevanje morebitnih zlorab in nepravilne uporabe postopka iz te direktive morale imeti možnost, da od delodajalca zahtevajo sodelovanje s pristojnimi organi in zagotavljanje vseh potrebnih informacij. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi za preprečevanje morebitnih zlorab in nepravilne uporabe postopka iz te direktive morale imeti možnost, da od delodajalca zahtevajo sodelovanje s pristojnimi organi in zagotavljanje vseh potrebnih informacij.

| (26) | Določitev enotnega postopka za pridobitev kombiniranega dovoljenja, ki zajema tako bivanje kot delo, bi morala prispevati k poenostavitvi pravil, ki se sedaj uporabljajo v državah članicah. To ne bi smelo vplivati na pravico držav članic, da pristojne organe in vlogo, ki bi jo morali imeti v enotnem postopku, določijo v skladu z nacionalnimi posebnostmi upravne organiziranosti in prakse. |
| --- | --- |

(26)

Določitev enotnega postopka za pridobitev kombiniranega dovoljenja, ki zajema tako bivanje kot delo, bi morala prispevati k poenostavitvi pravil, ki se sedaj uporabljajo v državah članicah. To ne bi smelo vplivati na pravico držav članic, da pristojne organe in vlogo, ki bi jo morali imeti v enotnem postopku, določijo v skladu z nacionalnimi posebnostmi upravne organiziranosti in prakse.

| (27) | Imenovanje pristojnih organov v skladu s to direktivo ne bi smelo posegati v vlogo in pristojnosti drugih organov in, kadar je ustrezno, socialnih partnerjev pri obravnavi vloge in odločanju o njej v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso. |
| --- | --- |

(27)

Imenovanje pristojnih organov v skladu s to direktivo ne bi smelo posegati v vlogo in pristojnosti drugih organov in, kadar je ustrezno, socialnih partnerjev pri obravnavi vloge in odločanju o njej v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso.

| (28) | Ta direktiva bi morala državam članicam omogočati določeno raven prožnosti glede dovoljenj, ki se izdajo za sprejem (vstop, bivanje in delo) sezonskih delavcev. Izdaja vizuma za dolgoročno bivanje v skladu s točko (a) člena 12(2) ne bi smela posegati v možnost držav članic, da izdajo predhodno dovoljenje za delo v zadevni državi članici. Vendar bi bilo treba za zagotovitev, da so bili pogoji za zaposlitev, določeni v tej direktivi, preverjeni in izpolnjeni, na teh dovoljenjih jasno navesti, da so bila izdana za namene sezonskega dela. Kadar se izdajo samo vizumi za kratkoročno bivanje, bi morale države članice v ta namen uporabiti polje „opombe“ na vizumski nalepki. |
| --- | --- |

(28)

Ta direktiva bi morala državam članicam omogočati določeno raven prožnosti glede dovoljenj, ki se izdajo za sprejem (vstop, bivanje in delo) sezonskih delavcev. Izdaja vizuma za dolgoročno bivanje v skladu s točko (a) člena 12(2) ne bi smela posegati v možnost držav članic, da izdajo predhodno dovoljenje za delo v zadevni državi članici. Vendar bi bilo treba za zagotovitev, da so bili pogoji za zaposlitev, določeni v tej direktivi, preverjeni in izpolnjeni, na teh dovoljenjih jasno navesti, da so bila izdana za namene sezonskega dela. Kadar se izdajo samo vizumi za kratkoročno bivanje, bi morale države članice v ta namen uporabiti polje „opombe“ na vizumski nalepki.

| (29) | Države članice bi morale državljanom tretjih držav, ki potrebujejo vizum v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001, za vsako bivanje do 90 dni izdati bodisi vizum za kratkoročno bivanje bodisi vizum za kratkoročno bivanje, ki mu je priloženo delovno dovoljenje. Kadar za državljane tretjih držav ne velja obveznost izdaje vizuma in če država članica ni uporabila člena 4(3) navedene uredbe, bi morale države članice tem državljanom izdati delovno dovoljenje kot dovoljenje za namene sezonskega dela. Države členice bi morale za vsako bivanje, daljše od 90 dni, izdati eno od naslednjih dovoljenj: vizum za dolgoročno bivanje; dovoljenje za sezonsko delo; dovoljenje za sezonsko delo, ki mu je priložen vizum za dolgoročno bivanje, če je ta v skladu z nacionalnim pravom potreben za vstop na ozemlje države članice. Ta direktiva državam članicam ne bi smela preprečevati, da delovno dovoljenje izdajo neposredno delodajalcu. |
| --- | --- |

(29)

Države članice bi morale državljanom tretjih držav, ki potrebujejo vizum v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001, za vsako bivanje do 90 dni izdati bodisi vizum za kratkoročno bivanje bodisi vizum za kratkoročno bivanje, ki mu je priloženo delovno dovoljenje. Kadar za državljane tretjih držav ne velja obveznost izdaje vizuma in če država članica ni uporabila člena 4(3) navedene uredbe, bi morale države članice tem državljanom izdati delovno dovoljenje kot dovoljenje za namene sezonskega dela. Države členice bi morale za vsako bivanje, daljše od 90 dni, izdati eno od naslednjih dovoljenj: vizum za dolgoročno bivanje; dovoljenje za sezonsko delo; dovoljenje za sezonsko delo, ki mu je priložen vizum za dolgoročno bivanje, če je ta v skladu z nacionalnim pravom potreben za vstop na ozemlje države članice. Ta direktiva državam članicam ne bi smela preprečevati, da delovno dovoljenje izdajo neposredno delodajalcu.

| (30) | Kadar je vizum potreben le za vstop na ozemlje države članice in državljan tretje države izpolnjuje pogoje za izdajo dovoljenja za sezonsko delo, bi morala zadevna država članica državljanu tretje države zagotoviti vse potrebno za pridobitev zahtevanega vizuma in poskrbeti, da pristojni organi v zvezi s tem ustrezno sodelujejo. |
| --- | --- |

(30)

Kadar je vizum potreben le za vstop na ozemlje države članice in državljan tretje države izpolnjuje pogoje za izdajo dovoljenja za sezonsko delo, bi morala zadevna država članica državljanu tretje države zagotoviti vse potrebno za pridobitev zahtevanega vizuma in poskrbeti, da pristojni organi v zvezi s tem ustrezno sodelujejo.

| (31) | Najdaljše trajanje bivanja bi morale določiti države članice in ga omejiti na pet- do devetmesečno obdobje, kar bi moralo skupaj z opredelitvijo sezonskega dela zagotavljati, da je delo resnično sezonske narave. Določiti bi bilo treba, da je mogoče v okviru najdaljšega trajanja bivanja podaljšati pogodbo ali zamenjati delodajalca, če so merila za sprejem še vedno izpolnjena. To bi moralo prispevati k zmanjšanju tveganja zlorab, ki so jim lahko izpostavljeni sezonski delavci, če so vezani na enega samega delodajalca, hkrati pa bi se omogočil prožen odziv na dejanske potrebe delodajalca po delovni sili. Možnost, da se sezonski delavec zaposli pri drugem delodajalcu pod pogoji, določenimi v tej direktivi, ne bi smela pomeniti možnosti, da sezonski delavec v času brezposelnosti išče zaposlitev na ozemlju držav članic. |
| --- | --- |

(31)

Najdaljše trajanje bivanja bi morale določiti države članice in ga omejiti na pet- do devetmesečno obdobje, kar bi moralo skupaj z opredelitvijo sezonskega dela zagotavljati, da je delo resnično sezonske narave. Določiti bi bilo treba, da je mogoče v okviru najdaljšega trajanja bivanja podaljšati pogodbo ali zamenjati delodajalca, če so merila za sprejem še vedno izpolnjena. To bi moralo prispevati k zmanjšanju tveganja zlorab, ki so jim lahko izpostavljeni sezonski delavci, če so vezani na enega samega delodajalca, hkrati pa bi se omogočil prožen odziv na dejanske potrebe delodajalca po delovni sili. Možnost, da se sezonski delavec zaposli pri drugem delodajalcu pod pogoji, določenimi v tej direktivi, ne bi smela pomeniti možnosti, da sezonski delavec v času brezposelnosti išče zaposlitev na ozemlju držav članic.

| (32) | Države članice bi morale pri odločanju o podaljšanju bivanja ali dovoljenja za namene sezonskega dela imeti možnost, da upoštevajo stanje na trgu dela. |
| --- | --- |

(32)

Države članice bi morale pri odločanju o podaljšanju bivanja ali dovoljenja za namene sezonskega dela imeti možnost, da upoštevajo stanje na trgu dela.

| (33) | V primerih, ko je bilo sezonskemu delavcu dovoljeno bivanje do 90 dni in kadar se je država članica odločila, da bivanje podaljša prek tega obdobja, bi bilo treba vizum za kratkoročno bivanje nadomestiti bodisi z vizumom za dolgoročno bivanje bodisi z dovoljenjem za sezonsko delo. |
| --- | --- |

(33)

V primerih, ko je bilo sezonskemu delavcu dovoljeno bivanje do 90 dni in kadar se je država članica odločila, da bivanje podaljša prek tega obdobja, bi bilo treba vizum za kratkoročno bivanje nadomestiti bodisi z vizumom za dolgoročno bivanje bodisi z dovoljenjem za sezonsko delo.

| (34) | Ob upoštevanju nekaterih vidikov krožnih migracij in možnosti za zaposlitev sezonskih delavcev iz tretjih držav za več kot eno sezono ter interesov delodajalcev iz Unije, da bi se lahko zanašali na stalnejšo in že usposobljeno delovno silo, bi morali zagotoviti možnost poenostavljenih postopkov glede državljanov tretjih držav, ki so v dobri veri, ki so bili v državo članico sprejeti kot sezonski delavci vsaj enkrat v zadnjih petih letih in so vedno izpolnjevali vsa merila in pogoje, ki so v tej direktivi določeni za vstop in bivanje v zadevni državi članici. Taki postopki ne bi smeli ovirati ali preprečevati zahteve, da gre za sezonsko naravo zaposlitve. |
| --- | --- |

(34)

Ob upoštevanju nekaterih vidikov krožnih migracij in možnosti za zaposlitev sezonskih delavcev iz tretjih držav za več kot eno sezono ter interesov delodajalcev iz Unije, da bi se lahko zanašali na stalnejšo in že usposobljeno delovno silo, bi morali zagotoviti možnost poenostavljenih postopkov glede državljanov tretjih držav, ki so v dobri veri, ki so bili v državo članico sprejeti kot sezonski delavci vsaj enkrat v zadnjih petih letih in so vedno izpolnjevali vsa merila in pogoje, ki so v tej direktivi določeni za vstop in bivanje v zadevni državi članici. Taki postopki ne bi smeli ovirati ali preprečevati zahteve, da gre za sezonsko naravo zaposlitve.

| (35) | Države članice bi si morale, kolikor je v njihovi moči, prizadevati, da se prosilcem zagotovijo informacije o pogojih vstopa in bivanja, vključno s pravicami in obveznostmi ter postopkovnimi jamstvi, kot so določeni v tej direktivi, ter vsemi listinskimi dokazili, ki jih je treba priložiti vlogi za bivanje in delo sezonskega delavca na ozemlju države članice. |
| --- | --- |

(35)

Države članice bi si morale, kolikor je v njihovi moči, prizadevati, da se prosilcem zagotovijo informacije o pogojih vstopa in bivanja, vključno s pravicami in obveznostmi ter postopkovnimi jamstvi, kot so določeni v tej direktivi, ter vsemi listinskimi dokazili, ki jih je treba priložiti vlogi za bivanje in delo sezonskega delavca na ozemlju države članice.

| (36) | Države članice bi morale za kršitve obveznosti po tej direktivi predvideti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije zoper delodajalce. Te sankcije bi lahko vključevale ukrepe, kot so določeni v členu 7 Direktive 2009/52/ES, in bi morale vključevati, če je ustrezno, odgovornost delodajalca za izplačilo odškodnine sezonskim delavcem. Vzpostaviti bi bilo treba potrebne mehanizme, na podlagi katerih bi sezonski delavci lahko prejeli odškodnino, do katere so upravičeni, tudi če niso več na ozemlju zadevne države članice. |
| --- | --- |

(36)

Države članice bi morale za kršitve obveznosti po tej direktivi predvideti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije zoper delodajalce. Te sankcije bi lahko vključevale ukrepe, kot so določeni v členu 7 Direktive 2009/52/ES, in bi morale vključevati, če je ustrezno, odgovornost delodajalca za izplačilo odškodnine sezonskim delavcem. Vzpostaviti bi bilo treba potrebne mehanizme, na podlagi katerih bi sezonski delavci lahko prejeli odškodnino, do katere so upravičeni, tudi če niso več na ozemlju zadevne države članice.

| (37) | Določiti bi bilo treba skupek pravil, ki urejajo postopek obravnave vlog za sprejem sezonskega delavca. Ta postopek bi moral biti učinkovit in obvladljiv z vidika običajne delovne obremenitve uprav držav članic ter pregleden in pravičen, da se prosilcem zagotovi ustrezna pravna varnost. |
| --- | --- |

(37)

Določiti bi bilo treba skupek pravil, ki urejajo postopek obravnave vlog za sprejem sezonskega delavca. Ta postopek bi moral biti učinkovit in obvladljiv z vidika običajne delovne obremenitve uprav držav članic ter pregleden in pravičen, da se prosilcem zagotovi ustrezna pravna varnost.

| (38) | V primeru vizumov za kratkoročno bivanje se za postopkovna jamstva uporabljajo ustrezne določbe schengenskega pravnega reda. |
| --- | --- |

(38)

V primeru vizumov za kratkoročno bivanje se za postopkovna jamstva uporabljajo ustrezne določbe schengenskega pravnega reda.

| (39) | Pristojni organi držav članic bi morali o vlogah za dovoljenje za sezonsko delo odločiti čim prej po tem, ko so vloženi. Države članice bi morale glede vlog za podaljšanje, kadar so te predložene v času veljavnosti dovoljenja, sprejeti vse razumne ukrepe, da bi zagotovile, da sezonski delavec zaradi upravnih postopkov v teku ne bi bil primoran prekiniti delovnega razmerja z istim delodajalcem ali da ne bi mogel zamenjati delodajalca. Prosilci bi morali vloge za podaljšanje ali obnovo predložiti čim prej. V vsakem primeru bi moral sezonski delavec imeti pravico do bivanja na ozemlju zadevne države članice in nadaljnjega dela, kadar je ustrezno, dokler pristojni organi ne sprejmejo končne odločitve v zvezi z vlogo za podaljšanje ali obnovo. |
| --- | --- |

(39)

Pristojni organi držav članic bi morali o vlogah za dovoljenje za sezonsko delo odločiti čim prej po tem, ko so vloženi. Države članice bi morale glede vlog za podaljšanje, kadar so te predložene v času veljavnosti dovoljenja, sprejeti vse razumne ukrepe, da bi zagotovile, da sezonski delavec zaradi upravnih postopkov v teku ne bi bil primoran prekiniti delovnega razmerja z istim delodajalcem ali da ne bi mogel zamenjati delodajalca. Prosilci bi morali vloge za podaljšanje ali obnovo predložiti čim prej. V vsakem primeru bi moral sezonski delavec imeti pravico do bivanja na ozemlju zadevne države članice in nadaljnjega dela, kadar je ustrezno, dokler pristojni organi ne sprejmejo končne odločitve v zvezi z vlogo za podaljšanje ali obnovo.

| (40) | Glede na naravo sezonskega dela bi bilo treba države članice spodbujati, da za obravnavo vlog ne zaračunajo pristojbine. Če se država članica vseeno odloči, da bo zaračunavala pristojbino, ta ne bi smela biti nesorazmerna ali pretirana. |
| --- | --- |

(40)

Glede na naravo sezonskega dela bi bilo treba države članice spodbujati, da za obravnavo vlog ne zaračunajo pristojbine. Če se država članica vseeno odloči, da bo zaračunavala pristojbino, ta ne bi smela biti nesorazmerna ali pretirana.

| (41) | Sezonski delavci bi morali imeti nastanitev, ki jim zagotavlja ustrezen življenjski standard. Pristojni organ bi bilo treba obvestiti o kakršni koli spremembi nastanitve. Kadar nastanitev zagotovi delodajalec ali je nastanitev zagotovljena prek njega, najemnina ne bi smela biti pretirana v primerjavi z neto plačilom sezonskega delavca in v primerjavi s kakovostjo take nastanitve, najemnina se ne bi smela samodejno odšteti od plače sezonskega delavca, delodajalec bi moral sezonskemu delavcu zagotoviti pogodbo o najemu ali enakovreden dokument, v katerem so navedeni pogoji za najem nastanitve, delodajalec pa bi moral tudi zagotoviti, da nastanitev izpolnjuje osnovne zdravstvene in varnostne standarde, ki veljajo v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(41)

Sezonski delavci bi morali imeti nastanitev, ki jim zagotavlja ustrezen življenjski standard. Pristojni organ bi bilo treba obvestiti o kakršni koli spremembi nastanitve. Kadar nastanitev zagotovi delodajalec ali je nastanitev zagotovljena prek njega, najemnina ne bi smela biti pretirana v primerjavi z neto plačilom sezonskega delavca in v primerjavi s kakovostjo take nastanitve, najemnina se ne bi smela samodejno odšteti od plače sezonskega delavca, delodajalec bi moral sezonskemu delavcu zagotoviti pogodbo o najemu ali enakovreden dokument, v katerem so navedeni pogoji za najem nastanitve, delodajalec pa bi moral tudi zagotoviti, da nastanitev izpolnjuje osnovne zdravstvene in varnostne standarde, ki veljajo v zadevni državi članici.

| (42) | Državljanom tretjih držav, ki imajo veljavno potno listino in dovoljenje za namene sezonskega dela, izdano po tej direktivi v državi članici, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, bi bilo treba omogočiti vstop na ozemlje države članice, ki v celoti uporablja schengenski pravni red, in prosto gibanje na tem ozemlju za obdobje do 90 dni v okviru katerega koli 180-dnevnega obdobja v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah in členom 21 Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (12) (Konvencija o izvajanju schengenskega sporazuma). |
| --- | --- |

(42)

Državljanom tretjih držav, ki imajo veljavno potno listino in dovoljenje za namene sezonskega dela, izdano po tej direktivi v državi članici, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, bi bilo treba omogočiti vstop na ozemlje države članice, ki v celoti uporablja schengenski pravni red, in prosto gibanje na tem ozemlju za obdobje do 90 dni v okviru katerega koli 180-dnevnega obdobja v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah in členom 21 Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (12) (Konvencija o izvajanju schengenskega sporazuma).

| (43) | Glede na še posebno občutljiv položaj sezonskih delavcev, ki so državljani tretjih držav, in začasno naravo njihovega dela je treba zagotoviti učinkovito varstvo njihovih pravic, tudi na področju socialne varnosti, redno preverjati skladnost in v celoti zagotavljati spoštovanje načela enake obravnave sezonskih delavcev, ki so državljani tretjih držav, in delavcev, ki so državljani države članice gostiteljice, pri čemer se upošteva koncept enakega plačila za enako delo na enakem delovnem mestu, uporabljajo kolektivni sporazumi in drugi dogovori v zvezi z delovnimi pogoji, ki so bili sklenjeni na kateri koli ravni, ali za katere v skladu z nacionalnim pravom ali prakso velja zakonski predpis, pod enakimi pogoji kot za državljane države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

(43)

Glede na še posebno občutljiv položaj sezonskih delavcev, ki so državljani tretjih držav, in začasno naravo njihovega dela je treba zagotoviti učinkovito varstvo njihovih pravic, tudi na področju socialne varnosti, redno preverjati skladnost in v celoti zagotavljati spoštovanje načela enake obravnave sezonskih delavcev, ki so državljani tretjih držav, in delavcev, ki so državljani države članice gostiteljice, pri čemer se upošteva koncept enakega plačila za enako delo na enakem delovnem mestu, uporabljajo kolektivni sporazumi in drugi dogovori v zvezi z delovnimi pogoji, ki so bili sklenjeni na kateri koli ravni, ali za katere v skladu z nacionalnim pravom ali prakso velja zakonski predpis, pod enakimi pogoji kot za državljane države članice gostiteljice.

| (44) | Ta direktiva bi se morala uporabljati brez poseganja v pravice in načela iz Evropske socialne listine z dne 18. oktobra 1961 in, kot je ustrezno, Evropske konvencije o pravnem statusu delavcev migrantov z dne 24. novembra 1977. |
| --- | --- |

(44)

Ta direktiva bi se morala uporabljati brez poseganja v pravice in načela iz Evropske socialne listine z dne 18. oktobra 1961 in, kot je ustrezno, Evropske konvencije o pravnem statusu delavcev migrantov z dne 24. novembra 1977.

| (45) | Poleg zakonodajnih, upravnih in regulativnih določb, ki se uporabljajo za delavce, ki so državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba za sezonske delavce, ki so državljani tretjih držav, uporabljati tudi arbitražne odločitve ter kolektivne sporazume in pogodbe, sklenjene na vseh ravneh v skladu z nacionalnim pravom ali prakso države članice gostiteljice, pod enakimi pogoji, kot se uporabljajo za državljane države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

(45)

Poleg zakonodajnih, upravnih in regulativnih določb, ki se uporabljajo za delavce, ki so državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba za sezonske delavce, ki so državljani tretjih držav, uporabljati tudi arbitražne odločitve ter kolektivne sporazume in pogodbe, sklenjene na vseh ravneh v skladu z nacionalnim pravom ali prakso države članice gostiteljice, pod enakimi pogoji, kot se uporabljajo za državljane države članice gostiteljice.

| (46) | Sezonskim delavcem, ki so državljani tretjih držav, bi bilo treba zagotoviti enako obravnavo v zvezi s tistimi področji socialne varnosti, ki so opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Ta direktiva ne bi smela harmonizirati zakonodaje držav članic na področju socialne varnosti in ne bi smela zajemati socialne pomoči. Omejena je na uporabo načela enake obravnave na področju socialne varnosti za osebe, zajete v njenem področju uporabe. Ta direktiva državljanom tretjih držav, ki imajo pravice iz socialne varnosti v več državah članicah, ne bi smela zagotavljati več pravic, kot jih že zagotavlja veljavna zakonodaja Unije na področju socialne varnosti.
  Zaradi začasne narave bivanja sezonskih delavcev in brez poseganja v Uredbo Sveta (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (14) bi morale države članice imeti možnost, da družinske prejemke in nadomestila za brezposelnost izključijo iz uporabe načela enake obravnave sezonskih delavcev in svojih državljanov in bi morale imeti tudi možnost omejiti uporabo navedenega načela na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja, pa tudi davčnih ugodnosti.
  Ta direktiva ne določa možnosti za združitev družine. Poleg tega ta direktiva ni podlaga za priznavanje pravic v primerih, ki niso zajeti v področje uporabe prava Unije kot takšne, na primer družinskim članom, ki prebivajo v tretji državi. To pa ne bi smelo vplivati na pravice preživelih, ki so zaradi vezi s sezonskim delavcem upravičeni do družinskih pokojnin, če prebivajo v tretji državi. To ne bi smelo vplivati na nediskriminatorno uporabo nacionalnega prava, ki določajo pravila de minimis o prispevkih v sisteme pokojninskega zavarovanja, v državah članicah. Vzpostaviti bi bilo treba mehanizme za učinkovito kritje na področju socialne varnosti v času bivanja in prenos pridobljenih pravic sezonskih delavcev, kadar je primerno. |
| --- | --- |

(46)

Sezonskim delavcem, ki so državljani tretjih držav, bi bilo treba zagotoviti enako obravnavo v zvezi s tistimi področji socialne varnosti, ki so opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Ta direktiva ne bi smela harmonizirati zakonodaje držav članic na področju socialne varnosti in ne bi smela zajemati socialne pomoči. Omejena je na uporabo načela enake obravnave na področju socialne varnosti za osebe, zajete v njenem področju uporabe. Ta direktiva državljanom tretjih držav, ki imajo pravice iz socialne varnosti v več državah članicah, ne bi smela zagotavljati več pravic, kot jih že zagotavlja veljavna zakonodaja Unije na področju socialne varnosti.

Zaradi začasne narave bivanja sezonskih delavcev in brez poseganja v Uredbo Sveta (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (14) bi morale države članice imeti možnost, da družinske prejemke in nadomestila za brezposelnost izključijo iz uporabe načela enake obravnave sezonskih delavcev in svojih državljanov in bi morale imeti tudi možnost omejiti uporabo navedenega načela na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja, pa tudi davčnih ugodnosti.

Ta direktiva ne določa možnosti za združitev družine. Poleg tega ta direktiva ni podlaga za priznavanje pravic v primerih, ki niso zajeti v področje uporabe prava Unije kot takšne, na primer družinskim članom, ki prebivajo v tretji državi. To pa ne bi smelo vplivati na pravice preživelih, ki so zaradi vezi s sezonskim delavcem upravičeni do družinskih pokojnin, če prebivajo v tretji državi. To ne bi smelo vplivati na nediskriminatorno uporabo nacionalnega prava, ki določajo pravila de minimis o prispevkih v sisteme pokojninskega zavarovanja, v državah članicah. Vzpostaviti bi bilo treba mehanizme za učinkovito kritje na področju socialne varnosti v času bivanja in prenos pridobljenih pravic sezonskih delavcev, kadar je primerno.

| (47) | Pravo Unije ne omejuje pristojnosti držav članic za urejanje njihovih sistemov socialne varnosti. Glede na to, da to področje na ravni Unije ni usklajeno, ima vsaka država članica možnost, da določi pogoje za odobritev prejemkov socialne varnosti, pa tudi znesek takšnih prejemkov in obdobje, za katero so odobreni. Vendar bi morale države članice pri izvrševanju te pristojnosti ravnati skladno s pravom Unije. |
| --- | --- |

(47)

Pravo Unije ne omejuje pristojnosti držav članic za urejanje njihovih sistemov socialne varnosti. Glede na to, da to področje na ravni Unije ni usklajeno, ima vsaka država članica možnost, da določi pogoje za odobritev prejemkov socialne varnosti, pa tudi znesek takšnih prejemkov in obdobje, za katero so odobreni. Vendar bi morale države članice pri izvrševanju te pristojnosti ravnati skladno s pravom Unije.

| (48) | Nobena omejitev pravice do enake obravnave na področju socialne varnosti v skladu s to direktivo ne bi smela posegati v pravice, podeljene z uporabo Uredbe (EU) št. 1231/2010. |
| --- | --- |

(48)

Nobena omejitev pravice do enake obravnave na področju socialne varnosti v skladu s to direktivo ne bi smela posegati v pravice, podeljene z uporabo Uredbe (EU) št. 1231/2010.

| (49) | Da se zagotovi pravilno izvajanje te direktive, zlasti določb v zvezi s pravicami, delovnimi pogoji in nastanitvijo, bi morale države članice zagotoviti vzpostavitev ustreznih mehanizmov za nadzor delodajalcev ter, kadar je primerno, izvedbo učinkovitih in ustreznih inšpekcijskih pregledov na svojih zadevnih ozemljih. Izbor delodajalcev, pri katerih se izvedejo inšpekcijski pregledi, bi moral temeljiti predvsem na oceni tveganja, ki jo izvedejo pristojni organi v državah članicah ob upoštevanju dejavnikov, kot so sektor, v katerem podjetje deluje, in morebitne kršitve v preteklosti. |
| --- | --- |

(49)

Da se zagotovi pravilno izvajanje te direktive, zlasti določb v zvezi s pravicami, delovnimi pogoji in nastanitvijo, bi morale države članice zagotoviti vzpostavitev ustreznih mehanizmov za nadzor delodajalcev ter, kadar je primerno, izvedbo učinkovitih in ustreznih inšpekcijskih pregledov na svojih zadevnih ozemljih. Izbor delodajalcev, pri katerih se izvedejo inšpekcijski pregledi, bi moral temeljiti predvsem na oceni tveganja, ki jo izvedejo pristojni organi v državah članicah ob upoštevanju dejavnikov, kot so sektor, v katerem podjetje deluje, in morebitne kršitve v preteklosti.

| (50) | Za lažje uveljavljanje te direktive bi morale države članice vzpostaviti učinkovite mehanizme, s katerimi lahko sezonski delavci začnejo pravne postopke in vložijo pritožbe neposredno ali prek ustreznih tretjih strani, kot so sindikati ali druga združenja. To je nujno za reševanje primerov, ko se sezonski delavci ne zavedajo obstoja mehanizmov izvrševanja ali pa se jih obotavljajo uporabiti v svojem imenu, ker se bojijo mogočih posledic. Sezonski delavci bi morali imeti dostop do sodnega varstva pred viktimizacijo zaradi vloženih pritožb. |
| --- | --- |

(50)

Za lažje uveljavljanje te direktive bi morale države članice vzpostaviti učinkovite mehanizme, s katerimi lahko sezonski delavci začnejo pravne postopke in vložijo pritožbe neposredno ali prek ustreznih tretjih strani, kot so sindikati ali druga združenja. To je nujno za reševanje primerov, ko se sezonski delavci ne zavedajo obstoja mehanizmov izvrševanja ali pa se jih obotavljajo uporabiti v svojem imenu, ker se bojijo mogočih posledic. Sezonski delavci bi morali imeti dostop do sodnega varstva pred viktimizacijo zaradi vloženih pritožb.

| (51) | Ker ciljev te direktive, to je uvedbe posebnega postopka za sprejem, določitve pogojev vstopa in bivanja državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela in opredelitve njihovih pravic kot sezonskih delavcev, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pri čemer se upoštevajo politike priseljevanja in zaposlovanja na evropski in nacionalni ravni. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(51)

Ker ciljev te direktive, to je uvedbe posebnega postopka za sprejem, določitve pogojev vstopa in bivanja državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela in opredelitve njihovih pravic kot sezonskih delavcev, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pri čemer se upoštevajo politike priseljevanja in zaposlovanja na evropski in nacionalni ravni. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (52) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člene 7, 15(3), 17, 27, 28, 31 in 33(2) Listine, v skladu s členom 6 PEU. |
| --- | --- |

(52)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člene 7, 15(3), 17, 27, 28, 31 in 33(2) Listine, v skladu s členom 6 PEU.

| (53) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (15) se države članice zavezujejo, da bodo uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov upravičena. |
| --- | --- |

(53)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (15) se države članice zavezujejo, da bodo uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov upravičena.

| (54) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te direktive, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te direktive, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja.

| (55) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(55)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta direktiva določa pogoje za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlovanja sezonskih delavcev in opredeljuje pravice sezonskih delavcev.

2.   Za bivanje do 90 dni se uporablja ta direktiva brez poseganja v schengenski pravni red, zlasti Vizumski zakonik, Zakonik o schengenskih mejah in Uredbo (ES) št. 539/2001.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za državljane tretjih držav, ki prebivajo zunaj ozemlja držav članic in zaprosijo za sprejem ali so bili v skladu s pogoji iz te direktive sprejeti na ozemlje države članice zaradi zaposlitve kot sezonski delavci.

Ta direktiva se ne uporablja za državljane tretjih držav, ki v času predložitve vloge prebivajo na ozemlju države članice, razen primerov iz člena 15.

2.   Države članice pri prenosu te direktive, po potrebi ob posvetovanju s socialnimi partnerji, uvrstijo na seznam tiste zaposlitvene sektorje, ki vključujejo dejavnosti, odvisne od menjavanja letnih časov. Države članice lahko po potrebi ob posvetovanju s socialnimi partnerji spremenijo ta seznam. Države članice o takšnih spremembah obvestijo Komisijo.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za državljane tretjih držav, ki:

| (a) | opravljajo dejavnosti v imenu podjetij s sedežem v drugi državi članici v okviru opravljanja storitev v smislu člena 56 PDEU, vključno z državljani tretjih držav, ki jih podjetja s sedežem v državi članici napotijo zaradi opravljanja storitev v skladu z Direktivo 96/71/ES; |
| --- | --- |

(a)

opravljajo dejavnosti v imenu podjetij s sedežem v drugi državi članici v okviru opravljanja storitev v smislu člena 56 PDEU, vključno z državljani tretjih držav, ki jih podjetja s sedežem v državi članici napotijo zaradi opravljanja storitev v skladu z Direktivo 96/71/ES;

| (b) | so družinski člani državljanov Unije in so uveljavili pravico do prostega gibanja znotraj Unije v skladu z Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16); |
| --- | --- |

(b)

so družinski člani državljanov Unije in so uveljavili pravico do prostega gibanja znotraj Unije v skladu z Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16);

| (c) | imajo, skupaj s svojimi družinskimi člani in ne glede na svoje državljanstvo, pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije, v skladu s sporazumi bodisi med Unijo in državami članicami bodisi med Unijo in tretjimi državami. |
| --- | --- |

(c)

imajo, skupaj s svojimi družinskimi člani in ne glede na svoje državljanstvo, pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije, v skladu s sporazumi bodisi med Unijo in državami članicami bodisi med Unijo in tretjimi državami.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20(1) PDEU; |
| --- | --- |

(a)

„državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20(1) PDEU;

| (b) | „sezonski delavec“ pomeni državljana tretje države, ki ima stalno prebivališče v tretji državi in zaradi dela zakonito začasno biva na ozemlju države članice, da opravlja dejavnost, ki je odvisna od menjavanja letnih časov, na podlagi ene ali več pogodb o zaposlitvi za določen čas, sklenjenih neposredno med tem državljanom tretje države in delodajalcem s sedežem v tej državi članici; |
| --- | --- |

(b)

„sezonski delavec“ pomeni državljana tretje države, ki ima stalno prebivališče v tretji državi in zaradi dela zakonito začasno biva na ozemlju države članice, da opravlja dejavnost, ki je odvisna od menjavanja letnih časov, na podlagi ene ali več pogodb o zaposlitvi za določen čas, sklenjenih neposredno med tem državljanom tretje države in delodajalcem s sedežem v tej državi članici;

| (c) | „dejavnost, odvisna od menjavanja letnih časov“ pomeni dejavnost, ki je s ponavljajočim se dogodkom ali vzorcem dogodkov vezana na sezonske razmere v določenem času leta, ko so potrebe po delovni sili precej večje od delovne sile, potrebne za običajno delo; |
| --- | --- |

(c)

„dejavnost, odvisna od menjavanja letnih časov“ pomeni dejavnost, ki je s ponavljajočim se dogodkom ali vzorcem dogodkov vezana na sezonske razmere v določenem času leta, ko so potrebe po delovni sili precej večje od delovne sile, potrebne za običajno delo;

| (d) | „dovoljenje za sezonsko delo“ pomeni dovoljenje, ki je bilo izdano v obliki, določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1030/2002 (17), s sklicem na sezonsko delo in ki imetniku omogoča bivanje in delo na ozemlju države članice za več kot 90 dni v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(d)

„dovoljenje za sezonsko delo“ pomeni dovoljenje, ki je bilo izdano v obliki, določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1030/2002 (17), s sklicem na sezonsko delo in ki imetniku omogoča bivanje in delo na ozemlju države članice za več kot 90 dni v skladu s to direktivo;

| (e) | „vizum za kratkoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica v skladu s točko (2)(a) člena 2 Vizumskega zakonika ali ki je izdano v skladu z nacionalnim pravom držav članic, ki schengenskega pravnega reda ne izvajajo v celoti; |
| --- | --- |

(e)

„vizum za kratkoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica v skladu s točko (2)(a) člena 2 Vizumskega zakonika ali ki je izdano v skladu z nacionalnim pravom držav članic, ki schengenskega pravnega reda ne izvajajo v celoti;

| (f) | „vizum za dolgoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica v skladu s členom 18 Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma ali ki je izdano v skladu z nacionalnim pravom države članice, ki schengenskega pravnega reda ne izvaja v celoti; |
| --- | --- |

(f)

„vizum za dolgoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica v skladu s členom 18 Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma ali ki je izdano v skladu z nacionalnim pravom države članice, ki schengenskega pravnega reda ne izvaja v celoti;

| (g) | „enotni postopek obravnavanja vlog“ pomeni postopek, v katerem se odloči o vlogi za dovoljenje za sezonsko delo na podlagi ene vloge za dovoljenje za bivanje in delo državljana tretje države na ozemlju države članice; |
| --- | --- |

(g)

„enotni postopek obravnavanja vlog“ pomeni postopek, v katerem se odloči o vlogi za dovoljenje za sezonsko delo na podlagi ene vloge za dovoljenje za bivanje in delo državljana tretje države na ozemlju države članice;

| (h) | „dovoljenje za namene sezonskega dela“ pomeni katero koli dovoljenje iz člena 12, ki imetniku omogoča bivanje in delo na ozemlju države članice, ki je izdala dovoljenje v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(h)

„dovoljenje za namene sezonskega dela“ pomeni katero koli dovoljenje iz člena 12, ki imetniku omogoča bivanje in delo na ozemlju države članice, ki je izdala dovoljenje v skladu s to direktivo;

| (i) | „delovno dovoljenje“ pomeni katero koli dovoljenje, ki ga država članica v skladu z nacionalnim pravom izda za namene dela na ozemlju te države članice. |
| --- | --- |

(i)

„delovno dovoljenje“ pomeni katero koli dovoljenje, ki ga država članica v skladu z nacionalnim pravom izda za namene dela na ozemlju te države članice.

Člen 4

Ugodnejše določbe

1.   Ta direktiva se uporablja brez poseganja v ugodnejše določbe:

| (a) | prava Unije, vključno z dvostranskimi in večstranskimi sporazumi, sklenjenimi med Unijo oziroma Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter eno ali več tretjimi državami na drugi; |
| --- | --- |

(a)

prava Unije, vključno z dvostranskimi in večstranskimi sporazumi, sklenjenimi med Unijo oziroma Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter eno ali več tretjimi državami na drugi;

| (b) | dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami. |
| --- | --- |

(b)

dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami.

2.   Ta direktiva ne vpliva na pravico držav članic, da sprejmejo ali ohranijo ugodnejše določbe za državljane tretjih držav, za katere se uporablja, kar zadeva člene 18, 19, 20, 23 in 25.

POGLAVJE II

POGOJI ZA SPREJEM

Člen 5

Merila in zahteve za sprejem za bivanje do 90 dni zaradi zaposlitve sezonskega delavca

1.   Vlogam za sprejem v državo članico za bivanje do 90 dni pod pogoji iz te direktive se priložijo:

| (a) | veljavna pogodba o zaposlitvi ali, če je določeno v nacionalnem pravu ali upravnih predpisih ali praksi, zavezujoča ponudba za zaposlitev sezonskega delavca v zadevni državi članici pri delodajalcu s sedežem v tej državi članici, pri čemer so v pogodbi ali ponudbi navedeni:






  (i) | kraj in vrsta dela; |
| --- | --- | --- |

(a)

veljavna pogodba o zaposlitvi ali, če je določeno v nacionalnem pravu ali upravnih predpisih ali praksi, zavezujoča ponudba za zaposlitev sezonskega delavca v zadevni državi članici pri delodajalcu s sedežem v tej državi članici, pri čemer so v pogodbi ali ponudbi navedeni:

(i)

kraj in vrsta dela;

| (ii) | trajanje zaposlitve; |
| --- | --- |

(ii)

trajanje zaposlitve;

| (iii) | plačilo; |
| --- | --- |

(iii)

plačilo;

| (iv) | število delovnih ur na teden ali mesec; |
| --- | --- |

(iv)

število delovnih ur na teden ali mesec;

| (v) | količina morebitnega plačanega dopusta; |
| --- | --- |

(v)

količina morebitnega plačanega dopusta;

| (vi) | drugi pomembni delovni pogoji, kadar je ustrezno, in |
| --- | --- |

(vi)

drugi pomembni delovni pogoji, kadar je ustrezno, in

| (vii) | datum začetka zaposlitve, če je mogoče; |
| --- | --- |

(vii)

datum začetka zaposlitve, če je mogoče;

| (b) | dokazilo o zdravstvenem zavarovanju oziroma, če je tako določeno v nacionalnem pravu, o zaprosilu za zdravstveno zavarovanje za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, in sicer za obdobje, v katerem tako zdravstveno zavarovanje ter s tem povezana upravičenost do prejemkov nista zagotovljena v zvezi z delom, opravljenim v tej državi članici, ali zaradi njega; |
| --- | --- |

(b)

dokazilo o zdravstvenem zavarovanju oziroma, če je tako določeno v nacionalnem pravu, o zaprosilu za zdravstveno zavarovanje za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, in sicer za obdobje, v katerem tako zdravstveno zavarovanje ter s tem povezana upravičenost do prejemkov nista zagotovljena v zvezi z delom, opravljenim v tej državi članici, ali zaradi njega;

| (c) | dokazilo o tem, da bo imel sezonski delavec ustrezno nastanitev ali da bo za ustrezno nastanitev poskrbljeno v skladu s členom 20. |
| --- | --- |

(c)

dokazilo o tem, da bo imel sezonski delavec ustrezno nastanitev ali da bo za ustrezno nastanitev poskrbljeno v skladu s členom 20.

2.   Države članice zahtevajo, da so pogoji iz točke (a) odstavka 1 skladni z veljavnim pravom, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso.

3.   Na podlagi dokumentacije, predložene v skladu z odstavkom 1, države članice zahtevajo, da sezonski delavec ne bo uporabil njihovih sistemov socialne pomoči.

4.   V primerih, v katerih pogodba o zaposlitvi ali zavezujoča ponudba zaposlitve določa, da bo državljan tretje države izvajal regulirani poklic, kot je opredeljen v Direktivi 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), država članica lahko zahteva, da prosilec predloži dokumentacijo, ki potrjuje, da državljan tretje države izpolnjuje pogoje, ki so v nacionalnem pravu določeni za opravljanje tega reguliranega poklica.

5.   Pri obravnavi vloge za dovoljenje iz člena 12(1) države članice, ki schengenskega pravnega reda ne uporabljajo v celoti, preverijo, da državljan tretje države:

| (a) | ne predstavlja tveganja za nezakonito priseljevanje; |
| --- | --- |

(a)

ne predstavlja tveganja za nezakonito priseljevanje;

| (b) | ima namen zapustiti ozemlje držav članic najpozneje na dan izteka dovoljenja. |
| --- | --- |

(b)

ima namen zapustiti ozemlje držav članic najpozneje na dan izteka dovoljenja.

Člen 6

Merila in zahteve za sprejem sezonskega delavca za bivanje, daljše od 90 dni

1.   Vlogam za sprejem v državo članico za bivanje, daljše od 90 dni, pod pogoji iz te direktive se priložijo:

| (a) | veljavna pogodba o zaposlitvi ali, če je določeno v nacionalnem pravu ali upravnih predpisih ali praksi, zavezujoča ponudba za zaposlitev sezonskega delavca v zadevni državi članici pri delodajalcu s sedežem v tej državi članici, pri čemer so v pogodbi ali ponudbi navedeni:






  (i) | kraj in vrsta dela; |
| --- | --- | --- |

(a)

veljavna pogodba o zaposlitvi ali, če je določeno v nacionalnem pravu ali upravnih predpisih ali praksi, zavezujoča ponudba za zaposlitev sezonskega delavca v zadevni državi članici pri delodajalcu s sedežem v tej državi članici, pri čemer so v pogodbi ali ponudbi navedeni:

(i)

kraj in vrsta dela;

| (ii) | trajanje zaposlitve; |
| --- | --- |

(ii)

trajanje zaposlitve;

| (iii) | plačilo; |
| --- | --- |

(iii)

plačilo;

| (iv) | število delovnih ur na teden ali mesec; |
| --- | --- |

(iv)

število delovnih ur na teden ali mesec;

| (v) | količina morebitnega plačanega dopusta; |
| --- | --- |

(v)

količina morebitnega plačanega dopusta;

| (vi) | drugi pomembni delovni pogoji, kadar je ustrezno, in |
| --- | --- |

(vi)

drugi pomembni delovni pogoji, kadar je ustrezno, in

| (vii) | datum začetka zaposlitve, če je mogoče; |
| --- | --- |

(vii)

datum začetka zaposlitve, če je mogoče;

| (b) | dokazilo o zdravstvenem zavarovanju oziroma, če je tako določeno v nacionalnem pravu, o zaprosilu za zdravstveno zavarovanje za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, in sicer za obdobje, v katerem tako zdravstveno zavarovanje ter s tem povezana upravičenost do prejemkov nista zagotovljena v zvezi z delom, opravljenim v tej državi članici, ali zaradi njega; |
| --- | --- |

(b)

dokazilo o zdravstvenem zavarovanju oziroma, če je tako določeno v nacionalnem pravu, o zaprosilu za zdravstveno zavarovanje za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, in sicer za obdobje, v katerem tako zdravstveno zavarovanje ter s tem povezana upravičenost do prejemkov nista zagotovljena v zvezi z delom, opravljenim v tej državi članici, ali zaradi njega;

| (c) | dokazilo o tem, da bo imel sezonski delavec ustrezno nastanitev ali da bo za ustrezno nastanitev poskrbljeno v skladu s členom 20. |
| --- | --- |

(c)

dokazilo o tem, da bo imel sezonski delavec ustrezno nastanitev ali da bo za ustrezno nastanitev poskrbljeno v skladu s členom 20.

2.   Države članice zahtevajo, da so pogoji iz točke (a) odstavka 1 skladni z veljavnim pravom, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso.

3.   Na podlagi dokumentacije, predložene v skladu z odstavkom 1, države članice zahtevajo, da ima sezonski delavec med svojim bivanjem dovolj sredstev za preživljanje, ne da bi mu bilo treba uporabiti njihovih sistemov socialne pomoči.

4.   Državljanom tretjih držav, za katere se šteje, da bi lahko ogrožali javni red, javno varnost ali javno zdravje, se ne dovoli vstop.

5.   Pri obravnavi vloge za dovoljenje iz člena 12(2) države članice preverijo, da državljan tretje države ne predstavlja tveganja za nezakonito priseljevanje ter da ima namen zapustiti ozemlje držav članic najpozneje na dan izteka dovoljenja.

6.   V primerih, v katerih pogodba o zaposlitvi ali zavezujoča ponudba zaposlitve določa, da bo državljan tretje države izvajal regulirani poklic, kot je opredeljen v Direktivi 2005/36/ES, država članica lahko zahteva, da prosilec predloži dokumentacijo, ki potrjujejo, da državljan tretje države izpolnjuje pogoje, ki so v nacionalnem pravu določeni za opravljanje tega reguliranega poklica.

7.   Države članice zahtevajo, da imajo državljani tretjih držav potno listino, veljavno po nacionalnim pravom. Države članice zahtevajo, da obdobje veljavnosti potne listine zajema vsaj obdobje veljavnosti dovoljenja za namene sezonskega dela.

Države članice lahko v tem primeru zahtevajo tudi:

| (a) | da obdobje veljavnosti presega načrtovano trajanje bivanja za največ tri mesece; |
| --- | --- |

(a)

da obdobje veljavnosti presega načrtovano trajanje bivanja za največ tri mesece;

| (b) | da je bila potna listina izdana v zadnjih desetih letih in |
| --- | --- |

(b)

da je bila potna listina izdana v zadnjih desetih letih in

| (c) | potna listina vsebuje vsaj dve prazni strani. |
| --- | --- |

(c)

potna listina vsebuje vsaj dve prazni strani.

Člen 7

Število sprejetih

Ta direktiva ne vpliva na pravico države članice, da določi število sprejetih državljanov tretjih držav, ki lahko vstopijo na njeno ozemlje zaradi sezonskega dela. Na tej podlagi se lahko vloga za dovoljenje za namene sezonskega dela šteje za nedopustno ali se zavrne.

Člen 8

Razlogi za zavrnitev

1.   Države članice zavrnejo vlogo za dovoljenje za namene sezonskega dela, kadar:

| (a) | člen 5 ali 6 ni bil spoštovan, ali |
| --- | --- |

(a)

člen 5 ali 6 ni bil spoštovan, ali

| (b) | so bili predloženi dokumenti za namene člena 5 ali 6 pridobljeni na nepošten način ali so ponarejeni ali prirejeni. |
| --- | --- |

(b)

so bili predloženi dokumenti za namene člena 5 ali 6 pridobljeni na nepošten način ali so ponarejeni ali prirejeni.

2.   Države članice po potrebi zavrnejo vlogo za dovoljenje za namene sezonskega dela, kadar:

| (a) | je bil delodajalec v skladu z nacionalnim pravom kaznovan zaradi neprijavljenega dela in/ali nezakonitega zaposlovanja; |
| --- | --- |

(a)

je bil delodajalec v skladu z nacionalnim pravom kaznovan zaradi neprijavljenega dela in/ali nezakonitega zaposlovanja;

| (b) | je podjetje delodajalca v postopku likvidacije v skladu z nacionalno zakonodajo o insolventnosti oziroma je bilo v tem postopku ali se ne opravlja nobena gospodarska dejavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

je podjetje delodajalca v postopku likvidacije v skladu z nacionalno zakonodajo o insolventnosti oziroma je bilo v tem postopku ali se ne opravlja nobena gospodarska dejavnost, ali

| (c) | je bil delodajalec kaznovan na podlagi člena 17. |
| --- | --- |

(c)

je bil delodajalec kaznovan na podlagi člena 17.

3.   Države članice lahko preverijo, ali zadevnega prostega delovnega mesta ne bi mogel zasesti državljan zadevne države članice ali drug državljan Unije ali državljan tretje države, ki zakonito prebiva v tej državi članici, in v tem primeru, lahko vlogo zavrnejo. Ta odstavek se uporablja brez poseganja v načelo, da imajo prednost državljani Unije, kot je določeno v ustreznih določbah zadevnih aktov o pristopu.

4.   Države članice lahko zavrnejo vlogo za dovoljenje za namene sezonskega dela, kadar:

| (a) | delodajalec ne izpolnjuje zakonskih obveznosti v zvezi s socialno varnostjo, obdavčitvijo, pravicami delavcev, delovnimi pogoji ali pogoji za zaposlitev po veljavnem pravu in/ali kolektivnih sporazumih; |
| --- | --- |

(a)

delodajalec ne izpolnjuje zakonskih obveznosti v zvezi s socialno varnostjo, obdavčitvijo, pravicami delavcev, delovnimi pogoji ali pogoji za zaposlitev po veljavnem pravu in/ali kolektivnih sporazumih;

| (b) | je delodajalec v 12 mesecih neposredno pred datumom vložitve vloge ukinil delovno mesto s polnim delovnim časom, da bi ga zapolnil z uporabo te direktive, ali |
| --- | --- |

(b)

je delodajalec v 12 mesecih neposredno pred datumom vložitve vloge ukinil delovno mesto s polnim delovnim časom, da bi ga zapolnil z uporabo te direktive, ali

| (c) | državljan tretje države ni upošteval obveznosti, ki izhajajo iz predhodne odločitve o sprejemu zadevne osebe kot sezonskega delavca. |
| --- | --- |

(c)

državljan tretje države ni upošteval obveznosti, ki izhajajo iz predhodne odločitve o sprejemu zadevne osebe kot sezonskega delavca.

5.   Brez poseganja v odstavek 1 se z vsako odločitvijo o zavrnitvi vloge upoštevajo posebne okoliščine primera, vključno z interesi sezonskega delavca, in spoštuje načelo sorazmernosti.

6.   Razlogi za zavrnitev izdaje vizuma za kratkoročno bivanje so opredeljeni v zadevnih določbah Vizumskega zakonika.

Člen 9

Odvzem dovoljenja za namene sezonskega dela

1.   Države članice odvzamejo dovoljenje za namene sezonskega dela, če:

| (a) | so bili dokumenti, predloženi za namene člena 5 ali 6, pridobljeni na goljufiv način oziroma ponarejeni ali prirejeni, ali |
| --- | --- |

(a)

so bili dokumenti, predloženi za namene člena 5 ali 6, pridobljeni na goljufiv način oziroma ponarejeni ali prirejeni, ali

| (b) | imetnik dovoljenja v državi članici biva za namene, za katere mu dovoljenje ni bilo izdano. |
| --- | --- |

(b)

imetnik dovoljenja v državi članici biva za namene, za katere mu dovoljenje ni bilo izdano.

2.   Države članice, če je to primerno, odvzamejo dovoljenje za namene sezonskega dela, kadar:

| (a) | je bil delodajalec v skladu z nacionalnim pravom kaznovan zaradi neprijavljenega dela in/ali nezakonitega zaposlovanja; |
| --- | --- |

(a)

je bil delodajalec v skladu z nacionalnim pravom kaznovan zaradi neprijavljenega dela in/ali nezakonitega zaposlovanja;

| (b) | je podjetje delodajalca v postopku likvidacije v skladu z nacionalno zakonodajo o insolventnosti oziroma je bilo v tem postopku ali se ne opravlja nobena gospodarska dejavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

je podjetje delodajalca v postopku likvidacije v skladu z nacionalno zakonodajo o insolventnosti oziroma je bilo v tem postopku ali se ne opravlja nobena gospodarska dejavnost, ali

| (c) | je bil delodajalec kaznovan na podlagi člena 17. |
| --- | --- |

(c)

je bil delodajalec kaznovan na podlagi člena 17.

3.   Države članice lahko odvzamejo dovoljenje za namene sezonskega dela, kadar:

| (a) | člen 5 ali 6 ni bil spoštovan ali se ne spoštuje več; |
| --- | --- |

(a)

člen 5 ali 6 ni bil spoštovan ali se ne spoštuje več;

| (b) | delodajalec ne izpolnjuje zakonskih obveznosti v zvezi s socialno varnostjo, obdavčitvijo, pravicami delavcev, delovnimi pogoji ali pogoji za zaposlitev po veljavnem pravu in/ali kolektivnih sporazumih; |
| --- | --- |

(b)

delodajalec ne izpolnjuje zakonskih obveznosti v zvezi s socialno varnostjo, obdavčitvijo, pravicami delavcev, delovnimi pogoji ali pogoji za zaposlitev po veljavnem pravu in/ali kolektivnih sporazumih;

| (c) | delodajalec ni izpolnil svojih obveznosti na podlagi pogodbe o zaposlitvi, ali |
| --- | --- |

(c)

delodajalec ni izpolnil svojih obveznosti na podlagi pogodbe o zaposlitvi, ali

| (d) | je delodajalec v 12 mesecih neposredno pred datumom vložitve vloge ukinil delovno mesto s polnim delovnim časom, da bi ga zapolnil z uporabo te direktive; |
| --- | --- |

(d)

je delodajalec v 12 mesecih neposredno pred datumom vložitve vloge ukinil delovno mesto s polnim delovnim časom, da bi ga zapolnil z uporabo te direktive;

4.   Države članice lahko odvzamejo dovoljenje za namene sezonskega dela, če državljan tretje države zaprosi za mednarodno zaščito na podlagi Direktive 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19) ali zaščito v skladu z nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali prakso zadevne države članice.

5.   Brez poseganja v odstavek 1 se z vsako odločitvijo o odvzemu dovoljenja upoštevajo posebne okoliščine primera, pa tudi interesi sezonskega delavca, in spoštuje načelo sorazmernosti.

6.   Razlogi za razveljavitev ali preklic vizuma za kratkoročno bivanje so opredeljeni v zadevnih določbah Vizumskega zakonika.

Člen 10

Obveznost sodelovanja

Države članice lahko od delodajalca zahtevajo, da predloži vse zadevne informacije, ki so potrebne za izdajo ali podaljšanje dovoljenja za namene sezonskega dela.

POGLAVJE III

POSTOPEK IN DOVOLJENJA ZA NAMENE SEZONSKEGA DELA

Člen 11

Dostop do informacij

1.   Države članice omogočijo, da prosilci enostavno dostopajo do informacij o vseh listinskih dokazilih, ki jih je treba priložiti vlogi, in informacij o pogojih vstopa in bivanja, vključno s pravicami in obveznostmi ter postopkovnimi jamstvi sezonskega delavca.

2.   Kadar države članice državljanom tretjih držav izdajo dovoljenje za namene sezonskega dela, se jim zagotovijo tudi pisne informacije o njihovih pravicah in obveznostih na podlagi te direktive, vključno s pritožbenimi postopki.

Člen 12

Dovoljenja za namene sezonskega dela

1.   Države članice brez poseganja v pravila o izdaji vizumov za kratkoročno bivanje, kot so določena v Vizumskem zakoniku in Uredbi Sveta (ES) št. 1683/95 (20), državljanom tretjih držav, ki upoštevajo člen 5 in zanje ne veljajo razlogi iz člena 8, za bivanje do 90 dni izdajo eno od naslednjih dovoljenj za namene sezonskega dela:

| (a) | vizum za kratkoročno bivanje, v katerem je navedeno, da je izdan za namene sezonskega dela; |
| --- | --- |

(a)

vizum za kratkoročno bivanje, v katerem je navedeno, da je izdan za namene sezonskega dela;

| (b) | vizum za kratkoročno bivanje in delovno dovoljenje, v katerem je navedeno, da sta izdana za namene sezonskega dela, ali |
| --- | --- |

(b)

vizum za kratkoročno bivanje in delovno dovoljenje, v katerem je navedeno, da sta izdana za namene sezonskega dela, ali

| (c) | delovno dovoljenje, v katerem je navedeno, da je izdano za namene sezonskega dela, če je državljan tretje države oproščen vizumske obveznosti v skladu s Prilogo II Uredbe (ES) št. 539/2001 in zadevna država članica zanj ne uporablja člena 4(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(c)

delovno dovoljenje, v katerem je navedeno, da je izdano za namene sezonskega dela, če je državljan tretje države oproščen vizumske obveznosti v skladu s Prilogo II Uredbe (ES) št. 539/2001 in zadevna država članica zanj ne uporablja člena 4(3) navedene uredbe.

Države članice pri prenosu te direktive uvedejo dovoljenji iz točk (a) in (c) ali dovoljenji iz točk (b) in (c).

2.   Države članice državljanom tretjih držav, ki spoštujejo člen 6 in zanje ne veljajo razlogi iz člena 8, za bivanje, daljše od 90 dni, izdajo eno od naslednjih dovoljenj za namene sezonskega dela:

| (a) | vizum za dolgoročno bivanje, v katerem je navedeno, da je izdan za namene sezonskega dela; |
| --- | --- |

(a)

vizum za dolgoročno bivanje, v katerem je navedeno, da je izdan za namene sezonskega dela;

| (b) | dovoljenje za sezonsko delo, ali |
| --- | --- |

(b)

dovoljenje za sezonsko delo, ali

| (c) | dovoljenje za sezonsko delo in vizum za dolgoročno bivanje, če je v skladu z nacionalnim pravom za vstop na ozemlje države članice potreben vizum za dolgoročno bivanje. |
| --- | --- |

(c)

dovoljenje za sezonsko delo in vizum za dolgoročno bivanje, če je v skladu z nacionalnim pravom za vstop na ozemlje države članice potreben vizum za dolgoročno bivanje.

Države članice pri prenosu te direktive uvedejo le eno od dovoljenj iz točk (a), (b) in (c).

3.   Brez poseganja v schengenski pravni red države članice določijo, ali vlogo predloži državljan tretje države in/ali delodajalec.

Obveznost držav članic, da določijo, ali vlogo predloži državljan tretje države in/ali njegov delodajalec, ne posega v morebitne ureditve, po katerih sta v postopek vključena oba.

4.   Dovoljenje za sezonsko delo iz točk (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 2 izdajo pristojni organi držav članic v obliki, ki je določena v Uredbi (ES) št. 1030/2002. Države članice v dovoljenju navedejo, da je izdano za namene sezonskega dela.

5.   Države članice v primeru vizumov za dolgoročno bivanje navedejo, da je dovoljenje izdano za namene sezonskega dela, v polje „opombe“ na vizumski nalepki v skladu s točko 12 Priloge k Uredbi (ES) št. 1683/95.

6.   Države članice lahko dodatne informacije glede delovnega razmerja sezonskega delavca navedejo v papirni obliki ali jih shranijo v elektronski obliki v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1030/2002 in točko (a)16 Priloge k navedeni uredbi.

7.   Kadar je vizum potreben le za vstop na ozemlje države članice in državljan tretje države izpolnjuje pogoje za izdajo dovoljenja za sezonsko delo v skladu s točko (c) prvega pododstavka odstavka 2, zadevna država članica državljanu tretje države zagotovi vse potrebno za pridobitev zahtevanega vizuma.

8.   Izdaja vizuma za dolgoročno bivanje v skladu s točko (a) prvega pododstavka odstavka 2 ne posega v možnost držav članic, da izdajo predhodno dovoljenje za delo v zadevni državi članici.

Člen 13

Vloge za dovoljenje za sezonsko delo

1.   Države članice določijo pristojne organe za sprejemanje in obravnavanje vlog za dovoljenje za sezonsko delo ter za izdajanje teh dovoljenj.

2.   Vloga za dovoljenje za sezonsko delo se predloži v okviru enotnega postopka obravnavanja vlog.

Člen 14

Trajanje bivanja

1.   Države članice določijo najdaljše obdobje bivanja za sezonske delavce, ki traja najmanj pet in največ devet mesecev v katerem koli obdobju dvanajstih mesecev. Po izteku tega obdobja državljan tretje države zapusti ozemlje države članice, razen če mu zadevna država članica v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije izda dovoljenje za prebivanje za namene, ki niso povezani s sezonskim delom.

2.   Države članice lahko določijo najdaljše obdobje v katerem koli 12-mesečnem obdobju, v katerem lahko delodajalec zaposluje sezonske delavce. To obdobje je najmanj tako dolgo kot najdaljše obdobje bivanja, določeno na podlagi odstavka 1.

Člen 15

Podaljšanje bivanja ali obnova dovoljenja za namene sezonskega dela

1.   V okviru najdaljšega obdobja iz člena 14(1) in pod pogojem, da je upoštevan člen 5 ali 6 in niso izpolnjeni pogoji iz točke (b) člena 8(1), člena 8(2) in, če je potrebno, člena 8(4), države članice dopustijo, da se sezonskim delavcem enkrat podaljša bivanje, kadar ti delavci podaljšajo pogodbo z istim delodajalcem.

2.   Države članice lahko v skladu s svojim nacionalnim pravom odločijo, da bodo sezonskim delavcem dopustile večkratno podaljšanje njihove pogodbe z istim delodajalcem in bivanja, pod pogojem, da s tem ne presežejo najdaljšega obdobja iz člena 14(1).

3.   V okviru najdaljšega obdobja iz člena 14(1) in pod pogojem, da je upoštevan člen 5 ali 6 in niso izpolnjeni pogoji iz točke (b) člena 8(1), člena 8(2) in, če je potrebno, člena 8(4), države članice dopustijo, da se sezonskim delavcem enkrat podaljša bivanje, da bi bili zaposleni pri drugem delodajalcu.

4.   Države članice lahko v skladu s svojim nacionalnim pravom odločijo, da bodo sezonskim delavcem dopustile, da se zaposlijo pri drugem delodajalcu in da se jim večkratno podaljša bivanje, če s tem ne presežejo najdaljšega obdobja iz člena 14(1).

5.   Države članice za namene odstavkov 1 do 4 sprejmejo predložitev vloge, ko je sezonski delavec, ki je bil sprejet na podlagi te direktive, na ozemlju zadevne države članice.

6.   Države članice lahko zavrnejo podaljšanje bivanja ali dovoljenja za namene sezonskega dela, kadar bi zadevno prosto delovno mesto lahko zasedli delavci iz zadevne države članice ali drugi državljani Unije oziroma tretjih držav, ki zakonito prebivajo v tej državi članici. Ta odstavek se uporablja brez poseganja v načelo, da imajo prednost državljani Unije, kot je določeno v ustreznih določbah zadevnih aktov o pristopu.

7.   Države članice zavrnejo podaljšanje bivanja ali dovoljenja za namene sezonskega dela, kadar je bilo doseženo najdaljše dovoljeno trajanje bivanja iz člena 14(1).

8.   Države članice lahko zavrnejo podaljšanje bivanja ali dovoljenja za namene sezonskega dela, če državljan tretje države zaprosi za mednarodno zaščito na podlagi Direktive 2011/95/EU ali za zaščito v skladu z nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali prakso zadevne države članice.

9.   Člen 9(2) ter točke (b), (c) in (d) člena 9(3) se ne uporabljajo za sezonskega delavca, ki se prijavi za zaposlitev pri drugem delodajalcu v skladu z odstavkom 3 tega člena, pri čemer se navedene določbe nanašajo na prejšnjega delodajalca.

10.   Razlogi za podaljšanje vizuma za kratkoročno bivanje so urejeni v zadevnih določbah Vizumskega zakonika.

11.   Brez poseganja v člen 8(1) se z vsako odločitvijo o vlogi za podaljšanje upoštevajo posebne okoliščine primera, pa tudi interesi sezonskega delavca, in spoštuje načelo sorazmernosti.

Člen 16

Olajšanje ponovnega vstopa

1.   Države članice olajšajo ponovni vstop državljanov tretjih držav, ki so bili v to državo članico sprejeti kot sezonski delavci vsaj enkrat v zadnjih petih letih in so v času vsakega bivanja v celoti izpolnjevali pogoje, ki se za sezonske delavce uporabljajo na podlagi te direktive.

2.   Olajšanje ponovnega vstopa iz odstavka 1 lahko vključuje enega ali več ukrepov, kot so:

| (a) | odobritev izvzetja iz obveznosti predložitve enega ali več dokumentov iz člena 5 ali 6; |
| --- | --- |

(a)

odobritev izvzetja iz obveznosti predložitve enega ali več dokumentov iz člena 5 ali 6;

| (b) | izdaja več dovoljenj za sezonsko delo z enim upravnim aktom; |
| --- | --- |

(b)

izdaja več dovoljenj za sezonsko delo z enim upravnim aktom;

| (c) | hitrejši postopek za sprejetje odločitve o vlogi za dovoljenje za sezonsko delo ali vizum za dolgoročno bivanje; |
| --- | --- |

(c)

hitrejši postopek za sprejetje odločitve o vlogi za dovoljenje za sezonsko delo ali vizum za dolgoročno bivanje;

| (d) | prednostna obravnava vlog za sprejem sezonskega delavca, pa tudi upoštevanje prejšnjih sprejemov pri odločanju o vlogah glede na izpolnitev kvote števila sprejetih državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(d)

prednostna obravnava vlog za sprejem sezonskega delavca, pa tudi upoštevanje prejšnjih sprejemov pri odločanju o vlogah glede na izpolnitev kvote števila sprejetih državljanov tretjih držav.

Člen 17

Sankcije zoper delodajalce

1.   Države članice določijo sankcije zoper delodajalce, ki niso izpolnili svojih obveznosti na podlagi te direktive, tudi prepoved zaposlovanja sezonskih delavcev za tiste delodajalce, ki resno kršijo svoje obveznosti v skladu s to direktivo. Te sankcije so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2.   Države članice zagotovijo, da je delodajalec ob odvzemu dovoljenja za namene sezonskega dela v skladu s členom 9(2) ter točkami (b), (c) in (d) člena 9(3) obvezan plačati odškodnino sezonskemu delavcu v skladu s postopki, določenimi v nacionalnem pravu. To vključuje tudi vse neporavnane obveznosti, ki bi jih delodajalec moral poravnati, če dovoljenje za namene sezonskega dela ne bi bilo odvzeto.

3.   Kadar je delodajalec podizvajalec, ki je kršil to direktivo, in kadar glavni izvajalec in kakršni koli vmesni podizvajalec nista izpolnjevala obveznosti skrbnega ravnanja v skladu z nacionalnim pravom, sta lahko glavni izvajalec in kakršni koli podizvajalec:

| (a) | predmet sankcij iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

predmet sankcij iz odstavka 1;

| (b) | poleg delodajalca ali namesto njega odgovorna za plačilo kakršne koli odškodnine sezonskemu delavcu v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(b)

poleg delodajalca ali namesto njega odgovorna za plačilo kakršne koli odškodnine sezonskemu delavcu v skladu z odstavkom 2;

| (c) | poleg delodajalca ali namesto njega odgovorna za plačilo kakršnih koli neporavnanih plačil sezonskemu delavcu v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(c)

poleg delodajalca ali namesto njega odgovorna za plačilo kakršnih koli neporavnanih plačil sezonskemu delavcu v skladu z nacionalnim pravom.

Države članice lahko v nacionalnem pravu določijo strožje predpise o odgovornosti.

Člen 18

Postopkovna jamstva

1.   Pristojni organi države članice odločijo o vlogi za izdajo dovoljenja za namene sezonskega dela. Odgovorni organi v skladu s postopki uradnega obveščanja v okviru nacionalnega prava, prosilca o tem čim prej pisno obvestijo, najpozneje pa v 90 dneh od datuma predložitve popolne vloge.

2.   Države članice v primeru vloge za podaljšanje bivanja ali obnove dovoljenja v skladu s členom 15 sprejmejo vse razumne ukrepe, da bi zagotovile, da sezonski delavec zaradi upravnih postopkov v teku ne bi bil primoran prekiniti delovnega razmerja z istim delodajalcem ali da ne bi mogel zamenjati delodajalca.

Kadar veljavnost dovoljenja za namene sezonskega dela poteče v času postopka za podaljšanje ali obnovo, države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom sezonskemu delavcu dovolijo, da biva na njihovem ozemlju, dokler pristojni organi ne sprejmejo odločitve o vlogi, pod pogojem da je bila vloga predložena v času veljavnosti zadevnega dovoljenja in da obdobje iz člena 14(1) ni preteklo.

Kadar se uporabi drugi pododstavek, se lahko države članice med drugim odločijo, da:

| (a) | izdajo nacionalna začasna dovoljenja za prebivanje ali enakovredna dovoljenja, dokler odločitev ni sprejeta; |
| --- | --- |

(a)

izdajo nacionalna začasna dovoljenja za prebivanje ali enakovredna dovoljenja, dokler odločitev ni sprejeta;

| (b) | sezonskemu delavcu dovolijo opravljanje dela dokler ta odločitev ni sprejeta. |
| --- | --- |

(b)

sezonskemu delavcu dovolijo opravljanje dela dokler ta odločitev ni sprejeta.

V obdobju obravnave vloge za podaljšanje ali obnovo se uporabljajo zadevne določbe te direktive.

3.   Kadar so informacije ali dokumentacija, predložene v vlogi, nepopolne, pristojni organi prosilca v razumnem roku uradno obvestijo o dodatnih zahtevanih informacijah in določijo razumen rok za njihovo predložitev. Rok iz odstavka 1 se prekine, dokler pristojni organi ne prejmejo zahtevanih dodatnih informacij.

4.   Razlogi za odločitev, da je vloga za dovoljenje za namene sezonskega dela nedopustna ali da se ta vloga zavrne ali da se zavrne podaljšanje bivanja ali dovoljenja za namene sezonskega dela, se prosilcu pisno sporočijo. Razlogi za odločitev o odvzemu dovoljenja za namene sezonskega dela se pisno sporočijo sezonskemu delavcu in, če je tako določeno v nacionalnem pravu, tudi delodajalcu.

5.   Vsako odločitev, da je vloga za dovoljenje za namene sezonskega dela nedopustna ali da se ta vloga zavrne ali da se zavrne podaljšanje bivanja ali obnova dovoljenja za namene sezonskega dela ali da se to dovoljenje odvzame, je mogoče pravno izpodbijati v zadevni državi članici v skladu z nacionalnim pravom. V pisnem uradnem obvestilu se navede sodišče ali upravni organ, pri katerem je mogoče vložiti pritožbo, in rok za vložitev pritožbe.

6.   Postopkovna jamstva za vizume za kratkoročno bivanje so določena v zadevnih določbah Vizumskega zakonika.

Člen 19

Pristojbine in stroški

1.   Države članice lahko zahtevajo plačilo pristojbin za obravnavo vlog v skladu s to direktivo. Raven takih pristojbin se sme biti nesorazmerna ali pretirana. Pristojbine za vizume za kratkoročno bivanje so določene v ustreznih določbah schengenskega pravnega reda. Kadar te pristojbine plača državljan tretje države, lahko države članice določijo, da je upravičen do povračila stroškov s strani delodajalca v skladu z nacionalnim pravom.

2.   Države članice od delodajalcev sezonskih delavcev lahko zahtevajo plačilo za:

| (a) | stroške za potovanje od kraja izvora sezonskega delavca do kraja dela v zadevni državi članici ter za povratno vožnjo; |
| --- | --- |

(a)

stroške za potovanje od kraja izvora sezonskega delavca do kraja dela v zadevni državi članici ter za povratno vožnjo;

| (b) | stroške zdravstvenega zavarovanja iz točke (b) člena 5(1) in točke (b) člena 6(1). |
| --- | --- |

(b)

stroške zdravstvenega zavarovanja iz točke (b) člena 5(1) in točke (b) člena 6(1).

Če take stroške plača delodajalec, jih sezonski delavci ne povrnejo.

Člen 20

Nastanitev

1.   Države članice zahtevajo dokazila o tem, da bo imel sezonski delavec za čas svojega bivanja nastanitev, ki mu bo zagotavljala ustrezen življenjski standard v skladu z nacionalnim pravom ali prakso. Pristojni organ se obvesti o kakršni koli spremembi nastanitve sezonskega delavca.

2.   Kadar nastanitev zagotovi delodajalec ali je nastanitev zagotovljena prek njega:

| (a) | se lahko od sezonskega delavca zahteva, da plačuje najemnino, ki ni pretirana v primerjavi z njegovim neto plačilom in v primerjavi s kakovostjo zadevne nastanitve. Najemnina se ne odšteje samodejno od plače sezonskega delavca; |
| --- | --- |

(a)

se lahko od sezonskega delavca zahteva, da plačuje najemnino, ki ni pretirana v primerjavi z njegovim neto plačilom in v primerjavi s kakovostjo zadevne nastanitve. Najemnina se ne odšteje samodejno od plače sezonskega delavca;

| (b) | delodajalec sezonskemu delavcu zagotovi pogodbo o najemu ali enakovreden dokument, v katerem so jasno navedeni pogoji za najem nastanitve; |
| --- | --- |

(b)

delodajalec sezonskemu delavcu zagotovi pogodbo o najemu ali enakovreden dokument, v katerem so jasno navedeni pogoji za najem nastanitve;

| (c) | delodajalec zagotovi, da nastanitev izpolnjuje osnovne zdravstvene in varnostne standarde, ki veljajo v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(c)

delodajalec zagotovi, da nastanitev izpolnjuje osnovne zdravstvene in varnostne standarde, ki veljajo v zadevni državi članici.

Člen 21

Zaposlovanje prek javnih služb za zaposlovanje

Države članice lahko določijo, da zaposlovanje sezonskih delavcev poteka le prek javnih služb za zaposlovanje.

POGLAVJE IV

PRAVICE

Člen 22

Pravice na podlagi dovoljenja za namene sezonskega dela

V času veljavnosti dovoljenja iz člena 12 njegov imetnik uživa vsaj naslednje pravice:

| (a) | pravico do vstopa in bivanja na ozemlju države članice, ki je dovoljenje izdala; |
| --- | --- |

(a)

pravico do vstopa in bivanja na ozemlju države članice, ki je dovoljenje izdala;

| (b) | prost dostop do celotnega ozemlja države članice, ki je izdala dovoljenje v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(b)

prost dostop do celotnega ozemlja države članice, ki je izdala dovoljenje v skladu z nacionalnim pravom;

| (c) | pravico do izvajanja konkretne poklicne dejavnosti, odobrene na podlagi dovoljenja v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(c)

pravico do izvajanja konkretne poklicne dejavnosti, odobrene na podlagi dovoljenja v skladu z nacionalnim pravom.

Člen 23

Pravica do enake obravnave

1.   Sezonski delavci so upravičeni do enake obravnave kot državljani države članice gostiteljice vsaj glede:

| (a) | pogojev zaposlitve, vključno z najnižjo starostjo delavca, ter delovnih pogojev, vključno s plačo in odpovedjo, delovnega časa, dopusta in počitnic ter zdravstvenih in varnostnih zahtev na delovnem mestu; |
| --- | --- |

(a)

pogojev zaposlitve, vključno z najnižjo starostjo delavca, ter delovnih pogojev, vključno s plačo in odpovedjo, delovnega časa, dopusta in počitnic ter zdravstvenih in varnostnih zahtev na delovnem mestu;

| (b) | pravice do stavke in udeležbe v dejavnostih sindikatov v skladu z nacionalnim pravom in prakso države članice gostiteljice ter svobode združevanja in pripadnosti ter članstva v organizaciji, ki zastopa delavce, ali v kateri koli organizaciji, katere člani opravljajo določen poklic, vključno s pravicami in ugodnostmi, ki jih omogočajo te organizacije, vključno s pravico do pogajanja in sklenitve kolektivnih sporazumov, brez poseganja v nacionalne predpise o javnem redu in javni varnosti; |
| --- | --- |

(b)

pravice do stavke in udeležbe v dejavnostih sindikatov v skladu z nacionalnim pravom in prakso države članice gostiteljice ter svobode združevanja in pripadnosti ter članstva v organizaciji, ki zastopa delavce, ali v kateri koli organizaciji, katere člani opravljajo določen poklic, vključno s pravicami in ugodnostmi, ki jih omogočajo te organizacije, vključno s pravico do pogajanja in sklenitve kolektivnih sporazumov, brez poseganja v nacionalne predpise o javnem redu in javni varnosti;

| (c) | neporavnanih plačil, ki jih delodajalec dolguje državljanu tretje države; |
| --- | --- |

(c)

neporavnanih plačil, ki jih delodajalec dolguje državljanu tretje države;

| (d) | področij socialne varnosti, kakor so opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 883/2004; |
| --- | --- |

(d)

področij socialne varnosti, kakor so opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 883/2004;

| (e) | dostopa do blaga in storitev ter dobave blaga in zagotavljanja storitev, ki so na voljo javnosti, z izjemo stanovanja, in sicer brez poseganja v svobodo sklepanja pogodb v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(e)

dostopa do blaga in storitev ter dobave blaga in zagotavljanja storitev, ki so na voljo javnosti, z izjemo stanovanja, in sicer brez poseganja v svobodo sklepanja pogodb v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom;

| (f) | svetovanja o sezonskem delu, ki ga zagotavljajo zavodi za zaposlovanje; |
| --- | --- |

(f)

svetovanja o sezonskem delu, ki ga zagotavljajo zavodi za zaposlovanje;

| (g) | izobraževanja in poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

(g)

izobraževanja in poklicnega usposabljanja;

| (h) | priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki; |
| --- | --- |

(h)

priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki;

| (i) | davčnih ugodnosti, pod pogojem, da se sezonski delavec v zadevni državi članici šteje za rezidenta za davčne namene. |
| --- | --- |

(i)

davčnih ugodnosti, pod pogojem, da se sezonski delavec v zadevni državi članici šteje za rezidenta za davčne namene.

Sezonski delavci, ki se preselijo v tretjo državo, ali preživeli družinski člani takšnih delavcev, ki prebivajo v tretji državi in katerih pravice izhajajo iz pravic sezonskega delavca, prejmejo pokojnine iz obveznega pokojninskega zavarovanja na podlagi predhodne zaposlitve sezonskega delavca, ki jih pridobijo v skladu z zakonodajo iz člena 3 Uredbe (ES) št. 883/2004, in sicer pod enakimi pogoji in po enakih stopnjah kot državljani zadevne države članice, pri selitvi v tretjo državo.

2.   Države članice lahko enako obravnavo omejijo:

| (i) | z izključitvijo družinskih prejemkov in nadomestil za brezposelnost na podlagi točke (d) prvega pododstavka odstavka 1 brez poseganja v Uredbo (EU) št. 1231/2010; |
| --- | --- |

(i)

z izključitvijo družinskih prejemkov in nadomestil za brezposelnost na podlagi točke (d) prvega pododstavka odstavka 1 brez poseganja v Uredbo (EU) št. 1231/2010;

| (ii) | na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja, ki je neposredno povezano s specifično poklicno dejavnostjo, ter z izključitvijo štipendij ter posojil za študij in preživljanje ali drugih štipendij in posojil na podlagi točke (g) prvega pododstavka odstavka 1; |
| --- | --- |

(ii)

na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja, ki je neposredno povezano s specifično poklicno dejavnostjo, ter z izključitvijo štipendij ter posojil za študij in preživljanje ali drugih štipendij in posojil na podlagi točke (g) prvega pododstavka odstavka 1;

| (iii) | kar zadeva davčne ugodnosti, na podlagi točke (i) prvega pododstavka odstavka 1 na primere, ko je prijavljeno ali običajno prebivališče družinskih članov sezonskega delavca, za katere ta zahteva ugodnosti, na ozemlju zadevne države članice. |
| --- | --- |

(iii)

kar zadeva davčne ugodnosti, na podlagi točke (i) prvega pododstavka odstavka 1 na primere, ko je prijavljeno ali običajno prebivališče družinskih članov sezonskega delavca, za katere ta zahteva ugodnosti, na ozemlju zadevne države članice.

3.   Pravica do enake obravnave iz odstavka 1 ne posega v pravico države članice, da odvzame ali zavrne podaljšanje dovoljenja za namene sezonskega dela v skladu s členoma 9 in 15.

Člen 24

Spremljanje, ocenjevanje in inšpekcijski pregledi

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, namenjene preprečevanju morebitnih zlorab in sankcioniranju kršitev te direktive. Ukrepi vključujejo spremljanje in ocenjevanje, po potrebi pa tudi inšpekcijske preglede v skladu z nacionalnim pravom ali upravno prakso.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo službe, pristojne za delovno inšpekcijo, ali pristojni organi in, kadar je to določeno v nacionalni zakonodaji, ki velja za domače delavce, organizacije, ki zastopajo interese delavcev, dostop do delovnega mesta in s soglasjem delavca tudi do nastanitve.

Člen 25

Olajšano vlaganje pritožb

1.   Države članice zagotovijo učinkovite mehanizme, prek katerih lahko sezonski delavci vlagajo pritožbe zoper svoje delodajalce neposredno ali prek tretjih oseb, ki imajo v skladu z merili iz nacionalne zakonodaje zakonit interes za zagotovitev skladnosti s to direktivo, ali prek pristojnega organa države članice, če je to določeno v nacionalnem pravu.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko tretje osebe, ki imajo v skladu z merili iz nacionalnega prava zakonit interes za zagotovitev skladnosti s to direktivo, če se sezonski delavec s tem strinja, v imenu sezonskega delavca ali njemu v podporo sodelujejo v katerem koli upravnem ali civilnem postopku, predvidenem za izvajanje te direktive, razen postopkov in odločitev v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo sezonski delavci enak dostop do ukrepov za zaščito pred odpustitvijo ali drugim neugodnim ravnanjem kot odzivom delodajalca na pritožbo v okviru podjetja ali na pravni postopek, katerega namen je zagotoviti skladnost s to direktivo, kot drugi delavci v podobnem položaju.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Statistični podatki

1.   Države članice sporočijo Komisiji statistične podatke o številu prvič izdanih dovoljenj za namene sezonskega dela in, kolikor je to mogoče, o številu državljanov tretjih držav, katerih dovoljenje za namene sezonskega dela je bilo podaljšano ali odvzeto. Ti statistični podatki so razčlenjeni glede na državljanstvo ter, kolikor je to mogoče, obdobje trajanja veljavnosti dovoljenja in gospodarsko panogo.

2.   Statistični podatki iz odstavka 1 se nanašajo na referenčna obdobja v enem koledarskem letu, Komisiji pa se sporočijo v šestih mesecih po koncu referenčnega leta. Prvo referenčno leto je 2017.

3.   Statistični podatki iz odstavka 1 se sporočijo v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (21).

Člen 27

Poročanje

Komisija vsaka tri leta, prvič pa najpozneje do 30. septembra 2019, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive v državah članicah ter predlaga potrebne spremembe.

Člen 28

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 30. septembra 2016. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.

Ko države članice sprejmejo te predpise, se v njih sklicujejo na to direktivo ali pa sklicevanje nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 30

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbama.

V Strasbourg, dne 26. februarja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 97.

1

(2)  UL C 166, 7.6.2011, str. 59.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014. (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. februarja 2014.

3

(4)  Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 168, 30.6.2009, str. 24).

4

(5)  Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (UL L 180, 19.7.2000, str. 22).

5

(6)  Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

6

(7)  Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).

7

(8)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

8

(9)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

9

(10)  Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

11

(12)  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

12

(13)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o razširitvi uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 na državljane tretjih držav, za katere se navedeni uredbi ne uporabljata le na podlagi njihovega državljanstva (UL L 344, 29.12.2010, str. 1).

14

(15)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

15

(16)  Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

16

(17)  Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (UL L 157, 15.6.2002, str. 1).

17

(18)  Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

18

(19)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume (UL L 164, 14.7.1995, str. 1).

20

(21)  Uredba (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih (UL L 199, 31.7.2007, str. 23).

21

---