# Uradni list L 109/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 109 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5712. april 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 109

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5712. april 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2014/204/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 11. februarja 2014 opodpisu, v imenu Unije, Dogovora med Evropsko unijo in KraljevinoNorveško o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnempodpornem uradu | 1 |
| | | Dogovor med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih njenegasodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 371/2014 z dne 10. aprila 2014 o izvajanju člena 12(1) Uredbe (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 9 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 372/2014 z dne 9. aprila 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 glede izračuna določenih časovnih omejitev, obravnave pritožb ter označevanja in varovanja zaupnih podatkov (
  1
  ) | 14 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 373/2014 z dne 11. aprila 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 23 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2014/205/SZVP z dne 10. aprila 2014 o spremembi Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu | 25 |
| | | 2014/206/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 6. novembra 2013 o ukrepih Nemčije v korist podjetja HoKaWe Eberswalde GmbH SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN) (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7058) (
  1
  ) | 30 |
| | | 2014/207/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 11. aprila 2014 o imenovanju registra domene.eu najvišje ravni (
  1
  ) | 41 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2014/208/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 9. aprila 2014 o kakovosti poročanja o upravljanju podjetja (upoštevaj ali pojasni) (
  1
  ) | 43 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2014/204/EU

*

Sklep Sveta z dne 11. februarja 2014 opodpisu, v imenu Unije, Dogovora med Evropsko unijo in KraljevinoNorveško o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnempodpornem uradu

1

Dogovor med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih njenegasodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu

3

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 371/2014 z dne 10. aprila 2014 o izvajanju člena 12(1) Uredbe (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

9

*

Uredba Komisije (EU) št. 372/2014 z dne 9. aprila 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 glede izračuna določenih časovnih omejitev, obravnave pritožb ter označevanja in varovanja zaupnih podatkov (
  1
  )

1

14

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 373/2014 z dne 11. aprila 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

23

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2014/205/SZVP z dne 10. aprila 2014 o spremembi Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

25

2014/206/EU

*

Sklep Komisije z dne 6. novembra 2013 o ukrepih Nemčije v korist podjetja HoKaWe Eberswalde GmbH SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN) (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7058) (
  1
  )

HoKaWe Eberswalde GmbH

1

30

2014/207/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 11. aprila 2014 o imenovanju registra domene.eu najvišje ravni (
  1
  )

1

41

PRIPOROČILA

2014/208/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 9. aprila 2014 o kakovosti poročanja o upravljanju podjetja (upoštevaj ali pojasni) (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/1

---

SKLEP SVETA

z dne 11. februarja 2014

o podpisu, v imenu Unije, Dogovora med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu

(2014/204/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 74 ter člena 78(1) in (2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je določeno, da v Evropskem azilnem podpornem uradu lahko kot opazovalke sodelujejo Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica. Poleg tega navedena uredba določa, da se pripravi dogovore o naravi, obsegu in načinu sodelovanja teh držav pri delu Evropskega azilnega podpornega urada. |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je določeno, da v Evropskem azilnem podpornem uradu lahko kot opazovalke sodelujejo Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica. Poleg tega navedena uredba določa, da se pripravi dogovore o naravi, obsegu in načinu sodelovanja teh držav pri delu Evropskega azilnega podpornega urada.

| (2) | Svet je 27. januarja 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja glede Dogovora med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih njenega sodelovanja v Evropskem azilnem podpornem uradu (v nadaljnjem besedilu: Dogovor). Pogajanja so bila 28. junija 2013 uspešno končana s parafiranjem Dogovora. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 27. januarja 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja glede Dogovora med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih njenega sodelovanja v Evropskem azilnem podpornem uradu (v nadaljnjem besedilu: Dogovor). Pogajanja so bila 28. junija 2013 uspešno končana s parafiranjem Dogovora.

| (3) | Dogovor bi bilo treba podpisati in začasno uporabljati do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev. |
| --- | --- |

(3)

Dogovor bi bilo treba podpisati in začasno uporabljati do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.

| (4) | Kot je opredeljeno v uvodni izjavi 21 Uredbe (EU) št. 439/2010, Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri navedeni uredbi, ki je zanju zavezujoča. Za izvajanje člena 49(1) Uredbe (EU) št. 439/2010 bi torej morala sodelovati pri tem sklepu. Zato Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri tem sklepu. |
| --- | --- |

(4)

Kot je opredeljeno v uvodni izjavi 21 Uredbe (EU) št. 439/2010, Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri navedeni uredbi, ki je zanju zavezujoča. Za izvajanje člena 49(1) Uredbe (EU) št. 439/2010 bi torej morala sodelovati pri tem sklepu. Zato Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri tem sklepu.

| (5) | Kot je opredeljeno v uvodni izjavi 22 Uredbe (EU) št. 439/2010, Danska ne sodeluje in pri navedeni uredbi, ki zanjo ni zavezujoča. Danska zato ne sodeluje pri tem sklepu – |
| --- | --- |

(5)

Kot je opredeljeno v uvodni izjavi 22 Uredbe (EU) št. 439/2010, Danska ne sodeluje in pri navedeni uredbi, ki zanjo ni zavezujoča. Danska zato ne sodeluje pri tem sklepu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Dogovora med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu v imenu Unije se odobri s pridržkom sklenitve navedenega dogovora.

Besedilo Dogovora je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Dogovora v imenu Unije.

Člen 3

Dogovor se v skladu s členom 13(3) začasno uporablja do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev (2).

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 11. februarja 2014

Za Svet

Predsednik

E. VENIZELOS

---

(1)  Uredba (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada (UL L 132, 29.5.2010, str. 11).

1

(2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum, od katerega se Dogovor začasno uporablja.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/3

---

DOGOVOR

med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu

EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: EU)

na eni strani in

KRALJEVINA NORVEŠKA (v nadaljnjem besedilu: Norveška)

na drugi strani STA SE –

ob upoštevanju člena 49(1) Uredbe (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada (1) (v nadaljnjem besedilu: Uredba),

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| (1) | V skladu z Uredbo bi bilo treba za uresničitev namena Evropskega azilnega podpornega urada (v nadaljnjem besedilu: podporni urad) omogočiti sodelovanje pri tem uradu državam, ki so sklenile sporazume z EU, na podlagi katerih so sprejele in uporabljajo pravo EU na področju, ki ga ureja ta uredba, zlasti Islandiji, Lihtenštajnu, Norveški in Švici (v nadaljnjem besedilu: pridružene države). |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo bi bilo treba za uresničitev namena Evropskega azilnega podpornega urada (v nadaljnjem besedilu: podporni urad) omogočiti sodelovanje pri tem uradu državam, ki so sklenile sporazume z EU, na podlagi katerih so sprejele in uporabljajo pravo EU na področju, ki ga ureja ta uredba, zlasti Islandiji, Lihtenštajnu, Norveški in Švici (v nadaljnjem besedilu: pridružene države).

| (2) | Norveška je sklenila sporazume z EU, s katerimi je sprejela in uporablja pravo EU na področju, ki ga ureja ta uredba, zlasti Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem (2) – |
| --- | --- |

(2)

Norveška je sklenila sporazume z EU, s katerimi je sprejela in uporablja pravo EU na področju, ki ga ureja ta uredba, zlasti Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem (2) –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Obseg sodelovanja

Norveška polno sodeluje pri delu podpornega urada in je upravičena do ukrepov podpore s strani podpornega urada, kot je opisano v Uredbi in v skladu s pogoji, ki jih določa ta dogovor.

Člen 2

Upravni odbor

Norveška je v upravnem odboru podpornega urada zastopana kot opazovalka brez glasovalnih pravic.

ČLEN 3

Finančni prispevek

1.   Norveška prispeva k prihodkom podpornega urada letni znesek, izračunan na podlagi njenega bruto domačega proizvoda (BDP) kot odstotka BDP vseh sodelujočih držav v skladu s formulo, določeno v Prilogi.

2.   Finančni prispevek iz odstavka 1 se zaračuna od dneva po začetku veljavnosti tega dogovora ali od začetka njegove začasne uporabe v skladu s členom 13(3). Prvi finančni prispevek se sorazmerno zmanjša glede na preostali čas do konca leta po začetku veljavnosti tega dogovora ali po začetku njegove začasne uporabe.

Člen 4

Varstvo podatkov

1.   Pri uporabi tega dogovora Norveška podatke obdeluje v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3).

2.   Za namene tega dogovora podporni urad pri obdelavi osebnih podatkov uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

3.   Norveška spoštuje pravila o zaupnosti dokumentov, ki jih hrani podporni urad, kot je določeno v poslovniku upravnega odbora.

Člen 5

Pravni status

Podporni urad je v skladu z zakonodajo Norveške pravna oseba ter ima na Norveškem najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja Norveške. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

Člen 6

Odgovornost

Odgovornost podpornega urada ureja člen 45(1), (3) in (5) Uredbe.

Člen 7

Sodišče Evropske unije

Norveška priznava pristojnost Sodišča Evropske unije za podporni urad, kot je določeno v členu 45(2) in (4) Uredbe.

Člen 8

Osebje podpornega urada

1.   V skladu s členoma 38(1) in 49(1) Uredbe se za državljane Norveške, ki so zaposleni kot osebje podpornega urada, uporabljajo kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, pravila, ki so jih skupaj sprejele institucije Evropske unije za namene uporabe teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev, in izvedbeni ukrepi, ki jih je sprejel podporni urad v skladu s členom 38(2) Uredbe.

2.   Z odstopanjem od člena 12(2)(a) in člena 82(3)(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije lahko državljane Norveške, ki uživajo vse državljanske pravice, pogodbeno zaposli izvršni direktor podpornega urada v skladu z veljavnimi pravili za izbor in zaposlitev osebja, ki jih sprejme podporni urad.

3.   Člen 38(4) Uredbe se smiselno uporablja za državljane Norveške.

4.   Državljani Norveške pa ne morejo biti imenovani na mesto izvršnega direktorja podpornega urada.

Člen 9

Privilegiji in imunitete

Norveška za podporni urad in njegovo osebje uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije (5) ter vsa pravila, sprejeta v skladu z navedenim protokolom, ki se nanašajo na zadeve v zvezi z osebjem podpornega urada.

Člen 10

Boj proti goljufijam

Uporabljajo se določbe iz člena 44 Uredbe, Evropski urad za boj proti goljufijam in Računsko sodišče pa lahko izvajata pooblastila, ki so jima bila dodeljena.

Evropski urad za boj proti goljufijam in Računsko sodišče pravočasno obvestita norveški nacionalni urad za revizijo (Riksrevisjonen) o vseh načrtovanih preverjanjih ali revizijah na kraju samem, ki se lahko na željo norveških organov izvedejo skupaj z njihovim nacionalnim uradom za revizijo.

Člen 11

Odbor

1.   Odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov Evropske komisije in Norveške, spremlja pravilno izvajanje tega dogovora ter v zvezi s tem zagotavlja neprekinjeno sporočanje informacij in izmenjavo mnenj. Zaradi praktičnih razlogov se odbor sestaja skupaj z ustreznimi odbori, ustanovljenimi z drugimi pridruženimi državami, ki sodelujejo v skladu s členom 49(1) Uredbe. Sestane se na zahtevo Norveške ali Evropske komisije. Upravni odbor podpornega urada je obveščen o delu tega odbora.

2.   Informacije o načrtovani zakonodaji EU, ki ima bodisi neposreden učinek na Uredbo ali jo spreminja bodisi se pričakuje, da bo vplivala na finančni prispevek iz člena 3 tega dogovora, se sporočijo in o njih poteka izmenjava mnenj v odboru.

Člen 12

Priloga

Priloga k temu dogovoru je sestavni del tega dogovora.

Člen 13

Začetek veljavnosti

1.   Pogodbenici odobrita ta dogovor v skladu z njunimi notranjimi postopki. O dokončanju teh postopkov se medsebojno uradno obvestita.

2.   Ta dogovor začne veljati prvi dan prvega meseca, ki sledi predložitvi zadnjega uradnega obvestila iz odstavka 1.

3.   Ob podpisu tega dogovora lahko pogodbenici s skupno izjavo določita, da se ta začasno uporablja od dneva po njegovem podpisu.

Člen 14

Prenehanje in veljavnost

1.   Ta dogovor se sklene za nedoločen čas.

2.   Vsaka pogodbenica lahko po posvetovanju v odboru odstopi od tega dogovora z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Ta dogovor preneha veljati šest mesecev po datumu takega uradnega obvestila.

3.   Ta dogovor preneha veljati v primeru prenehanja veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Norveškem ali na Islandiji.

4.   Ta dogovor je sestavljen v dveh izvirnikih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, norveškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Съставено в Брюксел на деветнадесети март две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de marzo de dos mil catorce.

V Bruselu dne devatenáctého března dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende marts to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten März zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta märtsikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the nineteenth day of March in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix neuf mars deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu devetnaestog ožujka dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove marzo duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada deviņpadsmitajā martā.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų kovo devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év március havának tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussell, fid-dsatax-il jum ta' Marzu tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de negentiende maart tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego marca roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de março de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la nouăsprezece martie două mii paisprezece.

V Bruseli devätnásteho marca dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne devetnajstega marca leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den nittonde mars tjugohundrafjorton.

Utferdiget i Brussel den nittende mars to tusen og fjorten.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

For Den europeiske union

Image

За Кралство Норвегия

Por el Reino de Noruega

Za Norské královstvi

For Kongeriget Norge

Für das Königreich Norwegen

Norra Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Νορβηγίας

For the Kingdom of Norway

Pour le Royaume de Norvège

Za Kraljevinu Norvešku

Per il Regno di Norvegia

Norvēģijas Karalistes vārdā –

Norvegijos Karalystės vardu

A Norvég Királyság részéről

Ghar-Renju tan-Norveġja

Voor het Koninkrijk Noorwegen

W imieniu Królestwa Norwegii

Pelo Reino da Noruega

Pentru Regatul Norvegiei

Za Nórske kráľovstvo

Za Kraljevino Norveško

Norjan kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Norge

For Kongeriket Norge

Image

---

(1)  UL L 132, 29.5.2010, str. 11.

1

(2)  UL L 93, 3.4.2001, str. 40.

2

(3)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

3

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

4

(5)  UL C 83, 30.3.2010, str. 266.

5

---

PRILOGA

FORMULA ZA IZRAČUN PRISPEVKA

| 1. | Finančni prispevek Norveške k prihodkom podpornega urada, določen v členu 33(3)(d) Uredbe, se izračuna na naslednji način:
  zadnja posodobljena končna vrednost bruto domačega proizvoda (BDP) Norveške, ki je na voljo 31. marca vsako leto, se deli z vsoto za isto leto razpoložljivih vrednosti BDP vseh držav, ki sodelujejo v podpornem uradu. Za izračun zneska finančnega prispevka Norveške se dobljeni odstotek preračuna glede na tisti del odobrenih prihodkov podpornega urada v obravnavanem letu, ki so opredeljeni v členu 33(3)(a) Uredbe. |
| --- | --- |

1.

Finančni prispevek Norveške k prihodkom podpornega urada, določen v členu 33(3)(d) Uredbe, se izračuna na naslednji način:

zadnja posodobljena končna vrednost bruto domačega proizvoda (BDP) Norveške, ki je na voljo 31. marca vsako leto, se deli z vsoto za isto leto razpoložljivih vrednosti BDP vseh držav, ki sodelujejo v podpornem uradu. Za izračun zneska finančnega prispevka Norveške se dobljeni odstotek preračuna glede na tisti del odobrenih prihodkov podpornega urada v obravnavanem letu, ki so opredeljeni v členu 33(3)(a) Uredbe.

| 2. | Finančni prispevek se plača v eurih. |
| --- | --- |

2.

Finančni prispevek se plača v eurih.

| 3. | Norveška plača svoj finančni prispevek najpozneje v 45 dneh po prejemu obvestila o dolgovanem znesku. Za vsakršno zamudo pri plačilu Norveška plača zamudne obresti na neplačani znesek od roka plačila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih poslih glavnega refinanciranja, kot je objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem se izteče rok za plačilo, povečana za 3,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

3.

Norveška plača svoj finančni prispevek najpozneje v 45 dneh po prejemu obvestila o dolgovanem znesku. Za vsakršno zamudo pri plačilu Norveška plača zamudne obresti na neplačani znesek od roka plačila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih poslih glavnega refinanciranja, kot je objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem se izteče rok za plačilo, povečana za 3,5 odstotne točke.

| 4. | Finančni prispevek Norveške se prilagodi v skladu s to prilogo, če se finančni prispevek EU iz splošnega proračuna EU, opredeljen v členu 33(3)(a) Uredbe, poveča v skladu s členi 26, 27 ali 41 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1). V tem primeru se razlika izplača v 45 dneh po prejemu obvestila o dolgovanem znesku. |
| --- | --- |

4.

Finančni prispevek Norveške se prilagodi v skladu s to prilogo, če se finančni prispevek EU iz splošnega proračuna EU, opredeljen v členu 33(3)(a) Uredbe, poveča v skladu s členi 26, 27 ali 41 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1). V tem primeru se razlika izplača v 45 dneh po prejemu obvestila o dolgovanem znesku.

| 5. | V primeru, da se odobritve plačil, ki jih podporni urad prejme od EU v skladu s členom 33(3)(a) Uredbe za leto N, ne porabijo do 31. decembra leta N ali da se proračun podpornega urada za leto N zmanjša v skladu s členi 26, 27 ali 41 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, se del teh neporabljenih ali zmanjšanih odobritev plačil, ki ustrezajo odstotku prispevka Norveške, prenese v proračun podpornega urada za leto N+1. Prispevek Norveške k proračunu podpornega urada za leto N+1 se ustrezno zniža. |
| --- | --- |

5.

V primeru, da se odobritve plačil, ki jih podporni urad prejme od EU v skladu s členom 33(3)(a) Uredbe za leto N, ne porabijo do 31. decembra leta N ali da se proračun podpornega urada za leto N zmanjša v skladu s členi 26, 27 ali 41 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, se del teh neporabljenih ali zmanjšanih odobritev plačil, ki ustrezajo odstotku prispevka Norveške, prenese v proračun podpornega urada za leto N+1. Prispevek Norveške k proračunu podpornega urada za leto N+1 se ustrezno zniža.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

---

UREDBE

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/9

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 371/2014

z dne 10. aprila 2014

o izvajanju člena 12(1) Uredbe (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 z dne 12. aprila 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. aprila 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 359/2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. aprila 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 359/2011.

| (2) | Svet je na podlagi pregleda Sklepa Sveta 2011/235/SZVP (2) sklenil, da bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 13. aprila 2015. |
| --- | --- |

(2)

Svet je na podlagi pregleda Sklepa Sveta 2011/235/SZVP (2) sklenil, da bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 13. aprila 2015.

| (3) | Poleg tega bi bilo treba v skladu s Sklepom Sveta 2014/205/SZVP (3) posodobiti vnose, ki zadevajo nekatere osebe iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 359/2011. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega bi bilo treba v skladu s Sklepom Sveta 2014/205/SZVP (3) posodobiti vnose, ki zadevajo nekatere osebe iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 359/2011.

| (4) | Prilogo I k Uredbi (EU) št. 359/2011 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Prilogo I k Uredbi (EU) št. 359/2011 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EU) št. 359/2011 se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. aprila 2014

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 2011/235/SZVP z dne 12. aprila 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu (UL L 100, 14.4.2011, str. 51).

2

(3)  Sklep Sveta 2014/205/SZVP z dne 10. aprila 2014 o spremembi Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu (glej stran 25 tega Uradnega lista).

3

---

PRILOGA

Vnosi za osebe, ki so navedene v nadaljevanju, nadomestijo vnose za te osebe iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 359/2011:

Fizične osebe

| | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | RAJABZADEH Azizollah | | Vodja Teheranske organizacije za blažitev posledic nesreč (TMDO). Nekdanji vodja teheranske policije (do januarja 2010).
  Azizollah Rajabzadeh je kot poveljnik sil pregona na območju širšega Teherana najvišji uradnik, obtožen za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak. | |
| 2. | DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali | Kraj rojstva: Najafabad (Iran) – Datum rojstva: 1945 | Član Sveta za primernost in tudi predstavnik vrhovnega vodje v („osrednji“) provinci Markazi. Nekdanji iranski generalni tožilec do septembra 2009 (nekdanji minister za obveščevalne dejavnosti v času predsedovanja Katamija).
  Kot iranski generalni tožilec je po prvih protestih po volitvah odredil in nadziral uprizorjena sojenja, v okviru katerih se niso spoštovale pravice obtožencev, niti ti niso smeli imeti odvetnika. Odgovoren je tudi za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak. | |
| 3. | MORTAZAVI Said | Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran) – Datum rojstva: 1967 | Nekdanji vodja iranske službe za boj proti tihotapljenju, nekdanji teheranski generalni tožilec do avgusta 2009.
  Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, ki so jo uporabili za zadržanje več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Avgusta 2010 je bil razrešen s položaja po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz. | |
| 4. | ZARGAR Ahmad | | Vodja „Organizacije za ohranjanje moralnosti“. Nekdanji sodnik v podružnici 36 prizivnega sodišča v Teheranu.
  Potrdil je dolgoročne zaporne obsodbe in smrtne obsodbe zoper protestnike. | |
| 5. | ABBASZADEH – MESHKINI, Mahmoud | | Guverner province Ilam. Nekdanji politični direktor na Ministrstvu za notranje zadeve.
  Kot vodja Odbora iz člena 10 Zakona o dejavnostih političnih strank in skupin je bil pristojen za izdajo dovoljenj za demonstracije in druge javne prireditve ter za registracijo političnih strank.
  Leta 2010 je začasno ustavil dejavnosti dveh reformističnih političnih strank, povezanih z Mousavijem – Islamske iranske fronte za sodelovanje in Islamske organizacije revolucionarnih mudžahedinov.
  Od leta 2009 dosledno in vztrajno prepoveduje vse nevladne shode in ne priznava ustavne pravice do protestov, kar je vodilo v številne aretacije miroljubnih protestnikov, v nasprotju s pravico do svobode združevanja.
  Leta 2009 poleg tega opoziciji ni dal dovoljenja za organizacijo žalne slovesnosti v spomin žrtvam protestov zaradi predsedniških volitev. | 10.10.2011 |
| 6. | FIRUZABADI Maj-Gen Dr. Seyyed Hasan (tudi: FIRUZABADI Maj-Gen Dr. Seyed Hassan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr. Seyyed Hasan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr. Seyed Hassan) | Kraj rojstva: Mashad
  Datum rojstva: 3.2.1951 | Kot načelnik štaba iranskih oboroženih sil je vrhovni vojaški poveljnik, odgovoren za vodenje vseh vojaških oddelkov in policij, vključno z Islamsko revolucionarno gardo (IRGC) in policijo. Sile pod njegovim uradnim poveljstvom so izvajale brutalno represijo nad miroljubnimi protestniki in izvedle množično pridržanje.
  Tudi član Vrhovnega sveta za nacionalno varnost (SNSC) in Sveta za primernost. | 10.10.2011 |
| 7. | JOKAR Mohammad Saleh | | Od leta 2011 parlamentarni namestnik za provinco Yazd. Nekdanji poveljnik študentskih enot milice Basij.
  V funkciji poveljnika študentskih enot milice Basij je dejavno sodeloval pri zatiranju protestov v šolah in na univerzah ter pri izvensodnih pridržanjih aktivistov in novinarjev. | 10.10.2011 |
| 8. | SALARKIA Mahmoud | Direktor teheranskega nogometnega kluba „Persepolis“ | Vodja Komisije za gorivo in promet v mestu Teheran. Namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve v času zatiranja protestov leta 2009.
  Kot namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve je bil neposredno odgovoren za številne naloge, izdane za prijetje nedolžnih, miroljubnih protestnikov in aktivistov. Iz mnogih poročil zagovornikov človekovih pravic je razvidno, da domala vse, ki so prijeti na njegov ukaz, zadržujejo na skrivni lokaciji, kjer nimajo dostopa do odvetnika ali svoje družine, in brez vsakršne obtožbe, različno dolgo in pogosto v razmerah, enakih prisilnemu izginotju. Njihove družine pogosto niso obveščene o prijetju. | 10.10.2011 |
| 9. | SOURI Hojatollah | | Parlamentarni namestnik za provinco Lorestan. Član Parlamentarne komisije za zunanjo in varnostno politiko. Nekdanji vodja zapora Evin.
  Kot vodja zapora Evin leta 2009 je bil odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, ki so se dogajale v tem zaporu pod njegovim vodstvom, kot so pretepanja ter duševne in spolne zlorabe. Sodeč po doslednih informacijah iz različnih virov, je mučenje običajna praksa v evinskem zaporu. Na oddelku 209 so priprti številni aktivisti, ki so sodelovali pri miroljubnih protivladnih dejavnostih. | 10.10.2011 |
| 10. | TALA Hossein (tudi: TALA Hosseyn) | | Namestnik generalnega guvernerja („Farmandar“) province Teheran do septembra 2010, odgovoren zlasti za poseg policijskih sil in s tem nasilje nad demonstranti.
  Decembra 2010 je prejel nagrado zaradi svoje vloge pri zatiranju povolilnih protestov. | 10.10.2011 |
| 11. | TAMADDON Morteza (tudi: TAMADON Morteza) | Kraj rojstva: Shahr Kord-Isfahan
  Datum rojstva: 1959 | Nekdanji generalni guverner province Teheran in vodja Sveta province Teheran za javno varnost, član IRGC.
  V funkciji guvernerja in vodje Sveta province Teheran za javno varnost je bil splošno odgovoren za vse represivne dejavnosti, tudi za zatiranje političnih protestov junija 2009. Znan je po osebni vpletenosti v nadlegovanje opozicijskih voditeljev Karroubija in Moussavija. | 10.10.2011 |
| 12. | BAKHTIARI Seyyed Morteza | Kraj rojstva: Mashad (Iran)
  Datum rojstva: 1952 | Nekdanji minister za pravosodje (2009–2013), nekdanji generalni guverner Isfahana in vodja Organizacije državnih zaporov (do junija 2004).
  Kot minister za pravosodje je imel ključno vlogo pri grožnjah in nadlegovanju iranske diaspore z napovedjo ustanovitve posebnega sodišča, pristojnega predvsem za Irance, ki živijo zunaj države. Na podlagi prizadevanj teheranskega tožilca bosta dve izpostavi sodišča prve stopnje in pritožbenega sodišča ter več izpostav nižjih sodišč v prihodnje pristojni za obravnavo zadev v zvezi z izseljenci. | 10.10.2011 |
| 13. | HOSSEINI Dr. Mohammad (tudi: HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed in Sayyid) | Kraj rojstva: Rafsanjan, Kerman
  Datum rojstva: 1961 | Nekdanji minister za kulturo in islamsko vodstvo (2009–2013).
  Kot nekdanji član IRGC je sodeloval pri represiji nad novinarji. | 10.10.2011 |
| 14. | MOSLEHI Heydar (tudi: MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar) | Kraj rojstva: Isfahan (Iran)
  Datum rojstva: 1956 | Nekdanji minister za obveščevalno dejavnost (2009–2013).
  Pod njegovim vodstvom je ministrstvo za obveščevalno dejavnost nadaljevalo prakso vsesplošnih samovoljnih pridržanj ter pregona protestnikov in oporečnikov. Ministrstvo za obveščevalno dejavnost v evinskem zaporu še vedno nadzoruje oddelek 209, kjer so zaradi miroljubnih opozicijskih dejavnosti, uperjenih proti sedanji vladi, pridržani številni aktivisti. Zasliševalci z Ministrstva za obveščevalno dejavnost zapornike na oddelku 209 pretepajo ter jih duševno in spolno zlorabljajo. Moslehi je kot nekdanji minister za obveščevalno dejavnost odgovoren za zlorabe v času njegovega mandata. | 10.10.2011 |
| 15. | TAGHIPOUR Reza | Kraj rojstva: Maragheh (Iran)
  Datum rojstva: 1957 | Član teheranskega mestnega sveta. Nekdanji minister za informiranje in komunikacije (2009–2012).
  Kot minister za informiranje je bil eden od vodilnih uradnikov, pristojnih za cenzuro ter nadzor nad spletnimi dejavnostmi in vsemi vrstami komunikacij (zlasti prenosnih telefonov). Zasliševalci pri zasliševanju političnih pripornikov uporabljajo njihove osebne podatke, pošto in komunikacije. Od zadnjih predsedniških volitev in med uličnimi demonstracijami so bile večkrat prekinjene mobilne zveze in izključena možnost pošiljanja kratkih sporočil, satelitski TV kanali so bili moteni, internet ponekod izključen ali vsaj upočasnjen. | 23.3.2012 |
| 16. | EMADI, Hamid Reza (tudi: Hamidreza Emadi) | Datum rojstva: pribl. 1973
  Kraj rojstva: Hamedan
  Kraj stalnega prebivališča: Teheran
  Delovno mesto: sedež Press TV, Teheran | Vodja osrednje redakcije Press TV. Nekdanji glavni producent Press TV.
  Odgovoren je za produkcijo in predvajanje izsiljenih priznanj zapornikov, tudi novinarjev, političnih aktivistov, pripadnikov kurdske in arabske manjšine, ter kršenje mednarodno priznanih pravic do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja. Neodvisni regulator za radiodifuzijo OFCOM je Press TV v Združenem kraljestvu naložil globo v višini 100 000 GBP zaradi predvajanja izsiljenega priznanja iransko-kanadskega novinarja in filmskega ustvarjalca Maziarja Baharija leta 2011, ki so ga posneli v zaporu, medtem ko so Bahariju grozili. Nevladne organizacije so poročale o še več primerih izsiljenih priznanj, ki jih je prenašala Press TV. Emadi se torej povezuje s kršenjem pravice do dolžnega pravnega postopanja in poštenega sojenja. | 12.3.2013 |

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

RAJABZADEH Azizollah

Vodja Teheranske organizacije za blažitev posledic nesreč (TMDO). Nekdanji vodja teheranske policije (do januarja 2010).

Azizollah Rajabzadeh je kot poveljnik sil pregona na območju širšega Teherana najvišji uradnik, obtožen za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak.

2.

DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

Kraj rojstva: Najafabad (Iran) – Datum rojstva: 1945

Član Sveta za primernost in tudi predstavnik vrhovnega vodje v („osrednji“) provinci Markazi. Nekdanji iranski generalni tožilec do septembra 2009 (nekdanji minister za obveščevalne dejavnosti v času predsedovanja Katamija).

Kot iranski generalni tožilec je po prvih protestih po volitvah odredil in nadziral uprizorjena sojenja, v okviru katerih se niso spoštovale pravice obtožencev, niti ti niso smeli imeti odvetnika. Odgovoren je tudi za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak.

3.

MORTAZAVI Said

Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran) – Datum rojstva: 1967

Nekdanji vodja iranske službe za boj proti tihotapljenju, nekdanji teheranski generalni tožilec do avgusta 2009.

Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, ki so jo uporabili za zadržanje več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Avgusta 2010 je bil razrešen s položaja po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz.

4.

ZARGAR Ahmad

Vodja „Organizacije za ohranjanje moralnosti“. Nekdanji sodnik v podružnici 36 prizivnega sodišča v Teheranu.

Potrdil je dolgoročne zaporne obsodbe in smrtne obsodbe zoper protestnike.

5.

ABBASZADEH – MESHKINI, Mahmoud

Guverner province Ilam. Nekdanji politični direktor na Ministrstvu za notranje zadeve.

Kot vodja Odbora iz člena 10 Zakona o dejavnostih političnih strank in skupin je bil pristojen za izdajo dovoljenj za demonstracije in druge javne prireditve ter za registracijo političnih strank.

Leta 2010 je začasno ustavil dejavnosti dveh reformističnih političnih strank, povezanih z Mousavijem – Islamske iranske fronte za sodelovanje in Islamske organizacije revolucionarnih mudžahedinov.

Od leta 2009 dosledno in vztrajno prepoveduje vse nevladne shode in ne priznava ustavne pravice do protestov, kar je vodilo v številne aretacije miroljubnih protestnikov, v nasprotju s pravico do svobode združevanja.

Leta 2009 poleg tega opoziciji ni dal dovoljenja za organizacijo žalne slovesnosti v spomin žrtvam protestov zaradi predsedniških volitev.

10.10.2011

6.

FIRUZABADI Maj-Gen Dr. Seyyed Hasan (tudi: FIRUZABADI Maj-Gen Dr. Seyed Hassan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr. Seyyed Hasan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr. Seyed Hassan)

Kraj rojstva: Mashad

Datum rojstva: 3.2.1951

Kot načelnik štaba iranskih oboroženih sil je vrhovni vojaški poveljnik, odgovoren za vodenje vseh vojaških oddelkov in policij, vključno z Islamsko revolucionarno gardo (IRGC) in policijo. Sile pod njegovim uradnim poveljstvom so izvajale brutalno represijo nad miroljubnimi protestniki in izvedle množično pridržanje.

Tudi član Vrhovnega sveta za nacionalno varnost (SNSC) in Sveta za primernost.

10.10.2011

7.

JOKAR Mohammad Saleh

Od leta 2011 parlamentarni namestnik za provinco Yazd. Nekdanji poveljnik študentskih enot milice Basij.

V funkciji poveljnika študentskih enot milice Basij je dejavno sodeloval pri zatiranju protestov v šolah in na univerzah ter pri izvensodnih pridržanjih aktivistov in novinarjev.

10.10.2011

8.

SALARKIA Mahmoud

Direktor teheranskega nogometnega kluba „Persepolis“

Vodja Komisije za gorivo in promet v mestu Teheran. Namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve v času zatiranja protestov leta 2009.

Kot namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve je bil neposredno odgovoren za številne naloge, izdane za prijetje nedolžnih, miroljubnih protestnikov in aktivistov. Iz mnogih poročil zagovornikov človekovih pravic je razvidno, da domala vse, ki so prijeti na njegov ukaz, zadržujejo na skrivni lokaciji, kjer nimajo dostopa do odvetnika ali svoje družine, in brez vsakršne obtožbe, različno dolgo in pogosto v razmerah, enakih prisilnemu izginotju. Njihove družine pogosto niso obveščene o prijetju.

10.10.2011

9.

SOURI Hojatollah

Parlamentarni namestnik za provinco Lorestan. Član Parlamentarne komisije za zunanjo in varnostno politiko. Nekdanji vodja zapora Evin.

Kot vodja zapora Evin leta 2009 je bil odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, ki so se dogajale v tem zaporu pod njegovim vodstvom, kot so pretepanja ter duševne in spolne zlorabe. Sodeč po doslednih informacijah iz različnih virov, je mučenje običajna praksa v evinskem zaporu. Na oddelku 209 so priprti številni aktivisti, ki so sodelovali pri miroljubnih protivladnih dejavnostih.

10.10.2011

10.

TALA Hossein (tudi: TALA Hosseyn)

Namestnik generalnega guvernerja („Farmandar“) province Teheran do septembra 2010, odgovoren zlasti za poseg policijskih sil in s tem nasilje nad demonstranti.

Decembra 2010 je prejel nagrado zaradi svoje vloge pri zatiranju povolilnih protestov.

10.10.2011

11.

TAMADDON Morteza (tudi: TAMADON Morteza)

Kraj rojstva: Shahr Kord-Isfahan

Datum rojstva: 1959

Nekdanji generalni guverner province Teheran in vodja Sveta province Teheran za javno varnost, član IRGC.

V funkciji guvernerja in vodje Sveta province Teheran za javno varnost je bil splošno odgovoren za vse represivne dejavnosti, tudi za zatiranje političnih protestov junija 2009. Znan je po osebni vpletenosti v nadlegovanje opozicijskih voditeljev Karroubija in Moussavija.

10.10.2011

12.

BAKHTIARI Seyyed Morteza

Kraj rojstva: Mashad (Iran)

Datum rojstva: 1952

Nekdanji minister za pravosodje (2009–2013), nekdanji generalni guverner Isfahana in vodja Organizacije državnih zaporov (do junija 2004).

Kot minister za pravosodje je imel ključno vlogo pri grožnjah in nadlegovanju iranske diaspore z napovedjo ustanovitve posebnega sodišča, pristojnega predvsem za Irance, ki živijo zunaj države. Na podlagi prizadevanj teheranskega tožilca bosta dve izpostavi sodišča prve stopnje in pritožbenega sodišča ter več izpostav nižjih sodišč v prihodnje pristojni za obravnavo zadev v zvezi z izseljenci.

10.10.2011

13.

HOSSEINI Dr. Mohammad (tudi: HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed in Sayyid)

Kraj rojstva: Rafsanjan, Kerman

Datum rojstva: 1961

Nekdanji minister za kulturo in islamsko vodstvo (2009–2013).

Kot nekdanji član IRGC je sodeloval pri represiji nad novinarji.

10.10.2011

14.

MOSLEHI Heydar (tudi: MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

Kraj rojstva: Isfahan (Iran)

Datum rojstva: 1956

Nekdanji minister za obveščevalno dejavnost (2009–2013).

Pod njegovim vodstvom je ministrstvo za obveščevalno dejavnost nadaljevalo prakso vsesplošnih samovoljnih pridržanj ter pregona protestnikov in oporečnikov. Ministrstvo za obveščevalno dejavnost v evinskem zaporu še vedno nadzoruje oddelek 209, kjer so zaradi miroljubnih opozicijskih dejavnosti, uperjenih proti sedanji vladi, pridržani številni aktivisti. Zasliševalci z Ministrstva za obveščevalno dejavnost zapornike na oddelku 209 pretepajo ter jih duševno in spolno zlorabljajo. Moslehi je kot nekdanji minister za obveščevalno dejavnost odgovoren za zlorabe v času njegovega mandata.

10.10.2011

15.

TAGHIPOUR Reza

Kraj rojstva: Maragheh (Iran)

Datum rojstva: 1957

Član teheranskega mestnega sveta. Nekdanji minister za informiranje in komunikacije (2009–2012).

Kot minister za informiranje je bil eden od vodilnih uradnikov, pristojnih za cenzuro ter nadzor nad spletnimi dejavnostmi in vsemi vrstami komunikacij (zlasti prenosnih telefonov). Zasliševalci pri zasliševanju političnih pripornikov uporabljajo njihove osebne podatke, pošto in komunikacije. Od zadnjih predsedniških volitev in med uličnimi demonstracijami so bile večkrat prekinjene mobilne zveze in izključena možnost pošiljanja kratkih sporočil, satelitski TV kanali so bili moteni, internet ponekod izključen ali vsaj upočasnjen.

23.3.2012

16.

EMADI, Hamid Reza (tudi: Hamidreza Emadi)

Datum rojstva: pribl. 1973

Kraj rojstva: Hamedan

Kraj stalnega prebivališča: Teheran

Delovno mesto: sedež Press TV, Teheran

Vodja osrednje redakcije Press TV. Nekdanji glavni producent Press TV.

Odgovoren je za produkcijo in predvajanje izsiljenih priznanj zapornikov, tudi novinarjev, političnih aktivistov, pripadnikov kurdske in arabske manjšine, ter kršenje mednarodno priznanih pravic do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja. Neodvisni regulator za radiodifuzijo OFCOM je Press TV v Združenem kraljestvu naložil globo v višini 100 000 GBP zaradi predvajanja izsiljenega priznanja iransko-kanadskega novinarja in filmskega ustvarjalca Maziarja Baharija leta 2011, ki so ga posneli v zaporu, medtem ko so Bahariju grozili. Nevladne organizacije so poročale o še več primerih izsiljenih priznanj, ki jih je prenašala Press TV. Emadi se torej povezuje s kršenjem pravice do dolžnega pravnega postopanja in poštenega sojenja.

12.3.2013

---

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/14

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 372/2014

z dne 9. aprila 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 glede izračuna določenih časovnih omejitev, obravnave pritožb ter označevanja in varovanja zaupnih podatkov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) in zlasti člena 27 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V okviru posodobitve pravil o državni pomoči, ki naj bi prispevala k izvajanju strategije Evropa 2020 za rast in k proračunski konsolidaciji (2), je bila Uredba (ES) št. 659/1999 z Uredbo (EU) št. 734/2013 (3) spremenjena z namenom izboljšati učinkovitost nadzora državnih pomoči. Ta sprememba naj bi zlasti izboljšala učinkovitost obravnave pritožb s strani Komisije in uvedla pristojnosti Komisije, da informacije zahteva neposredno od udeležencev na trgu ter da izvaja preiskave panog gospodarstva in instrumentov pomoči. |
| --- | --- |

(1)

V okviru posodobitve pravil o državni pomoči, ki naj bi prispevala k izvajanju strategije Evropa 2020 za rast in k proračunski konsolidaciji (2), je bila Uredba (ES) št. 659/1999 z Uredbo (EU) št. 734/2013 (3) spremenjena z namenom izboljšati učinkovitost nadzora državnih pomoči. Ta sprememba naj bi zlasti izboljšala učinkovitost obravnave pritožb s strani Komisije in uvedla pristojnosti Komisije, da informacije zahteva neposredno od udeležencev na trgu ter da izvaja preiskave panog gospodarstva in instrumentov pomoči.

| (2) | Glede na omenjene spremembe je treba opredeliti dogodke, ki določajo izhodišče za izračun rokov v okviru zahtevkov za informacije, naslovljenih na tretje osebe v skladu z Uredbo (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(2)

Glede na omenjene spremembe je treba opredeliti dogodke, ki določajo izhodišče za izračun rokov v okviru zahtevkov za informacije, naslovljenih na tretje osebe v skladu z Uredbo (ES) št. 659/1999.

| (3) | Komisija lahko, da bi ocenila skladnost s členoma 107 in 108 PDEU, na lastno pobudo prouči informacije o nezakoniti pomoči iz katerega koli vira. V omenjenem okviru so pritožbe bistveni vir informacij za odkrivanje kršitev pravil o državni pomoči. Zato je pomembno, da se opredelijo jasni in učinkoviti postopki za obravnavo pritožb, naslovljenih na Komisijo. |
| --- | --- |

(3)

Komisija lahko, da bi ocenila skladnost s členoma 107 in 108 PDEU, na lastno pobudo prouči informacije o nezakoniti pomoči iz katerega koli vira. V omenjenem okviru so pritožbe bistveni vir informacij za odkrivanje kršitev pravil o državni pomoči. Zato je pomembno, da se opredelijo jasni in učinkoviti postopki za obravnavo pritožb, naslovljenih na Komisijo.

| (4) | Na podlagi člena 20 Uredbe (ES) št. 659/1999 lahko samo zainteresirane strani vložijo pritožbe, s katerimi Komisijo obvestijo o domnevni nezakoniti pomoči ali zlorabi pomoči. V ta namen bi bilo treba od fizičnih in pravnih oseb, ki vlagajo pritožbe, zahtevati, da dokažejo, da so zainteresirane strani v smislu člena 1(h) Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi člena 20 Uredbe (ES) št. 659/1999 lahko samo zainteresirane strani vložijo pritožbe, s katerimi Komisijo obvestijo o domnevni nezakoniti pomoči ali zlorabi pomoči. V ta namen bi bilo treba od fizičnih in pravnih oseb, ki vlagajo pritožbe, zahtevati, da dokažejo, da so zainteresirane strani v smislu člena 1(h) Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (5) | Da bi se racionalizirala obravnava pritožb ter hkrati okrepila preglednost in pravna varnost, je primerno opredeliti informacije, ki naj bi jih pritožniki posredovali Komisiji. Da bi Komisija pridobila vse relevantne informacije o domnevno nezakoniti ali zlorabljeni pomoči, Uredba (ES) št. 659/1999 določa, da zainteresirane strani izpolnijo obrazec in predložijo vse obvezne informacije, ki jih obrazec zahteva. Zato bi bilo treba določiti obliko obrazca, ki bi se uporabljal v ta namen. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se racionalizirala obravnava pritožb ter hkrati okrepila preglednost in pravna varnost, je primerno opredeliti informacije, ki naj bi jih pritožniki posredovali Komisiji. Da bi Komisija pridobila vse relevantne informacije o domnevno nezakoniti ali zlorabljeni pomoči, Uredba (ES) št. 659/1999 določa, da zainteresirane strani izpolnijo obrazec in predložijo vse obvezne informacije, ki jih obrazec zahteva. Zato bi bilo treba določiti obliko obrazca, ki bi se uporabljal v ta namen.

| (6) | Obrazec za pritožbo zainteresiranih strani z zahtevanimi podatki ne bi smel pretirano obremenjevati, hkrati pa naj bi Komisiji zagotovil vse informacije, ki jih potrebuje za začetek preiskave o domnevno nezakoniti ali zlorabljeni pomoči. |
| --- | --- |

(6)

Obrazec za pritožbo zainteresiranih strani z zahtevanimi podatki ne bi smel pretirano obremenjevati, hkrati pa naj bi Komisiji zagotovil vse informacije, ki jih potrebuje za začetek preiskave o domnevno nezakoniti ali zlorabljeni pomoči.

| (7) | Da bi se zagotovilo, da se poslovne skrivnosti in druge Komisiji posredovane zaupne informacije obravnavajo v skladu s členom 339 PDEU, bi morala vsaka oseba, ki informacije predloži, jasno označiti informacije, za katere meni, da so zaupne, in navesti razloge za to. Od zadevnih oseb bi bilo treba zahtevati, da Komisiji predložijo ločeno nezaupno različico informacij, ki bi jo bilo mogoče poslati ustrezni državi članici, da bi izrazila pripombe. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se zagotovilo, da se poslovne skrivnosti in druge Komisiji posredovane zaupne informacije obravnavajo v skladu s členom 339 PDEU, bi morala vsaka oseba, ki informacije predloži, jasno označiti informacije, za katere meni, da so zaupne, in navesti razloge za to. Od zadevnih oseb bi bilo treba zahtevati, da Komisiji predložijo ločeno nezaupno različico informacij, ki bi jo bilo mogoče poslati ustrezni državi članici, da bi izrazila pripombe.

| (8) | Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (4) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (4) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 794/2004 se spremeni:

| 1. | člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Roki, določeni v Uredbi (ES) št. 659/1999 in s to uredbo, ali ki jih določi Komisija v skladu s členom 108 PDEU, se izračunavajo v skladu z Uredbo (EGS, Euratom) št. 1182/71 in posebnimi pravili, določenimi v odstavkih 2–5b tega člena. V primeru nasprotujočih si določb se uporabljajo določbe te uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Roki, določeni v Uredbi (ES) št. 659/1999 in s to uredbo, ali ki jih določi Komisija v skladu s členom 108 PDEU, se izračunavajo v skladu z Uredbo (EGS, Euratom) št. 1182/71 in posebnimi pravili, določenimi v odstavkih 2–5b tega člena. V primeru nasprotujočih si določb se uporabljajo določbe te uredbe.“;

| (b) | vstavijo se naslednji odstavki:
  „5a.   V zvezi z roki za predložitev zahtevanih informacij tretjih oseb v skladu s členom 6a(6) Uredbe (ES) št. 659/1999 šteje prejem zahtevka za informacije za relevanten dogodek za namen člena 3(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1182/71.
  5b.   V zvezi z roki za predložitev zahtevanih informacij od tretjih oseb v skladu s členom 6a(7) Uredbe (ES) št. 659/1999 šteje obvestilo o odločitvi kot relevantni dogodek za namene člena 3(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1182/71.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednji odstavki:

„5a.   V zvezi z roki za predložitev zahtevanih informacij tretjih oseb v skladu s členom 6a(6) Uredbe (ES) št. 659/1999 šteje prejem zahtevka za informacije za relevanten dogodek za namen člena 3(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1182/71.

5b.   V zvezi z roki za predložitev zahtevanih informacij od tretjih oseb v skladu s členom 6a(7) Uredbe (ES) št. 659/1999 šteje obvestilo o odločitvi kot relevantni dogodek za namene člena 3(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1182/71.“;

| 2. | za členom 11 se vstavita poglavji Va in Vb:
  „POGLAVJE Va
  OBRAVNAVA PRITOŽB
  Člen 11a
  Dopustnost pritožb
  1.   Vsaka oseba, ki vloži pritožbo v skladu s členoma 10(1) in 20(2) Uredbe (ES) št. 659/1999, dokaže, da je zainteresirana stran v smislu člena 1(h) navedene uredbe.
  2.   Zainteresirane strani ustrezno izpolnijo obrazec iz Priloge IV in zagotovijo vse obvezne podatke, zahtevane v tem obrazcu. Na podlagi utemeljenega zahtevka zainteresirane strani lahko Komisija obveznost zagotovitve nekaterih informacij, zahtevanih v obrazcu, odpravi.
  3.   Pritožbe se predložijo v enem od uradnih jezikov Unije.
  POGLAVJE Vb
  OZNAČEVANJE IN VAROVANJE ZAUPNIH PODATKOV
  Člen 11b
  Varovanje poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih informacij
  Vsaka oseba, ki na podlagi Uredbe (ES) št. 659/1999 predloži informacije, jasno označi informacije, ki so po njenem mnenju zaupne, pri čemer navede razloge za to in Komisiji predloži ločeno nezaupno različico dokumenta. Ko je treba predložiti informacije v določenem roku, velja za predložitev nezaupne različice isti rok.“; |
| --- | --- |

2.

za členom 11 se vstavita poglavji Va in Vb:

„POGLAVJE Va

OBRAVNAVA PRITOŽB

Člen 11a

Dopustnost pritožb

1.   Vsaka oseba, ki vloži pritožbo v skladu s členoma 10(1) in 20(2) Uredbe (ES) št. 659/1999, dokaže, da je zainteresirana stran v smislu člena 1(h) navedene uredbe.

2.   Zainteresirane strani ustrezno izpolnijo obrazec iz Priloge IV in zagotovijo vse obvezne podatke, zahtevane v tem obrazcu. Na podlagi utemeljenega zahtevka zainteresirane strani lahko Komisija obveznost zagotovitve nekaterih informacij, zahtevanih v obrazcu, odpravi.

3.   Pritožbe se predložijo v enem od uradnih jezikov Unije.

POGLAVJE Vb

OZNAČEVANJE IN VAROVANJE ZAUPNIH PODATKOV

Člen 11b

Varovanje poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih informacij

Vsaka oseba, ki na podlagi Uredbe (ES) št. 659/1999 predloži informacije, jasno označi informacije, ki so po njenem mnenju zaupne, pri čemer navede razloge za to in Komisiji predloži ločeno nezaupno različico dokumenta. Ko je treba predložiti informacije v določenem roku, velja za predložitev nezaupne različice isti rok.“;

| 3. | besedilo Priloge k tej uredbi je priloženo kot Priloga IV. |
| --- | --- |

3.

besedilo Priloge k tej uredbi je priloženo kot Priloga IV.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

1

(2)  Sporočilo Komisije z naslovom „EVROPA 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, COM(2010) 2020 final.

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 734/2013 z dne 22. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 204, 31.7.2013, str. 15).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

4

---

PRILOGA

„PRILOGA IV

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 373/2014

z dne 11. aprila 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. aprila 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 65,2 |
| TN | 123,3 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 98,3 |
| 0707 00 05 | MK | 51,2 |
| TR | 124,4 |
| ZZ | 87,8 |
| 0709 93 10 | MA | 44,0 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 68,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,9 |
| IL | 67,9 |
| MA | 49,8 |
| TN | 48,3 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 92,4 |
| ZZ | 64,0 |
| 0808 10 80 | AR | 93,3 |
| BR | 104,5 |
| CL | 108,2 |
| CN | 115,5 |
| MK | 25,2 |
| NZ | 132,7 |
| US | 190,8 |
| ZA | 118,5 |
| ZZ | 111,1 |
| 0808 30 90 | AR | 92,3 |
| CL | 123,2 |
| CN | 79,2 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 96,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

65,2

TN

123,3

TR

106,4

ZZ

98,3

0707 00 05

MK

51,2

TR

124,4

ZZ

87,8

0709 93 10

MA

44,0

TR

93,6

ZZ

68,8

0805 10 20

EG

47,9

IL

67,9

MA

49,8

TN

48,3

TR

53,1

ZZ

53,4

0805 50 10

MA

35,6

TR

92,4

ZZ

64,0

0808 10 80

AR

93,3

BR

104,5

CL

108,2

CN

115,5

MK

25,2

NZ

132,7

US

190,8

ZA

118,5

ZZ

111,1

0808 30 90

AR

92,3

CL

123,2

CN

79,2

ZA

92,6

ZZ

96,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/25

---

SKLEP SVETA 2014/205/SZVP

z dne 10. aprila 2014

o spremembi Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. aprila 2011 sprejel Sklep 2011/235/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. aprila 2011 sprejel Sklep 2011/235/SZVP (1).

| (2) | Na podlagi pregleda Sklepa 2011/235/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 13. aprila 2015. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda Sklepa 2011/235/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 13. aprila 2015.

| (3) | Vnose, ki zadevajo nekatere osebe iz Priloge k Sklepu 2011/235/SZVP, bi bilo treba posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Vnose, ki zadevajo nekatere osebe iz Priloge k Sklepu 2011/235/SZVP, bi bilo treba posodobiti.

| (4) | Sklep 2011/235/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2011/235/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 6(2) Sklepa 2011/235/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta sklep se uporablja do 13. aprila 2015. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga podaljša ali ustrezno spremeni.“

Člen 2

Priloga k Sklepu 2011/235/SZVP se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 10. aprila 2014

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  Sklep Sveta 2011/235/SZVP z dne 12. aprila 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu (UL L 100, 14.4.2011, str. 51).

1

---

PRILOGA

Vnosi za osebe, ki so navedene v nadaljevanju, nadomestijo vnose za te osebe iz Priloge k Sklepu 2011/235/SZVP:

Fizične osebe

| | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | RAJABZADEH Azizollah | | Vodja Teheranske organizacije za blažitev posledic nesreč (TMDO). Nekdanji vodja teheranske policije (do januarja 2010).
  Azizollah Rajabzadeh je kot poveljnik sil pregona na območju širšega Teherana najvišji uradnik, obtožen za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak. | |
| 2. | DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali | Kraj rojstva: Najafabad (Iran) – Datum rojstva: 1945 | Član Sveta za primernost in tudi predstavnik vrhovnega vodje v („osrednji“) provinci Markazi. Nekdanji iranski generalni tožilec do septembra 2009 (nekdanji minister za obveščevalne dejavnosti v času predsedovanja Katamija).
  Kot iranski generalni tožilec je po prvih protestih po volitvah odredil in nadziral uprizorjena sojenja, v okviru katerih se niso spoštovale pravice obtožencev, niti ti niso smeli imeti odvetnika. Odgovoren je tudi za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak. | |
| 3. | MORTAZAVI Said | Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran) – Datum rojstva: 1967 | Nekdanji vodja iranske službe za boj proti tihotapljenju, nekdanji teheranski generalni tožilec do avgusta 2009.
  Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, ki so jo uporabili za zadržanje več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Avgusta 2010 je bil razrešen s položaja po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz. | |
| 4. | ZARGAR Ahmad | | Vodja „Organizacije za ohranjanje moralnosti“. Nekdanji sodnik v podružnici 36 prizivnega sodišča v Teheranu.
  Potrdil je dolgoročne zaporne obsodbe in smrtne obsodbe zoper protestnike. | |
| 5. | ABBASZADEH – MESHKINI, Mahmoud | | Guverner province Ilam. Nekdanji politični direktor na Ministrstvu za notranje zadeve.
  Kot vodja Odbora iz člena 10 Zakona o dejavnostih političnih strank in skupin je bil pristojen za izdajo dovoljenj za demonstracije in druge javne prireditve ter za registracijo političnih strank.
  Leta 2010 je začasno ustavil dejavnosti dveh reformističnih političnih strank, povezanih z Mousavijem – Islamske iranske fronte za sodelovanje in Islamske organizacije revolucionarnih mudžahedinov.
  Od leta 2009 dosledno in vztrajno prepoveduje vse nevladne shode in ne priznava ustavne pravice do protestov, kar je vodilo v številne aretacije miroljubnih protestnikov, v nasprotju s pravico do svobode združevanja.
  Leta 2009 poleg tega opoziciji ni dal dovoljenja za organizacijo žalne slovesnosti v spomin žrtvam protestov zaradi predsedniških volitev. | 10.10.2011 |
| 6. | FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan (tudi: FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan) | Kraj rojstva: Mashad
  Datum rojstva: 3.2.1951 | Kot načelnik štaba iranskih oboroženih sil je vrhovni vojaški poveljnik, odgovoren za vodenje vseh vojaških oddelkov in policij, vključno z Islamsko revolucionarno gardo (IRGC) in policijo. Sile pod njegovim uradnim poveljstvom so izvajale brutalno represijo nad miroljubnimi protestniki in izvedle množično pridržanje.
  Tudi član Vrhovnega sveta za nacionalno varnost (SNSC) in Sveta za primernost. | 10.10.2011 |
| 7. | JOKAR Mohammad Saleh | | Od leta 2011 parlamentarni namestnik za provinco Yazd. Nekdanji poveljnik študentskih enot milice Basij.
  V funkciji poveljnika študentskih enot milice Basij je dejavno sodeloval pri zatiranju protestov v šolah in na univerzah ter pri izvensodnih pridržanjih aktivistov in novinarjev. | 10.10.2011 |
| 8. | SALARKIA Mahmoud | Direktor teheranskega nogometnega kluba „Persepolis“ | Vodja Komisije za gorivo in promet v mestu Teheran. Namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve v času zatiranja protestov leta 2009.
  Kot namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve je bil neposredno odgovoren za številne naloge, izdane za prijetje nedolžnih, miroljubnih protestnikov in aktivistov. Iz mnogih poročil zagovornikov človekovih pravic je razvidno, da domala vse, ki so prijeti na njegov ukaz, zadržujejo na skrivni lokaciji, kjer nimajo dostopa do odvetnika ali svoje družine, in brez vsakršne obtožbe, različno dolgo in pogosto v razmerah, enakih prisilnemu izginotju. Njihove družine pogosto niso obveščene o prijetju. | 10.10.2011 |
| 9. | SOURI Hojatollah | | Parlamentarni namestnik za provinco Lorestan. Član Parlamentarne komisije za zunanjo in varnostno politiko. Nekdanji vodja zapora Evin.
  Kot vodja zapora Evin leta 2009 je bil odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, ki so se dogajale v tem zaporu pod njegovim vodstvom, kot so pretepanja ter duševne in spolne zlorabe. Sodeč po doslednih informacijah iz različnih virov, je mučenje običajna praksa v evinskem zaporu. Na oddelku 209 so priprti številni aktivisti, ki so sodelovali pri miroljubnih protivladnih dejavnostih. | 10.10.2011 |
| 10. | TALA Hossein (tudi: TALA Hosseyn) | | Namestnik generalnega guvernerja („Farmandar“) province Teheran do septembra 2010, odgovoren zlasti za poseg policijskih sil in s tem nasilje nad demonstranti.
  Decembra 2010 je prejel nagrado zaradi svoje vloge pri zatiranju povolilnih protestov. | 10.10.2011 |
| 11. | TAMADDON Morteza (tudi: TAMADON Morteza) | Kraj rojstva: Shahr Kord-Isfahan
  Datum rojstva: 1959 | Nekdanji generalni guverner province Teheran in vodja Sveta province Teheran za javno varnost, član IRGC.
  V funkciji guvernerja in vodje Sveta province Teheran za javno varnost je bil splošno odgovoren za vse represivne dejavnosti, tudi za zatiranje političnih protestov junija 2009. Znan je po osebni vpletenosti v nadlegovanje opozicijskih voditeljev Karroubija in Moussavija. | 10.10.2011 |
| 12. | BAKHTIARI Seyyed Morteza | Kraj rojstva: Mashad (Iran)
  Datum rojstva: 1952 | Nekdanji minister za pravosodje (2009–2013), nekdanji generalni guverner Isfahana in vodja Organizacije državnih zaporov (do junija 2004).
  Kot minister za pravosodje je imel ključno vlogo pri grožnjah in nadlegovanju iranske diaspore z napovedjo ustanovitve posebnega sodišča, pristojnega predvsem za Irance, ki živijo zunaj države. Na podlagi prizadevanj teheranskega tožilca bosta dve izpostavi sodišča prve stopnje in pritožbenega sodišča ter več izpostav nižjih sodišč v prihodnje pristojni za obravnavo zadev v zvezi z izseljenci. | 10.10.2011 |
| 13. | HOSSEINI Dr Mohammad (tudi: HOSSEYNI, Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed in Sayyid) | Kraj rojstva: Rafsanjan, Kerman
  Datum rojstva: 1961 | Nekdanji minister za kulturo in islamsko vodstvo (2009–2013).
  Kot nekdanji član IRGC je sodeloval pri represiji nad novinarji. | 10.10.2011 |
| 14. | MOSLEHI Heydar (tudi: MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar) | Kraj rojstva: Isfahan (Iran)
  Datum rojstva: 1956 | Nekdanji minister za obveščevalno dejavnost (2009–2013).
  Pod njegovim vodstvom je ministrstvo za obveščevalno dejavnost nadaljevalo prakso vsesplošnih samovoljnih pridržanj ter pregona protestnikov in oporečnikov. Ministrstvo za obveščevalno dejavnost v evinskem zaporu še vedno nadzoruje oddelek 209, kjer so zaradi miroljubnih opozicijskih dejavnosti, uperjenih proti sedanji vladi, pridržani številni aktivisti. Zasliševalci z Ministrstva za obveščevalno dejavnost zapornike na oddelku 209 pretepajo ter jih duševno in spolno zlorabljajo. Moslehi je kot nekdanji minister za obveščevalno dejavnost odgovoren za zlorabe v času njegovega mandata. | 10.10.2011 |
| 15. | TAGHIPOUR Reza | Kraj rojstva: Maragheh (Iran)
  Datum rojstva: 1957 | Član teheranskega mestnega sveta. Nekdanji minister za informiranje in komunikacije (2009–2012).
  Kot minister za informiranje je bil eden od vodilnih uradnikov, pristojnih za cenzuro ter nadzor nad spletnimi dejavnostmi in vsemi vrstami komunikacij (zlasti prenosnih telefonov). Zasliševalci pri zasliševanju političnih pripornikov uporabljajo njihove osebne podatke, pošto in komunikacije. Od zadnjih predsedniških volitev in med uličnimi demonstracijami so bile večkrat prekinjene mobilne zveze in izključena možnost pošiljanja kratkih sporočil, satelitski TV kanali so bili moteni, internet ponekod izključen ali vsaj upočasnjen. | 23.3.2012 |
| 16. | EMADI, Hamid Reza (tudi: Hamidreza Emadi) | Datum rojstva: pribl. 1973
  Kraj rojstva: Hamedan
  Kraj stalnega prebivališča: Teheran
  Delovno mesto: sedež Press TV, Teheran | Vodja osrednje redakcije Press TV. Nekdanji glavni producent Press TV.
  Odgovoren je za produkcijo in predvajanje izsiljenih priznanj zapornikov, tudi novinarjev, političnih aktivistov, pripadnikov kurdske in arabske manjšine, ter kršenje mednarodno priznanih pravic do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja. Neodvisni regulator za radiodifuzijo OFCOM je Press TV v Združenem kraljestvu naložil globo v višini 100 000 GBP zaradi predvajanja izsiljenega priznanja iransko-kanadskega novinarja in filmskega ustvarjalca Maziarja Baharija leta 2011, ki so ga posneli v zaporu, medtem ko so Bahariju grozili. Nevladne organizacije so poročale o še več primerih izsiljenih priznanj, ki jih je prenašala Press TV. Emadi se torej povezuje s kršenjem pravice do dolžnega pravnega postopanja in poštenega sojenja. | 12.3.2013 |

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

RAJABZADEH Azizollah

Vodja Teheranske organizacije za blažitev posledic nesreč (TMDO). Nekdanji vodja teheranske policije (do januarja 2010).

Azizollah Rajabzadeh je kot poveljnik sil pregona na območju širšega Teherana najvišji uradnik, obtožen za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak.

2.

DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

Kraj rojstva: Najafabad (Iran) – Datum rojstva: 1945

Član Sveta za primernost in tudi predstavnik vrhovnega vodje v („osrednji“) provinci Markazi. Nekdanji iranski generalni tožilec do septembra 2009 (nekdanji minister za obveščevalne dejavnosti v času predsedovanja Katamija).

Kot iranski generalni tožilec je po prvih protestih po volitvah odredil in nadziral uprizorjena sojenja, v okviru katerih se niso spoštovale pravice obtožencev, niti ti niso smeli imeti odvetnika. Odgovoren je tudi za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak.

3.

MORTAZAVI Said

Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran) – Datum rojstva: 1967

Nekdanji vodja iranske službe za boj proti tihotapljenju, nekdanji teheranski generalni tožilec do avgusta 2009.

Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, ki so jo uporabili za zadržanje več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Avgusta 2010 je bil razrešen s položaja po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz.

4.

ZARGAR Ahmad

Vodja „Organizacije za ohranjanje moralnosti“. Nekdanji sodnik v podružnici 36 prizivnega sodišča v Teheranu.

Potrdil je dolgoročne zaporne obsodbe in smrtne obsodbe zoper protestnike.

5.

ABBASZADEH – MESHKINI, Mahmoud

Guverner province Ilam. Nekdanji politični direktor na Ministrstvu za notranje zadeve.

Kot vodja Odbora iz člena 10 Zakona o dejavnostih političnih strank in skupin je bil pristojen za izdajo dovoljenj za demonstracije in druge javne prireditve ter za registracijo političnih strank.

Leta 2010 je začasno ustavil dejavnosti dveh reformističnih političnih strank, povezanih z Mousavijem – Islamske iranske fronte za sodelovanje in Islamske organizacije revolucionarnih mudžahedinov.

Od leta 2009 dosledno in vztrajno prepoveduje vse nevladne shode in ne priznava ustavne pravice do protestov, kar je vodilo v številne aretacije miroljubnih protestnikov, v nasprotju s pravico do svobode združevanja.

Leta 2009 poleg tega opoziciji ni dal dovoljenja za organizacijo žalne slovesnosti v spomin žrtvam protestov zaradi predsedniških volitev.

10.10.2011

6.

FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan (tudi: FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan)

Kraj rojstva: Mashad

Datum rojstva: 3.2.1951

Kot načelnik štaba iranskih oboroženih sil je vrhovni vojaški poveljnik, odgovoren za vodenje vseh vojaških oddelkov in policij, vključno z Islamsko revolucionarno gardo (IRGC) in policijo. Sile pod njegovim uradnim poveljstvom so izvajale brutalno represijo nad miroljubnimi protestniki in izvedle množično pridržanje.

Tudi član Vrhovnega sveta za nacionalno varnost (SNSC) in Sveta za primernost.

10.10.2011

7.

JOKAR Mohammad Saleh

Od leta 2011 parlamentarni namestnik za provinco Yazd. Nekdanji poveljnik študentskih enot milice Basij.

V funkciji poveljnika študentskih enot milice Basij je dejavno sodeloval pri zatiranju protestov v šolah in na univerzah ter pri izvensodnih pridržanjih aktivistov in novinarjev.

10.10.2011

8.

SALARKIA Mahmoud

Direktor teheranskega nogometnega kluba „Persepolis“

Vodja Komisije za gorivo in promet v mestu Teheran. Namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve v času zatiranja protestov leta 2009.

Kot namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve je bil neposredno odgovoren za številne naloge, izdane za prijetje nedolžnih, miroljubnih protestnikov in aktivistov. Iz mnogih poročil zagovornikov človekovih pravic je razvidno, da domala vse, ki so prijeti na njegov ukaz, zadržujejo na skrivni lokaciji, kjer nimajo dostopa do odvetnika ali svoje družine, in brez vsakršne obtožbe, različno dolgo in pogosto v razmerah, enakih prisilnemu izginotju. Njihove družine pogosto niso obveščene o prijetju.

10.10.2011

9.

SOURI Hojatollah

Parlamentarni namestnik za provinco Lorestan. Član Parlamentarne komisije za zunanjo in varnostno politiko. Nekdanji vodja zapora Evin.

Kot vodja zapora Evin leta 2009 je bil odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, ki so se dogajale v tem zaporu pod njegovim vodstvom, kot so pretepanja ter duševne in spolne zlorabe. Sodeč po doslednih informacijah iz različnih virov, je mučenje običajna praksa v evinskem zaporu. Na oddelku 209 so priprti številni aktivisti, ki so sodelovali pri miroljubnih protivladnih dejavnostih.

10.10.2011

10.

TALA Hossein (tudi: TALA Hosseyn)

Namestnik generalnega guvernerja („Farmandar“) province Teheran do septembra 2010, odgovoren zlasti za poseg policijskih sil in s tem nasilje nad demonstranti.

Decembra 2010 je prejel nagrado zaradi svoje vloge pri zatiranju povolilnih protestov.

10.10.2011

11.

TAMADDON Morteza (tudi: TAMADON Morteza)

Kraj rojstva: Shahr Kord-Isfahan

Datum rojstva: 1959

Nekdanji generalni guverner province Teheran in vodja Sveta province Teheran za javno varnost, član IRGC.

V funkciji guvernerja in vodje Sveta province Teheran za javno varnost je bil splošno odgovoren za vse represivne dejavnosti, tudi za zatiranje političnih protestov junija 2009. Znan je po osebni vpletenosti v nadlegovanje opozicijskih voditeljev Karroubija in Moussavija.

10.10.2011

12.

BAKHTIARI Seyyed Morteza

Kraj rojstva: Mashad (Iran)

Datum rojstva: 1952

Nekdanji minister za pravosodje (2009–2013), nekdanji generalni guverner Isfahana in vodja Organizacije državnih zaporov (do junija 2004).

Kot minister za pravosodje je imel ključno vlogo pri grožnjah in nadlegovanju iranske diaspore z napovedjo ustanovitve posebnega sodišča, pristojnega predvsem za Irance, ki živijo zunaj države. Na podlagi prizadevanj teheranskega tožilca bosta dve izpostavi sodišča prve stopnje in pritožbenega sodišča ter več izpostav nižjih sodišč v prihodnje pristojni za obravnavo zadev v zvezi z izseljenci.

10.10.2011

13.

HOSSEINI Dr Mohammad (tudi: HOSSEYNI, Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed in Sayyid)

Kraj rojstva: Rafsanjan, Kerman

Datum rojstva: 1961

Nekdanji minister za kulturo in islamsko vodstvo (2009–2013).

Kot nekdanji član IRGC je sodeloval pri represiji nad novinarji.

10.10.2011

14.

MOSLEHI Heydar (tudi: MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

Kraj rojstva: Isfahan (Iran)

Datum rojstva: 1956

Nekdanji minister za obveščevalno dejavnost (2009–2013).

Pod njegovim vodstvom je ministrstvo za obveščevalno dejavnost nadaljevalo prakso vsesplošnih samovoljnih pridržanj ter pregona protestnikov in oporečnikov. Ministrstvo za obveščevalno dejavnost v evinskem zaporu še vedno nadzoruje oddelek 209, kjer so zaradi miroljubnih opozicijskih dejavnosti, uperjenih proti sedanji vladi, pridržani številni aktivisti. Zasliševalci z Ministrstva za obveščevalno dejavnost zapornike na oddelku 209 pretepajo ter jih duševno in spolno zlorabljajo. Moslehi je kot nekdanji minister za obveščevalno dejavnost odgovoren za zlorabe v času njegovega mandata.

10.10.2011

15.

TAGHIPOUR Reza

Kraj rojstva: Maragheh (Iran)

Datum rojstva: 1957

Član teheranskega mestnega sveta. Nekdanji minister za informiranje in komunikacije (2009–2012).

Kot minister za informiranje je bil eden od vodilnih uradnikov, pristojnih za cenzuro ter nadzor nad spletnimi dejavnostmi in vsemi vrstami komunikacij (zlasti prenosnih telefonov). Zasliševalci pri zasliševanju političnih pripornikov uporabljajo njihove osebne podatke, pošto in komunikacije. Od zadnjih predsedniških volitev in med uličnimi demonstracijami so bile večkrat prekinjene mobilne zveze in izključena možnost pošiljanja kratkih sporočil, satelitski TV kanali so bili moteni, internet ponekod izključen ali vsaj upočasnjen.

23.3.2012

16.

EMADI, Hamid Reza (tudi: Hamidreza Emadi)

Datum rojstva: pribl. 1973

Kraj rojstva: Hamedan

Kraj stalnega prebivališča: Teheran

Delovno mesto: sedež Press TV, Teheran

Vodja osrednje redakcije Press TV. Nekdanji glavni producent Press TV.

Odgovoren je za produkcijo in predvajanje izsiljenih priznanj zapornikov, tudi novinarjev, političnih aktivistov, pripadnikov kurdske in arabske manjšine, ter kršenje mednarodno priznanih pravic do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja. Neodvisni regulator za radiodifuzijo OFCOM je Press TV v Združenem kraljestvu naložil globo v višini 100 000 GBP zaradi predvajanja izsiljenega priznanja iransko-kanadskega novinarja in filmskega ustvarjalca Maziarja Baharija leta 2011, ki so ga posneli v zaporu, medtem ko so Bahariju grozili. Nevladne organizacije so poročale o še več primerih izsiljenih priznanj, ki jih je prenašala Press TV. Emadi se torej povezuje s kršenjem pravice do dolžnega pravnega postopanja in poštenega sojenja.

12.3.2013

---

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/30

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 6. novembra 2013

o ukrepih Nemčije v korist podjetja HoKaWe Eberswalde GmbH SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7058)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/206/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti drugega odstavka člena 108 Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 30. aprila 2012 prejela pritožbo družbe za predelavo lesa s sedežem v deželi Brandenburg, ki navaja, da okvirni sporazum za obdobje 15 let, sklenjen med deželo Brandenburg in podjetjem HoKaWe Eberswalde GmbH (v nadaljnjem besedilu: podjetje HoKaWe), pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 30. aprila 2012 prejela pritožbo družbe za predelavo lesa s sedežem v deželi Brandenburg, ki navaja, da okvirni sporazum za obdobje 15 let, sklenjen med deželo Brandenburg in podjetjem HoKaWe Eberswalde GmbH (v nadaljnjem besedilu: podjetje HoKaWe), pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (2) | Komisija je 11. maja 2012 Nemčiji poslala nezaupno različico pritožbe in zahtevala dodatna pojasnila. Nemčija je z dopisom z dne 6. junija 2012 predložila pripombe na pritožbo in predložila zahtevana dodatna pojasnila. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 11. maja 2012 Nemčiji poslala nezaupno različico pritožbe in zahtevala dodatna pojasnila. Nemčija je z dopisom z dne 6. junija 2012 predložila pripombe na pritožbo in predložila zahtevana dodatna pojasnila.

| (3) | Komisija je 27. avgusta 2012 pritožniku poslala nezaupno različico odgovora in ga vprašala, ali želi nadaljnjo obravnavo zadeve. Pritožnik je 4. septembra 2012 odgovoril, da pritožbe ne bo umaknil. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 27. avgusta 2012 pritožniku poslala nezaupno različico odgovora in ga vprašala, ali želi nadaljnjo obravnavo zadeve. Pritožnik je 4. septembra 2012 odgovoril, da pritožbe ne bo umaknil.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 19. decembra 2013 obvestila Nemčijo, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) PDEU glede pomoči. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 19. decembra 2013 obvestila Nemčijo, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) PDEU glede pomoči.

| (5) | Sklep Komisije o začetku postopka preiskave je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Komisije o začetku postopka preiskave je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.

| (6) | Nemčija je z dopisom z dne 28. februarja 2013 predložila pripombe glede sklepa. Komisija je stališči dveh zainteresiranih strani prejela 30. aprila 2013, stališča pritožnika pa 3. maja 2013. |
| --- | --- |

(6)

Nemčija je z dopisom z dne 28. februarja 2013 predložila pripombe glede sklepa. Komisija je stališči dveh zainteresiranih strani prejela 30. aprila 2013, stališča pritožnika pa 3. maja 2013.

| (7) | Komisija je 17. maja 2013 Nemčiji poslala nezaupni različici teh stališč. Nemčija je pripombe na ta stališča podala 11. junija 2013 in jih dopolnila z dopisom z dne 13. junija 2013. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 17. maja 2013 Nemčiji poslala nezaupni različici teh stališč. Nemčija je pripombe na ta stališča podala 11. junija 2013 in jih dopolnila z dopisom z dne 13. junija 2013.

| (8) | Komisija je z dopisi z dne 2. avgusta 2013, 17. septembra 2013 in 23. septembra 2013 Nemčiji poslala dodatne zahteve po informacijah, na katere je Nemčija odgovorila z dopisi z dne 15. avgusta 2013, 20. septembra 2013 in 1. oktobra 2013. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je z dopisi z dne 2. avgusta 2013, 17. septembra 2013 in 23. septembra 2013 Nemčiji poslala dodatne zahteve po informacijah, na katere je Nemčija odgovorila z dopisi z dne 15. avgusta 2013, 20. septembra 2013 in 1. oktobra 2013.

2.   OPIS POMOČI

2.1   Upravičenec

| (9) | Podjetje HoKaWe je družba z omejeno odgovornostjo, ki upravlja elektrarno na lesno biomaso v kraju Eberswalde v deželi Brandenburg. Elektrarna je bila zgrajena leta 2005, delovati pa je začela leta 2006. Okrožno sodišče v Frankfurtu na Odri je junija 2011 proti podjetju HoKaWe začelo postopek zaradi insolventnosti. Vendar je podjetje še vedno gospodarsko aktivno. |
| --- | --- |

(9)

Podjetje HoKaWe je družba z omejeno odgovornostjo, ki upravlja elektrarno na lesno biomaso v kraju Eberswalde v deželi Brandenburg. Elektrarna je bila zgrajena leta 2005, delovati pa je začela leta 2006. Okrožno sodišče v Frankfurtu na Odri je junija 2011 proti podjetju HoKaWe začelo postopek zaradi insolventnosti. Vendar je podjetje še vedno gospodarsko aktivno.

| (10) | Okrožje Barnim se je zanimalo za nakup sredstev podjetja HoKaWe zaradi nadaljevanja delovanja elektrarne; maja 2012 je bil prenos sredstev odobren na sestanku upnikov podjetja HoKaWe in prodaja je bila overjena. Dežela Brandenburg se ni strinjala s prenosom okvirnega sporazuma o dostavi lesa iz državnega gozda dežele Brandenburg (kar je predmet tega sklepa) na novega lastnika, zato se je okrožje Barnim umaknilo iz prenosa. |
| --- | --- |

(10)

Okrožje Barnim se je zanimalo za nakup sredstev podjetja HoKaWe zaradi nadaljevanja delovanja elektrarne; maja 2012 je bil prenos sredstev odobren na sestanku upnikov podjetja HoKaWe in prodaja je bila overjena. Dežela Brandenburg se ni strinjala s prenosom okvirnega sporazuma o dostavi lesa iz državnega gozda dežele Brandenburg (kar je predmet tega sklepa) na novega lastnika, zato se je okrožje Barnim umaknilo iz prenosa.

2.2   Opis ukrepa

| (11) | Dežela Brandenburg in podjetje HoKaWe sta junija 2005 sklenila okvirni sporazum o dostavi lesa iz državnega gozda dežele Brandenburg. Zadevni sporazum določa količino ter pogoje za dostavo lesa (3) podjetju HoKaWe za obdobje 15 let, in sicer od 1. junija 2006 do 1. junija 2021. Sporazum se nanaša na letno prostornino 150 000 kubičnih metrov lesa iz gozdov, ki se nahajajo največ 70 km od kraja Eberswalde. |
| --- | --- |

(11)

Dežela Brandenburg in podjetje HoKaWe sta junija 2005 sklenila okvirni sporazum o dostavi lesa iz državnega gozda dežele Brandenburg. Zadevni sporazum določa količino ter pogoje za dostavo lesa (3) podjetju HoKaWe za obdobje 15 let, in sicer od 1. junija 2006 do 1. junija 2021. Sporazum se nanaša na letno prostornino 150 000 kubičnih metrov lesa iz gozdov, ki se nahajajo največ 70 km od kraja Eberswalde.

| (12) | V sporazumu je bila določena začetna referenčna cena za leto 2004 v višini 15,50 EUR/kubični meter. Poleg tega je bilo v besedilu sporazuma predvideno, da se bosta pogodbenici dogovorili o letnih prilagoditvah cene na podlagi razvoja indeksa cen za industrijski les, kakor ga določi nemški zvezni statistični urad (4); spremembe cene lesa v primerjavi z začetno referenčno ceno naj bi se prenesle na oba, prodajalca in kupca, na vsakega v višini 50 % (v nadaljnjem besedilu: klavzula o prilagoditvi cene). |
| --- | --- |

(12)

V sporazumu je bila določena začetna referenčna cena za leto 2004 v višini 15,50 EUR/kubični meter. Poleg tega je bilo v besedilu sporazuma predvideno, da se bosta pogodbenici dogovorili o letnih prilagoditvah cene na podlagi razvoja indeksa cen za industrijski les, kakor ga določi nemški zvezni statistični urad (4); spremembe cene lesa v primerjavi z začetno referenčno ceno naj bi se prenesle na oba, prodajalca in kupca, na vsakega v višini 50 % (v nadaljnjem besedilu: klavzula o prilagoditvi cene).

| (13) | Za izračun ustrezne prilagoditve je bila v sporazumu določena naslednja formula (v nadaljnjem besedilu: formula za prilagoditev cene ali formula): |
| --- | --- |

(13)

Za izračun ustrezne prilagoditve je bila v sporazumu določena naslednja formula (v nadaljnjem besedilu: formula za prilagoditev cene ali formula):

Formula

| (14) | Zato je treba razlikovati med klavzulo o prilagoditvi cene iz besedila sporazuma in formulo za prilagoditev cene. |
| --- | --- |

(14)

Zato je treba razlikovati med klavzulo o prilagoditvi cene iz besedila sporazuma in formulo za prilagoditev cene.

| (15) | Po trditvah Nemčije je treba klavzulo o prilagoditvi cene obravnavati kot prikaz namenov pogodbenic sporazuma. To trditev podpira interno sporočilo ministrstva dežele Brandenburg za kmetijstvo, okolje in regionalno načrtovanje z dne 1. oktobra 2003 o sestanku predstavnikov dežele Brandenburg in podjetja HoKaWe, iz katerega je jasno razvidno, da prilagoditev cene, ki sta jih pogodbenici predvideli med pogajanji, ustreza klavzuli o prilagoditvi cene. To trditev podpira tudi sporočilo ministrstva dežele Brandenburg za gospodarske in evropske zadeve z dne 5. januarja 2011, v katerem je predlagana prilagoditev ali razlaga okvirnega sporazuma na način, ki bi upošteval besedilo sporazuma in tako izražal resnične namene pogodbenic. |
| --- | --- |

(15)

Po trditvah Nemčije je treba klavzulo o prilagoditvi cene obravnavati kot prikaz namenov pogodbenic sporazuma. To trditev podpira interno sporočilo ministrstva dežele Brandenburg za kmetijstvo, okolje in regionalno načrtovanje z dne 1. oktobra 2003 o sestanku predstavnikov dežele Brandenburg in podjetja HoKaWe, iz katerega je jasno razvidno, da prilagoditev cene, ki sta jih pogodbenici predvideli med pogajanji, ustreza klavzuli o prilagoditvi cene. To trditev podpira tudi sporočilo ministrstva dežele Brandenburg za gospodarske in evropske zadeve z dne 5. januarja 2011, v katerem je predlagana prilagoditev ali razlaga okvirnega sporazuma na način, ki bi upošteval besedilo sporazuma in tako izražal resnične namene pogodbenic.

| (16) | Vendar pa je bila formula napačna, kar je potrdila tako Nemčija kot dve strokovni mnenji, ki sta bili leta 2010 pripravljeni za deželo Brandenburg (5), rezultat pa ni bil enak namenom pogodbenic, kakor so bili izraženi v klavzuli o prilagoditvi cene. |
| --- | --- |

(16)

Vendar pa je bila formula napačna, kar je potrdila tako Nemčija kot dve strokovni mnenji, ki sta bili leta 2010 pripravljeni za deželo Brandenburg (5), rezultat pa ni bil enak namenom pogodbenic, kakor so bili izraženi v klavzuli o prilagoditvi cene.

| (17) | Po začetku veljavnosti sporazuma je bila cena prilagojena na podlagi formule. V nasprotju z nameni, izraženimi v besedilu sporazuma, prilagoditve cen, izračunane s pomočjo formule, niso bile dosledne z dejanskim razvojem indeksa cen za industrijski les, zato so bile cene bistveno nižje od povprečne cene lesa iz državnega gozda dežele Brandenburg. Poleg tega s formulo ni bila dosežena predvidena enakomerna porazdelitev tveganja nihanj cene med državo in podjetjem HoKaWe. |
| --- | --- |

(17)

Po začetku veljavnosti sporazuma je bila cena prilagojena na podlagi formule. V nasprotju z nameni, izraženimi v besedilu sporazuma, prilagoditve cen, izračunane s pomočjo formule, niso bile dosledne z dejanskim razvojem indeksa cen za industrijski les, zato so bile cene bistveno nižje od povprečne cene lesa iz državnega gozda dežele Brandenburg. Poleg tega s formulo ni bila dosežena predvidena enakomerna porazdelitev tveganja nihanj cene med državo in podjetjem HoKaWe.

| (18) | Do tega je prišlo, ker je bila formula napačna, kot je navedeno v uvodni izjavi 16, in matematično ni izražala namenov pogodbenic v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene
   (6). |
| --- | --- |

(18)

Do tega je prišlo, ker je bila formula napačna, kot je navedeno v uvodni izjavi 16, in matematično ni izražala namenov pogodbenic v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene
   (6).

| (19) | Poleg tega je iz dopisa Nemčije z dne 28. februarja 2013 razvidno, da sta v času veljavnosti sporazuma pogodbenici vedno znova izvajali svojo diskrecijsko pravico glede parametrov, uporabljenih za izračun prilagoditve cene s pomočjo formule
   (7). Nemški organi so Komisijo obvestili, da razlogi za takšno ravnanje iz dokumentov niso razvidni. |
| --- | --- |

(19)

Poleg tega je iz dopisa Nemčije z dne 28. februarja 2013 razvidno, da sta v času veljavnosti sporazuma pogodbenici vedno znova izvajali svojo diskrecijsko pravico glede parametrov, uporabljenih za izračun prilagoditve cene s pomočjo formule
   (7). Nemški organi so Komisijo obvestili, da razlogi za takšno ravnanje iz dokumentov niso razvidni.

| (20) | V strokovnih mnenjih, ki sta bili leta 2010 pripravljeni za deželo Brandenburg (glej uvodno izjavo 16), je bilo podano opozorilo glede morebitnih težav zaradi državne pomoči in priporočilo glede spremembe sporazuma s spremembo formule. Po pogajanjih med podjetjem HoKaWe in deželo Brandenburg sta pogodbenici 26. avgusta 2011 podpisali spremenjeno različico sporazuma, ki je začela veljati 1. julija 2011. V tej spremenjeni različici so bile odpravljene težave iz uvodnih izjav 12 do 19, saj je določala, da morajo biti od 1. julija 2011 naprej cene prilagojene v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene, torej v skladu s prvotnimi nameni pogodbenic. Od navedenega datuma formula ni bila več del sporazuma in je torej ni bilo mogoče več uporabljati. |
| --- | --- |

(20)

V strokovnih mnenjih, ki sta bili leta 2010 pripravljeni za deželo Brandenburg (glej uvodno izjavo 16), je bilo podano opozorilo glede morebitnih težav zaradi državne pomoči in priporočilo glede spremembe sporazuma s spremembo formule. Po pogajanjih med podjetjem HoKaWe in deželo Brandenburg sta pogodbenici 26. avgusta 2011 podpisali spremenjeno različico sporazuma, ki je začela veljati 1. julija 2011. V tej spremenjeni različici so bile odpravljene težave iz uvodnih izjav 12 do 19, saj je določala, da morajo biti od 1. julija 2011 naprej cene prilagojene v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene, torej v skladu s prvotnimi nameni pogodbenic. Od navedenega datuma formula ni bila več del sporazuma in je torej ni bilo mogoče več uporabljati.

| (21) | Poleg tega se je dežela Brandenburg odločila, da pogodbe ne bo nadaljevala s prihodnjimi vlagatelji, ki so prevzeli sredstva podjetja HoKaWe. |
| --- | --- |

(21)

Poleg tega se je dežela Brandenburg odločila, da pogodbe ne bo nadaljevala s prihodnjimi vlagatelji, ki so prevzeli sredstva podjetja HoKaWe.

2.3   Razlogi za začetek postopka

| (22) | Komisija se je 19. decembra 2012 odločila, da začne formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). |
| --- | --- |

(22)

Komisija se je 19. decembra 2012 odločila, da začne formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

| (23) | V sklepu o začetku postopka je Komisija predhodno menila, da je izvajanje okvirnega sporazuma med deželo Brandenburg in podjetjem HoKaWe vključevalo državno pomoč. |
| --- | --- |

(23)

V sklepu o začetku postopka je Komisija predhodno menila, da je izvajanje okvirnega sporazuma med deželo Brandenburg in podjetjem HoKaWe vključevalo državno pomoč.

| (24) | Komisija je dvomila, da bi zasebni prodajalec na trgu s predhodnega vidika sprejel nadomestilo, izračunano na podlagi formule za prilagoditev cene. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je dvomila, da bi zasebni prodajalec na trgu s predhodnega vidika sprejel nadomestilo, izračunano na podlagi formule za prilagoditev cene.

| (25) | Tudi ob predpostavki, da se pogodbenici nista zavedali, da je formula napačna, ima Komisija še vedno resne pomisleke v zvezi s tem, ali je Nemčija v fazi izvajanja sporazuma ravnala v skladu s tržnimi razmerami. Ti pomisleki so se pojavili zaradi gibanja cene lesa, prodanega v okviru sporazuma, saj je iz tega gibanja razvidno, da je bila cena, izračunana s pomočjo formule, bistveno nižja od povprečne cene za les v deželi Brandenburg. Preudaren zasebni prodajalec v podobnem položaju bi nemudoma uporabil vsa sredstva za spremembo metode prilagoditve. Nasprotno pa je Nemčija formulo še naprej uporabljala do leta 2011. |
| --- | --- |

(25)

Tudi ob predpostavki, da se pogodbenici nista zavedali, da je formula napačna, ima Komisija še vedno resne pomisleke v zvezi s tem, ali je Nemčija v fazi izvajanja sporazuma ravnala v skladu s tržnimi razmerami. Ti pomisleki so se pojavili zaradi gibanja cene lesa, prodanega v okviru sporazuma, saj je iz tega gibanja razvidno, da je bila cena, izračunana s pomočjo formule, bistveno nižja od povprečne cene za les v deželi Brandenburg. Preudaren zasebni prodajalec v podobnem položaju bi nemudoma uporabil vsa sredstva za spremembo metode prilagoditve. Nasprotno pa je Nemčija formulo še naprej uporabljala do leta 2011.

| (26) | Na podlagi teh pomislekov je Komisija predhodno sklenila, da ni mogoče izključiti prednosti v korist podjetja HoKaWe in izključiti možnosti, da je državna pomoč obstajala za obdobje od datuma začetka veljavnosti sporazuma (1. junij 2006) do spremembe sporazuma (30. junija 2011). Ker pravna podlaga za združljivost pomoči ni razvidna, prav tako pa Nemčija o njej ni podala navedb, je Komisija izrazila nadaljnje dvome o tem, ali bi se ukrep lahko štel za združljivega z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi teh pomislekov je Komisija predhodno sklenila, da ni mogoče izključiti prednosti v korist podjetja HoKaWe in izključiti možnosti, da je državna pomoč obstajala za obdobje od datuma začetka veljavnosti sporazuma (1. junij 2006) do spremembe sporazuma (30. junija 2011). Ker pravna podlaga za združljivost pomoči ni razvidna, prav tako pa Nemčija o njej ni podala navedb, je Komisija izrazila nadaljnje dvome o tem, ali bi se ukrep lahko štel za združljivega z notranjim trgom.

3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (27) | Komisija je med formalnim postopkom preiskave prejela pripombe dveh zainteresiranih tretjih strani in pritožnika. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je med formalnim postopkom preiskave prejela pripombe dveh zainteresiranih tretjih strani in pritožnika.

| (28) | Pritožnik je predložil interni sporočili ministrstva dežele Brandenburg za kmetijstvo, okolje in regionalno načrtovanje iz decembra 2003 in marca 2004. Po mnenju pritožnika so bili v teh sporočilih še pred sklenitvijo sporazuma izraženi pomisleki glede več vidikov sporazuma. V sporočilu iz decembra 2003, v katerem so bile ocenjene takratne posledice sporazuma, je bilo ugotovljeno, da bo cena v letu 2004 precej nižja od takratne cene industrijskega lesa. Podobno je interno sporočilo iz marca 2004 vsebovalo opozorilo, da bo zaradi metode prilagoditve cene dežela Brandenburg nudila neprimeren popust, pri čemer je navedlo izrecno priporočilo za ponovno proučitev sporazuma ali pa ponovna pogajanja. |
| --- | --- |

(28)

Pritožnik je predložil interni sporočili ministrstva dežele Brandenburg za kmetijstvo, okolje in regionalno načrtovanje iz decembra 2003 in marca 2004. Po mnenju pritožnika so bili v teh sporočilih še pred sklenitvijo sporazuma izraženi pomisleki glede več vidikov sporazuma. V sporočilu iz decembra 2003, v katerem so bile ocenjene takratne posledice sporazuma, je bilo ugotovljeno, da bo cena v letu 2004 precej nižja od takratne cene industrijskega lesa. Podobno je interno sporočilo iz marca 2004 vsebovalo opozorilo, da bo zaradi metode prilagoditve cene dežela Brandenburg nudila neprimeren popust, pri čemer je navedlo izrecno priporočilo za ponovno proučitev sporazuma ali pa ponovna pogajanja.

| (29) | Pritožnik je trdil, da v takem primeru noben zasebni prodajalec ne bi sklenil takšnega sporazuma in da zasebni prodajalec, ko bi postalo jasno, da so cene nižje od cen na trgu, ne bi čakal pet let, temveč bi nemudoma ukrepal. Glede prilagoditve cene pritožnik trdi, da dogovorjene cene niso izražale dejanskega razvoja na trgu lesa, zaradi česar je imelo podjetje HoKaWe neupravičeno prednost. Pritožnik ocenjuje, da je znesek pomoči v obdobju 2006–2011 znašal 7,3 milijona EUR (ob upoštevanju povprečne cene lesa v skladu z dogovorom med pritožnikom in drugimi dobavitelji). |
| --- | --- |

(29)

Pritožnik je trdil, da v takem primeru noben zasebni prodajalec ne bi sklenil takšnega sporazuma in da zasebni prodajalec, ko bi postalo jasno, da so cene nižje od cen na trgu, ne bi čakal pet let, temveč bi nemudoma ukrepal. Glede prilagoditve cene pritožnik trdi, da dogovorjene cene niso izražale dejanskega razvoja na trgu lesa, zaradi česar je imelo podjetje HoKaWe neupravičeno prednost. Pritožnik ocenjuje, da je znesek pomoči v obdobju 2006–2011 znašal 7,3 milijona EUR (ob upoštevanju povprečne cene lesa v skladu z dogovorom med pritožnikom in drugimi dobavitelji).

| (30) | Poleg tega je Komisija prejela pripombe dveh družb za predelavo lesa iz dežele Brandenburg. Ti družbi sta trdili, da zaradi dolgoročnega sporazuma precejšen del lesa iz državnega gozda dežele Brandenburg ni končal na regionalnem trgu lesa, kar je privedlo do neupravičenega izkrivljanja konkurence in ogrozilo obstoj majhnih družb za predelavo lesa v deželi Brandenburg. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega je Komisija prejela pripombe dveh družb za predelavo lesa iz dežele Brandenburg. Ti družbi sta trdili, da zaradi dolgoročnega sporazuma precejšen del lesa iz državnega gozda dežele Brandenburg ni končal na regionalnem trgu lesa, kar je privedlo do neupravičenega izkrivljanja konkurence in ogrozilo obstoj majhnih družb za predelavo lesa v deželi Brandenburg.

4.   PRIPOMBE NEMČIJE

| (31) | Nemčija je trdila, da je bil okvirni sporazum v skladu s tržnimi razmerami in torej ni vključeval državne pomoči. |
| --- | --- |

(31)

Nemčija je trdila, da je bil okvirni sporazum v skladu s tržnimi razmerami in torej ni vključeval državne pomoči.

| (32) | Nemčija je trdila, da v času podpisa sporazuma ni bilo trga za les, ki se uporablja za proizvodnjo energije (les za energijo, „Energieholz“), zato sta se pogodbenici dogovorili, da bo cena, ki jo bo plačevalo podjetje HoKaWe, temeljila na ceni industrijskega lesa, prilagoditve cene pa na razvoju indeksa za industrijski les. Nemčija je trdila tudi, da je besedilo sporazuma izražalo načrtovan način ravnanja v zvezi s prilagoditvami cene, je pa priznala, da z uporabo formule ni bila dosežena načrtovana porazdelitev tveganja nihanj cene med pogodbenici. |
| --- | --- |

(32)

Nemčija je trdila, da v času podpisa sporazuma ni bilo trga za les, ki se uporablja za proizvodnjo energije (les za energijo, „Energieholz“), zato sta se pogodbenici dogovorili, da bo cena, ki jo bo plačevalo podjetje HoKaWe, temeljila na ceni industrijskega lesa, prilagoditve cene pa na razvoju indeksa za industrijski les. Nemčija je trdila tudi, da je besedilo sporazuma izražalo načrtovan način ravnanja v zvezi s prilagoditvami cene, je pa priznala, da z uporabo formule ni bila dosežena načrtovana porazdelitev tveganja nihanj cene med pogodbenici.

| (33) | Nemčija je zato trdila, da je treba začetno referenčno ceno in klavzulo o prilagoditvi cene iz besedila sporazuma, skupaj s prilagoditvami cene na podlagi indeksa za industrijski les v Nemčiji in enakomerno porazdelitvijo tveganj nihanj cene med pogodbenici, obravnavati kot skladni s tržnimi razmerami v času podpisa sporazuma. |
| --- | --- |

(33)

Nemčija je zato trdila, da je treba začetno referenčno ceno in klavzulo o prilagoditvi cene iz besedila sporazuma, skupaj s prilagoditvami cene na podlagi indeksa za industrijski les v Nemčiji in enakomerno porazdelitvijo tveganj nihanj cene med pogodbenici, obravnavati kot skladni s tržnimi razmerami v času podpisa sporazuma.

| (34) | Po navedbah Nemčije je bilo šele med reorganizacijo gozdarske uprave v deželi Brandenburg januarja 2009 ugotovljeno, da podjetje HoKaWe zaradi formule plačuje nižje cene kot druga podjetja. Zato so odgovorni organi dežele Brandenburg leta 2010 pri zunanjem pravnem strokovnjaku, tj. družbi RAUE LLP, naročili oceno sporazuma, opravili pa so tudi interno pravno oceno sporazuma. Obe strokovni mnenji sta opozorili na morebitne težave zaradi državne pomoči. Poleg tega je ministrstvo za gospodarske in evropske zadeve v pisni izjavi z dne 5. januarja 2011 navedlo ugotovitev, da je klavzula o prilagoditvi cene v skladu s tržnimi razmerami, prilagoditev cene na podlagi formule pa pomeni državno pomoč, zato je priporočilo spremembo sporazuma na način, ki bi izražal resnične namene, na primer s spremembo formule. Dežela Brandenburg je to priporočilo upoštevala avgusta 2011. |
| --- | --- |

(34)

Po navedbah Nemčije je bilo šele med reorganizacijo gozdarske uprave v deželi Brandenburg januarja 2009 ugotovljeno, da podjetje HoKaWe zaradi formule plačuje nižje cene kot druga podjetja. Zato so odgovorni organi dežele Brandenburg leta 2010 pri zunanjem pravnem strokovnjaku, tj. družbi RAUE LLP, naročili oceno sporazuma, opravili pa so tudi interno pravno oceno sporazuma. Obe strokovni mnenji sta opozorili na morebitne težave zaradi državne pomoči. Poleg tega je ministrstvo za gospodarske in evropske zadeve v pisni izjavi z dne 5. januarja 2011 navedlo ugotovitev, da je klavzula o prilagoditvi cene v skladu s tržnimi razmerami, prilagoditev cene na podlagi formule pa pomeni državno pomoč, zato je priporočilo spremembo sporazuma na način, ki bi izražal resnične namene, na primer s spremembo formule. Dežela Brandenburg je to priporočilo upoštevala avgusta 2011.

| (35) | Glede tega je Nemčija trdila, da je dežela Brandenburg, ko je leta 2011 prilagodila sporazum, ravnala v skladu s tržnimi razmerami in da ne bi mogla hitreje ukrepati, ker je treba izpolniti pogodbe ter ker je bilo mogoče sporazum spremeniti le s sporazumom med pogodbenicami. |
| --- | --- |

(35)

Glede tega je Nemčija trdila, da je dežela Brandenburg, ko je leta 2011 prilagodila sporazum, ravnala v skladu s tržnimi razmerami in da ne bi mogla hitreje ukrepati, ker je treba izpolniti pogodbe ter ker je bilo mogoče sporazum spremeniti le s sporazumom med pogodbenicami.

| (36) | Poleg tega je Nemčija trdila, da sporazum ne izkrivlja konkurence in ne vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega je Nemčija trdila, da sporazum ne izkrivlja konkurence in ne vpliva na trgovino med državami članicami.

5.   OCENA

5.1   Obstoj državne pomoči

| (37) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (38) | V skladu z ustaljeno prakso Komisije, ki jo potrjuje sodna praksa, je merilo za ocenjevanje, ali posel med javnim organom in gospodarskim subjektom pomeni državno pomoč, načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Iz tega načela sledi, da mora država, ko na trgu deluje kot gospodarski subjekt, na trgu delovati na način, primerljiv z načinom delovanja zasebnega subjekta. Če država tega ne stori, bi lahko šlo za državno pomoč. Referenčni okvir za oceno, ali transakcija obsega državno pomoč, je, ali bi zasebni subjekt v podobnem položaju ravnal na podoben način, torej v tem primeru prodal sredstva, blago in storitve po enaki ceni (merilo zasebnega prodajalca). Pri uporabi tega načela negospodarski premisleki ne morejo biti razlogi za sprejetje nižje cene. To načelo je Komisija že večkrat uporabila, Sodišče pa ga je dosledno potrjevalo (8). |
| --- | --- |

(38)

V skladu z ustaljeno prakso Komisije, ki jo potrjuje sodna praksa, je merilo za ocenjevanje, ali posel med javnim organom in gospodarskim subjektom pomeni državno pomoč, načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Iz tega načela sledi, da mora država, ko na trgu deluje kot gospodarski subjekt, na trgu delovati na način, primerljiv z načinom delovanja zasebnega subjekta. Če država tega ne stori, bi lahko šlo za državno pomoč. Referenčni okvir za oceno, ali transakcija obsega državno pomoč, je, ali bi zasebni subjekt v podobnem položaju ravnal na podoben način, torej v tem primeru prodal sredstva, blago in storitve po enaki ceni (merilo zasebnega prodajalca). Pri uporabi tega načela negospodarski premisleki ne morejo biti razlogi za sprejetje nižje cene. To načelo je Komisija že večkrat uporabila, Sodišče pa ga je dosledno potrjevalo (8).

| (39) | Komisija mora torej v tej zadevi oceniti, ali bi zasebni prodajalec sklenil sporazum s primerljivim obdobjem trajanja, na podlagi primerljive začetne referenčne cene in s podobnim mehanizmom za prilagoditev cene. |
| --- | --- |

(39)

Komisija mora torej v tej zadevi oceniti, ali bi zasebni prodajalec sklenil sporazum s primerljivim obdobjem trajanja, na podlagi primerljive začetne referenčne cene in s podobnim mehanizmom za prilagoditev cene.

| (40) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 11 in 12, je bilo v okvirnem sporazumu, sklenjenim za obdobje 15 let, določeno, da je treba cene prilagoditi letno v skladu z razvojem indeksa cen industrijskega lesa in da se ustrezne spremembe začetne referenčne cene, ki je bila določena na 15,50 EUR/kubični meter, prenesejo na državo in na podjetje HoKaWe, in sicer na vsakega v višini 50 %. Poleg tega je bila v sporazumu določena formula za izračun te prilagoditve cene. |
| --- | --- |

(40)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 11 in 12, je bilo v okvirnem sporazumu, sklenjenim za obdobje 15 let, določeno, da je treba cene prilagoditi letno v skladu z razvojem indeksa cen industrijskega lesa in da se ustrezne spremembe začetne referenčne cene, ki je bila določena na 15,50 EUR/kubični meter, prenesejo na državo in na podjetje HoKaWe, in sicer na vsakega v višini 50 %. Poleg tega je bila v sporazumu določena formula za izračun te prilagoditve cene.

Dolgo trajanje sporazuma

| (41) | Pritožnik je trdil, da trajanje sporazuma, tj. 15 let, na trgu ni običajno. |
| --- | --- |

(41)

Pritožnik je trdil, da trajanje sporazuma, tj. 15 let, na trgu ni običajno.

| (42) | Komisija nima nobenih dokazov, ki bi upravičili sklepanje, da trajanje sporazuma ni bilo v skladu s tržnimi razmerami. Sicer se zdi obdobje 15 let nekoliko dolgo, vendar ni nerazumno, da se prodajalec zaveže kupcu, če si, kot v zadevnem sporazumu, s tem zagotovi prodajo stalne količine lesa, ki poleg tega vsaj delno ne izpolnjuje zahtev glede kakovosti industrijskega lesa. |
| --- | --- |

(42)

Komisija nima nobenih dokazov, ki bi upravičili sklepanje, da trajanje sporazuma ni bilo v skladu s tržnimi razmerami. Sicer se zdi obdobje 15 let nekoliko dolgo, vendar ni nerazumno, da se prodajalec zaveže kupcu, če si, kot v zadevnem sporazumu, s tem zagotovi prodajo stalne količine lesa, ki poleg tega vsaj delno ne izpolnjuje zahtev glede kakovosti industrijskega lesa.

| (43) | Ob upoštevanju tega dejstva in predvidene porazdelitve tveganja nihanj cene ni mogoče izključiti, da bi zasebni prodajalec sklenil sporazum s primerljivim obdobjem trajanja. |
| --- | --- |

(43)

Ob upoštevanju tega dejstva in predvidene porazdelitve tveganja nihanj cene ni mogoče izključiti, da bi zasebni prodajalec sklenil sporazum s primerljivim obdobjem trajanja.

Dogovorjena začetna referenčna cena

| (44) | Podobno Komisija glede začetne referenčne cene v višini 15,50 EUR/kubični meter nima nobenih dokazov, da cena ni bila v skladu s tržnimi razmerami. |
| --- | --- |

(44)

Podobno Komisija glede začetne referenčne cene v višini 15,50 EUR/kubični meter nima nobenih dokazov, da cena ni bila v skladu s tržnimi razmerami.

| (45) | Kot je trdila Nemčija, v času podpisa sporazuma ni bilo uveljavljene tržne cene lesa za energijo. Pogodbenici sta zato okvirni sporazum sklenili na podlagi cene industrijskega lesa. V skladu s pregledom tržnih cen industrijskega lesa, ki ga je predložil pritožnik, se lahko cene med 15,50 EUR/kubični meter in 17,50 EUR/kubični meter za leto 2004 ter med 15,00 EUR/kubični meter in 17,00 EUR/kubični meter za leto 2005 štejejo za skladne s tržnimi razmerami. Ob upoštevanju dejstva, da je bil sporazum dolgoročna pogodba z dogovorjeno ceno v višini 15,50 EUR/kubični meter, je bila začetna referenčna cena okvirnega sporazuma v okviru cen industrijskega lesa, skladnih s tržnimi razmerami. |
| --- | --- |

(45)

Kot je trdila Nemčija, v času podpisa sporazuma ni bilo uveljavljene tržne cene lesa za energijo. Pogodbenici sta zato okvirni sporazum sklenili na podlagi cene industrijskega lesa. V skladu s pregledom tržnih cen industrijskega lesa, ki ga je predložil pritožnik, se lahko cene med 15,50 EUR/kubični meter in 17,50 EUR/kubični meter za leto 2004 ter med 15,00 EUR/kubični meter in 17,00 EUR/kubični meter za leto 2005 štejejo za skladne s tržnimi razmerami. Ob upoštevanju dejstva, da je bil sporazum dolgoročna pogodba z dogovorjeno ceno v višini 15,50 EUR/kubični meter, je bila začetna referenčna cena okvirnega sporazuma v okviru cen industrijskega lesa, skladnih s tržnimi razmerami.

| (46) | Poleg tega je iz internega sporočila ministrstva dežele Brandenburg za kmetijstvo, okolje in regionalno načrtovanje z dne 1. oktobra 2003 razvidno, da so med pogajanji predstavniki dežele Brandenburg predlagali začetno referenčno ceno v višini 15,50 EUR/kubični meter, podjetje HoKaWe pa je zahtevalo ceno v višini 15,00 EUR/kubični meter. Pogodbenici sta se na koncu dogovorili za višjo ceno, torej za 15,50 EUR/kubični meter. |
| --- | --- |

(46)

Poleg tega je iz internega sporočila ministrstva dežele Brandenburg za kmetijstvo, okolje in regionalno načrtovanje z dne 1. oktobra 2003 razvidno, da so med pogajanji predstavniki dežele Brandenburg predlagali začetno referenčno ceno v višini 15,50 EUR/kubični meter, podjetje HoKaWe pa je zahtevalo ceno v višini 15,00 EUR/kubični meter. Pogodbenici sta se na koncu dogovorili za višjo ceno, torej za 15,50 EUR/kubični meter.

| (47) | Iz tega sledi, da je mogoče začetno referenčno ceno v višini 15,50 EUR/kubični meter obravnavati kot v skladu s tržnimi razmerami. Glede na to, da ni uveljavljene tržne cene za primerjavo in ob upoštevanju dejstva, da zahteve kakovosti lesa za energijo niso višje od zahtev kakovosti industrijskega lesa, je bilo za deželo Brandenburg razumno, da sklene pogodbo, v skladu s katero bi cena temeljila na ceni industrijskega lesa (referenčna cena). Cena je bila dogovorjena na podlagi pogajanj med pogodbenicama, poleg tega pa je bila v cenovnem okviru tržnih cen za industrijski les v deželi Brandenburg. Dogovorjena je bila ob poznavanju kakovosti lesa, ki je na voljo v državnih gozdovih dežele Brandenburg (9), torej predstavlja premisleke, ki bi jih zasebni prodajalec upošteval kot sprejemljive za kakovost lesa, ki se ga bo dostavljalo. |
| --- | --- |

(47)

Iz tega sledi, da je mogoče začetno referenčno ceno v višini 15,50 EUR/kubični meter obravnavati kot v skladu s tržnimi razmerami. Glede na to, da ni uveljavljene tržne cene za primerjavo in ob upoštevanju dejstva, da zahteve kakovosti lesa za energijo niso višje od zahtev kakovosti industrijskega lesa, je bilo za deželo Brandenburg razumno, da sklene pogodbo, v skladu s katero bi cena temeljila na ceni industrijskega lesa (referenčna cena). Cena je bila dogovorjena na podlagi pogajanj med pogodbenicama, poleg tega pa je bila v cenovnem okviru tržnih cen za industrijski les v deželi Brandenburg. Dogovorjena je bila ob poznavanju kakovosti lesa, ki je na voljo v državnih gozdovih dežele Brandenburg (9), torej predstavlja premisleke, ki bi jih zasebni prodajalec upošteval kot sprejemljive za kakovost lesa, ki se ga bo dostavljalo.

Prilagoditev cene

| (48) | Glede prilagoditve cene je treba, kot je navedeno v uvodni izjavi 14, razlikovati med klavzulo o prilagoditvi cene in prilagoditvah cene, ki so bile dejansko izvedene na podlagi formule. |
| --- | --- |

(48)

Glede prilagoditve cene je treba, kot je navedeno v uvodni izjavi 14, razlikovati med klavzulo o prilagoditvi cene in prilagoditvah cene, ki so bile dejansko izvedene na podlagi formule.

| (49) | Glede klavzule o prilagoditvi cene Komisija nima nobenih dokazov, da ni bila v skladu s tržnimi razmerami. Podobno kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 45 glede začetne referenčne cene, ni bilo indeksa za gibanje cen lesa za energijo. Zato ni bil razumen samo izračun začetne referenčne cene na podlagi cene industrijskega lesa, ampak tudi dogovor o prilagoditvi cene vzporedno z indeksom za industrijski les. |
| --- | --- |

(49)

Glede klavzule o prilagoditvi cene Komisija nima nobenih dokazov, da ni bila v skladu s tržnimi razmerami. Podobno kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 45 glede začetne referenčne cene, ni bilo indeksa za gibanje cen lesa za energijo. Zato ni bil razumen samo izračun začetne referenčne cene na podlagi cene industrijskega lesa, ampak tudi dogovor o prilagoditvi cene vzporedno z indeksom za industrijski les.

| (50) | Poleg tega je bila v besedilu sporazuma predvidena enakomerna porazdelitev nihanj cene med pogodbenici, in sicer na vsako v višini 50 %. Ker razvoja cene v času podpisa ni bilo mogoče v celoti predvideti, si bi na podlagi tega mehanizma obe pogodbenici delili tako tveganje kot (morebitne) koristi, kar bi lahko bilo tudi ugodno za deželo Brandenburg. Ob upoštevanju te negotovosti bi se lahko s takšno klavzulo strinjal tudi zasebni prodajalec. Zato je treba to klavzulo obravnavati kot skladno s tržnimi razmerami. |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega je bila v besedilu sporazuma predvidena enakomerna porazdelitev nihanj cene med pogodbenici, in sicer na vsako v višini 50 %. Ker razvoja cene v času podpisa ni bilo mogoče v celoti predvideti, si bi na podlagi tega mehanizma obe pogodbenici delili tako tveganje kot (morebitne) koristi, kar bi lahko bilo tudi ugodno za deželo Brandenburg. Ob upoštevanju te negotovosti bi se lahko s takšno klavzulo strinjal tudi zasebni prodajalec. Zato je treba to klavzulo obravnavati kot skladno s tržnimi razmerami.

| (51) | Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da je bila klavzula o prilagoditvi cene, v kateri je predviden razvoj cene vzporedno z indeksom za industrijski les in enakomerna porazdelitev tveganja nihanj cene med obe pogodbenici, v skladu s tržnimi razmerami in da bi razumen zasebni prodajalec sklenil takšen sporazum. |
| --- | --- |

(51)

Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da je bila klavzula o prilagoditvi cene, v kateri je predviden razvoj cene vzporedno z indeksom za industrijski les in enakomerna porazdelitev tveganja nihanj cene med obe pogodbenici, v skladu s tržnimi razmerami in da bi razumen zasebni prodajalec sklenil takšen sporazum.

| (52) | Vendar pa so bile, kot je že bilo navedeno, prilagoditve cen izvedene z uporabo formule. Kot je razvidno iz pregleda v spodnji preglednici, so bile cene, izračunane s pomočjo te formule, precej nižje od cen, izračunanih na podlagi klavzule o prilagoditvi cene:








  (v EUR na kubični meter) |
| --- | --- |
| | Dejansko plačana cena (izračunana s pomočjo formule) | Cena, izračunana (10) na podlagi klavzule o prilagoditvi cene | Povprečna cena vsega lesa v deželi Brandenburg |
| 2006 | 13,00 | 15,42 | 17,72 |
| 2007 | 13,21 | 15,95 | 21,02 |
| 2008 | 16,55 | 20,96 | 22,76 |
| 2009 | 16,42 | 20,76 | 19,20 |
| 2010 | 16,14 | 20,03 | 24,50 |
| 2011 | 15,79 | 19,33 | ni podatka |

(52)

Vendar pa so bile, kot je že bilo navedeno, prilagoditve cen izvedene z uporabo formule. Kot je razvidno iz pregleda v spodnji preglednici, so bile cene, izračunane s pomočjo te formule, precej nižje od cen, izračunanih na podlagi klavzule o prilagoditvi cene:

(v EUR na kubični meter)

Dejansko plačana cena (izračunana s pomočjo formule)

Cena, izračunana (10) na podlagi klavzule o prilagoditvi cene

Povprečna cena vsega lesa v deželi Brandenburg

2006

13,00

15,42

17,72

2007

13,21

15,95

21,02

2008

16,55

20,96

22,76

2009

16,42

20,76

19,20

2010

16,14

20,03

24,50

2011

15,79

19,33

ni podatka

| (53) | Iz preglednice je jasno razvidno tudi, da so bile cene, izračunane s pomočjo formule, precej nižje od cen, izračunanih na podlagi klavzule o prilagoditvi cene, pa tudi precej nižje od povprečnih cen v deželi Brandenburg. |
| --- | --- |

(53)

Iz preglednice je jasno razvidno tudi, da so bile cene, izračunane s pomočjo formule, precej nižje od cen, izračunanih na podlagi klavzule o prilagoditvi cene, pa tudi precej nižje od povprečnih cen v deželi Brandenburg.

| (54) | Poleg tega je bilo mogoče te učinke formule predvideti že pred podpisom sporazuma. To je še zlasti pomembno, saj je treba za oceno, ali bi zasebni prodajalec na trgu ravnal na enak ali primerljiv način kot dežela Brandenburg, opraviti predhodno oceno sporazuma (11). |
| --- | --- |

(54)

Poleg tega je bilo mogoče te učinke formule predvideti že pred podpisom sporazuma. To je še zlasti pomembno, saj je treba za oceno, ali bi zasebni prodajalec na trgu ravnal na enak ali primerljiv način kot dežela Brandenburg, opraviti predhodno oceno sporazuma (11).

| (55) | Kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah 16 in 18, je bila formula napačna in ni izražala namenov iz klavzule o prilagoditvi cene. Kakor je bilo potrjeno v strokovnem mnenju družbe RAUE LLP, bi te namene matematično izražala naslednja formula: |
| --- | --- |

(55)

Kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah 16 in 18, je bila formula napačna in ni izražala namenov iz klavzule o prilagoditvi cene. Kakor je bilo potrjeno v strokovnem mnenju družbe RAUE LLP, bi te namene matematično izražala naslednja formula:

Formula

| (56) | Vendar sta pogodbenici sporazuma namesto Indexn
  odšteli stalen znesek. Sicer je uporaba stalnega odbitka na podlagi okoliščin lahko upravičena, vendar mora biti rezultat takega odbitka vsaj dogovorjena začetna referenčna cena za leto, v katerem je bil sporazum sklenjen. V tem primeru pa sta pogodbenici izbrali odbitek, zaradi katerega je bila že v letu podpisa pogodbe cena precej nižja od dogovorjene začetne referenčne cene v višini 15,50 EUR/kubični meter, ki je bila v skladu s tržnimi razmerami. |
| --- | --- |

(56)

Vendar sta pogodbenici sporazuma namesto Indexn
  odšteli stalen znesek. Sicer je uporaba stalnega odbitka na podlagi okoliščin lahko upravičena, vendar mora biti rezultat takega odbitka vsaj dogovorjena začetna referenčna cena za leto, v katerem je bil sporazum sklenjen. V tem primeru pa sta pogodbenici izbrali odbitek, zaradi katerega je bila že v letu podpisa pogodbe cena precej nižja od dogovorjene začetne referenčne cene v višini 15,50 EUR/kubični meter, ki je bila v skladu s tržnimi razmerami.

| (57) | Zato je bilo dejstvo, da je formula napačna in da tako izračunane cene niso v skladu s cenami, dogovorjenimi s klavzulo o prilagoditvi cene, mogoče objektivno predvideti v času podpisa. |
| --- | --- |

(57)

Zato je bilo dejstvo, da je formula napačna in da tako izračunane cene niso v skladu s cenami, dogovorjenimi s klavzulo o prilagoditvi cene, mogoče objektivno predvideti v času podpisa.

| (58) | V tem primeru bi zasebni prodajalec uporabil drugačno formulo ali vsaj zahteval spremembo formule, zlasti ker sta se pogodbenici v besedilu sporazuma dogovorili, da bo prilagoditev cene določena v skladu z indeksom za industrijski les in da bo tveganje nihanj cene enakomerno porazdeljeno med državo in podjetje HoKaWe (kot je bilo navedeno v klavzuli o prilagoditvi cene). |
| --- | --- |

(58)

V tem primeru bi zasebni prodajalec uporabil drugačno formulo ali vsaj zahteval spremembo formule, zlasti ker sta se pogodbenici v besedilu sporazuma dogovorili, da bo prilagoditev cene določena v skladu z indeksom za industrijski les in da bo tveganje nihanj cene enakomerno porazdeljeno med državo in podjetje HoKaWe (kot je bilo navedeno v klavzuli o prilagoditvi cene).

| (59) | V zvezi s tem je treba poudariti, da razvoj cene v okviru sporazuma ni bil samodejni rezultat vnaprej določenega matematičnega izračuna, določenega s formulo. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 19, je iz informacij, ki jih je Nemčija predložila v formalnem postopku preiskave, razvidno, da je bila formula med trajanjem sporazuma večkrat prilagojena (12). |
| --- | --- |

(59)

V zvezi s tem je treba poudariti, da razvoj cene v okviru sporazuma ni bil samodejni rezultat vnaprej določenega matematičnega izračuna, določenega s formulo. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 19, je iz informacij, ki jih je Nemčija predložila v formalnem postopku preiskave, razvidno, da je bila formula med trajanjem sporazuma večkrat prilagojena (12).

| (60) | Kot je jasno razvidno iz preglednice v uvodni izjavi 52, so se ti predvidljivi negativni učinki zaradi uporabe formule tudi uresničili, saj je bila cena, ki jo je dejansko plačevalo podjetje HoKaWe, precej nižja od cene, ki bi jo bilo treba zaračunati v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene. Ta cena je bila tudi precej nižja od povprečnih cen lesa iz državnih gozdov dežele Brandenburg, torej cen, po katerih je dežela Brandenburg les prodajala drugim podjetjem (13). |
| --- | --- |

(60)

Kot je jasno razvidno iz preglednice v uvodni izjavi 52, so se ti predvidljivi negativni učinki zaradi uporabe formule tudi uresničili, saj je bila cena, ki jo je dejansko plačevalo podjetje HoKaWe, precej nižja od cene, ki bi jo bilo treba zaračunati v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene. Ta cena je bila tudi precej nižja od povprečnih cen lesa iz državnih gozdov dežele Brandenburg, torej cen, po katerih je dežela Brandenburg les prodajala drugim podjetjem (13).

| (61) | Iz tega sledi, da je država dejstvo, da uporaba formule ne prinaša načrtovanega razvoja cene na podlagi indeksa za industrijski les, pri čemer bi bilo tveganje nihanj cene porazdeljeno med pogodbenici, poznala in sprejela. |
| --- | --- |

(61)

Iz tega sledi, da je država dejstvo, da uporaba formule ne prinaša načrtovanega razvoja cene na podlagi indeksa za industrijski les, pri čemer bi bilo tveganje nihanj cene porazdeljeno med pogodbenici, poznala in sprejela.

Sklepne ugotovitve

| (62) | Glede klavzule o prilagoditvi cene je mogoče skleniti, da bi bile cene sicer nižje od povprečne cene v deželi Brandenburg, vendar bi bile v skladu s tržnimi razmerami. Temeljile so na razumnih premislekih in pogajanjih med zadevnima pogodbenicama, zato ni mogoče izključiti, da bi tudi zasebni akter na trgu sklenil sporazum z enakimi ali primerljivimi pogoji. |
| --- | --- |

(62)

Glede klavzule o prilagoditvi cene je mogoče skleniti, da bi bile cene sicer nižje od povprečne cene v deželi Brandenburg, vendar bi bile v skladu s tržnimi razmerami. Temeljile so na razumnih premislekih in pogajanjih med zadevnima pogodbenicama, zato ni mogoče izključiti, da bi tudi zasebni akter na trgu sklenil sporazum z enakimi ali primerljivimi pogoji.

| (63) | Vendar pa dejanska prilagoditev cene, ki sta jo pogodbenici izvajali na podlagi formule, ni izražala takih pogojev v skladu s tržnimi razmerami, cene pa so bile zato precej nižje od tistih, ki bi jih dobili z izračunom na podlagi klavzule o prilagoditvi cene (pa tudi od povprečne cene lesa v deželi Brandenburg). |
| --- | --- |

(63)

Vendar pa dejanska prilagoditev cene, ki sta jo pogodbenici izvajali na podlagi formule, ni izražala takih pogojev v skladu s tržnimi razmerami, cene pa so bile zato precej nižje od tistih, ki bi jih dobili z izračunom na podlagi klavzule o prilagoditvi cene (pa tudi od povprečne cene lesa v deželi Brandenburg).

| (64) | Razvoj cene na podlagi klavzule o prilagoditvi cene izraža razumno poslovno odločitev in pošteno porazdelitev tveganj v zvezi z nihanji cene med pogodbenici, cene, izračunane s pomočjo formule pa so bile precej nižje in poleg tega tudi niso izražale porazdelitve tveganj. V nasprotju z okoliščinami, na katerih temelji sklep Komisije v zadevi SA.19045 (Alleged aid of the Land Bavaria (Bavarian State Forest Enterprise) in form of long-term supply agreements for wood with the company Klausner) (Domnevna pomoč dežele Bavarske (državno bavarsko gozdarsko podjetje) v obliki dolgoročnih sporazumov o dobavi lesa z družbo Klausner) (14), v kateri je bilo za cene pod tržnim povprečjem ugotovljeno, da ne vsebujejo državne pomoči, saj je bil trg prenasičen, dežela Bavarska pa se je trudila, da bi pridobila kupca z veliko kupno močjo, ki bi dolgoročno zagotovil odkup velikih in stalnih količin, nobeno dejstvo v tej zadevi ne upravičuje cen, nižjih od tistih, ki bi jih dobili z izračunom na podlagi klavzule o prilagoditvi cene. V klavzuli o prilagoditvi cene, o kateri sta se pogodbenici dogovorili, sta že bila upoštevana narava dolgoročne pogodbe in kakovost prodanega lesa, tako izračunane cene pa bi bile prav tako nižje od povprečne cene v deželi Brandenburg. Nič ne kaže na to, da bi se zasebni akter na trgu strinjal s še nižjimi cenami. |
| --- | --- |

(64)

Razvoj cene na podlagi klavzule o prilagoditvi cene izraža razumno poslovno odločitev in pošteno porazdelitev tveganj v zvezi z nihanji cene med pogodbenici, cene, izračunane s pomočjo formule pa so bile precej nižje in poleg tega tudi niso izražale porazdelitve tveganj. V nasprotju z okoliščinami, na katerih temelji sklep Komisije v zadevi SA.19045 (Alleged aid of the Land Bavaria (Bavarian State Forest Enterprise) in form of long-term supply agreements for wood with the company Klausner) (Domnevna pomoč dežele Bavarske (državno bavarsko gozdarsko podjetje) v obliki dolgoročnih sporazumov o dobavi lesa z družbo Klausner) (14), v kateri je bilo za cene pod tržnim povprečjem ugotovljeno, da ne vsebujejo državne pomoči, saj je bil trg prenasičen, dežela Bavarska pa se je trudila, da bi pridobila kupca z veliko kupno močjo, ki bi dolgoročno zagotovil odkup velikih in stalnih količin, nobeno dejstvo v tej zadevi ne upravičuje cen, nižjih od tistih, ki bi jih dobili z izračunom na podlagi klavzule o prilagoditvi cene. V klavzuli o prilagoditvi cene, o kateri sta se pogodbenici dogovorili, sta že bila upoštevana narava dolgoročne pogodbe in kakovost prodanega lesa, tako izračunane cene pa bi bile prav tako nižje od povprečne cene v deželi Brandenburg. Nič ne kaže na to, da bi se zasebni akter na trgu strinjal s še nižjimi cenami.

| (65) | To potrjujejo tudi trditve Nemčije, ki je izrecno navedla, da klavzula o prilagoditvi cene predstavlja resnične namene pogodbenic. Poleg tega se je leta 2011 dežela Brandenburg zaradi dveh pravnih mnenj iz leta 2010, navedenih v uvodni izjavi 16, v katerih so bili izraženi pomisleki glede državne pomoči zaradi uporabe formule, pogodila za spremembo sporazuma, s katero je bila formula izločena iz sporazuma. Dežela Brandenburg se je torej pogodila za spremembo sporazuma brez formule izključno zaradi izvajanja resničnih namenov pogodbenic in odprave pomislekov o državni pomoči. |
| --- | --- |

(65)

To potrjujejo tudi trditve Nemčije, ki je izrecno navedla, da klavzula o prilagoditvi cene predstavlja resnične namene pogodbenic. Poleg tega se je leta 2011 dežela Brandenburg zaradi dveh pravnih mnenj iz leta 2010, navedenih v uvodni izjavi 16, v katerih so bili izraženi pomisleki glede državne pomoči zaradi uporabe formule, pogodila za spremembo sporazuma, s katero je bila formula izločena iz sporazuma. Dežela Brandenburg se je torej pogodila za spremembo sporazuma brez formule izključno zaradi izvajanja resničnih namenov pogodbenic in odprave pomislekov o državni pomoči.

| (66) | Iz navedenega sledi, da sporazum zaradi načina izvajanja oziroma natančneje prilagoditev cene na podlagi formule ne izpolnjuje merila zasebnega prodajalca in ni v skladu s tržnimi razmerami. |
| --- | --- |

(66)

Iz navedenega sledi, da sporazum zaradi načina izvajanja oziroma natančneje prilagoditev cene na podlagi formule ne izpolnjuje merila zasebnega prodajalca in ni v skladu s tržnimi razmerami.

| (67) | Po trditvah Nemčije je regionalna vlada dežele Brandenburg dejstvo, da cene, ki jih dejansko plačuje podjetje HoKaWe, ne upoštevajo razvoja cen v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene, zaradi česar so bile cene precej nižje od tistih, ki so jih za dostavljen les plačevale druge družbe, ugotovila šele ob reorganizaciji gozdarske uprave leta 2009, dežela Brandenburg pa je nato ravnala v skladu s tržnimi razmerami, saj je naročila dve strokovni mnenji iz uvodne izjave 16 in nato začela ponovna pogajanja, na podlagi katerih je bil leta 2011 sporazum spremenjen. |
| --- | --- |

(67)

Po trditvah Nemčije je regionalna vlada dežele Brandenburg dejstvo, da cene, ki jih dejansko plačuje podjetje HoKaWe, ne upoštevajo razvoja cen v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene, zaradi česar so bile cene precej nižje od tistih, ki so jih za dostavljen les plačevale druge družbe, ugotovila šele ob reorganizaciji gozdarske uprave leta 2009, dežela Brandenburg pa je nato ravnala v skladu s tržnimi razmerami, saj je naročila dve strokovni mnenji iz uvodne izjave 16 in nato začela ponovna pogajanja, na podlagi katerih je bil leta 2011 sporazum spremenjen.

| (68) | Te trditve se ne zdijo utemeljene. Prvič, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 54 do 57, je bilo mogoče učinke formule v času podpisa sporazuma predvideti. Drugič, zasebni prodajalec na trgu, ki bi rad zagotovil izvajanje dogovorjene rešitve iz klavzule o prilagoditvi cene in bi zato pozorno spremljal prilagoditve cene, se bi odzval nemudoma in zahteval ponovno pogajanje o ceni. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 65, uspešna ponovna pogajanja dežele Brandenburg o sporazumu samo potrjujejo, da formula ni izražala resničnih namenov pogodbenic (kot je bilo dogovorjeno s klavzulo o prilagoditvi cene). Iz tega je razvidno tudi, da podjetje HoKaWe ni moglo zavrniti izločitve formule. |
| --- | --- |

(68)

Te trditve se ne zdijo utemeljene. Prvič, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 54 do 57, je bilo mogoče učinke formule v času podpisa sporazuma predvideti. Drugič, zasebni prodajalec na trgu, ki bi rad zagotovil izvajanje dogovorjene rešitve iz klavzule o prilagoditvi cene in bi zato pozorno spremljal prilagoditve cene, se bi odzval nemudoma in zahteval ponovno pogajanje o ceni. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 65, uspešna ponovna pogajanja dežele Brandenburg o sporazumu samo potrjujejo, da formula ni izražala resničnih namenov pogodbenic (kot je bilo dogovorjeno s klavzulo o prilagoditvi cene). Iz tega je razvidno tudi, da podjetje HoKaWe ni moglo zavrniti izločitve formule.

| (69) | Zato je imelo podjetje HoKaWe korist od gospodarske prednosti v obdobju od datuma začetka veljavnosti sporazuma (1. junij 2006) do spremembe sporazuma (30. junij 2011). |
| --- | --- |

(69)

Zato je imelo podjetje HoKaWe korist od gospodarske prednosti v obdobju od datuma začetka veljavnosti sporazuma (1. junij 2006) do spremembe sporazuma (30. junij 2011).

| (70) | Izpolnjena so tudi vsa druga merila iz člena 107(1) PDEU. Prednost je bila selektivna, ker je sporazum koristil določenemu podjetju. Prednost so podjetju dodelili organi države članice, tj. dežela Brandenburg. Povprečna količina lesa, ki je bila podjetju HoKaWe prodana v skladu s sporazumom je bila precejšnja; dobava lesa po ugodnih pogojih je izboljšala položaj prejemnika v primerjavi z njegovimi konkurenti in je torej izkrivljala konkurenco. Trg za les je odprt za konkurenco iz drugih držav članic. Tudi ob upoštevanju, da je v sporazumu o dobavi zajet samo les iz gozdov, ki so od kraja Eberswalde oddaljeni največ 70 km, Komisija ugotavlja, da je kraj Eberswalde zelo blizu meje s Poljsko (samo 30 km). Zato pomoč vpliva tudi na trgovino med državami članicami. Na podlagi tega je mogoče skleniti, da je izvajanje sporazuma, na podlagi katerega so bile izračunane cene s pomočjo formule, pomenilo državno pomoč. |
| --- | --- |

(70)

Izpolnjena so tudi vsa druga merila iz člena 107(1) PDEU. Prednost je bila selektivna, ker je sporazum koristil določenemu podjetju. Prednost so podjetju dodelili organi države članice, tj. dežela Brandenburg. Povprečna količina lesa, ki je bila podjetju HoKaWe prodana v skladu s sporazumom je bila precejšnja; dobava lesa po ugodnih pogojih je izboljšala položaj prejemnika v primerjavi z njegovimi konkurenti in je torej izkrivljala konkurenco. Trg za les je odprt za konkurenco iz drugih držav članic. Tudi ob upoštevanju, da je v sporazumu o dobavi zajet samo les iz gozdov, ki so od kraja Eberswalde oddaljeni največ 70 km, Komisija ugotavlja, da je kraj Eberswalde zelo blizu meje s Poljsko (samo 30 km). Zato pomoč vpliva tudi na trgovino med državami članicami. Na podlagi tega je mogoče skleniti, da je izvajanje sporazuma, na podlagi katerega so bile izračunane cene s pomočjo formule, pomenilo državno pomoč.

| (71) | Spremembo sporazuma, ki je začela veljati 1. julija 2011, je treba upoštevati kot ukrep, s katerim je bila državna pomoč zaključena. Na podlagi te spremembe so morale biti od 1. julija 2011 cene prilagojene v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene, s čimer so bili ponovno potrjeni in pravilno izvedeni prvotni nameni pogodbenic. Ker je sporazum v tej obliki v skladu s tržnimi razmerami, Komisija meni, da po 30. juniju 2011 podjetje HoKaWe ni več imelo gospodarske prednosti zaradi plačil v skladu s sporazumom. |
| --- | --- |

(71)

Spremembo sporazuma, ki je začela veljati 1. julija 2011, je treba upoštevati kot ukrep, s katerim je bila državna pomoč zaključena. Na podlagi te spremembe so morale biti od 1. julija 2011 cene prilagojene v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene, s čimer so bili ponovno potrjeni in pravilno izvedeni prvotni nameni pogodbenic. Ker je sporazum v tej obliki v skladu s tržnimi razmerami, Komisija meni, da po 30. juniju 2011 podjetje HoKaWe ni več imelo gospodarske prednosti zaradi plačil v skladu s sporazumom.

5.2   Združljivost z notranjim trgom

| (72) | Pravna podlaga za združljivost pomoči ni razvidna, prav tako pa država članica o njej ni podala navedb. Na podlagi tega je mogoče skleniti, da prednost podjetja HoKaWe na podlagi izvajanja sporazuma med junijem 2006 in junijem 2011 pomeni nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(72)

Pravna podlaga za združljivost pomoči ni razvidna, prav tako pa država članica o njej ni podala navedb. Na podlagi tega je mogoče skleniti, da prednost podjetja HoKaWe na podlagi izvajanja sporazuma med junijem 2006 in junijem 2011 pomeni nezdružljivo državno pomoč.

5.3   Izračun elementa pomoči

| (73) | Kot je že bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 49 do 51, se klavzula o prilagoditvi cene lahko obravnava kot skladna s tržnimi razmerami. Zato Komisija meni, da je element pomoči razlika med dejansko plačano ceno (15) na podlagi formule in ceno, ki bi morala biti plačana v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene. | (a)
  Dejansko plačana cena
  (v EUR na kubični meter) (16) | (b)
  Cena, izračunana na podlagi klavzule o prilagoditvi cene

  (v EUR na kubični meter) | (c)
  Razlika med (a) in (b) (16) | (d)
  Količina dejansko dobavljenega lesa
  (v kubičnih metrih) | (e)
  Element pomoči: (c) × (d)
  (v EUR) (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 13,00 | 15,42 | 2,42 | 13 115,73 | 31 794 |
| 2007 | 13,21 | 15,95 | 2,74 | 142 792,67 | 391 452 |
| 2008 | 16,55 | 20,96 | 4,41 | 137 683,00 | 607 291 |
| 2009 | 16,42 | 20,76 | 4,34 | 141 273,68 | 613 128 |
| 2010 | 16,14 | 20,03 | 3,89 | 139 045,38 | 540 699 |
| 2011 | 15,79 | 19,33 | 3,54 | 62 680,29 | 222 051 |
| Skupaj | 2 406 415 |

(73)

Kot je že bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 49 do 51, se klavzula o prilagoditvi cene lahko obravnava kot skladna s tržnimi razmerami. Zato Komisija meni, da je element pomoči razlika med dejansko plačano ceno (15) na podlagi formule in ceno, ki bi morala biti plačana v skladu s klavzulo o prilagoditvi cene.

(a)

Dejansko plačana cena

(v EUR na kubični meter) (16)

(b)

Cena, izračunana na podlagi klavzule o prilagoditvi cene

(v EUR na kubični meter)

(c)

Razlika med (a) in (b) (16)

(d)

Količina dejansko dobavljenega lesa

(v kubičnih metrih)

(e)

Element pomoči: (c) × (d)

(v EUR) (16)

2006

13,00

15,42

2,42

13 115,73

31 794

2007

13,21

15,95

2,74

142 792,67

391 452

2008

16,55

20,96

4,41

137 683,00

607 291

2009

16,42

20,76

4,34

141 273,68

613 128

2010

16,14

20,03

3,89

139 045,38

540 699

2011

15,79

19,33

3,54

62 680,29

222 051

Skupaj

2 406 415

| (74) | Pomoč, dodeljena podjetju HoKaWe, torej znaša 2 406 415 EUR. |
| --- | --- |

(74)

Pomoč, dodeljena podjetju HoKaWe, torej znaša 2 406 415 EUR.

6.   VRAČILO

| (75) | Komisija je v skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (17), za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako je v skladu s stalno prakso Sodišča namen obveznosti na strani države članice, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (18). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (19). |
| --- | --- |

(75)

Komisija je v skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (17), za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako je v skladu s stalno prakso Sodišča namen obveznosti na strani države članice, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (18). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (19).

| (76) | V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (20) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč[...]“. |
| --- | --- |

(76)

V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (20) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč[...]“.

| (77) | Ker zadevni ukrep v nasprotju s členom 108 ni bil priglašen Komisiji in ga je zato treba obravnavati kot nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba pomoč vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Vračilo pomoči bi moralo zato zajeti obdobje od datuma, ko je bila upravičencu dodeljena prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa se prištejejo obresti do datuma dejanskega vračila. |
| --- | --- |

(77)

Ker zadevni ukrep v nasprotju s členom 108 ni bil priglašen Komisiji in ga je zato treba obravnavati kot nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba pomoč vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Vračilo pomoči bi moralo zato zajeti obdobje od datuma, ko je bila upravičencu dodeljena prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa se prištejejo obresti do datuma dejanskega vračila.

7.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (78) | Izvajanje okvirnega sporazuma med deželo Brandenburg in podjetjem HoKaWe od podpisa sporazuma (1. junij 2006) do njegove spremembe (30. junij 2011) je obsegalo državno pomoč, ki ni bila združljiva z notranjim trgom. Zato mora podjetje HoKaWe vrniti državno pomoč skupaj z obrestmi na terjatev – |
| --- | --- |

(78)

Izvajanje okvirnega sporazuma med deželo Brandenburg in podjetjem HoKaWe od podpisa sporazuma (1. junij 2006) do njegove spremembe (30. junij 2011) je obsegalo državno pomoč, ki ni bila združljiva z notranjim trgom. Zato mora podjetje HoKaWe vrniti državno pomoč skupaj z obrestmi na terjatev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč v višini 2 406 415 EUR, ki jo je Nemčija nezakonito dodelila podjetju HoKaWe Eberswalde GmbH v nasprotju s členom 108(3) PDEU, ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Nemčija od upravičenca izterja državno pomoč iz člena 1.

2.   Znesku, ki ga je treba vrniti, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na voljo prejemniku, do datuma njenega dejanskega vračila.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestno obrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (21) in Uredbe Komisije (ES) št. 271/2008 (22) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 3

1.   Pomoč iz člena 1 mora biti vrnjena takoj in učinkovito.

2.   Nemčija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 4

1.   Nemčija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Komisiji predloži naslednje podatke:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti na terjatev), ki se izterja od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti na terjatev), ki se izterja od upravičenca;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Nemčija obvešča Komisijo o napredku glede nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz člena 1 ni v celoti povrnjena. Na zahtevo Komisije takoj predloži podatke o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne podatke o zneskih pomoči in obresti na terjatev, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 6. novembra 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 99, 5.4.2013, str. 79.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Sporazum se je nanašal na trdi ali mehki les dolžine 3 m in premera od 3 cm do 70 cm, ki ga je mogoče dostaviti. Odkup se je izvajal po gozdni vlaki. Sprejemljiv je bil tudi nagnit in ukrivljen les.

3

(4)  Glej zvezni statistični urad (Statistisches Bundesamt): https://www.destatis.de/DE/ZahlenFakten/GesamtwirtschaftUmwelt/Preise/PreisindizesLandForstwirtschaft/Tabellen/ErzeugerpreiseForstwirtschaft.html.

4

Statistisches Bundesamt

(5)  Zunanje strokovnjake je zagotovila družba RAUE LP, zunanji pravni svetovalec dežele Brandenburg; notranje strokovnjake je zagotovilo ministrstvo za gospodarske in evropske zadeve.

5

(6)  V skladu s strokovnim mnenjem družbe RAUE LLP bi lahko bili nameni pogodbenic, kakor so bili izraženi v klavzuli o prilagoditvi cene, prikazani z naslednjo formulo:

6

klavzuli o prilagoditvi cene

Formula

(7)  Pri izračunu cene, veljavne od 1. julija 2006, je bila namesto vrednosti indeksa iz januarja 2005, kakor je to zahteval sporazum, na primer uporabljena vrednost indeksa za julij 2006.

7

(8)  Glej na primer zadevo C-305/89, Italija proti Komisiji („Alfa Romeo“), Recueil 1991, str. I-1603, točki 18 in 19; zadevo T-16/96, Cityflyer Express proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-757, točka 51; združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke in Lech-Stahlwerke proti Komisiji, Recueil 1999, str. II-17, točka 104; združeni zadevi T-268/08 in T-281/08, Dežela Burgenland in Avstrija proti Komisiji, ZOdl. 2012, str. II-0000, točka 48.

8

Alfa Romeo

(9)  Med formalnim postopkom preiskave sta se tretji strani pritožili, da zaradi sporazuma s podjetjem HoKaWe velike količine industrijskega lesa niso končale na trgu. Iz tega je mogoče sklepati, da je bila med lesom za energijo, dostavljenim podjetju HoKaWe, precejšnja količina industrijskega lesa.

9

(10)  Izračun, ki ga je predložila Nemčija.

10

(11)  Glej zadevo C-482/99, Francija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-4397, točke 70-72; zadevo C-124/10 P, Komisija proti EDF, ZOdl. 2012, str. I-0000, točke od 83 do 85 in 105.

11

(12)  Te prilagoditve so bile izvedene poleg prilagoditev formule zaradi ponovnega izračuna indeksa za industrijski les na podlagi novega baznega leta, ki ga je opravil nemški zvezni statistični urad.

12

formule

(13)  Kot je razvidno iz preglednice v uvodni izjavi 52, bi bile razen leta 2009 cene, izračunane na podlagi klavzule o prilagoditvi cene, prav tako nižje od povprečne cene v deželi Brandenburg, vendar razlika ne bi bila tako velika. Kot je bilo že pojasnjeno glede skladnosti klavzule o prilagoditvi cene s tržnimi razmerami, lahko pri poslu po tržnih pogojih s kupcem z veliko kupno močjo, ki dolgoročno zagotavlja odkup velikih in stalnih količin, pride do cen, ki so pod tržnim povprečjem. Glej tudi Sklep Komisije C(2012) 834 final v zadevi SA.19045 (Alleged aid of the Land Bavaria (Bavarian State Forest Enterprise) in form of long-term supply agreements for wood with the company Klausner) (Domnevna pomoč dežele Bavarske (državno bavarsko gozdarsko podjetje) v obliki dolgoročnih sporazumov o dobavi lesa z družbo Klausner), točka 47 in naprej.

13

klavzule o prilagoditvi cene

Alleged aid of the Land Bavaria (Bavarian State Forest Enterprise) in form of long-term supply agreements for wood with the company Klausner)

(14)  Glej prejšnjo opombo.

14

(15)  Dejansko plačana cena, kot jo je predložila Nemčija v svojem dopisu z dne 1. oktobra 2013.

15

(16)  Številke v stolpcih (a) in (c) so zaokrožene; stolpec (e) je izračunan na podlagi natančnih številk, končni rezultat pa je zaokrožen na najbližji znesek v EUR.

16

(17)  Glej zadevo C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 00813, točka 13.

17

(18)  Glej združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

18

(19)  Glej sodbo v zadevi Sodišča C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-03671, točki 64 in 65.

19

Belgija proti Komisiji

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES, UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

20

(21)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

21

(22)  UL L 82, 25.3.2008, str. 1.

22

---

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/41

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 11. aprila 2014

o imenovanju registra domene.eu najvišje ravni

(Besedilo velja za EGP)

(2014/207/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 733/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2002 o izvajanju domene.eu najvišje ravni (1) in zlasti člena 3(1)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija bi morala imenovati register, ki se mu zaupajo organizacija, upravljanje in vodenje domene.eu najvišje ravni, po objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija bi morala imenovati register, ki se mu zaupajo organizacija, upravljanje in vodenje domene.eu najvišje ravni, po objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije.

| (2) | Komisija je leta 2003 z Odločbo 2003/375/ES (2) imenovala Evropski register internetnih domen (EURid) kot register domene.eu najvišje ravni. Komisija je z Evropskim registrom internetnih domen (EURid) sklenila pogodbo, v kateri so bili podrobno opredeljeni pogoji, v skladu s katerimi Komisija nadzoruje organizacijo, upravljanje in vodenje domene.eu najvišje ravni s strani registra. Navedena pogodba je bila 12. oktobra 2004 podpisana za pet let, nato pa leta 2009 obnovljena še za pet let. Veljati preneha 12. oktobra 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je leta 2003 z Odločbo 2003/375/ES (2) imenovala Evropski register internetnih domen (EURid) kot register domene.eu najvišje ravni. Komisija je z Evropskim registrom internetnih domen (EURid) sklenila pogodbo, v kateri so bili podrobno opredeljeni pogoji, v skladu s katerimi Komisija nadzoruje organizacijo, upravljanje in vodenje domene.eu najvišje ravni s strani registra. Navedena pogodba je bila 12. oktobra 2004 podpisana za pet let, nato pa leta 2009 obnovljena še za pet let. Veljati preneha 12. oktobra 2014.

| (3) | Komisija je 14. maja 2013 skupaj z izjavo Komisije o njeni vlogi nadzornice organizacije, upravljanja in vodenja domene.eu najvišje ravni s strani registra (2013/C 134/05) objavila razpis za prijavo interesa (2013/C 134/06) v Uradnem listu Evropske unije, v katerem je pozvala k prijavi organizacije, ki želijo biti izbrane kot register za organizacijo, upravljanje in vodenje domene.eu najvišje ravni. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 14. maja 2013 skupaj z izjavo Komisije o njeni vlogi nadzornice organizacije, upravljanja in vodenja domene.eu najvišje ravni s strani registra (2013/C 134/05) objavila razpis za prijavo interesa (2013/C 134/06) v Uradnem listu Evropske unije, v katerem je pozvala k prijavi organizacije, ki želijo biti izbrane kot register za organizacijo, upravljanje in vodenje domene.eu najvišje ravni.

| (4) | Razpis je bil zaključen 20. junija 2013. Prejeta je bila samo ena prijava, in sicer od Evropskega registra internetnih domen (EURid). |
| --- | --- |

(4)

Razpis je bil zaključen 20. junija 2013. Prejeta je bila samo ena prijava, in sicer od Evropskega registra internetnih domen (EURid).

| (5) | 25. julija 2013 je bila opravljena ocena na podlagi meril za upravičenost in meril za izbiro iz razpisa za prijavo interesa. |
| --- | --- |

(5)

25. julija 2013 je bila opravljena ocena na podlagi meril za upravičenost in meril za izbiro iz razpisa za prijavo interesa.

| (6) | Ocenjevalci so preučili prijavo in pripravili preglednico točk, ki vključuje različne ocene (individualne in kolektivne) prijave v skladu s sistemom ocenjevanja iz oddelka 4 razpisa in ob upoštevanju splošne kakovosti prijave glede na merila za izbiro. Ocenjevalci so ugotovili, da prijava Evropskega registra internetnih domen (EURid) izpolnjuje minimalne zahteve za vsako od meril za izbiro. Komisija je preučila rezultate, ki so jih pridobili ocenjevalci, in na podlagi tega odločitev odobrava. |
| --- | --- |

(6)

Ocenjevalci so preučili prijavo in pripravili preglednico točk, ki vključuje različne ocene (individualne in kolektivne) prijave v skladu s sistemom ocenjevanja iz oddelka 4 razpisa in ob upoštevanju splošne kakovosti prijave glede na merila za izbiro. Ocenjevalci so ugotovili, da prijava Evropskega registra internetnih domen (EURid) izpolnjuje minimalne zahteve za vsako od meril za izbiro. Komisija je preučila rezultate, ki so jih pridobili ocenjevalci, in na podlagi tega odločitev odobrava.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za komunikacije, ustanovljenega v skladu s členom 22(1) Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za komunikacije, ustanovljenega v skladu s členom 22(1) Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropski register internetnih domen (EURid) je register najvišje ravni domene.eu, ki mu je zaupano organiziranje, upravljanje in vodenje domene.eu najvišje ravni.

Člen 2

Komisija sklene z Evropskim registrom internetnih domen (EURid) pogodbo, v kateri se podrobno opredelijo pogoji, v skladu s katerimi Komisija nadzira organizacijo, upravljanje in vodenje domene.eu najvišje ravni s strani registra, v skladu s členom 3(1)(c) Uredbe (ES) št. 733/2002.

Pogodba se prvič sklene za pet let in se lahko dvakrat podaljša, vsakič za največ pet let.

Člen 3

Odločba 2003/375/ES se razveljavi.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 11. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 113, 30.4.2002, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2003/375/ES z dne 21. maja 2003 o imenovanju registra domene.eu najvišje ravni (UL L 128, 24.5.2003, str. 29).

2

(3)  Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

3

---

PRIPOROČILA

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/43

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 9. aprila 2014

o kakovosti poročanja o upravljanju podjetja („upoštevaj ali pojasni“)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/208/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Učinkovit okvir za upravljanje podjetij je za družbo ključnega pomena, saj bodo dobro vodena podjetja dolgoročno verjetno konkurenčnejša in bolj trajnostna. Dobro upravljanje podjetja je prva in najpomembnejša odgovornost zadevnega podjetja, upoštevanje določenih standardov pa zagotavljajo pravila na evropski in nacionalni ravni. Ti vključujejo zakonodajo in mehko pravo v obliki nacionalnih kodeksov o upravljanju podjetij. |
| --- | --- |

(1)

Učinkovit okvir za upravljanje podjetij je za družbo ključnega pomena, saj bodo dobro vodena podjetja dolgoročno verjetno konkurenčnejša in bolj trajnostna. Dobro upravljanje podjetja je prva in najpomembnejša odgovornost zadevnega podjetja, upoštevanje določenih standardov pa zagotavljajo pravila na evropski in nacionalni ravni. Ti vključujejo zakonodajo in mehko pravo v obliki nacionalnih kodeksov o upravljanju podjetij.

| (2) | Cilj kodeksov o upravljanju podjetij je na podlagi preglednosti, odgovornosti in dolgoročne perspektive določiti načela za dobro upravljanje evropskih podjetij, ki kotirajo na borzi. Kodeksi vključujejo standarde in dobro prakso za podjetja, ki jim omogočajo, da uspešneje poslujejo in tako prispevajo k spodbujanju rasti, stabilnosti in dolgoročnih naložb. |
| --- | --- |

(2)

Cilj kodeksov o upravljanju podjetij je na podlagi preglednosti, odgovornosti in dolgoročne perspektive določiti načela za dobro upravljanje evropskih podjetij, ki kotirajo na borzi. Kodeksi vključujejo standarde in dobro prakso za podjetja, ki jim omogočajo, da uspešneje poslujejo in tako prispevajo k spodbujanju rasti, stabilnosti in dolgoročnih naložb.

| (3) | Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij (1) od podjetij zahteva, da v svoje poslovno poročilo vključijo izjavo o upravljanju podjetja, če so bili njihovi prenosljivi vrednostni papirji sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu katere koli države članice v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (2). |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij (1) od podjetij zahteva, da v svoje poslovno poročilo vključijo izjavo o upravljanju podjetja, če so bili njihovi prenosljivi vrednostni papirji sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu katere koli države članice v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (2).

| (4) | Izjava o upravljanju podjetja bi morala zagotoviti bistvene informacije o ureditvi upravljanja podjetja, kot so informacije v zvezi z zadevnimi kodeksi o upravljanju podjetij, ki jih uporablja navedeno podjetje, sistemi notranje kontrole in upravljanja tveganj, skupščino delničarjev in njenimi pristojnostmi, pravicami delničarjev, upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi ter njihovimi odbori. |
| --- | --- |

(4)

Izjava o upravljanju podjetja bi morala zagotoviti bistvene informacije o ureditvi upravljanja podjetja, kot so informacije v zvezi z zadevnimi kodeksi o upravljanju podjetij, ki jih uporablja navedeno podjetje, sistemi notranje kontrole in upravljanja tveganj, skupščino delničarjev in njenimi pristojnostmi, pravicami delničarjev, upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi ter njihovimi odbori.

| (5) | Visoka kakovost razkritij glede ureditev upravljanja podjetij omogoča uporabne informacije vlagateljem in olajša njihove odločitve glede naložb. Poleg tega poveča zaupanje vlagateljev v podjetja, v katera vlagajo. Večja preglednost v razmerju do trga lahko splošneje prinese podjetjem tudi večji ugled in večjo legitimnost, kar zadeva interesne skupine in družbo kot celoto. |
| --- | --- |

(5)

Visoka kakovost razkritij glede ureditev upravljanja podjetij omogoča uporabne informacije vlagateljem in olajša njihove odločitve glede naložb. Poleg tega poveča zaupanje vlagateljev v podjetja, v katera vlagajo. Večja preglednost v razmerju do trga lahko splošneje prinese podjetjem tudi večji ugled in večjo legitimnost, kar zadeva interesne skupine in družbo kot celoto.

| (6) | Načelo „upoštevaj ali pojasni“, določeno v členu 20 Direktive 2013/34/EU, je ključna značilnost evropskega upravljanja podjetij. V skladu s tem načelom morajo podjetja, ki odstopajo od zadevnega kodeksa o upravljanju podjetja, v svoji izjavi o upravljanju pojasniti, od katerega dela kodeksa odstopajo in razloge za odstopanje. |
| --- | --- |

(6)

Načelo „upoštevaj ali pojasni“, določeno v členu 20 Direktive 2013/34/EU, je ključna značilnost evropskega upravljanja podjetij. V skladu s tem načelom morajo podjetja, ki odstopajo od zadevnega kodeksa o upravljanju podjetja, v svoji izjavi o upravljanju pojasniti, od katerega dela kodeksa odstopajo in razloge za odstopanje.

| (7) | Čeprav lahko upoštevanje kodeksa v celoti pomeni pozitiven signal trgu, z vidika upravljanja podjetij ne pomeni vedno najboljše možnosti. Odstopanja od določb v kodeksu bi lahko v nekaterih primerih omogočilo podjetju bolj učinkovito upravljanje. Pristop „upoštevaj ali pojasni“ podjetjem prinaša prožnost, saj jim omogoča, da prilagodijo svoje upravljanje glede na velikost, delniško strukturo ali sektorske posebnosti. Hkrati podpira kulturo odgovornosti, saj spodbuja podjetja, da bolj razmislijo o ureditvah upravljanja. |
| --- | --- |

(7)

Čeprav lahko upoštevanje kodeksa v celoti pomeni pozitiven signal trgu, z vidika upravljanja podjetij ne pomeni vedno najboljše možnosti. Odstopanja od določb v kodeksu bi lahko v nekaterih primerih omogočilo podjetju bolj učinkovito upravljanje. Pristop „upoštevaj ali pojasni“ podjetjem prinaša prožnost, saj jim omogoča, da prilagodijo svoje upravljanje glede na velikost, delniško strukturo ali sektorske posebnosti. Hkrati podpira kulturo odgovornosti, saj spodbuja podjetja, da bolj razmislijo o ureditvah upravljanja.

| (8) | Podjetja, vlagatelji in regulativni organi široko podpirajo načelo „upoštevaj ali pojasni“ kot ustrezno orodje pri upravljanju podjetij. Vendar se v skladu z navedbami Zelene knjige iz leta 2011 o okviru EU za upravljanje podjetij (3) zdi, da prihaja do pomanjkljivosti pri uporabi načela v praksi, zlasti glede kakovosti pojasnil, ki jih predložijo podjetja v primeru odstopanja od kodeksov o upravljanju podjetij. V zvezi s tem se je velika večina zainteresiranih strani v odzivih na zeleno knjigo strinjala, da naj se od podjetij zahteva boljša kakovost pojasnil v primeru odstopanj. |
| --- | --- |

(8)

Podjetja, vlagatelji in regulativni organi široko podpirajo načelo „upoštevaj ali pojasni“ kot ustrezno orodje pri upravljanju podjetij. Vendar se v skladu z navedbami Zelene knjige iz leta 2011 o okviru EU za upravljanje podjetij (3) zdi, da prihaja do pomanjkljivosti pri uporabi načela v praksi, zlasti glede kakovosti pojasnil, ki jih predložijo podjetja v primeru odstopanja od kodeksov o upravljanju podjetij. V zvezi s tem se je velika večina zainteresiranih strani v odzivih na zeleno knjigo strinjala, da naj se od podjetij zahteva boljša kakovost pojasnil v primeru odstopanj.

| (9) | Glede na najnovejše dokaze, ki jih je zbrala Komisija, je bilo na tem področju opaženo postopno izboljšanje. Več držav članic je na primer začelo razprave ali izdalo smernice o kakovosti pojasnil. Vendar so možne še dodatne izboljšave. |
| --- | --- |

(9)

Glede na najnovejše dokaze, ki jih je zbrala Komisija, je bilo na tem področju opaženo postopno izboljšanje. Več držav članic je na primer začelo razprave ali izdalo smernice o kakovosti pojasnil. Vendar so možne še dodatne izboljšave.

| (10) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 29. marca 2012 (4) menil, da je pristop „upoštevaj ali pojasni“ uporabno orodje za upravljanje podjetij. Zlasti se je strinjal s tem, da morajo podjetja obvezno upoštevati zadevni kodeks in zagotoviti smiselna pojasnila za odstopanja od kodeksa, ki bi morala vključevati opis sprejetih alternativnih ukrepov. |
| --- | --- |

(10)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 29. marca 2012 (4) menil, da je pristop „upoštevaj ali pojasni“ uporabno orodje za upravljanje podjetij. Zlasti se je strinjal s tem, da morajo podjetja obvezno upoštevati zadevni kodeks in zagotoviti smiselna pojasnila za odstopanja od kodeksa, ki bi morala vključevati opis sprejetih alternativnih ukrepov.

| (11) | Akcijski načrt o evropskem pravu družb in upravljanju podjetij (5) iz leta 2012 je poudaril pomen visoke kakovosti pojasnil, zlasti za vlagatelje, in napovedal pobudo Komisije za izboljšanje kakovosti poročil o upravljanju podjetij in zlasti kakovosti pojasnil. |
| --- | --- |

(11)

Akcijski načrt o evropskem pravu družb in upravljanju podjetij (5) iz leta 2012 je poudaril pomen visoke kakovosti pojasnil, zlasti za vlagatelje, in napovedal pobudo Komisije za izboljšanje kakovosti poročil o upravljanju podjetij in zlasti kakovosti pojasnil.

| (12) | Namen tega priporočila je zagotoviti smernice za podjetja in jim pomagati pri izboljšanju kakovosti poročanja o upravljanju. Glede na raznolikost pravnih tradicij in pristopov ta priporočila nudijo splošni okvir, ki se lahko še naprej razvija in prilagodi posebnim nacionalnim okoliščinam. |
| --- | --- |

(12)

Namen tega priporočila je zagotoviti smernice za podjetja in jim pomagati pri izboljšanju kakovosti poročanja o upravljanju. Glede na raznolikost pravnih tradicij in pristopov ta priporočila nudijo splošni okvir, ki se lahko še naprej razvija in prilagodi posebnim nacionalnim okoliščinam.

| (13) | To priporočilo se uporablja za podjetja, ki morajo predložiti izjavo o upravljanju v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU in zagotoviti obrazložitve v primeru odstopanja od priporočil iz kodeksov o upravljanju podjetij. |
| --- | --- |

(13)

To priporočilo se uporablja za podjetja, ki morajo predložiti izjavo o upravljanju v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU in zagotoviti obrazložitve v primeru odstopanja od priporočil iz kodeksov o upravljanju podjetij.

| (14) | Čeprav je v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU to priporočilo namenjeno predvsem podjetjem, ki kotirajo na borzi, lahko tudi drugim subjektom, ki pripravljajo izjavo o upravljanju, koristi izboljšanje kakovosti informacij, ki jih nameravajo razkriti. |
| --- | --- |

(14)

Čeprav je v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU to priporočilo namenjeno predvsem podjetjem, ki kotirajo na borzi, lahko tudi drugim subjektom, ki pripravljajo izjavo o upravljanju, koristi izboljšanje kakovosti informacij, ki jih nameravajo razkriti.

| (15) | Poleg informacij, ki jih morajo podjetja zagotoviti v svoji izjavi o upravljanju, se od podjetij v nekaterih državah članic zahteva, da poročajo tudi o tem, kako uporabljajo glavna načela ali priporočila iz kodeksa. Da bi se dodatno izboljšala preglednost, se vsa evropska podjetja, ki kotirajo na borzi, spodbujajo, naj poročajo o tem, kako so upoštevala zadevne kodekse v zvezi z vidiki, ki so lahko najpomembnejši za delničarje. Poleg tega bi morala podjetja za olajšanje dostopa razmisliti o tem, da bi dala te informacije na voljo tudi na spletu. |
| --- | --- |

(15)

Poleg informacij, ki jih morajo podjetja zagotoviti v svoji izjavi o upravljanju, se od podjetij v nekaterih državah članic zahteva, da poročajo tudi o tem, kako uporabljajo glavna načela ali priporočila iz kodeksa. Da bi se dodatno izboljšala preglednost, se vsa evropska podjetja, ki kotirajo na borzi, spodbujajo, naj poročajo o tem, kako so upoštevala zadevne kodekse v zvezi z vidiki, ki so lahko najpomembnejši za delničarje. Poleg tega bi morala podjetja za olajšanje dostopa razmisliti o tem, da bi dala te informacije na voljo tudi na spletu.

| (16) | Za poročanje o upravljanju podjetij po vsej Uniji ni standardnega formata. Predstavljanje informacij v splošni izjavi ali po določbah je sprejemljivo, če je informativne narave in koristno za delničarje, vlagatelje in druge zainteresirane strani. Podjetja bi se morala izogibati preveč splošnim izjavam, ki morda ne zajemajo pomembnih vidikov za delničarje, in zgolj formalnim izjavam, ki imajo nizko informativno vrednost. Prav tako bi se morala izogibati zagotavljanju obsežnih informacij, ki morda ne dajejo zadostnega vpogleda. |
| --- | --- |

(16)

Za poročanje o upravljanju podjetij po vsej Uniji ni standardnega formata. Predstavljanje informacij v splošni izjavi ali po določbah je sprejemljivo, če je informativne narave in koristno za delničarje, vlagatelje in druge zainteresirane strani. Podjetja bi se morala izogibati preveč splošnim izjavam, ki morda ne zajemajo pomembnih vidikov za delničarje, in zgolj formalnim izjavam, ki imajo nizko informativno vrednost. Prav tako bi se morala izogibati zagotavljanju obsežnih informacij, ki morda ne dajejo zadostnega vpogleda.

| (17) | Ustrezno razkritje odstopanj od zadevnih kodeksov in razlogov za takšno odstopanje je zelo pomembno za zagotavljanje, da lahko zainteresirane strani sprejmejo odločitve na podlagi prejetih informacij o podjetjih. Takšno razkritje zmanjšuje nesorazmernost informacij med poslovodstvom podjetja in njegovimi delničarji, za slednje pa tako tudi stroške spremljanja. Podjetja bi morala jasno navesti, od katerih priporočil iz kodeksa so odstopala in za vsak primer razložiti, na kakšen način je podjetje odstopalo, razloge za odstopanje, na kakšen način je bila sprejeta odločitev za odstopanje od priporočila, časovni okvir odstopanja in sprejete ukrepe za zagotavljanje, da njihove dejavnosti ostanejo v skladu s cilji priporočila in kodeksom. |
| --- | --- |

(17)

Ustrezno razkritje odstopanj od zadevnih kodeksov in razlogov za takšno odstopanje je zelo pomembno za zagotavljanje, da lahko zainteresirane strani sprejmejo odločitve na podlagi prejetih informacij o podjetjih. Takšno razkritje zmanjšuje nesorazmernost informacij med poslovodstvom podjetja in njegovimi delničarji, za slednje pa tako tudi stroške spremljanja. Podjetja bi morala jasno navesti, od katerih priporočil iz kodeksa so odstopala in za vsak primer razložiti, na kakšen način je podjetje odstopalo, razloge za odstopanje, na kakšen način je bila sprejeta odločitev za odstopanje od priporočila, časovni okvir odstopanja in sprejete ukrepe za zagotavljanje, da njihove dejavnosti ostanejo v skladu s cilji priporočila in kodeksom.

| (18) | Pri zagotavljanju teh informacij bi se morala izogibati uporabi standardiziranega jezika in se osredotočiti na posebne okoliščine, v katerih deluje podjetje, ki pojasnjujejo odstopanje od priporočila. Pojasnila bi morala biti strukturirana in predstavljena na takšen način, da jih je mogoče enostavno razumeti in uporabiti. To bo delničarjem olajšalo konstrukti dialog s podjetjem. |
| --- | --- |

(18)

Pri zagotavljanju teh informacij bi se morala izogibati uporabi standardiziranega jezika in se osredotočiti na posebne okoliščine, v katerih deluje podjetje, ki pojasnjujejo odstopanje od priporočila. Pojasnila bi morala biti strukturirana in predstavljena na takšen način, da jih je mogoče enostavno razumeti in uporabiti. To bo delničarjem olajšalo konstrukti dialog s podjetjem.

| (19) | Učinkovit pristop „upoštevaj ali pojasni“ zahteva učinkovito spremljanje, da se podjetja spodbudi k upoštevanju kodeksa o upravljanju podjetij ali pojasnitvi neupoštevanja. V zeleni knjigi iz leta 2011 je bilo ugotovljeno, da se izjave o upravljanju podjetij, ki jih podjetja objavljajo, očitno ne spremljajo, kot bi se morale, in da ima le malo držav članic javne ali specializirane organe, ki preverijo popolnost predloženih informacij, zlasti pojasnil. |
| --- | --- |

(19)

Učinkovit pristop „upoštevaj ali pojasni“ zahteva učinkovito spremljanje, da se podjetja spodbudi k upoštevanju kodeksa o upravljanju podjetij ali pojasnitvi neupoštevanja. V zeleni knjigi iz leta 2011 je bilo ugotovljeno, da se izjave o upravljanju podjetij, ki jih podjetja objavljajo, očitno ne spremljajo, kot bi se morale, in da ima le malo držav članic javne ali specializirane organe, ki preverijo popolnost predloženih informacij, zlasti pojasnil.

| (20) | Različni akterji, kot so odbori, revizorji in delničarji, spremljajo informacije, ki jih razkrijejo podjetja. Odbori in delničarji imajo tudi pomembno vlogo pri spodbujanju kakovosti pojasnil. Zlati aktivnejše spremljanje, ki ga izvajajo delničarji kot lastniki podjetij, bi lahko privedlo do boljših praks upravljanja podjetij. |
| --- | --- |

(20)

Različni akterji, kot so odbori, revizorji in delničarji, spremljajo informacije, ki jih razkrijejo podjetja. Odbori in delničarji imajo tudi pomembno vlogo pri spodbujanju kakovosti pojasnil. Zlati aktivnejše spremljanje, ki ga izvajajo delničarji kot lastniki podjetij, bi lahko privedlo do boljših praks upravljanja podjetij.

| (21) | Države članice in organe, odgovorne za kodekse o upravljanju podjetij, se tudi spodbuja, naj razmislijo, kako bi lahko več pozornosti namenili splošni kakovosti pojasnil o odstopanjih, ki jih predložijo podjetja v okviru obstoječih ureditev spremljanja v svojih državah. Obravnavale bi se lahko tudi dodatne spodbude za podjetja in druge zadevne strani, da bi se dodatno izboljšala kakovost pojasnil in poročanje o upravljanju podjetij na splošno. |
| --- | --- |

(21)

Države članice in organe, odgovorne za kodekse o upravljanju podjetij, se tudi spodbuja, naj razmislijo, kako bi lahko več pozornosti namenili splošni kakovosti pojasnil o odstopanjih, ki jih predložijo podjetja v okviru obstoječih ureditev spremljanja v svojih državah. Obravnavale bi se lahko tudi dodatne spodbude za podjetja in druge zadevne strani, da bi se dodatno izboljšala kakovost pojasnil in poročanje o upravljanju podjetij na splošno.

| (22) | Da bi se zagotovilo učinkovito spremljanje izvajanja tega priporočila, bi morale države članice nanj opozoriti organe, pristojne za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, ki kotirajo na borzi, in druge zadevne strani. Države članice bi morale tudi obvestiti Komisijo o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom – |
| --- | --- |

(22)

Da bi se zagotovilo učinkovito spremljanje izvajanja tega priporočila, bi morale države članice nanj opozoriti organe, pristojne za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, ki kotirajo na borzi, in druge zadevne strani. Države članice bi morale tudi obvestiti Komisijo o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK I

Splošne določbe

| 1. | Namen tega priporočila je zagotoviti smernice državam članicam, organom, pristojnim za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, podjetjem in drugim zadevnim stranem. Namen smernic je izboljšati splošno kakovost izjav o upravljanju podjetij, ki jih objavljajo podjetja v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU, zlasti pa kakovost pojasnil, ki jih predložijo v primeru odstopanja od priporočil zadevnega kodeksa o upravljanju podjetij. |
| --- | --- |

1.

Namen tega priporočila je zagotoviti smernice državam članicam, organom, pristojnim za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, podjetjem in drugim zadevnim stranem. Namen smernic je izboljšati splošno kakovost izjav o upravljanju podjetij, ki jih objavljajo podjetja v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU, zlasti pa kakovost pojasnil, ki jih predložijo v primeru odstopanja od priporočil zadevnega kodeksa o upravljanju podjetij.

| 2. | Priporočljivo je, da, kjer je primerno, kodeksi o upravljanju podjetij jasno razlikujejo med deli kodeksa, od katerih ni mogoče odstopati, deli, ki se uporabljajo na podlagi načela „upoštevaj ali pojasni“, in tistimi, ki se uporabljajo na prostovoljni osnovi. |
| --- | --- |

2.

Priporočljivo je, da, kjer je primerno, kodeksi o upravljanju podjetij jasno razlikujejo med deli kodeksa, od katerih ni mogoče odstopati, deli, ki se uporabljajo na podlagi načela „upoštevaj ali pojasni“, in tistimi, ki se uporabljajo na prostovoljni osnovi.

ODDELEK II

Kakovost izjav o upravljanju

| 3. | Člen 20(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij, ki kotirajo na borzi, zahteva, naj v izjavi o upravljanju zagotovijo informacije o posebnih vidikih ureditev upravljanja. |
| --- | --- |

3.

Člen 20(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij, ki kotirajo na borzi, zahteva, naj v izjavi o upravljanju zagotovijo informacije o posebnih vidikih ureditev upravljanja.

| 4. | Da bi se dodatno izboljšala preglednost za delničarje, vlagatelje in druge zainteresirane strani, bi morala podjetja poleg informacij o področjih iz odstavka 3 opisati, kako so uporabila zadevna priporočila iz kodeksa o upravljanju podjetja na področjih, ki so za delničarje najpomembnejša. |
| --- | --- |

4.

Da bi se dodatno izboljšala preglednost za delničarje, vlagatelje in druge zainteresirane strani, bi morala podjetja poleg informacij o področjih iz odstavka 3 opisati, kako so uporabila zadevna priporočila iz kodeksa o upravljanju podjetja na področjih, ki so za delničarje najpomembnejša.

| 5. | Informacije iz odstavkov 3 in 4 bi morale biti dovolj jasne, natančne in celovite, da delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem omogočijo dobro razumevanje načina upravljanja podjetja. Poleg tega bi morale zajeti tudi posebne značilnosti in položaj podjetja, kot so velikost, struktura podjetja ali lastništvo ali katere koli druge zadevne značilnosti. |
| --- | --- |

5.

Informacije iz odstavkov 3 in 4 bi morale biti dovolj jasne, natančne in celovite, da delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem omogočijo dobro razumevanje načina upravljanja podjetja. Poleg tega bi morale zajeti tudi posebne značilnosti in položaj podjetja, kot so velikost, struktura podjetja ali lastništvo ali katere koli druge zadevne značilnosti.

| 6. | Da bi delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem zagotovila lažji dostop, bi morala podjetja informacije iz odstavkov 3 in 4 redno dajati na voljo na svojih spletnih straneh in v svoje poročilo o upravljanju vključiti sklic na spletno stran, tudi če zagotavljajo informacije že z drugimi sredstvi, ki so določena v Direktivi 2013/34/EU. |
| --- | --- |

6.

Da bi delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem zagotovila lažji dostop, bi morala podjetja informacije iz odstavkov 3 in 4 redno dajati na voljo na svojih spletnih straneh in v svoje poročilo o upravljanju vključiti sklic na spletno stran, tudi če zagotavljajo informacije že z drugimi sredstvi, ki so določena v Direktivi 2013/34/EU.

ODDELEK III

Kakovost pojasnil pri odstopanju od kodeksa

| 7. | Člen 20(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij, ki kotirajo na borzi, zahteva, da predložijo pojasnila v primeru odstopanja od priporočil iz kodeksa, ki velja zanje ali katerega so se prostovoljno odločila uporabljati. |
| --- | --- |

7.

Člen 20(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij, ki kotirajo na borzi, zahteva, da predložijo pojasnila v primeru odstopanja od priporočil iz kodeksa, ki velja zanje ali katerega so se prostovoljno odločila uporabljati.

| 8. | Za namen odstavka 7 bi morala podjetja jasno navesti, od katerih posebnih priporočil so odstopala in za vsako odstopanje od posameznega priporočila:






  (a) | razložiti, na kakšen način so odstopala od priporočila; |
| --- | --- | --- |

8.

Za namen odstavka 7 bi morala podjetja jasno navesti, od katerih posebnih priporočil so odstopala in za vsako odstopanje od posameznega priporočila:

(a)

razložiti, na kakšen način so odstopala od priporočila;

| (b) | opisati razloge za odstopanje; |
| --- | --- |

(b)

opisati razloge za odstopanje;

| (c) | opisati, kako je bila odločitev o odstopanju od priporočila sprejeta znotraj podjetja; |
| --- | --- |

(c)

opisati, kako je bila odločitev o odstopanju od priporočila sprejeta znotraj podjetja;

| (d) | kadar je odstopanje časovno omejeno, pojasniti, kdaj namerava podjetje upoštevati določeno priporočilo; |
| --- | --- |

(d)

kadar je odstopanje časovno omejeno, pojasniti, kdaj namerava podjetje upoštevati določeno priporočilo;

| (e) | kjer je primerno, opisati nadomestni ukrep in pojasniti, kako ta dosega temeljni cilj posebnega priporočila ali kodeksa kot celote ali kako prispeva k dobremu upravljanju podjetja. |
| --- | --- |

(e)

kjer je primerno, opisati nadomestni ukrep in pojasniti, kako ta dosega temeljni cilj posebnega priporočila ali kodeksa kot celote ali kako prispeva k dobremu upravljanju podjetja.

| 9. | Informacije iz odstavka 8 bi morale biti dovolj jasne, natančne in celovite, da delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem omogočijo, da ocenijo posledice odstopanja od določenega priporočila.
  Prav tako bi morale zajeti posebne značilnosti in položaj podjetja, kot so velikost, struktura podjetja ali lastništvo ali katere koli druge zadevne značilnosti. |
| --- | --- |

9.

Informacije iz odstavka 8 bi morale biti dovolj jasne, natančne in celovite, da delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem omogočijo, da ocenijo posledice odstopanja od določenega priporočila.

Prav tako bi morale zajeti posebne značilnosti in položaj podjetja, kot so velikost, struktura podjetja ali lastništvo ali katere koli druge zadevne značilnosti.

| 10. | Pojasnila za odstopanja bi morala biti jasno predstavljena v izjavi o upravljanju podjetja, in sicer tako, da jih delničarji, vlagatelji in druge zainteresirane strani zlahka najdejo. To je mogoče na primer tako, da se sledi vrstnemu redu priporočil v zadevnem kodeksu ali z združevanjem vseh pojasnil o odstopanjih v istem delu izjave o upravljanju podjetij, če je uporabljena metoda natančno pojasnjena. |
| --- | --- |

10.

Pojasnila za odstopanja bi morala biti jasno predstavljena v izjavi o upravljanju podjetja, in sicer tako, da jih delničarji, vlagatelji in druge zainteresirane strani zlahka najdejo. To je mogoče na primer tako, da se sledi vrstnemu redu priporočil v zadevnem kodeksu ali z združevanjem vseh pojasnil o odstopanjih v istem delu izjave o upravljanju podjetij, če je uporabljena metoda natančno pojasnjena.

ODDELEK IV

Končne določbe

| 11. | Za spodbujanje podjetij, da upoštevajo zadevni kodeks o upravljanju podjetja ali bolje pojasnijo odstopanja od njega, je treba na nacionalni ravni izvajati učinkovito spremljanje v okviru obstoječih ureditev spremljanja. |
| --- | --- |

11.

Za spodbujanje podjetij, da upoštevajo zadevni kodeks o upravljanju podjetja ali bolje pojasnijo odstopanja od njega, je treba na nacionalni ravni izvajati učinkovito spremljanje v okviru obstoječih ureditev spremljanja.

| 12. | Države članice bi morale na to priporočilo opozoriti organe, pristojne za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, podjetja, ki kotirajo na borzi, in druge zadevne strani. Države članice so pozvane, naj Komisijo obvestijo o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom, do 13. aprila 2015, da bo Komisija lahko spremljala in ocenjevala razmere. |
| --- | --- |

12.

Države članice bi morale na to priporočilo opozoriti organe, pristojne za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, podjetja, ki kotirajo na borzi, in druge zadevne strani. Države članice so pozvane, naj Komisijo obvestijo o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom, do 13. aprila 2015, da bo Komisija lahko spremljala in ocenjevala razmere.

| 13. | To priporočilo je naslovljeno na države članice, organe, pristojne za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, podjetja, ki kotirajo na borzi, in druge zadevne strani. |
| --- | --- |

13.

To priporočilo je naslovljeno na države članice, organe, pristojne za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, podjetja, ki kotirajo na borzi, in druge zadevne strani.

V Bruslju, 9. aprila 2014

Za Komisijo

Michel BARNIER

Član Komisije

---

(1)  UL L 182, 29.6.2013, str. 19.

1

(2)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  COM(2011) 164 z dne 5. aprila 2011.

3

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. marca 2012 o okviru za upravljanje evropskih podjetij (2011/2181(INI)).

4

(5)  COM(2012) 740 z dne 12. decembra 2012.

5

---