# Uradni list L 71/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.071.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 71 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5712. marec 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.071.slv

Uradni list

Evropske unije

L 71

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5712. marec 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 238/2014 z dne 11. marca 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2014/129/SZVP z dne 10. marca 2014 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 3 |
| | * | Sklep Sveta 2014/130/SZVP z dne 10. marca 2014 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel | 14 |
| | | 2014/131/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. marca 2014 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe proti bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1444) | 18 |
| | | 2014/132/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti za mrežo za upravljanje zračnega prometa in mejnih vrednosti opozarjanja za drugo referenčno obdobje 2015–2019 (
  1
  ) | 20 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 238/2014 z dne 11. marca 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2014/129/SZVP z dne 10. marca 2014 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

3

*

Sklep Sveta 2014/130/SZVP z dne 10. marca 2014 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel

14

2014/131/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. marca 2014 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe proti bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1444)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1444)

18

2014/132/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti za mrežo za upravljanje zračnega prometa in mejnih vrednosti opozarjanja za drugo referenčno obdobje 2015–2019 (
  1
  )

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 12.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 71/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 238/2014

z dne 11. marca 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. marca 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 78,5 |
| TN | 86,3 |
| TR | 92,8 |
| ZZ | 85,9 |
| 0707 00 05 | MA | 182,1 |
| TR | 157,2 |
| ZZ | 169,7 |
| 0709 91 00 | EG | 45,1 |
| ZZ | 45,1 |
| 0709 93 10 | MA | 39,1 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 69,6 |
| 0805 10 20 | EG | 46,8 |
| IL | 67,4 |
| MA | 50,0 |
| TN | 53,6 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 68,0 |
| ZZ | 68,0 |
| 0808 10 80 | CL | 134,9 |
| CN | 111,8 |
| MK | 30,8 |
| US | 207,8 |
| ZZ | 121,3 |
| 0808 30 90 | AR | 105,1 |
| CL | 188,7 |
| CN | 68,3 |
| TR | 158,2 |
| US | 132,7 |
| ZA | 99,5 |
| ZZ | 125,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

78,5

TN

86,3

TR

92,8

ZZ

85,9

0707 00 05

MA

182,1

TR

157,2

ZZ

169,7

0709 91 00

EG

45,1

ZZ

45,1

0709 93 10

MA

39,1

TR

100,0

ZZ

69,6

0805 10 20

EG

46,8

IL

67,4

MA

50,0

TN

53,6

TR

61,4

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

68,0

ZZ

68,0

0808 10 80

CL

134,9

CN

111,8

MK

30,8

US

207,8

ZZ

121,3

0808 30 90

AR

105,1

CL

188,7

CN

68,3

TR

158,2

US

132,7

ZA

99,5

ZZ

125,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 12.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 71/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 71/3

---

SKLEP SVETA 2014/129/SZVP

z dne 10. marca 2014

o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 26(2) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za neširjenje WMD), ki v poglavju III vsebuje seznam ukrepov, ki bi jih bilo treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za preprečevanje tovrstnega širjenja. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za neširjenje WMD), ki v poglavju III vsebuje seznam ukrepov, ki bi jih bilo treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za preprečevanje tovrstnega širjenja.

| (2) | Unija dejavno izvaja strategijo EU za neširjenje WMD in ukrepe iz poglavja III navedene strategije, kot je vzpostavitev potrebnih struktur v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Unija dejavno izvaja strategijo EU za neširjenje WMD in ukrepe iz poglavja III navedene strategije, kot je vzpostavitev potrebnih struktur v Uniji.

| (3) | Svet je 8. decembra 2008 sprejel sklepe in dokument z naslovom „Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov“ (v nadaljnjem besedilu: nove smernice za ukrepanje), v katerem je navedeno, da širjenje orožja za množično uničevanje ostaja eden največjih varnostnih izzivov in da je politika neširjenja bistven del skupne zunanje in varnostne politike (SZVP). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 8. decembra 2008 sprejel sklepe in dokument z naslovom „Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov“ (v nadaljnjem besedilu: nove smernice za ukrepanje), v katerem je navedeno, da širjenje orožja za množično uničevanje ostaja eden največjih varnostnih izzivov in da je politika neširjenja bistven del skupne zunanje in varnostne politike (SZVP).

| (4) | Svet v novih smernicah za ukrepanje poziva pristojne sestave in telesa Sveta, Komisijo, druge institucije ter države članice, naj na podlagi zadevnega dokumenta sprejmejo konkretne nadaljnje ukrepe. |
| --- | --- |

(4)

Svet v novih smernicah za ukrepanje poziva pristojne sestave in telesa Sveta, Komisijo, druge institucije ter države članice, naj na podlagi zadevnega dokumenta sprejmejo konkretne nadaljnje ukrepe.

| (5) | Svet v novih smernicah za ukrepanje poudarja, da bi se lahko pri ukrepanju Unije proti širjenju orožja oprli na nevladno mrežo za neširjenje orožja, v kateri bi sodelovale zunanjepolitične ustanove in raziskovalni centri, specializirani za strateška področja Unije, pa tudi na koristne mreže, ki že delujejo. V takšno mrežo bi lahko vključili ustanove v tretjih državah, s katerimi je Unija vzpostavila poseben dialog o neširjenju orožja. |
| --- | --- |

(5)

Svet v novih smernicah za ukrepanje poudarja, da bi se lahko pri ukrepanju Unije proti širjenju orožja oprli na nevladno mrežo za neširjenje orožja, v kateri bi sodelovale zunanjepolitične ustanove in raziskovalni centri, specializirani za strateška področja Unije, pa tudi na koristne mreže, ki že delujejo. V takšno mrežo bi lahko vključili ustanove v tretjih državah, s katerimi je Unija vzpostavila poseben dialog o neširjenju orožja.

| (6) | Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. decembra 2005 sprejel strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za SALW), v kateri so določene smernice za ukrepanje Unije na področju osebnega in lahkega orožja. V strategiji EU za SALW je navedeno, da nedovoljeno kopičenje osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva ter trgovina z njim resno ogroža mednarodni mir in varnost. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. decembra 2005 sprejel strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za SALW), v kateri so določene smernice za ukrepanje Unije na področju osebnega in lahkega orožja. V strategiji EU za SALW je navedeno, da nedovoljeno kopičenje osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva ter trgovina z njim resno ogroža mednarodni mir in varnost.

| (7) | Eden od namenov strategije EU za SALW je spodbujati učinkovito večstranskost, da se vzpostavijo mehanizmi – bodisi mednarodni ali regionalni bodisi v Uniji in njenih državah članicah – za preprečevanje ponudbe in destabilizirajočega širjenja osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva. |
| --- | --- |

(7)

Eden od namenov strategije EU za SALW je spodbujati učinkovito večstranskost, da se vzpostavijo mehanizmi – bodisi mednarodni ali regionalni bodisi v Uniji in njenih državah članicah – za preprečevanje ponudbe in destabilizirajočega širjenja osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva.

| (8) | Svet je 26. julija 2010 sprejel Sklep 2010/430/SZVP (1), s katerim je bila ustanovljena evropska mreža neodvisnih skupin možganskih trustov o neširjenju orožja in je bilo določeno, da bo za tehnično izvajanje navedenega sklepa pristojen konzorcij EU za neširjenje orožja(v nadaljnjem besedilu: konzorcij). |
| --- | --- |

(8)

Svet je 26. julija 2010 sprejel Sklep 2010/430/SZVP (1), s katerim je bila ustanovljena evropska mreža neodvisnih skupin možganskih trustov o neširjenju orožja in je bilo določeno, da bo za tehnično izvajanje navedenega sklepa pristojen konzorcij EU za neširjenje orožja(v nadaljnjem besedilu: konzorcij).

| (9) | Izbira konzorcija kot edinega prejemnika donacije je v tem primeru upravičena, saj bo Unija ob podpori svojih držav članic še naprej plodno sodelovala z mrežo evropskih možganskih trustov, ki prispeva k ustvarjanju skupne evropske kulture neširjenja orožja in razoroževanja, Uniji pomaga pri pripravi in oblikovanju politik na teh področjih ter krepi njeno prepoznavnost. Stoodstotno financiranje je v tem primeru potrebno zaradi same narave konzorcija, ki obstaja zaradi Unije in je v celoti odvisen od podpore Unije. Konzorcij nima neodvisnih finančnih sredstev ali pravnih pooblastil za pridobivanje drugih sredstev. Poleg tega je vzpostavil mrežo, ki poleg štirih skupin možganskih trustov upraviteljev vključuje več kot 60 skupin možganskih trustov in raziskovalnih centrov, ki združujejo skoraj vse nevladne strokovnjake v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Izbira konzorcija kot edinega prejemnika donacije je v tem primeru upravičena, saj bo Unija ob podpori svojih držav članic še naprej plodno sodelovala z mrežo evropskih možganskih trustov, ki prispeva k ustvarjanju skupne evropske kulture neširjenja orožja in razoroževanja, Uniji pomaga pri pripravi in oblikovanju politik na teh področjih ter krepi njeno prepoznavnost. Stoodstotno financiranje je v tem primeru potrebno zaradi same narave konzorcija, ki obstaja zaradi Unije in je v celoti odvisen od podpore Unije. Konzorcij nima neodvisnih finančnih sredstev ali pravnih pooblastil za pridobivanje drugih sredstev. Poleg tega je vzpostavil mrežo, ki poleg štirih skupin možganskih trustov upraviteljev vključuje več kot 60 skupin možganskih trustov in raziskovalnih centrov, ki združujejo skoraj vse nevladne strokovnjake v Uniji.

| (10) | Konzorcij je do zdaj organiziral dva strokovna seminarja Unije (maja 2011 in junija 2013 v Bruslju) ter dve veliki mednarodni konferenci o neširjenju orožja ( februarja 2012 in septembra in oktobra 2013 v Bruslju) in je poleg tega na njihovi spletni strani objavil 31 tozadevnih strateških dokumentov. Spletna stran, ki je bila vzpostavljena spomladi 2011 in se od takrat redno posodablja, na njej pa se vsaka dva meseca objavi elektronsko glasilo, je na naslovu nonproliferation.eu. Konzorciju se je od njegove ustanovitve pridružilo več kot 60 neodvisnih skupin evropskih možganskih trustov. |
| --- | --- |

(10)

Konzorcij je do zdaj organiziral dva strokovna seminarja Unije (maja 2011 in junija 2013 v Bruslju) ter dve veliki mednarodni konferenci o neširjenju orožja ( februarja 2012 in septembra in oktobra 2013 v Bruslju) in je poleg tega na njihovi spletni strani objavil 31 tozadevnih strateških dokumentov. Spletna stran, ki je bila vzpostavljena spomladi 2011 in se od takrat redno posodablja, na njej pa se vsaka dva meseca objavi elektronsko glasilo, je na naslovu nonproliferation.eu. Konzorciju se je od njegove ustanovitve pridružilo več kot 60 neodvisnih skupin evropskih možganskih trustov.

| (11) | S sklepom Sveta 2010/799/SZVP in 2012/422/SZVP (2)
   (3) je bila konzorciju zaupana organizacija dveh seminarjev za spodbujanje krepitve zaupanja in v podporo procesu, namenjenemu vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu, ki sta bila julija 2011 in novembra 2012 v Bruslju. S Sklepom Sveta 2013/43/SZVP (4) pa je bila konzorciju zaupana tudi organizacija dveh zaprtih seminarjev za uspešen zaključek pogajanj o pogodbi o trgovini z orožjem v okviru konference ZN marca 2013 – |
| --- | --- |

(11)

S sklepom Sveta 2010/799/SZVP in 2012/422/SZVP (2)
   (3) je bila konzorciju zaupana organizacija dveh seminarjev za spodbujanje krepitve zaupanja in v podporo procesu, namenjenemu vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu, ki sta bila julija 2011 in novembra 2012 v Bruslju. S Sklepom Sveta 2013/43/SZVP (4) pa je bila konzorciju zaupana tudi organizacija dveh zaprtih seminarjev za uspešen zaključek pogajanj o pogodbi o trgovini z orožjem v okviru konference ZN marca 2013 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Da bi pripomogli k boljšemu izvajanju strategije EU za neširjenje WMD, ki temelji na načelih učinkovite večstranskosti, preprečevanja in sodelovanja s tretjimi državami, se za tri leta podaljša stalno spodbujanje in podpiranje dejavnosti evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov, s čimer se prispeva k uresničitvi naslednjih ciljev:

| (a) | v civilni družbi ter zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki spodbuditi dialog o politiki in varnosti ter dolgoročno razpravo o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

v civilni družbi ter zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki spodbuditi dialog o politiki in varnosti ter dolgoročno razpravo o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov;

| (b) | udeležencem zadevnih pripravljalnih teles Sveta omogočiti, da lahko mrežo zaprosijo za mnenje o vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja, predstavnikom držav članic pa, da lahko sodelujejo na srečanjih mreže; |
| --- | --- |

(b)

udeležencem zadevnih pripravljalnih teles Sveta omogočiti, da lahko mrežo zaprosijo za mnenje o vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja, predstavnikom držav članic pa, da lahko sodelujejo na srečanjih mreže;

| (c) | ustvariti koristno izhodišče za ukrepe Unije in mednarodne skupnosti v zvezi z neširjenjem orožja, zlasti s pripravo poročil in/ali priporočil, ki se predložijo predstavnikom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP); |
| --- | --- |

(c)

ustvariti koristno izhodišče za ukrepe Unije in mednarodne skupnosti v zvezi z neširjenjem orožja, zlasti s pripravo poročil in/ali priporočil, ki se predložijo predstavnikom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP);

| (d) | prispevati k večji ozaveščenosti tretjih držav o izzivih, povezanih s širjenjem orožja, in o potrebi po sodelovanju z Unijo in delovanju v okviru večstranskih forumov, zlasti Združenih narodov, da bi preprečili, odvrnili, ustavili in po možnosti ukinili skrb zbujajoče programe širjenja orožja po vsem svetu; |
| --- | --- |

(d)

prispevati k večji ozaveščenosti tretjih držav o izzivih, povezanih s širjenjem orožja, in o potrebi po sodelovanju z Unijo in delovanju v okviru večstranskih forumov, zlasti Združenih narodov, da bi preprečili, odvrnili, ustavili in po možnosti ukinili skrb zbujajoče programe širjenja orožja po vsem svetu;

| (e) | prispevati k razvoju strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov in vlad v Uniji in tretjih državah. |
| --- | --- |

(e)

prispevati k razvoju strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov in vlad v Uniji in tretjih državah.

2.   Glede na strategijo EU za SALW področje delovanja evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja ni omejeno na vprašanja v zvezi s tveganji, povezanimi s širjenjem orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, temveč zajema tudi vprašanja v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim. Vključitev konvencionalnega orožja v področje delovanja mreže bo omogočila vzpostavitev dialoga in oblikovanje priporočil o ukrepih Unije glede zadevnega orožja v okviru izvajanja strategije EU za SALW in politike Unije o konvencionalnem orožju.

3.   Projekti, ki naj bi jih podprla Unija, zato zajemajo naslednje specifične dejavnosti:

| (a) | zagotavljanje sredstev za organizacijo treh letnih posvetovalnih srečanj in največ sedmih ad hoc seminarjev za strokovnjake in osebe, ki delujejo na tem področju, o vseh vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, da se pripravijo poročila in/ali priporočila za predstavnike VP; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje sredstev za organizacijo treh letnih posvetovalnih srečanj in največ sedmih ad hoc seminarjev za strokovnjake in osebe, ki delujejo na tem področju, o vseh vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, da se pripravijo poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;

| (b) | vzpostavitev službe za pomoč uporabnikom v okviru konzorcija, da se zagotovi ad hoc strokovni odziv na vsa vprašanja v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, ki bi omogočil zagotavljanje odgovorov v dveh tednih; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev službe za pomoč uporabnikom v okviru konzorcija, da se zagotovi ad hoc strokovni odziv na vsa vprašanja v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, ki bi omogočil zagotavljanje odgovorov v dveh tednih;

| (c) | zagotavljanje sredstev za organizacijo treh velikih letnih konferenc s tretjimi državami in civilno družbo o neširjenju orožja in razoroževanju, da se v mednarodnem okviru spodbujajo strategija Unije za neširjenje WMD in strategija Unije za SALW ter vloga institucij Unije in skupin možganskih trustov Unije na tem področju, pri čemer je cilj izboljšati prepoznavnost tozadevnih politik Unije in predstavnikom VP predložiti poročila in/ali priporočila; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje sredstev za organizacijo treh velikih letnih konferenc s tretjimi državami in civilno družbo o neširjenju orožja in razoroževanju, da se v mednarodnem okviru spodbujajo strategija Unije za neširjenje WMD in strategija Unije za SALW ter vloga institucij Unije in skupin možganskih trustov Unije na tem področju, pri čemer je cilj izboljšati prepoznavnost tozadevnih politik Unije in predstavnikom VP predložiti poročila in/ali priporočila;

| (d) | zagotavljanje sredstev za upravljanje in razvoj spletne platforme za lažje navezovanje stikov in pospeševanje dialoga o raziskavah v okviru mreže skupin možganskih trustov, ki preučujejo vprašanja v zvezi s preprečevanjem širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim, pa tudi za izobraževanje nove generacije strokovnjakov za neširjenje orožja in razoroževanje; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje sredstev za upravljanje in razvoj spletne platforme za lažje navezovanje stikov in pospeševanje dialoga o raziskavah v okviru mreže skupin možganskih trustov, ki preučujejo vprašanja v zvezi s preprečevanjem širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim, pa tudi za izobraževanje nove generacije strokovnjakov za neširjenje orožja in razoroževanje;

| (e) | zagotavljanje sredstev, da se v okviru skupin možganskih trustov ter vlad v Uniji in tretjih državah zagotovi večja ozaveščenost ter razvija strokovno znanje in institucionalne zmogljivosti na področju neširjenja orožja; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje sredstev, da se v okviru skupin možganskih trustov ter vlad v Uniji in tretjih državah zagotovi večja ozaveščenost ter razvija strokovno znanje in institucionalne zmogljivosti na področju neširjenja orožja;

| (f) | obravnavanje vprašanj, ki jih predlagajo države članice in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), v okviru splošnih raziskovalnih dejavnosti konzorcija. |
| --- | --- |

(f)

obravnavanje vprašanj, ki jih predlagajo države članice in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), v okviru splošnih raziskovalnih dejavnosti konzorcija.

Projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren VP.

2.   Za tehnično izvajanje projektov, ki zajemajo dejavnosti iz člena 1(3) je pristojen konzorcij EU za neširjenje orožja, kateremu pripadajo Fundacija za strateške raziskave (FRS), Mirovni raziskovalni inštitut v Frankfurtu (HSFK/PRIF), Mednarodni inštitut za strateške študije (IISS) in Mednarodni mirovni raziskovalni inštitut v Stockholmu (SIPRI). Konzorcij opravlja nalogo pod pristojnostjo VP. VP v ta namen s konzorcijem sklene potrebne dogovore.

3.   Države članice in ESZD v skladu s politikami Unije predlagajo prednostne naloge in vprašanja, vredna posebne pozornosti, ki naj bi se preučila v okviru raziskovalnih programov konzorcija ter obravnavala v delovnih dokumentih in na seminarjih.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov, ki zajemajo dejavnosti iz člena 1(3) znaša 3 600 000 EUR.

2.   Izdatki, financirani z zneskom iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki veljajo za splošni proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje izdatkov iz odstavka 1. V ta namen s konzorcijem sklene sporazum o financiranju. V njem je določeno, da konzorcij zagotovi prepoznavnost prispevka Unije, ki je ustrezna glede na njegov obseg.

4.   Komisija si sporazum o financiranju iz odstavka 3 prizadeva skleniti čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Če ima v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazuma.

Člen 4

1.   VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu z rednimi poročili, ki jih pripravi konzorcij. Ta poročila so podlaga za vrednotenje, ki ga izvede Svet.

2.   Komisija poroča o finančnih vidikih projektov iz člena 1(3).

Člen 5

1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

2.   Ta sklep preneha veljati 36 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3).

Vendar pa preneha veljati 6 mesecev po začetku veljavnosti, če do takrat ni bil sklenjen navedeni sporazum o financiranju.

V Bruslju, 10. marca 2014

Za Svet

Predsednik

G. VROUTSIS

---

(1)  Sklep Sveta 2010/430/SZVP z dne 26. julija 2010 o ustanovitvi evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov o neširjenju orožja za podporo pri izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 202, 4.8.2010, str. 5).

1

(2)  Sklep Sveta 2010/799/SZVP z dne 13. decembra 2010 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu v podporo izvajanju Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 341, 23.12.2010, str. 27).

2

(3)  Sklep Sveta 2012/422/SZVP z dne 23. julija 2012 o podpori procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (UL L 196, 24.7.2012, str. 67).

3

(4)  Sklep Sveta 2013/43/SZVP z dne 22. januarja 2013 o nadaljevanju dejavnosti Unije v podporo pogajanjem o pogodbi o trgovini z orožjem v okviru evropske varnostne strategije (UL L 20, 23.01.2013, str. 53).

4

---

PRILOGA

EVROPSKA MREŽA NEODVISNIH SKUPIN MOŽGANSKIH TRUSTOV ZA NEŠIRJENJE OROŽJA V PODPORO IZVAJANJU STRATEGIJE EU PROTI ŠIRJENJU OROŽJA ZA MNOŽIČNO UNIČEVANJE (STRATEGIJA EU ZA NEŠIRJENJE OROŽJA ZA MNOŽIČNO UNIČEVANJE)

1.   Cilji

Namen tega sklepa je potrditi in še naprej izvajati politično priporočilo, ki ga je Svet 8. decembra 2008 navedel v dokumentu z naslovom „Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov“. V skladu s tem dokumentom bi se lahko pri ukrepanju Unije proti širjenju orožja oprli na nevladno mrežo za neširjenje orožja, v kateri bi sodelovali zunanjepolitične ustanove in raziskovalni centri, specializirani za strateška področja Unije, pa tudi na koristne mreže, ki že delujejo. V takšno mrežo bi lahko vključili ustanove v tretjih državah, s katerimi je Unija vzpostavila poseben dialog o neširjenju orožja.

Ta mreža neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja bi v civilni družbi, zlasti pa med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki, še naprej spodbujala dialog o politiki in varnosti ter dolgoročno razpravo o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, pa tudi o povezanih vidikih razoroževanja.

Delovanje mreže naj bi se razširilo na vprašanja v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem, med drugim na ukrepe, s katerimi bi zagotovili neprekinjeno izvajanje strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom. Mreža bo prispevala k novim vidikom ukrepanja Unije, da se zajameta razsežnost preprečevanja in odzivanja pri varnostnih vprašanjih v zvezi s konvencionalnim orožjem, tudi glede nedovoljene trgovine in čezmernega kopičenja osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva, kot je določeno v zadevni strategiji EU. Unija je preprečevanje nedovoljene in neregulirane trgovine s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim, določila tudi za prednostno nalogo v okviru procesa oblikovanja pogodbe o trgovini z orožjem.

Mreža bi lahko pripomogla k večji ozaveščenosti tretjih držav o izzivih, povezanih s širjenjem orožja za množično uničevanje in konvencionalnim orožjem, vključno z nedovoljeno trgovino in čezmernim kopičenjem osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva, pa tudi o potrebi po sodelovanju z Unijo in delovanju v okviru večstranskih forumov, zlasti Združenih narodov, da bi preprečili, odvrnili, ustavili in po možnosti ukinili skrb zbujajoče programe širjenja orožja po vsem svetu, pa tudi nedovoljeno trgovino in čezmerno kopičenje osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva.

Unija želi to mrežo podpreti z naslednjimi ukrepi:

| — | organizacijo rednih seminarjev Unije in po potrebi ad hoc srečanj diplomatov in akademskih strokovnjakov o pomembnih dogodkih in vprašanjih s področja neširjenja orožja ter razoroževanja v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem, da se pripravijo poročila in/ali priporočila za predstavnike VP; |
| --- | --- |

—

organizacijo rednih seminarjev Unije in po potrebi ad hoc srečanj diplomatov in akademskih strokovnjakov o pomembnih dogodkih in vprašanjih s področja neširjenja orožja ter razoroževanja v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem, da se pripravijo poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;

| — | organizacijo velikih letnih konferenc in po potrebi pripravljalnih srečanj, da se pripravijo poročila in/ali priporočila za predstavnike VP; |
| --- | --- |

—

organizacijo velikih letnih konferenc in po potrebi pripravljalnih srečanj, da se pripravijo poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;

| — | nadaljnjim vzdrževanjem, upravljanjem in razvojem spletne platforme in povezanih družbenih omrežij za lažje navezovanje stikov in pospeševanje dialoga o raziskavah v okviru mreže skupin možganskih trustov za neširjenje orožja; |
| --- | --- |

—

nadaljnjim vzdrževanjem, upravljanjem in razvojem spletne platforme in povezanih družbenih omrežij za lažje navezovanje stikov in pospeševanje dialoga o raziskavah v okviru mreže skupin možganskih trustov za neširjenje orožja;

| — | krepitvijo pristojnosti in prenosom znanja o politikah EU za neširjenje orožja in razoroževanje po vsej Uniji in v tretje države. |
| --- | --- |

—

krepitvijo pristojnosti in prenosom znanja o politikah EU za neširjenje orožja in razoroževanje po vsej Uniji in v tretje države.

2.   Organizacija mreže

Mreža je dostopna vsem zadevnim skupinam možganskih trustov in raziskovalnim inštitutom iz Unije in pridruženih držav ter dosledno upošteva raznolikost mnenj v Uniji.

Mreža bo še naprej omogočala lažje stike med nevladnimi strokovnjaki, predstavniki držav članic in institucijami Unije. V skladu s strategijama EU za neširjenje WMD in za SALW, ki temeljita na načelih večstranskosti in mednarodnega sodelovanja, bo mreža pripravljena na sodelovanje z nevladnimi akterji iz tretjih držav. Njen mandat zajema neširjenje orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, razoroževanje ter vprašanja v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim.

Udeleženci zadevnih pripravljalnih teles Sveta (CODUN/CONOP/COARM itd.) se bodo lahko z mrežo posvetovali o vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim, njihovi predstavniki pa lahko sodelujejo na sestankih mreže. Če je izvedljivo, se lahko sestanki mreže organizirajo neposredno po sestankih delovnih skupin ali pred njimi.

Mrežo bo še naprej vodil konzorcij EU za neširjenje orožja, ki so ga ustanovili FRS, HSFK/PRIF, IISS in SIPRI; pristojen bo za upravljanje projekta v tesnem sodelovanju s predstavniki VP.

Konzorcij bo po posvetovanju s predstavniki VP in državami članicami na strokovne seminarje in velike letne konference povabil udeležence, ki so strokovnjaki za politike neširjenja orožja in razoroževanja v zvezi z orožjem za množično uničevanje in konvencionalnim orožjem, ter jih bo pozval, naj na posebni spletni strani objavljajo prispevke in dejavnosti.

3.   Opis projektov

3.1.   Projekt 1: Organizacija treh letnih posvetovalnih srečanj in največ sedmih ad hoc seminarjev za diplomate in akademske strokovnjake ter priprava poročila in/ali priporočil

3.1.1.   Namen projekta

Cilj letnih posvetovalnih srečanj in ad hoc seminarjev je spodbuditi dialog o varnosti med strokovnjaki, uradniki in akademiki Unije, v okviru katerega bodo obravnavani trenutni izzivi na področju neširjenja orožja in razoroževanja v zvezi z orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi ter konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim. Seminarji bi morali prav tako okrepiti sodelovanje neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja s sedežem v državah članicah v okviru evropske mreže.

3.1.2.   Rezultati projekta

| — | izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije; |
| --- | --- |

—

izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije;

| — | razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja; |
| --- | --- |

—

razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja;

| — | okrepitev evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja; |
| --- | --- |

—

okrepitev evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja;

| — | zagotavljanje konstruktivnih pripomb neodvisnih skupin možganskih trustov Unije Uniji glede njenih strategij za neširjenje WMD in za SALW, hkrati pa zagotavljanje predlogov političnih akterjev skupinam možganskih trustov glede najpomembnejših političnih vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje konstruktivnih pripomb neodvisnih skupin možganskih trustov Unije Uniji glede njenih strategij za neširjenje WMD in za SALW, hkrati pa zagotavljanje predlogov političnih akterjev skupinam možganskih trustov glede najpomembnejših političnih vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave;

| — | opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo poročil za zadevne politike; |
| --- | --- |

—

opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo poročil za zadevne politike;

| — | priprava poročil za zadevne politike in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. Ta poročila bi prejele zadevne institucije Unije in države članice. |
| --- | --- |

—

priprava poročil za zadevne politike in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. Ta poročila bi prejele zadevne institucije Unije in države članice.

3.1.3.   Opis projekta

Projekt predvideva organizacijo treh letnih posvetovalnih srečanj in največ sedmih ad hoc strokovnih seminarjev ter pripravo povezanih poročil in/ali priporočil.

Dnevni red teh dogodkov se pripravi v tesnem sodelovanju z delovnimi skupinami Sveta za SZVP s področij neširjenja orožja in razoroževanja (CODUN/CONOP/CODUN vesolje), osebnega in lahkega orožja ter prenosov konvencionalnega orožja (COARM in COARM ATT). Seminarji bi morali obravnavati kratko- in srednjeročne izzive Unije na področju neširjenja orožja in razorožitve za naslednje vrste orožja: orožje za množično uničevanje in njegove izstrelitvene sisteme, konvencionalno orožje, vključno z osebnim in lahkim, ter nove vrste orožja in izstrelitvenih sistemov. Nosilcem odločanja Unije bi morali zlasti omogočiti, da se osredotočijo na dolgoročne izzive in trende na področju takšnega orožja, pa tudi na druga vprašanja, ki presegajo njihovo običajno vsakodnevno delo.

Letna posvetovalna srečanja trajajo 1,5 dni, udeleži pa se jih do 100 posameznikov iz skupin možganskih trustov, držav članic in institucij Unije, ki so specializirani za vprašanja neširjenja orožja in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim. Glavni namen teh seminarjev bi moralo biti posvetovanje med skupinami možganskih trustov Unije za neširjenje orožja, Unijo in njenimi državami članicami.

Ad hoc seminarji trajajo največ dva dni, udeleži pa se jih do 45 posameznikov, ki se jih določi za vsak seminar posebej. Namen teh seminarjev bi moralo biti zlasti ad hoc posvetovanje med skupinami možganskih trustov Unije za neširjenje orožja, Unijo in njenimi državami članicami, da se obravnavajo pomembni dogodki in možnosti politik Unije ter da se skupinam možganskih trustov, državam članicam in institucijam Unije omogoči doseganje ciljnih skupin v Uniji in zunaj nje.

Letna posvetovalna srečanja bi morala biti v Bruslju, največ trije ad hoc strokovni seminarji pa bi lahko potekali zunaj Unije.

3.2.   Projekt 2: Organizacija velike letne konference ter priprava poročila in/ali priporočil

3.2.1.   Namen projekta

Velikih letnih konferenc o neširjenju orožja in razoroževanju se bodo udeleževali vladni strokovnjaki, neodvisni možganski trusti in drugi strokovnjaki z akademskega področja iz Unije, pridruženih držav in tretjih držav, ki bodo razpravljali in odločali o nadaljnjih ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter povezanih ciljih razoroževanja, obravnavali pa bodo tudi izzive v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva. Letna konferenca kot osrednji dogodek projekta bo usmerjala pozornost mednarodne skupnosti na strategijo EU za neširjenje WMD in prizadevanja institucij Unije za njeno izvajanje ter povezana prizadevanja neodvisnih skupin možganskih trustov in akademskih strokovnjakov v državah članicah.

Letne konference bodo prav tako spodbudile vlogo in povezanost evropskih skupin možganskih trustov, specializiranih za vprašanja neširjenja orožja, ter okrepile zmogljivosti teh in drugih institucij, tudi na območjih po svetu, kjer ni obsežnega tovrstnega strokovnega znanja.

Na letnih konferencah in morebitnih pripravljalnih srečanjih se bodo obravnavala vprašanja neširjenja orožja, ki so pomembna za delo ESZD. Na podlagi teh razprav in drugega dela pod okriljem konzorcija bodo oblikovani poročila za zadevne politike in sklop priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. Poročilo bi prejele zadevne institucije Unije in države članice, na voljo pa bi bilo tudi na spletu.

3.2.2.   Rezultati projekta

| — | vzpostavitev velike mednarodne konference o neširjenju orožja in razoroževanju pod evropskim vodstvom, ki bi postala ključno prizorišče za spodbujanje strateške razprave o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter povezanih ciljih razoroževanja, pa tudi za obravnavo izzivov v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev velike mednarodne konference o neširjenju orožja in razoroževanju pod evropskim vodstvom, ki bi postala ključno prizorišče za spodbujanje strateške razprave o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter povezanih ciljih razoroževanja, pa tudi za obravnavo izzivov v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva;

| — | boljša prepoznavnost politik Unije na področju neširjenja orožja za množično uničevanje, osebnega in lahkega orožja ter kemičnega, biološkega, radiacijskega in jedrskega ukrepanja med vladnimi uradniki, akademiki in civilno družbo tretjih držav, pa tudi njihova večja ozaveščenost o teh politikah; |
| --- | --- |

—

boljša prepoznavnost politik Unije na področju neširjenja orožja za množično uničevanje, osebnega in lahkega orožja ter kemičnega, biološkega, radiacijskega in jedrskega ukrepanja med vladnimi uradniki, akademiki in civilno družbo tretjih držav, pa tudi njihova večja ozaveščenost o teh politikah;

| — | spodbuditev vloge in kohezije evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja ter vloge Unije na tem področju, pa tudi izpopolnitev strokovnega znanja o neširjenju orožja v državah, kjer to znanje ni zadostno, vključno s tretjimi državami; |
| --- | --- |

—

spodbuditev vloge in kohezije evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja ter vloge Unije na tem področju, pa tudi izpopolnitev strokovnega znanja o neširjenju orožja v državah, kjer to znanje ni zadostno, vključno s tretjimi državami;

| — | priprava poročil za zadevne politike in/ali priporočil za ukrepanje, ki bi pospešila izvajanje strategij EU za neširjenje WMD in za SALW ter ustvarila koristno izhodišče za Unijo in mednarodno skupnost za izvajanje ukrepov za preprečevanje širjenja orožja in ukrepov v zvezi s konvencionalnim orožjem; |
| --- | --- |

—

priprava poročil za zadevne politike in/ali priporočil za ukrepanje, ki bi pospešila izvajanje strategij EU za neširjenje WMD in za SALW ter ustvarila koristno izhodišče za Unijo in mednarodno skupnost za izvajanje ukrepov za preprečevanje širjenja orožja in ukrepov v zvezi s konvencionalnim orožjem;

| — | večja ozaveščenost institucij Unije, držav članic, civilne družbe in tretjih držav o tveganjih, povezanih z orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, ter boljše poznavanje teh tveganj, da jih bo lažje predvideti. |
| --- | --- |

—

večja ozaveščenost institucij Unije, držav članic, civilne družbe in tretjih držav o tveganjih, povezanih z orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, ter boljše poznavanje teh tveganj, da jih bo lažje predvideti.

3.2.3.   Opis projekta

V okviru projekta je predvidena organizacija velikih letnih konferenc in po potrebi pripravljalnih srečanj ter priprava povezanih poročil in/ali priporočil:

| — | letna konferenca v Bruslju bi trajala 1,5 dni in bi se je udeležilo do 300 strokovnjakov iz skupin možganskih trustov, akademskega področja in vlad iz Unije, pridruženih držav in tretjih držav, ki so specialisti za vprašanja neširjenja orožja, razoroževanja, nadzora nad orožjem ter konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim; |
| --- | --- |

—

letna konferenca v Bruslju bi trajala 1,5 dni in bi se je udeležilo do 300 strokovnjakov iz skupin možganskih trustov, akademskega področja in vlad iz Unije, pridruženih držav in tretjih držav, ki so specialisti za vprašanja neširjenja orožja, razoroževanja, nadzora nad orožjem ter konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim;

| — | pozornost bi bila namenjena izobraževanju strokovnjakov „naslednje generacije“, tudi iz držav zunaj Evrope in Severne Amerike, ki bi bili dan pred konferenco ali po njej povabljeni na specializirano usposabljanje in spoznavanje zadevnih institucij Unije; |
| --- | --- |

—

pozornost bi bila namenjena izobraževanju strokovnjakov „naslednje generacije“, tudi iz držav zunaj Evrope in Severne Amerike, ki bi bili dan pred konferenco ali po njej povabljeni na specializirano usposabljanje in spoznavanje zadevnih institucij Unije;

| — | poročila za zadevne politike in/ali priporočila za ukrepanje bi spodbudila izvajanje strategij EU za neširjenje WMD in za SALW. |
| --- | --- |

—

poročila za zadevne politike in/ali priporočila za ukrepanje bi spodbudila izvajanje strategij EU za neširjenje WMD in za SALW.

3.3.   Projekt 3: Vzpostavitev in upravljanje službe za pomoč uporabnikom

3.3.1.   Namen projekta

Vzpostavitev in upravljanje službe za pomoč uporabnikom v okviru konzorcija, ki naj bi zagotavljala ad hoc strokovni odziv na vsa vprašanja v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, bo prispevala k oblikovanju strateških ukrepov ESZD v zvezi s specifičnimi in nujnimi vprašanji.

3.3.2.   Rezultati projekta

| — | obravnava prošenj ESZD za ad hoc raziskave o posameznih vprašanjih, pri čemer se odziv zagotovi v dveh tednih; |
| --- | --- |

—

obravnava prošenj ESZD za ad hoc raziskave o posameznih vprašanjih, pri čemer se odziv zagotovi v dveh tednih;

| — | spodbujanje ad hoc dialoga o posameznih temah med možganskimi trusti konzorcija in ESZD; |
| --- | --- |

—

spodbujanje ad hoc dialoga o posameznih temah med možganskimi trusti konzorcija in ESZD;

| — | ESZD bi se lahko pri kratkoročnih in občasnih prošnjah oprla na ad hoc strokovno znanje konzorcija in njegova sredstva za raziskave. |
| --- | --- |

—

ESZD bi se lahko pri kratkoročnih in občasnih prošnjah oprla na ad hoc strokovno znanje konzorcija in njegova sredstva za raziskave.

3.3.3.   Opis projekta

V okviru projekta bo v roku dveh tednov pripravljenih do dvajset 5 do 10 strani dolgih strokovnih prispevkov o trenutnih vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, glede katerih bo ESZD zaprosila za pomoč; prispevki bodo pripravljeni na podlagi obstoječe znanstvene literature (ne pa izvirnega raziskovalnega dela).

3.4.   Projekt 4: Upravljanje in razvoj spletne platforme

3.4.1.   Namen projekta

Vzdrževanje in razvoj spletnega mesta bosta olajšala stike med člani mreže v času med posameznimi srečanji in pospešila dialog o raziskavah med skupinami možganskih trustov za neširjenje orožja. Posebno spletno mesto, na katerem si člani mreže izmenjujejo informacije in zamisli ter objavljajo študije o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemih ter o vprašanjih v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim, bi lahko koristilo tudi institucijam Unije in državam članicam. Poleg spletnega mesta se bo še naprej razširjalo elektronsko glasilo. Projekt bo omogočil nadaljnje ukrepanje prek spleta po dogodkih in nove možnosti za evropske raziskave. Prispeval bo k učinkovitemu razširjanju rezultatov raziskav v skupnosti možganskih trustov in vladnih krogih. To bo omogočilo boljše predvidevanje in poznavanje tveganj, povezanih s širjenjem orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter konvencionalnim orožjem, tudi glede nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in čezmernega kopičenja tega orožja in streliva.

3.4.2.   Rezultati projekta

| — | upravljanje platforme, kjer si lahko možganski trusti za neširjenje orožja stalno izmenjujejo neodvisna mnenja in analize o vprašanjih širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim; |
| --- | --- |

—

upravljanje platforme, kjer si lahko možganski trusti za neširjenje orožja stalno izmenjujejo neodvisna mnenja in analize o vprašanjih širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim;

| — | razširitev, upravljanje in posodobitev sedanje mreže neodvisnih možganskih trustov; |
| --- | --- |

—

razširitev, upravljanje in posodobitev sedanje mreže neodvisnih možganskih trustov;

| — | spodbujanje boljšega razumevanja strategij Unije za neširjenje WMD in za SALW v civilni družbi ter delovanje kot vmesnik med Unijo in mrežo skupin možganskih trustov; |
| --- | --- |

—

spodbujanje boljšega razumevanja strategij Unije za neširjenje WMD in za SALW v civilni družbi ter delovanje kot vmesnik med Unijo in mrežo skupin možganskih trustov;

| — | stalno brezplačno prenašanje datotek v zvezi s srečanji mreže ter dokumentov neodvisnih skupin možganskih trustov, ki bi želeli rezultate svojih raziskav brezplačno deliti z drugimi; |
| --- | --- |

—

stalno brezplačno prenašanje datotek v zvezi s srečanji mreže ter dokumentov neodvisnih skupin možganskih trustov, ki bi želeli rezultate svojih raziskav brezplačno deliti z drugimi;

| — | večja ozaveščenost institucij Unije, držav članic, civilne družbe in tretjih držav o tveganjih, povezanih s konvencionalnim orožjem ter orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, ter boljše poznavanje teh tveganj, da jih bo lažje predvideti. |
| --- | --- |

—

večja ozaveščenost institucij Unije, držav članic, civilne družbe in tretjih držav o tveganjih, povezanih s konvencionalnim orožjem ter orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, ter boljše poznavanje teh tveganj, da jih bo lažje predvideti.

3.4.3.   Opis projekta

| — | da bi omogočili dejavno spletno komuniciranje in izmenjavo informacij med člani mreže v znanem okolju, bi lahko uporabili tehnologijo, ki jo sicer uporabljajo družabna omrežja, če bi bilo to izvedljivo in ustrezno; |
| --- | --- |

—

da bi omogočili dejavno spletno komuniciranje in izmenjavo informacij med člani mreže v znanem okolju, bi lahko uporabili tehnologijo, ki jo sicer uporabljajo družabna omrežja, če bi bilo to izvedljivo in ustrezno;

| — | konzorcij, ki je pristojen za projekt, bo odgovoren za spletno gostovanje, oblikovanje spletnega mesta in njegovo tehnično vzdrževanje; |
| --- | --- |

—

konzorcij, ki je pristojen za projekt, bo odgovoren za spletno gostovanje, oblikovanje spletnega mesta in njegovo tehnično vzdrževanje;

| — | na podlagi politik Unije v zvezi z vprašanji širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim, bo redno pripravljena ustrezna dokumentacija, ki bo podprla zadevne politike; |
| --- | --- |

—

na podlagi politik Unije v zvezi z vprašanji širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim, bo redno pripravljena ustrezna dokumentacija, ki bo podprla zadevne politike;

| — | publikacije konzorcija se bodo spodbudile in podprle s specifičnimi evidencami; |
| --- | --- |

—

publikacije konzorcija se bodo spodbudile in podprle s specifičnimi evidencami;

| — | konference, ki jih bo organiziral konzorcij, se bodo oglaševale in prenašale na spletnem mestu (ozadja, dnevni redi, predstavitve, videoposnetki odprtih sej, če je to ustrezno); |
| --- | --- |

—

konference, ki jih bo organiziral konzorcij, se bodo oglaševale in prenašale na spletnem mestu (ozadja, dnevni redi, predstavitve, videoposnetki odprtih sej, če je to ustrezno);

| — | vsaka dva meseca bo objavljeno elektronsko glasilo z institucionalnimi novicami o neširjenju orožja v Uniji, v katerem bo predstavljeno znanstveno delo raziskovalnih centrov mreže; |
| --- | --- |

—

vsaka dva meseca bo objavljeno elektronsko glasilo z institucionalnimi novicami o neširjenju orožja v Uniji, v katerem bo predstavljeno znanstveno delo raziskovalnih centrov mreže;

| — | mesečno bodo objavljena posebna poročila o aktualnih temah v zvezi s širjenjem orožja za množično uničevanje in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim. |
| --- | --- |

—

mesečno bodo objavljena posebna poročila o aktualnih temah v zvezi s širjenjem orožja za množično uničevanje in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim.

3.5.   Projekt 5: Publikacije

3.5.1.   Namen projekta

| — | zagotoviti do dvajset strateških dokumentov o vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, osebnim in lahkim orožjem ter razoroževanjem; |
| --- | --- |

—

zagotoviti do dvajset strateških dokumentov o vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, osebnim in lahkim orožjem ter razoroževanjem;

| — | zagotoviti informacije in analize, ki lahko prispevajo k dialogu o politiki in varnosti glede ukrepov za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki; |
| --- | --- |

—

zagotoviti informacije in analize, ki lahko prispevajo k dialogu o politiki in varnosti glede ukrepov za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki;

| — | zagotoviti vir, ki udeležencem zadevnih pripravljalnih teles Sveta zagotavlja podatke, ki jih lahko uporabijo v razpravi o politikah in praksah EU na področju neširjenja orožja; |
| --- | --- |

—

zagotoviti vir, ki udeležencem zadevnih pripravljalnih teles Sveta zagotavlja podatke, ki jih lahko uporabijo v razpravi o politikah in praksah EU na področju neširjenja orožja;

| — | zagotoviti ideje, informacije in analize, ki lahko prispevajo k oblikovanju ukrepov za neširjenje orožja na ravni Unije. |
| --- | --- |

—

zagotoviti ideje, informacije in analize, ki lahko prispevajo k oblikovanju ukrepov za neširjenje orožja na ravni Unije.

3.5.2.   Rezultati projekta

| — | okrepitev dialoga o politiki in varnosti glede ukrepov za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki; |
| --- | --- |

—

okrepitev dialoga o politiki in varnosti glede ukrepov za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki;

| — | večja ozaveščenost civilne družbe in vlad o vprašanjih v zvezi s politikami EU za neširjenje orožja in razoroževanje ter njihovo boljše poznavanje in razumevanje teh vprašanj; |
| --- | --- |

—

večja ozaveščenost civilne družbe in vlad o vprašanjih v zvezi s politikami EU za neširjenje orožja in razoroževanje ter njihovo boljše poznavanje in razumevanje teh vprašanj;

| — | zagotavljanje političnih in/ali operativnih strateških možnosti VP, institucijam Unije in državam članicam; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje političnih in/ali operativnih strateških možnosti VP, institucijam Unije in državam članicam;

| — | zagotavljanje idej, informacij in analiz, ki lahko prispevajo k oblikovanju ukrepov za neširjenje orožja na ravni Unije. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje idej, informacij in analiz, ki lahko prispevajo k oblikovanju ukrepov za neširjenje orožja na ravni Unije.

3.5.3.   Opis projekta

Projekt predvideva pripravo in objavo do dvajsetih strateških dokumentov. Te bo pripravil ali naročil konzorcij in ne bodo nujno predstavljali stališč institucij Unije ali držav članic.

V njih bodo obravnavane teme, za katere je pristojen konzorcij. V vsakem dokumentu bodo začrtane politične in/ali operativne strateške možnosti.

Strateški dokumenti bodo zaradi svojega formata in sloga dostopni ciljnim skupinam in razumljivi.

Vsi bodo objavljeni na spletni strani konzorcija.

3.6.   Projekt 6: Izobraževanje

3.6.1.   Namen projekta

| — | okrepiti zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja; |
| --- | --- |

—

okrepiti zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja;

| — | izboljšati podrobno poznavanje politik EU za neširjenje orožja in razoroževanje po vsej Uniji in v tretjih državah; |
| --- | --- |

—

izboljšati podrobno poznavanje politik EU za neširjenje orožja in razoroževanje po vsej Uniji in v tretjih državah;

| — | vzpostaviti mreže mladih strokovnjakov in akademikov na regionalni ravni, kjer si Unija zelo prizadeva za neširjenje orožja; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti mreže mladih strokovnjakov in akademikov na regionalni ravni, kjer si Unija zelo prizadeva za neširjenje orožja;

| — | obnoviti in nadgraditi strokovno znanje o vprašanjih v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v Uniji in partnerskih državah; |
| --- | --- |

—

obnoviti in nadgraditi strokovno znanje o vprašanjih v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v Uniji in partnerskih državah;

| — | institucijam Unije, državam članicam in mreži Unije za neširjenje orožja zagotoviti nove ideje in analize o neširjenju orožja. |
| --- | --- |

—

institucijam Unije, državam članicam in mreži Unije za neširjenje orožja zagotoviti nove ideje in analize o neširjenju orožja.

3.6.2.   Rezultati projekta

| — | oblikovanje temeljev za vzpostavitev orodja za spletno izobraževanje, ki bo vsebovalo primer učnega načrta za vprašanja neširjenja orožja in razoroževanja ter naj bi začelo delovati 24 mesecev po začetku veljavnosti pogodbe; |
| --- | --- |

—

oblikovanje temeljev za vzpostavitev orodja za spletno izobraževanje, ki bo vsebovalo primer učnega načrta za vprašanja neširjenja orožja in razoroževanja ter naj bi začelo delovati 24 mesecev po začetku veljavnosti pogodbe;

| — | okrepitev zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja; |
| --- | --- |

—

okrepitev zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja;

| — | podrobnejše poznavanje politik EU na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji in v tretjih državah; |
| --- | --- |

—

podrobnejše poznavanje politik EU na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji in v tretjih državah;

| — | vzpostavitev mrež mladih strokovnjakov in akademikov ter omogočanje sodelovanja v praksi; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mrež mladih strokovnjakov in akademikov ter omogočanje sodelovanja v praksi;

| — | okrepitev strokovnega znanja o vprašanjih neširjenja orožja ter razoroževanja v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v Uniji in tretjih državah; |
| --- | --- |

—

okrepitev strokovnega znanja o vprašanjih neširjenja orožja ter razoroževanja v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v Uniji in tretjih državah;

| — | zagotavljanje novih prispevkov o neširjenju orožja institucijam Unije, državam članicam, partnerskim državam in mreži EU za neširjenje orožja. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje novih prispevkov o neširjenju orožja institucijam Unije, državam članicam, partnerskim državam in mreži EU za neširjenje orožja.

3.6.3.   Opis projekta

Projekt predvideva, da bi konzorcij do 48 študentom dodiplomskega študija ali mladim diplomatom zagotovil do trimesečno pripravništvo. Pripravništvo bo zajemalo predavanja, razprave, usmerjeno preučevanje besedil in povezovanje projektov v okviru vsaj dveh ustanov konzorcija. Da se zagotovi ustrezna prožnost, bo učni načrt sestavljen iz krajših modulov. Vsi študenti bodo povabljeni na konference in seminarje, ki jih bo organiziral konzorcij.

Končni cilj projekta bo oblikovati temelj za vzpostavitev orodja za spletno izobraževanje, ki bo vsebovalo primer učnega načrta za vprašanja neširjenja orožja in razoroževanja. Orodje za spletno izobraževanje bo zajemalo vsa vprašanja v zvezi s konvencionalnim in nekonvencionalnim orožjem ter se bo lahko prilagodilo za različne ciljne skupine (mladi diplomati, novinarji, dodiplomski in podiplomski študenti, udeleženci iz Evrope in od zunaj). Z oziroma na občutljivost področja, se bo lahko zahtevala ustrezna zaupnost udeležencev. Orodje za spletno izobraževanje bi morali omogočati tudi vključitev v univerzitetne magistrske programe in običajno zajemati 15 celovitih predavanj. To ustreza enosemestrskemu dodiplomskemu predmetu za kreditne točke, izpolnjuje pa tudi zahteve za druge ciljne skupine.

4.   Trajanje

Celotno predvideno trajanje izvajanja projektov je 36 mesecev.

5.   Upravičenci

5.1.   Neposredni upravičenci

Širjenje orožja za množično uničevanje s strani držav in nedržavnih akterjev je bilo v evropski varnostni strategiji in strategiji EU za neširjenje WMD opredeljeno kot morebiti največja grožnja varnosti Unije. V strategiji EU za SALW je bilo podobno ugotovljeno, da nedovoljena trgovina z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in čezmerno kopičenje takega orožja in streliva resno ogrožata mednarodni mir in varnost. Predlagani projekti ustrezajo namenom SZVP in prispevajo k uresničevanju strateških ciljev iz evropske varnostne strategije.

5.2.   Posredni upravičenci

Posredni upravičenci projekta so:

| (a) | neodvisne skupine možganskih trustov in akademiki iz Unije in tretjih držav, ki se posebej posvečajo vprašanjem v zvezi z neširjenjem orožja in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim; |
| --- | --- |

(a)

neodvisne skupine možganskih trustov in akademiki iz Unije in tretjih držav, ki se posebej posvečajo vprašanjem v zvezi z neširjenjem orožja in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim;

| (b) | institucije Unije, vključno z izobraževalnimi ustanovami, študenti in vsemi drugimi prejemniki orodja za spletno izobraževanje; |
| --- | --- |

(b)

institucije Unije, vključno z izobraževalnimi ustanovami, študenti in vsemi drugimi prejemniki orodja za spletno izobraževanje;

| (c) | države članice, |
| --- | --- |

(c)

države članice,

| (d) | tretje države. |
| --- | --- |

(d)

tretje države.

6.   Udeležene tretje osebe

Projekti bodo v celoti financirani s tem sklepom. Strokovnjaki iz mreže se lahko štejejo za udeležene tretje osebe. Delovali bodo v skladu s svojimi standardnimi pravili.

7.   Postopkovni vidiki, usklajevanje in usmerjevalni odbor

Usmerjevalni odbor tega projekta bodo sestavljali predstavnik VP in subjekt iz točke 8 te priloge, zadolžen za njegovo izvajanje. Usmerjevalni odbor bo redno in vsaj vsakih šest mesecev preučeval izvajanje tega sklepa, pri čemer bo uporabil tudi elektronska sredstva sporazumevanja.

8.   Subjekt, zadolžen za izvajanje projekta

Za tehnično izvajanje tega sklepa bo zadolžen konzorcij, pri tem pa ga bo nadziral VP. Konzorcij bo pri izvajanju svojih dejavnosti po potrebi sodeloval z VP, državami članicami, drugimi državami pogodbenicami in mednarodnimi organizacijami.

---

| 12.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 71/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 71/14

---

SKLEP SVETA 2014/130/SZVP

z dne 10. marca 2014

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 31(2) in člena 33Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. marca 2013 sprejel Sklep 2013/133/SZVP (1) o imenovanju Michela Dominiqua REVEYRANDA–DE MENTHONA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sahel. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2014. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. marca 2013 sprejel Sklep 2013/133/SZVP (1) o imenovanju Michela Dominiqua REVEYRANDA–DE MENTHONA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sahel. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2014.

| (2) | Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev. |
| --- | --- |

(2)

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev.

| (3) | PPEU bo svoje naloge opravljal v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(3)

PPEU bo svoje naloge opravljal v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

1.   Mandat Michela Dominiqua REVEYRANDA–DE MENTHONA kot PPEU za Sahel se podaljša za obdobje od 1. marca 2014 do 28. februarja 2015. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).

2.   Za namene mandata PPEU je Sahel opredeljen kot primarni poudarek strategije EU za varnost in razvoj Sahela (v nadaljnjem besedilu: strategija), in zajema območje Malija, Mavretanije in Nigerije. Glede vprašanj s pomenom za širšo regijo, bo PPEU po potrebi sodeloval z državami in regionalnimi ali mednarodnimi subjekti zunaj Sahela.

3.   Zaradi potrebe po regionalnem pristopu k medsebojno povezanim izzivom v regiji se bo PPEU za Sahel pri delu temeljito posvetoval z drugimi PPEU, vključno s PPEU za Sredozemlje, PPEU za človekove pravice in PPEU za Afriško unijo.

Člen 2

Cilji politike

1.   Naloge PPEU temeljijo na ciljih politike Unije glede Sahela zlasti s tem, da prispevajo k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za vzpostavitev trajnega miru, varnosti in razvoja v regiji. PPEU si poleg tega prizadeva okrepiti kakovost, intenzivnost, učinek in prepoznavnost večstranskih prizadevanj Unije v Sahelu.

2.   PPEU bo prispeval k razvoju in izvajanju pristopa Unije, ki zajema vse vidike ukrepanja Unije, zlasti na področjih politike, varnosti in razvoja, vključno s strategijo, in k usklajevanju vseh razpoložljivih instrumentov za ukrepe Unije.

3.   Prednostno bo obravnavan Mali in njegova dolgoročna stabilizacija ter regionalna razsežnost tamkajšnjega konflikta.

4.   Cilji politike Unije v zvezi z Malijem so z usklajeno in učinkovito uporabo vseh razpoložljivih instrumentov spodbujati ponovno vzpostavitev miru, sprave, varnosti in razvoja za Mali in njegove prebivalce. Ustrezno bi bilo treba upoštevati tudi Burkino Faso in Niger, zlasti glede na prihodnje volitve v teh državah.

Člen 3

Naloge

1.   Da bi se dosegli cilji politike Unije za Sahel, opravlja PPEU naslednje naloge:

| (a) | dejavno prispeva k izvajanju, usklajevanju in nadaljnjemu razvoju celovitega pristopa Unije k regionalni krizi na podlagi strategije z namenom okrepiti splošno usklajenost in učinkovitost dejavnosti Unije v Sahelu, in zlasti v Maliju; |
| --- | --- |

(a)

dejavno prispeva k izvajanju, usklajevanju in nadaljnjemu razvoju celovitega pristopa Unije k regionalni krizi na podlagi strategije z namenom okrepiti splošno usklajenost in učinkovitost dejavnosti Unije v Sahelu, in zlasti v Maliju;

| (b) | sodeluje z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi v regiji, vladami, regionalnimi organi oblasti, regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, civilno družbo in diasporo, da bi s tem pospešili uresničevanje ciljev Unije in prispevali k boljšemu razumevanju vloge Unije v Sahelu; |
| --- | --- |

(b)

sodeluje z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi v regiji, vladami, regionalnimi organi oblasti, regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, civilno družbo in diasporo, da bi s tem pospešili uresničevanje ciljev Unije in prispevali k boljšemu razumevanju vloge Unije v Sahelu;

| (c) | zastopa Unijo v ustreznih regionalnih in mednarodnih forumih, vključno v skupini za podporo in spremljanje situacije v Maliju, ter skrbi za razpoznavnost vloge Unije pri obvladovanju in preprečevanju krize, vključno z vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju vojaških sil Malija (EUTM Mali) in misijo SZVP Evropske unije v Nigeriji (EUCAP Sahel Niger); |
| --- | --- |

(c)

zastopa Unijo v ustreznih regionalnih in mednarodnih forumih, vključno v skupini za podporo in spremljanje situacije v Maliju, ter skrbi za razpoznavnost vloge Unije pri obvladovanju in preprečevanju krize, vključno z vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju vojaških sil Malija (EUTM Mali) in misijo SZVP Evropske unije v Nigeriji (EUCAP Sahel Niger);

| (d) | še naprej tesno sodeluje z Združenimi narodi (ZN), zlasti s posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za zahodno Afriko in posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za Mali, Afriško unijo (AU), zlasti z visokim predstavnikom AU za Mali in Sahel, Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS) ter drugimi vodilnimi nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z drugimi posebnimi odposlanci za Sahel ter ustreznimi telesi na območju Magreba; |
| --- | --- |

(d)

še naprej tesno sodeluje z Združenimi narodi (ZN), zlasti s posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za zahodno Afriko in posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za Mali, Afriško unijo (AU), zlasti z visokim predstavnikom AU za Mali in Sahel, Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS) ter drugimi vodilnimi nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z drugimi posebnimi odposlanci za Sahel ter ustreznimi telesi na območju Magreba;

| (e) | pozorno spremlja regionalno in čezmejno razsežnost krize, vključno s terorizmom, organiziranim kriminalom, tihotapljenjem orožja, trgovino z ljudmi, trgovino s prepovedanimi drogami, begunskimi in migracijskimi tokovi ter s tem povezanimi kapitalskimi tokovi; v tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za boj proti terorizmu prispeva k nadaljnjemu izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

(e)

pozorno spremlja regionalno in čezmejno razsežnost krize, vključno s terorizmom, organiziranim kriminalom, tihotapljenjem orožja, trgovino z ljudmi, trgovino s prepovedanimi drogami, begunskimi in migracijskimi tokovi ter s tem povezanimi kapitalskimi tokovi; v tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za boj proti terorizmu prispeva k nadaljnjemu izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu;

| (f) | vzdržuje redne stike na visoki politični ravni z državami v regiji, v katerih obstaja terorizem in mednarodni kriminal, da se zagotovi usklajen in celosten dostop ter da se zagotovi ključna vloga Unije v mednarodnih prizadevanjih za boj proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu. To vključuje dejansko podporo Unije pri razvoju regionalnih zmogljivosti na področju varnosti ter zagotovitev, da se primerno pristopi k vzrokom za terorizem in mednarodni kriminal v Sahelu; |
| --- | --- |

(f)

vzdržuje redne stike na visoki politični ravni z državami v regiji, v katerih obstaja terorizem in mednarodni kriminal, da se zagotovi usklajen in celosten dostop ter da se zagotovi ključna vloga Unije v mednarodnih prizadevanjih za boj proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu. To vključuje dejansko podporo Unije pri razvoju regionalnih zmogljivosti na področju varnosti ter zagotovitev, da se primerno pristopi k vzrokom za terorizem in mednarodni kriminal v Sahelu;

| (g) | tesno spremlja politične in varnostne posledice humanitarne krize v regiji; |
| --- | --- |

(g)

tesno spremlja politične in varnostne posledice humanitarne krize v regiji;

| (h) | v zvezi z Malijem prispeva k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za hitrejšo rešitev krize v Maliju, zlasti k ponovni popolni normalizaciji ustavnih razmer in upravljanja na celotnem ozemlju ter vzpostavitvi verodostojnega vključujočega nacionalnega dialoga, ki vodi v trajni politični sporazum; |
| --- | --- |

(h)

v zvezi z Malijem prispeva k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za hitrejšo rešitev krize v Maliju, zlasti k ponovni popolni normalizaciji ustavnih razmer in upravljanja na celotnem ozemlju ter vzpostavitvi verodostojnega vključujočega nacionalnega dialoga, ki vodi v trajni politični sporazum;

| (i) | spodbuja vzpostavljanje institucij, reformo na področju varnosti, vzpostavljanje dolgotrajnega miru in sprave v Maliju; |
| --- | --- |

(i)

spodbuja vzpostavljanje institucij, reformo na področju varnosti, vzpostavljanje dolgotrajnega miru in sprave v Maliju;

| (j) | prispeva k izvajanju v regiji politike Unije s področja človekovih pravic v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami EU o človekovih pravicah in zlasti smernicami EU o otrocih v oboroženih spopadih, smernicami EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem vrstam diskriminacije do njih, pa tudi politik Unije glede žensk, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju dogodkov ter pripravo priporočil v zvezi s tem ter vzdržuje redne stike z zadevnimi organi v Maliju in v regiji, tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča, Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice ter zagovorniki človekovih pravic in opazovalci v regiji. |
| --- | --- |

(j)

prispeva k izvajanju v regiji politike Unije s področja človekovih pravic v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami EU o človekovih pravicah in zlasti smernicami EU o otrocih v oboroženih spopadih, smernicami EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem vrstam diskriminacije do njih, pa tudi politik Unije glede žensk, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju dogodkov ter pripravo priporočil v zvezi s tem ter vzdržuje redne stike z zadevnimi organi v Maliju in v regiji, tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča, Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice ter zagovorniki človekovih pravic in opazovalci v regiji.

| (k) | spremlja in poroča o skladnosti z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta ZN (RVSZN), zlasti RVSZN 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012) in 2100 (2013). |
| --- | --- |

(k)

spremlja in poroča o skladnosti z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta ZN (RVSZN), zlasti RVSZN 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012) in 2100 (2013).

2.   Za izpolnitev svojih nalog PPEU med drugim:

| (a) | svetuje in poroča v zvezi z opredelitvijo stališč Unije, po potrebi v regionalnih in mednarodnih forumih, da bi dejavno spodbujali in okrepili celosten pristop Unije do krize v Sahelu; |
| --- | --- |

(a)

svetuje in poroča v zvezi z opredelitvijo stališč Unije, po potrebi v regionalnih in mednarodnih forumih, da bi dejavno spodbujali in okrepili celosten pristop Unije do krize v Sahelu;

| (b) | vzdržuje pregled nad vsemi dejavnostmi Unije in tesno sodeluje z ustreznimi delegacijami Unije. |
| --- | --- |

(b)

vzdržuje pregled nad vsemi dejavnostmi Unije in tesno sodeluje z ustreznimi delegacijami Unije.

Člen 4

Izvajanje nalog

1.   PPEU je pri izvajanju nalog podrejen VP.

2.   Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojih nalog od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.

3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) ter z njenimi ustreznimi oddelki, zlasti z direktoratom za Zahodno Afriko.

Člen 5

Financiranje

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2014 do 28. februarja 2015 znaša 1 350 000 EUR.

2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU glede vseh odhodkov odgovarja Komisiji.

Člen 6

Ustanovitev in sestava ekipe

1.   PPEU je v okviru nalog in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična in varnostna vprašanja, kot zahtevajo naloge. PPEU Svet in Komisijo redno obvešča o sestavi svoje ekipe.

2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki je začasno dodeljeno PPEU, krije zadevna država članica, zadevna institucija Unije oziroma ESZD. PPEU se lahko začasno dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.

3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije ali ESZD ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu nalog PPEU.

4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnimi službami ESZD ali delegacijami Unije, da bi zagotovili skladnost in doslednost njihovih zadevnih dejavnosti.

Člen 7

Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja

Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov njegovega osebja, doseže dogovor z državo gostiteljico oziroma državami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.

Člen 8

Varnost tajnih podatkov EU

PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde varovanja tajnosti, opredeljene v Sklepu Sveta 2013/488/EU (2).

Člen 9

Dostop do informacij in logistična podpora

1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.

2.   Delegacije Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.

Člen 10

Varnost

V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe napoteno zunaj Unije, PPEU v skladu s svojimi nalogami in ob upoštevanju varnostnih razmer na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti tako, da:

| (a) | na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, določa upravljanje varnih premikov osebja na geografsko območje in znotraj njega in obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, določa upravljanje varnih premikov osebja na geografsko območje in znotraj njega in obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

| (b) | zagotovi, da je vse osebje, napoteno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na geografskem območju; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da je vse osebje, napoteno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na geografskem območju;

| (c) | zagotovi, da so vsi člani ekipe, ki bodo napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje misije opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki je določena za geografsko območje; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so vsi člani ekipe, ki bodo napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje misije opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki je določena za geografsko območje;

| (d) | zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku in poročila o izvajanju nalog. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku in poročila o izvajanju nalog.

Člen 11

Poročanje

1.   PPEU redno pripravlja poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko poroča tudi Svetu za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe, PPEU lahko sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.

2.   PPEU v sodelovanju z delegacijami Unije v regiji poroča o najboljših načinih izvajanja pobud Unije, kot na primer o prispevku Unija pri reformah, ter o političnih vidikih ustreznih razvojnih projektov Unije.

Člen 12

Usklajevanje z drugimi akterji Unije

1.   Za doseganje ciljev politike Unije PPEU v okviru strategije prispeva k enotnosti, doslednosti in učinkovitosti političnega in diplomatskega ukrepanja Unije ter zagotovi, da so vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic skladno uporabljeni.

2.   Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi delegacij Unije in Komisije ter z dejavnostmi drugih PPEU, dejavnih v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije v regiji.

3.   PPEU na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije in vodji misij držav članic. PPEU v tesnem sodelovanju z zadevnimi delegacijami Unije daje lokalne politične usmeritve vodji misije EUCAP SAHEL Niger in poveljniku misije EUTM Mali. PPEU, poveljnik misije EUTM Mali in civilni poveljnik operacije EUCAP Sahel Niger se po potrebi posvetujejo.

Člen 13

Pregled

Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za to regijo se redno preverjata. PPEU pred 30. junijem 2014 Svetu, VP in Komisiji predloži poročilo o napredku, do 30. novembra 2014 pa celovito poročilo o izvajanju nalog.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. marca 2014.

V Bruslju, 10. marca 2014

Za Svet

Predsednik

G. VROUTSIS

---

(1)  Sklep Sveta 2013/133/SZVP z dne 18. marca 2013 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel (UL L 75, 19.3.2013, str. 29).

1

(2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

2

---

| 12.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 71/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 71/18

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 10. marca 2014

o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe proti bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1444)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2014/131/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (2) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (2) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki.

| (2) | Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Unija bi morala finančno prispevati k upravičenim odhodkom držav članic, da bi pomagala izkoreniniti bolezen modrikastega jezika v najkrajšem možnem času. Prva alinea člena 3(6) navedene odločbe določa pravila o deležu, ki se uporablja za stroške držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Unija bi morala finančno prispevati k upravičenim odhodkom držav članic, da bi pomagala izkoreniniti bolezen modrikastega jezika v najkrajšem možnem času. Prva alinea člena 3(6) navedene odločbe določa pravila o deležu, ki se uporablja za stroške držav članic.

| (3) | Člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (3) določa pravila o upravičenih odhodkih za finančno podporo Unije. |
| --- | --- |

(3)

Člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (3) določa pravila o upravičenih odhodkih za finančno podporo Unije.

| (4) | Z Odločbo Komisije 2008/444/ES z dne 5. junija 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007 (4) je bil določen finančni prispevek Unije za nujne ukrepe proti bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007. Nemčija je 6. junija 2008 vložila uradni zahtevek za povračilo v skladu s členom 7(1) in (2) Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(4)

Z Odločbo Komisije 2008/444/ES z dne 5. junija 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007 (4) je bil določen finančni prispevek Unije za nujne ukrepe proti bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007. Nemčija je 6. junija 2008 vložila uradni zahtevek za povračilo v skladu s členom 7(1) in (2) Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (5) | Plačilo navedenega finančnega prispevka Unije se v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 349/2005 izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in so pristojni organi sporočili vse potrebne informacije v predpisanih rokih. |
| --- | --- |

(5)

Plačilo navedenega finančnega prispevka Unije se v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 349/2005 izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in so pristojni organi sporočili vse potrebne informacije v predpisanih rokih.

| (6) | Z Odločbo 2008/444/ES je bilo določeno, da bi se moral izplačati prvi obrok v znesku 950 000,00 EUR kot del finančnega prispevka Unije, in z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/800/EU z dne 30. novembra 2011 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe proti bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007 (5) je bilo določeno, da bi se moral izplačati drugi obrok v znesku 1 950 000,00 EUR kot del finančnega prispevka Unije. |
| --- | --- |

(6)

Z Odločbo 2008/444/ES je bilo določeno, da bi se moral izplačati prvi obrok v znesku 950 000,00 EUR kot del finančnega prispevka Unije, in z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/800/EU z dne 30. novembra 2011 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe proti bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007 (5) je bilo določeno, da bi se moral izplačati drugi obrok v znesku 1 950 000,00 EUR kot del finančnega prispevka Unije.

| (7) | Po preverjanju in nadzoru med pregledom na kraju samem, ki ga je vodila pristojna revizijska služba, in ob upoštevanju predhodnih rezultatov bi bilo zdaj treba določiti tretji obrok finančnega prispevka Unije za upravičene odhodke v zvezi z izkoreninjenjem bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007. |
| --- | --- |

(7)

Po preverjanju in nadzoru med pregledom na kraju samem, ki ga je vodila pristojna revizijska služba, in ob upoštevanju predhodnih rezultatov bi bilo zdaj treba določiti tretji obrok finančnega prispevka Unije za upravičene odhodke v zvezi z izkoreninjenjem bolezni modrikastega jezika v Nemčiji leta 2007.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Nemčiji se izplača tretji obrok v znesku 1 000 000,00 EUR kot del finančnega prispevka Unije.

Člen 2

Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 84 finančne uredbe in je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 10. marca 2014

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

2

(3)  UL L 55, 1.3.2005, str. 12.

3

(4)  UL L 156, 14.6.2008, str. 18.

4

(5)  UL L 320, 3.12.2011, str. 49.

5

---

| 12.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 71/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 71/20

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 11. marca 2014

o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti za mrežo za upravljanje zračnega prometa in mejnih vrednosti opozarjanja za drugo referenčno obdobje 2015–2019

(Besedilo velja za EGP)

(2014/132/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1) in zlasti točke (a) člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 549/2004 določa, da se mora vzpostaviti načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in omrežne storitve. Zlasti določa, da mora Komisija sprejeti vseevropske cilje uspešnosti za ključna področja uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti. Dodatna pravila v zvezi s temi cilji so določena v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 390/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 549/2004 določa, da se mora vzpostaviti načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in omrežne storitve. Zlasti določa, da mora Komisija sprejeti vseevropske cilje uspešnosti za ključna področja uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti. Dodatna pravila v zvezi s temi cilji so določena v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 390/2013 (2).

| (2) | Zdaj bi bilo treba določiti vseevropske cilje uspešnosti za drugo referenčno obdobje, ki obsega koledarsko obdobje od leta 2015 do vključno leta 2019. |
| --- | --- |

(2)

Zdaj bi bilo treba določiti vseevropske cilje uspešnosti za drugo referenčno obdobje, ki obsega koledarsko obdobje od leta 2015 do vključno leta 2019.

| (3) | Komisija je 29. julija 2010 v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 (3) imenovala organ za oceno uspešnosti, ki ji pomaga pri izvajanju načrta izvedbe in zlasti pri določanju vseevropskih ciljev uspešnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 29. julija 2010 v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 (3) imenovala organ za oceno uspešnosti, ki ji pomaga pri izvajanju načrta izvedbe in zlasti pri določanju vseevropskih ciljev uspešnosti.

| (4) | Za pospešitev sprejetja vseevropskih ciljev uspešnosti za drugo referenčno obdobje se je organ za oceno uspešnosti ob podpori Komisije z vsemi deležniki iz člena 10(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 posvetoval o pristopu za določitev vseevropskih ciljev uspešnosti, o postopkih, po katerih naj bi se določili, in o njihovem okvirnem obsegu. To posvetovanje z deležniki je potekalo od 25. januarja 2013 do 3. julija 2013. Na njem je sodeloval Odbor za sektorski dialog, ki je bil ustanovljen v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES (4), vsi evropski predstavniški organi strokovnega osebja sektorja civilnega letalstva pa so lahko podali svoje pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Za pospešitev sprejetja vseevropskih ciljev uspešnosti za drugo referenčno obdobje se je organ za oceno uspešnosti ob podpori Komisije z vsemi deležniki iz člena 10(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 posvetoval o pristopu za določitev vseevropskih ciljev uspešnosti, o postopkih, po katerih naj bi se določili, in o njihovem okvirnem obsegu. To posvetovanje z deležniki je potekalo od 25. januarja 2013 do 3. julija 2013. Na njem je sodeloval Odbor za sektorski dialog, ki je bil ustanovljen v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES (4), vsi evropski predstavniški organi strokovnega osebja sektorja civilnega letalstva pa so lahko podali svoje pripombe.

| (5) | Organ za oceno uspešnosti je ob upoštevanju posvetovanj z deležniki v poročilu, ki ga je 27. septembra 2013 predstavil Komisiji, predlagal vseevropske cilje uspešnosti. V poročilu so predstavljene predpostavke in utemeljitev, ki so podlaga za predlagane cilje in sestavo skupin izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa ali funkcionalnih blokov zračnega prostora, umeščenih v podobno delovno in gospodarsko okolje. |
| --- | --- |

(5)

Organ za oceno uspešnosti je ob upoštevanju posvetovanj z deležniki v poročilu, ki ga je 27. septembra 2013 predstavil Komisiji, predlagal vseevropske cilje uspešnosti. V poročilu so predstavljene predpostavke in utemeljitev, ki so podlaga za predlagane cilje in sestavo skupin izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa ali funkcionalnih blokov zračnega prostora, umeščenih v podobno delovno in gospodarsko okolje.

| (6) | Vseevropski cilji uspešnosti iz tega sklepa so v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013. Pripravljeni so bili ob pomoči organa za oceno uspešnosti. Upoštevana so bila posvetovanja z deležniki ter prispevki upravitelja omrežja, vzpostavljenega s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 (6), Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) in nacionalnih nadzornih organov. Cilji temeljijo na informacijah, ki sta jih imela Komisija in organ za oceno uspešnosti na voljo do 17. decembra 2013. |
| --- | --- |

(6)

Vseevropski cilji uspešnosti iz tega sklepa so v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013. Pripravljeni so bili ob pomoči organa za oceno uspešnosti. Upoštevana so bila posvetovanja z deležniki ter prispevki upravitelja omrežja, vzpostavljenega s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 (6), Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) in nacionalnih nadzornih organov. Cilji temeljijo na informacijah, ki sta jih imela Komisija in organ za oceno uspešnosti na voljo do 17. decembra 2013.

| (7) | Vseevropski cilji uspešnosti temeljijo na podatkih za države članice, Norveško in Švico. |
| --- | --- |

(7)

Vseevropski cilji uspešnosti temeljijo na podatkih za države članice, Norveško in Švico.

| (8) | Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti iz tega sklepa so bili pripravljeni v sodelovanju z EASA. Slednja mora pri sprejemanju sprejemljivih postopkov usklajevanja in navodil v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 dodatno pojasniti opredelitve kategorij orodja za analizo tveganja (RAT), da bi zagotovila usklajeno rabo vseevropskih ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede varnosti, zlasti v zvezi z opredelitvijo za kategorijo C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa). Z EASA je potekalo tudi posvetovanje o vseevropskih ciljih uspešnosti za druga ključna področja uspešnosti z namenom zagotavljanja skladnosti s prevladujočimi varnostnimi cilji. |
| --- | --- |

(8)

Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti iz tega sklepa so bili pripravljeni v sodelovanju z EASA. Slednja mora pri sprejemanju sprejemljivih postopkov usklajevanja in navodil v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 dodatno pojasniti opredelitve kategorij orodja za analizo tveganja (RAT), da bi zagotovila usklajeno rabo vseevropskih ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede varnosti, zlasti v zvezi z opredelitvijo za kategorijo C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa). Z EASA je potekalo tudi posvetovanje o vseevropskih ciljih uspešnosti za druga ključna področja uspešnosti z namenom zagotavljanja skladnosti s prevladujočimi varnostnimi cilji.

| (9) | Vseevropske cilje uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja je treba določiti na podlagi ravni uspešnosti, doseženih leta 2012, ki jih je izračunal organ za oceno uspešnosti, in sicer 3,17 % za povprečno horizontalno preletno učinkovitost letov za dejansko pot leta in 5,15 % za povprečno horizontalno preletno učinkovitost letov za zadnji oddani načrt poti leta. |
| --- | --- |

(9)

Vseevropske cilje uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja je treba določiti na podlagi ravni uspešnosti, doseženih leta 2012, ki jih je izračunal organ za oceno uspešnosti, in sicer 3,17 % za povprečno horizontalno preletno učinkovitost letov za dejansko pot leta in 5,15 % za povprečno horizontalno preletno učinkovitost letov za zadnji oddani načrt poti leta.

| (10) | Za vsako leto v referenčnem obdobju bi se moral vseevropski cilj uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti, ki je izmerjen kot povprečna preletna zamuda upravljanja pretoka zračnega prometa (ATFM), ujemati z vseevropskim ciljem uspešnosti za leto 2014, pri čemer bi bilo treba upoštevati predviden promet za drugo referenčno obdobje. |
| --- | --- |

(10)

Za vsako leto v referenčnem obdobju bi se moral vseevropski cilj uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti, ki je izmerjen kot povprečna preletna zamuda upravljanja pretoka zračnega prometa (ATFM), ujemati z vseevropskim ciljem uspešnosti za leto 2014, pri čemer bi bilo treba upoštevati predviden promet za drugo referenčno obdobje.

| (11) | Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za vsako leto referenčnega obdobja bi morali biti izraženi v realni vrednosti (osnova EUR2009), da bi se med drugim omogočile primerjave ravni uspešnosti v prejšnjem referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(11)

Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za vsako leto referenčnega obdobja bi morali biti izraženi v realni vrednosti (osnova EUR2009), da bi se med drugim omogočile primerjave ravni uspešnosti v prejšnjem referenčnem obdobju.

| (12) | Predvideno izboljšanje stroškovne učinkovitosti za drugo referenčno obdobje bi bilo treba meriti na podlagi določenih stroškov za leto 2014 v višini 6,242 milijarde EUR (7), izraženih v realni vrednosti (osnova EUR2009). Na podlagi zadnjih predpostavk v zvezi s prometom za leto 2014 (8) bi morala biti izhodiščna vrednost za določene stroške na enoto 58,09 EUR, izražena v realni vrednosti (osnova EUR2009). Tako bi moral cilj stroškovne učinkovitosti v drugem referenčnem obdobju zagotoviti 3,3-odstotno znižanje določenih stroškov na enoto na leto. Izhodiščna vrednost 58,09 EUR, izražena v realni vrednosti (osnova EUR2009), je višja od vrednosti vseevropskega cilja uspešnosti v višini 53,92 EUR, izražene v realni vrednosti (osnova EUR2009), ki je bila določena za leto 2014, ker je predviden obseg prometa za leto 2014 manjši, kot je bilo sprva predpostavljeno v Sklepu Komisije 2011/121/EU (9). |
| --- | --- |

(12)

Predvideno izboljšanje stroškovne učinkovitosti za drugo referenčno obdobje bi bilo treba meriti na podlagi določenih stroškov za leto 2014 v višini 6,242 milijarde EUR (7), izraženih v realni vrednosti (osnova EUR2009). Na podlagi zadnjih predpostavk v zvezi s prometom za leto 2014 (8) bi morala biti izhodiščna vrednost za določene stroške na enoto 58,09 EUR, izražena v realni vrednosti (osnova EUR2009). Tako bi moral cilj stroškovne učinkovitosti v drugem referenčnem obdobju zagotoviti 3,3-odstotno znižanje določenih stroškov na enoto na leto. Izhodiščna vrednost 58,09 EUR, izražena v realni vrednosti (osnova EUR2009), je višja od vrednosti vseevropskega cilja uspešnosti v višini 53,92 EUR, izražene v realni vrednosti (osnova EUR2009), ki je bila določena za leto 2014, ker je predviden obseg prometa za leto 2014 manjši, kot je bilo sprva predpostavljeno v Sklepu Komisije 2011/121/EU (9).

| (13) | Predpostavke v zvezi s prometom za drugo referenčno obdobje izhajajo iz scenarija za slab primer zadnje napovedi službe Eurocontrola za statistiko in napovedi (STATFOR), ki je bila objavljena 30. septembra 2013 in v kateri je navedena 1,2-odstotna povprečna letna rast prometa. Vendar je pri dolgoročni napovedi do konca leta 2019 določena stopnja negotovosti. Zato bi morala Komisija do leta 2016 v okviru svojega poročila Odboru za enotno nebo iz člena 18(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 pregledati te predpostavke v zvezi s prometom glede na zadnjo napoved STATFOR. Na podlagi tega pregleda se lahko Komisija po potrebi odloči za spremembo vseevropskih ciljev uspešnosti za koledarsko obdobje med letoma 2017 in 2019 v skladu s točko (a) člena 17(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Predpostavke v zvezi s prometom za drugo referenčno obdobje izhajajo iz scenarija za slab primer zadnje napovedi službe Eurocontrola za statistiko in napovedi (STATFOR), ki je bila objavljena 30. septembra 2013 in v kateri je navedena 1,2-odstotna povprečna letna rast prometa. Vendar je pri dolgoročni napovedi do konca leta 2019 določena stopnja negotovosti. Zato bi morala Komisija do leta 2016 v okviru svojega poročila Odboru za enotno nebo iz člena 18(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 pregledati te predpostavke v zvezi s prometom glede na zadnjo napoved STATFOR. Na podlagi tega pregleda se lahko Komisija po potrebi odloči za spremembo vseevropskih ciljev uspešnosti za koledarsko obdobje med letoma 2017 in 2019 v skladu s točko (a) člena 17(1) navedene uredbe.

| (14) | Ustrezni določeni stroški za drugo referenčno obdobje naj bi se v povprečju znižali za 2,1 % na leto. |
| --- | --- |

(14)

Ustrezni določeni stroški za drugo referenčno obdobje naj bi se v povprečju znižali za 2,1 % na leto.

| (15) | Poleg vseevropskih ciljev uspešnosti bi bilo treba določiti mejne vrednosti opozarjanja, po prekoračitvi katerih se lahko sprožijo mehanizmi za opozarjanje iz Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013. |
| --- | --- |

(15)

Poleg vseevropskih ciljev uspešnosti bi bilo treba določiti mejne vrednosti opozarjanja, po prekoračitvi katerih se lahko sprožijo mehanizmi za opozarjanje iz Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.

| (16) | V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 ni nujno, da so lokalni cilji enaki vseevropskim ciljem uspešnosti. Morali bi pa biti združljivi z njimi in k njim ustrezno prispevati. Ta združljivost in ustrezni prispevek bi se morala kazati v načrtu izvedbe, ki ga je treba v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 pripraviti na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora. |
| --- | --- |

(16)

V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 ni nujno, da so lokalni cilji enaki vseevropskim ciljem uspešnosti. Morali bi pa biti združljivi z njimi in k njim ustrezno prispevati. Ta združljivost in ustrezni prispevek bi se morala kazati v načrtu izvedbe, ki ga je treba v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 pripraviti na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora.

| (17) | Ta sklep bi moral začeti veljati na dan objave z namenom, da se spodbudi priprava načrtov izvedbe v skladu s poglavjem II Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013. |
| --- | --- |

(17)

Ta sklep bi moral začeti veljati na dan objave z namenom, da se spodbudi priprava načrtov izvedbe v skladu s poglavjem II Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.

| (18) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za enotno nebo – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za enotno nebo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti

1.   Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti za drugo referenčno obdobje se določijo v odstavkih 2 in 3.

2.   Vseevropska cilja uspešnosti za učinkovitost obvladovanja varnostnega tveganja iz točke 1.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 sta:

| (a) | nacionalni nadzorni organi najpozneje do 31. decembra 2019 za vse cilje upravljanja dosežejo vsaj raven C (10) („varnostna politika in cilji“, „obvladovanje varnostnega tveganja“, „zagotavljanje varnosti“, „spodbujanje varnosti“ in „kultura varnosti“); |
| --- | --- |

(a)

nacionalni nadzorni organi najpozneje do 31. decembra 2019 za vse cilje upravljanja dosežejo vsaj raven C (10) („varnostna politika in cilji“, „obvladovanje varnostnega tveganja“, „zagotavljanje varnosti“, „spodbujanje varnosti“ in „kultura varnosti“);

| (b) | izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa najpozneje do 31. decembra 2019 dosežejo vsaj raven D za cilje upravljanja „varnostna politika in cilji“, „obvladovanje varnostnega tveganja“, „zagotavljanje varnosti“ in „spodbujanje varnosti“ ter vsaj raven C za cilj upravljanja „kultura varnosti“. |
| --- | --- |

(b)

izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa najpozneje do 31. decembra 2019 dosežejo vsaj raven D za cilje upravljanja „varnostna politika in cilji“, „obvladovanje varnostnega tveganja“, „zagotavljanje varnosti“ in „spodbujanje varnosti“ ter vsaj raven C za cilj upravljanja „kultura varnosti“.

3.   Vseevropski cilji uspešnosti za uporabo klasifikacije resnosti iz točke 1.1(b) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 so:

| (a) | države članice prek svojih nacionalnih nadzornih organov do 31. decembra 2017 in vsako naslednje leto do konca drugega referenčnega obdobja zagotovijo zbiranje podatkov in poročanje EASA o resnosti za „ATM Overall“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT) za klasifikacijo vsaj 80 % primerov izgube minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami A (resni incidenti), B (večji incidenti) in C (znatni incidenti) (11); |
| --- | --- |

(a)

države članice prek svojih nacionalnih nadzornih organov do 31. decembra 2017 in vsako naslednje leto do konca drugega referenčnega obdobja zagotovijo zbiranje podatkov in poročanje EASA o resnosti za „ATM Overall“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT) za klasifikacijo vsaj 80 % primerov izgube minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami A (resni incidenti), B (večji incidenti) in C (znatni incidenti) (11);

| (b) | do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 države članice prek svojih nacionalnih nadzornih organov zagotovijo zbiranje podatkov in poročanje EASA o resnosti za „ATM Overall“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo vsaj 80 % oziroma 100 % dogodkov, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami AA (popolna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), A (resna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), B (delna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa) in C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa); |
| --- | --- |

(b)

do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 države članice prek svojih nacionalnih nadzornih organov zagotovijo zbiranje podatkov in poročanje EASA o resnosti za „ATM Overall“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo vsaj 80 % oziroma 100 % dogodkov, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami AA (popolna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), A (resna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), B (delna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa) in C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa);

| (c) | do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa poročajo nacionalnim nadzornim organom o resnosti za „ATM Ground“, ki se določi z uporabo metodologije orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo najmanj 80 % oziroma 100 % primerov izgub minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami A (resni incidenti), B (večji incidenti) in C (znatni incidenti); |
| --- | --- |

(c)

do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa poročajo nacionalnim nadzornim organom o resnosti za „ATM Ground“, ki se določi z uporabo metodologije orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo najmanj 80 % oziroma 100 % primerov izgub minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami A (resni incidenti), B (večji incidenti) in C (znatni incidenti);

| (d) | do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa nacionalnim nadzornim organom poročajo o resnosti za „ATM Ground“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo vsaj 80 % oziroma 100 % dogodkov, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami AA (popolna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), A (resna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), B (delna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa) in C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa). |
| --- | --- |

(d)

do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa nacionalnim nadzornim organom poročajo o resnosti za „ATM Ground“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo vsaj 80 % oziroma 100 % dogodkov, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami AA (popolna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), A (resna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), B (delna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa) in C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa).

Člen 2

Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja

Vseevropska cilja uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja za drugo referenčno obdobje sta:

| 1. | povprečna horizontalna preletna učinkovitost leta je vsaj 2,6 % v letu 2019 za dejansko pot leta, kakor je opredeljena v točki 2.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013; |
| --- | --- |

1.

povprečna horizontalna preletna učinkovitost leta je vsaj 2,6 % v letu 2019 za dejansko pot leta, kakor je opredeljena v točki 2.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013;

| 2. | povprečna horizontalna preletna učinkovitost leta je vsaj 4,1 % v letu 2019 za zadnji oddani načrt poti leta, kakor je opredeljena v točki 2.1(b) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013. |
| --- | --- |

2.

povprečna horizontalna preletna učinkovitost leta je vsaj 4,1 % v letu 2019 za zadnji oddani načrt poti leta, kakor je opredeljena v točki 2.1(b) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013.

Člen 3

Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti

Za drugo referenčno obdobje je vseevropski cilj uspešnosti, da za vsako koledarsko leto za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti povprečna preletna zamuda upravljanja pretoka zračnega prometa (ATFM) na let, kakor je opredeljena v točki 3.1 oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013, ne znaša več kot 0,5 minute na let.

Člen 4

Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti

Za drugo referenčno obdobje so vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti povprečni določeni stroški na enoto na ravni Unije za preletne navigacijske službe zračnega prometa, kakor so opredeljene v točki 4.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013, in izraženi v realni vrednosti (osnova EUR2009), in sicer v višini 56,64 EUR za leto 2015, 54,95 EUR za leto 2016, 52,98 EUR za leto 2017, 51,00 EUR za leto 2018 in 49,10 EUR za leto 2019.

Člen 5

Predpostavke

Ta sklep temelji na predpostavkah iz Priloge.

Člen 6

Mejne vrednosti opozarjanja

1.   Če dejanski promet, ki ga je zabeležil organ za oceno uspešnosti, v danem koledarskem letu od predpostavke v zvezi s prometom iz Priloge odstopa za vsaj 10 %, se lahko sproži vseevropski mehanizem za opozarjanje iz člena 19(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.

2.   Če dejanski promet, ki ga je zabeležil organ za oceno uspešnosti, v danem koledarskem letu od predvidenega prometa iz načrta izvedbe iz poglavja III Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 odstopa za vsaj 10 %, se lahko sproži lokalni mehanizem za opozarjanje iz člena 19(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 11. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 390/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (UL L 128, 9.5.2013, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (UL L 201, 3.8.2010, str. 1).

3

(4)  Sklep Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni (UL L 225, 12.8.1998, str. 27).

4

(5)  Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (UL L 96, 31.3.2004, str. 20).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) (UL L 185, 15.7.2011, str. 1).

6

(7)  Vključno s stroški za Hrvaško, ki v prvem referenčnem obdobju ni sodelovala v načrtu izvedbe, in prilagoditvami za vse države članice, da se upošteva predviden odbitek za izvzete lete v skladu s pravili vizualnega letenja.

7

(8)  107 439 000 enot storitev na zračni poti (vir: STATFOR, napoved za slab primer, september 2013).

8

(9)  Sklep Komisije 2011/121/EU z dne 21. februarja 2011 o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti in mejnih vrednosti opozarjanja za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa med letoma 2012 in 2014 (UL L 48, 23.2.2011, str. 16).

9

(10)  Ravni C in D sta opredeljeni v sprejemljivih postopkih usklajevanja in navodilih EASA za izvajanje in merjenje ključnih kazalnikov uspešnosti na področju varnosti iz člena 7 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.

10

(11)  Kategorije AA, A, B, C, D in E so opredeljene v sprejemljivih postopkih usklajevanja in navodilih EASA za izvajanje in merjenje ključnih kazalnikov uspešnosti na področju varnosti iz člena 7 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.

11

---

PRILOGA

| 1. | Predpostavke na ravni Unije v zvezi s prometom, izražene v enotah preletnih storitev









  Enote preletnih storitev |
| --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 108 541 000 | 110 196 000 | 111 436 000 | 112 884 000 | 114 305 000 |

1.

Predpostavke na ravni Unije v zvezi s prometom, izražene v enotah preletnih storitev

Enote preletnih storitev

2015

2016

2017

2018

2019

108 541 000

110 196 000

111 436 000

112 884 000

114 305 000

| 2. | Ustrezni določeni stroški preletnih navigacijskih služb, predvideni na ravni Unije









  Določeni stroški (osnova EUR2009) |
| --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 6 147 905 000 | 6 055 686 000 | 5 904 294 000 | 5 756 687 000 | 5 612 769 000 |

2.

Ustrezni določeni stroški preletnih navigacijskih služb, predvideni na ravni Unije

Določeni stroški (osnova EUR2009)

2015

2016

2017

2018

2019

6 147 905 000

6 055 686 000

5 904 294 000

5 756 687 000

5 612 769 000

---