# Euroopan unionin L 323/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 323 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta7. marraskuuta 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 323

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta7. marraskuuta 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/764/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2014, valtiontukiohjelmasta SA.36139 (13/C) (ex 13/N), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa videopelien hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1786)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/765/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014, valtiontuesta nro SA.20949 (C 23/06) – Puola – Technologie Buczek
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4099)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2014/766/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, tukiohjelmasta SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004), jota Espanja on soveltanut biopolttoaineiden vapauttamiseksi valmisteverosta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4530)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2014/767/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2013, valtiontuesta SA.35062 (13/N-2), jonka Portugali on myöntänyt Caixa Geral de Depósitosille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4801)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 85 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkiin M ja N kuuluvien moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai sähköisten ajolaitteiden hyväksymistä niiden nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta | 52 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö N:o 115 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää: I– Tietyt jälkiasennettavat nestekaasujärjestelmät (LPG), jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin nestekaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena – II– Tietyt jälkiasennettavat maakaasujärjestelmät (CNG), jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin maakaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena | 91 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2014/764/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2014, valtiontukiohjelmasta SA.36139 (13/C) (ex 13/N), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa videopelien hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1786)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1786)

1

1

2014/765/EU

*

Komission päätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014, valtiontuesta nro SA.20949 (C 23/06) – Puola – Technologie Buczek
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4099)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4099)

1

9

2014/766/EU

*

Komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, tukiohjelmasta SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004), jota Espanja on soveltanut biopolttoaineiden vapauttamiseksi valmisteverosta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4530)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4530)

1

12

2014/767/EU

*

Komission päätös, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2013, valtiontuesta SA.35062 (13/N-2), jonka Portugali on myöntänyt Caixa Geral de Depósitosille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4801)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4801)

1

19

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 85 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkiin M ja N kuuluvien moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai sähköisten ajolaitteiden hyväksymistä niiden nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta

52

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö N:o 115 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää: I– Tietyt jälkiasennettavat nestekaasujärjestelmät (LPG), jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin nestekaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena – II– Tietyt jälkiasennettavat maakaasujärjestelmät (CNG), jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin maakaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 7.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 323/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2014,

valtiontukiohjelmasta SA.36139 (13/C) (ex 13/N),

jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa videopelien hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1786)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/764/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kyseisten artiklojen mukaisesti pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 25 päivänä tammikuuta 2013 komissiolle aikovansa myöntää videopeleille verohuojennuksen 1 päivän huhtikuuta 2013 ja 31 päivän maaliskuuta 2017 välisenä aikana. Komissio pyysi 7 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 22 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 25 päivänä tammikuuta 2013 komissiolle aikovansa myöntää videopeleille verohuojennuksen 1 päivän huhtikuuta 2013 ja 31 päivän maaliskuuta 2017 välisenä aikana. Komissio pyysi 7 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 22 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (2) | Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 16 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa suunnitellun tukitoimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 16 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa suunnitellun tukitoimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.

| (4) | Yhdistynyt kuningaskunta toimitti päätöstä koskevat huomautuksensa 17 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio vastaanotti huomautuksia myös asianomaisilta osapuolilta. Komissio toimitti huomautukset Yhdistyneelle kuningaskunnalle kommentoitaviksi, ja komissio vastaanotti sen huomautukset 22 päivänä elokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi Yhdistyneeltä kuningaskunnalta lisätietoja 7 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 4 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistynyt kuningaskunta toimitti päätöstä koskevat huomautuksensa 17 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio vastaanotti huomautuksia myös asianomaisilta osapuolilta. Komissio toimitti huomautukset Yhdistyneelle kuningaskunnalle kommentoitaviksi, ja komissio vastaanotti sen huomautukset 22 päivänä elokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi Yhdistyneeltä kuningaskunnalta lisätietoja 7 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 4 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

II   TOIMENPITEEN KUVAUS JA SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (5) | Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennustoimenpiteen tavoitteena on kannustaa videopelien kehittäjiä tuottamaan kulttuuriltaan brittiläisiä tai eurooppalaisia videopelejä. Toimenpiteen mallina on Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien verokannustinohjelma, jonka komissio hyväksyi vuonna 2006 (3) ja jonka voimassaoloa jatkettiin vuonna 2011 (4)31 päivään joulukuuta 2015 saakka. |
| --- | --- |

(5)

Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennustoimenpiteen tavoitteena on kannustaa videopelien kehittäjiä tuottamaan kulttuuriltaan brittiläisiä tai eurooppalaisia videopelejä. Toimenpiteen mallina on Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien verokannustinohjelma, jonka komissio hyväksyi vuonna 2006 (3) ja jonka voimassaoloa jatkettiin vuonna 2011 (4)31 päivään joulukuuta 2015 saakka.

| (6) | Toimenpiteen on tarkoitus olla voimassa maaliskuuhun 2017 saakka, ja sen ehdotettu kokonaisbudjetti on 115 miljoonaa Englannin puntaa. Varainhoitovuonna 2013/2014 menojen on tarkoitus olla 10 miljoonaa puntaa ja seuraavina kolmena varainhoitovuotena kunakin 35 miljoonaa euroa. Tuen rahoittaa Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeriö. British Film Instituten sertifiointiyksikkö vastaa brittiläisten kulttuuripelien sertifiointihakemusten arvioinnista. |
| --- | --- |

(6)

Toimenpiteen on tarkoitus olla voimassa maaliskuuhun 2017 saakka, ja sen ehdotettu kokonaisbudjetti on 115 miljoonaa Englannin puntaa. Varainhoitovuonna 2013/2014 menojen on tarkoitus olla 10 miljoonaa puntaa ja seuraavina kolmena varainhoitovuotena kunakin 35 miljoonaa euroa. Tuen rahoittaa Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeriö. British Film Instituten sertifiointiyksikkö vastaa brittiläisten kulttuuripelien sertifiointihakemusten arvioinnista.

| (7) | Tukikelpoisia videopelejä kehittävät Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöveron alaiset yritykset voisivat hakea 25 prosenttia tuotantobudjetista kattavaa verohuojennusta kustannuksista, jotka aiheutuvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetyistä tai kulutetuista tavaroista ja palveluista. Huojennus toteutetaan myöntämällä videopelistä saataville verotettaville tuloille lisävähennys tukikelpoisten tuotantokustannusten perusteella. Lisävähennys voi kuitenkin olla enintään 80 prosenttia tuotantobudjetista. Jos tuensaajan toiminta on ollut tappiollista kyseisellä tilikaudella, se voi hakea verohyvitystä. Vuoden 2009 yhtiöverolain muutosehdotuksen 1217CF(3) §:ssä tukikelpoiset menot rajoitetaan peruskustannuksiin, jotka liittyvät pelin suunnitteluun, tuotantoon ja testaukseen. |
| --- | --- |

(7)

Tukikelpoisia videopelejä kehittävät Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöveron alaiset yritykset voisivat hakea 25 prosenttia tuotantobudjetista kattavaa verohuojennusta kustannuksista, jotka aiheutuvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetyistä tai kulutetuista tavaroista ja palveluista. Huojennus toteutetaan myöntämällä videopelistä saataville verotettaville tuloille lisävähennys tukikelpoisten tuotantokustannusten perusteella. Lisävähennys voi kuitenkin olla enintään 80 prosenttia tuotantobudjetista. Jos tuensaajan toiminta on ollut tappiollista kyseisellä tilikaudella, se voi hakea verohyvitystä. Vuoden 2009 yhtiöverolain muutosehdotuksen 1217CF(3) §:ssä tukikelpoiset menot rajoitetaan peruskustannuksiin, jotka liittyvät pelin suunnitteluun, tuotantoon ja testaukseen.

| (8) | Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennukseen sovelletaan kulttuuritestiä, joka on samanlainen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien verokannustinohjelmassa. Molemmat testit koostuvat neljästä seuraavasta osasta: kulttuurisisältö, kulttuurin edistäminen, Yhdistyneen kuningaskunnan kulttuurikeskusten käyttö ja Yhdistyneen kuningaskunnan tai ETA:n kansallisten tai maassa/alueella asuvien kulttuurialan ammatinharjoittajien käyttö. |
| --- | --- |

(8)

Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennukseen sovelletaan kulttuuritestiä, joka on samanlainen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien verokannustinohjelmassa. Molemmat testit koostuvat neljästä seuraavasta osasta: kulttuurisisältö, kulttuurin edistäminen, Yhdistyneen kuningaskunnan kulttuurikeskusten käyttö ja Yhdistyneen kuningaskunnan tai ETA:n kansallisten tai maassa/alueella asuvien kulttuurialan ammatinharjoittajien käyttö.

| (9) | Koska ilmoitettu toimenpide rahoitetaan valtion talousarvioon normaalisti maksettavien verojen vähennyksellä, se on valtion rahoittama. Videopelejä tuotetaan useissa jäsenvaltioissa, ja tällaisille videopeleille on olemassa sisämarkkinat. Niille myönnettävä tuki voi siksi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun. Näin ollen komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kyseinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio myös epäili, voidaanko tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(9)

Koska ilmoitettu toimenpide rahoitetaan valtion talousarvioon normaalisti maksettavien verojen vähennyksellä, se on valtion rahoittama. Videopelejä tuotetaan useissa jäsenvaltioissa, ja tällaisille videopeleille on olemassa sisämarkkinat. Niille myönnettävä tuki voi siksi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun. Näin ollen komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kyseinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio myös epäili, voidaanko tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana.

| (10) | Ensinnäkin komissio epäili, onko tällaiseen tukeen tarpeen tai kohtuullista liittää alueellisia ehtoja. Yhdistynyt kuningaskunta on käyttänyt ehdotetun ohjelman suunnittelussa perustana Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien verokannustinohjelmaa. Se on tämän vuoksi ehdottanut, että verohuojennus voitaisiin myöntää ainoastaan kustannuksista, jotka aiheutuvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetyistä tai kulutetuista tavaroista ja palveluista. Elokuvien kannustinohjelmassa kuitenkin käytetään tavanomaisesta alueellisten rajoitusten kiellosta myönnettävää erityispoikkeusta, joka sallitaan elokuvatiedonannossa (5) ainoastaan elokuvien ja televisio-ohjelmien, mutta ei videopelien, tuotantotuen yhteydessä. |
| --- | --- |

(10)

Ensinnäkin komissio epäili, onko tällaiseen tukeen tarpeen tai kohtuullista liittää alueellisia ehtoja. Yhdistynyt kuningaskunta on käyttänyt ehdotetun ohjelman suunnittelussa perustana Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien verokannustinohjelmaa. Se on tämän vuoksi ehdottanut, että verohuojennus voitaisiin myöntää ainoastaan kustannuksista, jotka aiheutuvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetyistä tai kulutetuista tavaroista ja palveluista. Elokuvien kannustinohjelmassa kuitenkin käytetään tavanomaisesta alueellisten rajoitusten kiellosta myönnettävää erityispoikkeusta, joka sallitaan elokuvatiedonannossa (5) ainoastaan elokuvien ja televisio-ohjelmien, mutta ei videopelien, tuotantotuen yhteydessä.

| (11) | Toiseksi komissio epäili, onko peleille myönnettävä tuki tarpeen, koska niiden markkinat kasvavat nopeasti. Yhdistynyt kuningaskunta ei esittänyt vakuuttavaa näyttöä sen tueksi, että ilman valtiontukea markkinoiden toimintapuute johtaisi kulttuuriltaan brittiläisten videopelien alituotantoon. |
| --- | --- |

(11)

Toiseksi komissio epäili, onko peleille myönnettävä tuki tarpeen, koska niiden markkinat kasvavat nopeasti. Yhdistynyt kuningaskunta ei esittänyt vakuuttavaa näyttöä sen tueksi, että ilman valtiontukea markkinoiden toimintapuute johtaisi kulttuuriltaan brittiläisten videopelien alituotantoon.

| (12) | Yhdistynyt kuningaskunta katsoo lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennus soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. Komissio ei kuitenkaan ollut vakuuttunut siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottama kulttuuritesti johtaisi käytännössä sellaisen vähäisen videopelimäärän valikoivaan määrittämiseen, jotka edustavat sellaista kulttuurillista laatua, jota ei ilman tukea ole riittävästi tarjolla markkinoilla ja joka olisi oleellinen sen varmistamiseksi, että brittiläiset ja eurooppalaiset kulttuuriaiheet ovat edustettuina ja nähtävissä videopeleissä. |
| --- | --- |

(12)

Yhdistynyt kuningaskunta katsoo lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennus soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. Komissio ei kuitenkaan ollut vakuuttunut siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottama kulttuuritesti johtaisi käytännössä sellaisen vähäisen videopelimäärän valikoivaan määrittämiseen, jotka edustavat sellaista kulttuurillista laatua, jota ei ilman tukea ole riittävästi tarjolla markkinoilla ja joka olisi oleellinen sen varmistamiseksi, että brittiläiset ja eurooppalaiset kulttuuriaiheet ovat edustettuina ja nähtävissä videopeleissä.

| (13) | Komissio oli myös huolissaan siitä, että tuki voisi lisätä tukikilpailua unionissa, ja epäili, tasapainottavatko myönteiset vaikutukset mahdollista kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(13)

Komissio oli myös huolissaan siitä, että tuki voisi lisätä tukikilpailua unionissa, ja epäili, tasapainottavatko myönteiset vaikutukset mahdollista kilpailun vääristymistä.

III   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (14) | Komissio on vastaanottanut huomautuksia yhdeltä jäsenvaltiolta eli Ranskalta, Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Saksan ja Suomen kansallisilta pelien kehittäjien järjestöiltä, EGDF:ltä (European Game Developer Federation), elokuvien edistämiseen osallistuvilta Yhdistyneen kuningaskunnan julkisyhteisöiltä, yhdeltä lähetystoiminnan harjoittajalta sekä Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvatuottajien ammattijärjestöiltä. Kaikki huomautuksia esittäneet korostivat pelien mahdollista kulttuurista laatua ja merkitystä. Niiden mielestä kulttuurisesti merkittävien pelien tuotannolle on liian vähän markkinakannustimia. Kukaan niistä ei katsonut, että vaarana olisi jäsenvaltioiden välinen tukikilpailu. |
| --- | --- |

(14)

Komissio on vastaanottanut huomautuksia yhdeltä jäsenvaltiolta eli Ranskalta, Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Saksan ja Suomen kansallisilta pelien kehittäjien järjestöiltä, EGDF:ltä (European Game Developer Federation), elokuvien edistämiseen osallistuvilta Yhdistyneen kuningaskunnan julkisyhteisöiltä, yhdeltä lähetystoiminnan harjoittajalta sekä Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvatuottajien ammattijärjestöiltä. Kaikki huomautuksia esittäneet korostivat pelien mahdollista kulttuurista laatua ja merkitystä. Niiden mielestä kulttuurisesti merkittävien pelien tuotannolle on liian vähän markkinakannustimia. Kukaan niistä ei katsonut, että vaarana olisi jäsenvaltioiden välinen tukikilpailu.

| (15) | Tuen tarpeellisuudesta asianomaiset osapuolet totesivat, että Yhdistynyt kuningaskunta on menettämässä johtoasemansa videopelien markkinoilla. Vuonna 2012 alle 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista videopeleistä oli kehitetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Markkinoita hallitsevat Pohjois-Amerikka ja Aasia, ja alan työntekijöitä siirtyy Kanadaan. Huomautusten esittäjät totesivat myös, että jäsenvaltioiden suurimpana haasteena on puuttua pelejä voimakkaasti tukevista kolmansista maista, erityisesti Kanadasta, tulevaan kilpailuun. |
| --- | --- |

(15)

Tuen tarpeellisuudesta asianomaiset osapuolet totesivat, että Yhdistynyt kuningaskunta on menettämässä johtoasemansa videopelien markkinoilla. Vuonna 2012 alle 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista videopeleistä oli kehitetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Markkinoita hallitsevat Pohjois-Amerikka ja Aasia, ja alan työntekijöitä siirtyy Kanadaan. Huomautusten esittäjät totesivat myös, että jäsenvaltioiden suurimpana haasteena on puuttua pelejä voimakkaasti tukevista kolmansista maista, erityisesti Kanadasta, tulevaan kilpailuun.

| (16) | Yhdistyneen kuningaskunnan riippumaton pelien kehittäjien järjestö (Independent Game Developers Association), jäljempänä ’TIGA’, mainitsi lukuisia esimerkkejä videopelejä koskevista suunnitelmista ja hankkeista, jotka olisi voitu toteuttaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa / Euroopassa verohuojennusten avulla, mutta joita ei käytännössä toteutettu. Peliteollisuutta ja interaktiivista viihdeteollisuutta edustava United Kingdom Interactive Entertainment, jäljempänä ’Ukie’, huomautti, että pelien kehittäjillä on maailmanlaajuisilla pelimarkkinoilla paineita suunnata tuotteet mahdollisimman laajoille markkinoille. Tämä tarkoittaa erityisesti tuotteiden saattamista Pohjois-Amerikan ja yhä enemmän myös Kaukoidän markkinoille sekä näiden markkinoiden kulttuurinormien noudattamista ja odotusten täyttämistä. Tämä luo eurooppalaisille pelien kehittäjille jatkuvia paineita vähentää pelinsä kulttuuriltaan eurooppalaisia piirteitä, jotta se saadaan myytyä maailmanlaajuiselle yleisölle. Kulttuuriltaan eurooppalaisten pelien kehittäjien on näin ollen vaikeampi saada yksityistä rahoitusta. Ukien mielestä tuki auttaisi siksi korjaamaan markkinoiden toimintapuutteen. |
| --- | --- |

(16)

Yhdistyneen kuningaskunnan riippumaton pelien kehittäjien järjestö (Independent Game Developers Association), jäljempänä ’TIGA’, mainitsi lukuisia esimerkkejä videopelejä koskevista suunnitelmista ja hankkeista, jotka olisi voitu toteuttaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa / Euroopassa verohuojennusten avulla, mutta joita ei käytännössä toteutettu. Peliteollisuutta ja interaktiivista viihdeteollisuutta edustava United Kingdom Interactive Entertainment, jäljempänä ’Ukie’, huomautti, että pelien kehittäjillä on maailmanlaajuisilla pelimarkkinoilla paineita suunnata tuotteet mahdollisimman laajoille markkinoille. Tämä tarkoittaa erityisesti tuotteiden saattamista Pohjois-Amerikan ja yhä enemmän myös Kaukoidän markkinoille sekä näiden markkinoiden kulttuurinormien noudattamista ja odotusten täyttämistä. Tämä luo eurooppalaisille pelien kehittäjille jatkuvia paineita vähentää pelinsä kulttuuriltaan eurooppalaisia piirteitä, jotta se saadaan myytyä maailmanlaajuiselle yleisölle. Kulttuuriltaan eurooppalaisten pelien kehittäjien on näin ollen vaikeampi saada yksityistä rahoitusta. Ukien mielestä tuki auttaisi siksi korjaamaan markkinoiden toimintapuutteen.

| (17) | Ranska on havainnut suuntauksen siihen, että peleissä esiintyy yhä enemmän ”kansainvälisiä stereotypioita”. |
| --- | --- |

(17)

Ranska on havainnut suuntauksen siihen, että peleissä esiintyy yhä enemmän ”kansainvälisiä stereotypioita”.

| (18) | Toisaalta TIGA raportoi, että 54 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan riippumattomien kehittäjien liikevaihdosta koostuu kotimaan myynnistä. Tämä tarkoittaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan ostajat suosivat voimakkaasti omaa tuotantoa. TIGA totesi lisäksi, että vuosina 2008–2011 kyseisen alan yrityksiä perustettiin (216) enemmän kuin lopetettiin (197). |
| --- | --- |

(18)

Toisaalta TIGA raportoi, että 54 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan riippumattomien kehittäjien liikevaihdosta koostuu kotimaan myynnistä. Tämä tarkoittaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan ostajat suosivat voimakkaasti omaa tuotantoa. TIGA totesi lisäksi, että vuosina 2008–2011 kyseisen alan yrityksiä perustettiin (216) enemmän kuin lopetettiin (197).

| (19) | Tarkasteltaessa jäsenvaltioiden välisen kilpailun mahdollista vääristymistä TIGA myönsi, että pienemmät kustannukset vaikuttavat päätöksiin videopelejä tuottavien yhtiöiden sijainnista. Se katsoi kuitenkin, että vääristymistä aiheuttavat erityisesti Kanadan kaltaiset kolmannet maat, joissa alan teollisuus kasvaa julkisen tuen ansiosta. TIGAn mukaan vuosina 2008–2010 alan työllisyys lisääntyi Kanadassa 33 prosenttia ja vähentyi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(19)

Tarkasteltaessa jäsenvaltioiden välisen kilpailun mahdollista vääristymistä TIGA myönsi, että pienemmät kustannukset vaikuttavat päätöksiin videopelejä tuottavien yhtiöiden sijainnista. Se katsoi kuitenkin, että vääristymistä aiheuttavat erityisesti Kanadan kaltaiset kolmannet maat, joissa alan teollisuus kasvaa julkisen tuen ansiosta. TIGAn mukaan vuosina 2008–2010 alan työllisyys lisääntyi Kanadassa 33 prosenttia ja vähentyi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 9 prosenttia.

IV   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET

1.   Varojen käytön aluesidonnaisuudet

| (20) | Komission todettua epäilevänsä, että ”Yhdistyneessä kuningaskunnassa käyttämistä tai kuluttamista” arvioitaessa sovellettavat alueelliset käyttöehdot olisivat asianmukaisia, Yhdistynyt kuningaskunta on luvannut käsitellä näitä huolenaiheita ja vaihtaa ehdotettuun lainsäädäntöön sisältyvän ilmauksen ”Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetyt tai kulutetut” ilmaukseen ”Euroopan talousalueella (ETA) käytetyt”. Näin selvennetään, että Euroopan talousalueella aiheutuneille kustannuksille voidaan myöntää verohuojennus. Ne pyrkivät myös rajoittamaan rahoituskelpoisten alihankintakustannusten määrää. Tukea saava tuottaja voi käyttää yhdessä hankkeessa enintään miljoona euroa tukikelpoisia ydinkustannuksia alihankkijoihin Ranskan videopelien verohuojennuksen mukaisesti (6). Näin varmistetaan, että tuensaaja toteuttaa olennaisen osan pelin kehittämisestä itse. |
| --- | --- |

(20)

Komission todettua epäilevänsä, että ”Yhdistyneessä kuningaskunnassa käyttämistä tai kuluttamista” arvioitaessa sovellettavat alueelliset käyttöehdot olisivat asianmukaisia, Yhdistynyt kuningaskunta on luvannut käsitellä näitä huolenaiheita ja vaihtaa ehdotettuun lainsäädäntöön sisältyvän ilmauksen ”Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetyt tai kulutetut” ilmaukseen ”Euroopan talousalueella (ETA) käytetyt”. Näin selvennetään, että Euroopan talousalueella aiheutuneille kustannuksille voidaan myöntää verohuojennus. Ne pyrkivät myös rajoittamaan rahoituskelpoisten alihankintakustannusten määrää. Tukea saava tuottaja voi käyttää yhdessä hankkeessa enintään miljoona euroa tukikelpoisia ydinkustannuksia alihankkijoihin Ranskan videopelien verohuojennuksen mukaisesti (6). Näin varmistetaan, että tuensaaja toteuttaa olennaisen osan pelin kehittämisestä itse.

| (21) | Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että tällä alihankintakustannusten tukikelpoisuuden rajoituksella on vähäinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Koko videopeliteollisuuden edustajien, myös pienten ja suurten kehittäjien, kanssa käydyissä keskusteluissa on ilmennyt, että muiden luovien alojen tapaan videopelien kehittäminen on voimakkaasti yhteistyöhön perustuva prosessi, jossa kehitystyön ydintoiminnot – kuten ohjelmointi, suunnittelu ja lyijypiirrokset – toteutetaan tyypillisesti samassa paikassa. |
| --- | --- |

(21)

Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että tällä alihankintakustannusten tukikelpoisuuden rajoituksella on vähäinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Koko videopeliteollisuuden edustajien, myös pienten ja suurten kehittäjien, kanssa käydyissä keskusteluissa on ilmennyt, että muiden luovien alojen tapaan videopelien kehittäminen on voimakkaasti yhteistyöhön perustuva prosessi, jossa kehitystyön ydintoiminnot – kuten ohjelmointi, suunnittelu ja lyijypiirrokset – toteutetaan tyypillisesti samassa paikassa.

2.   Tuen tarpeellisuus

| (22) | Kun tarkastellaan tuen tarpeellisuutta kulttuuripelien alituotannon vuoksi, Yhdistynyt kuningaskunta on esittänyt näyttöä tällaisten pelien sekä suhteellisesta että absoluuttisesta vähentymisestä. Yhdistynyt kuningaskunta on samaa mieltä siitä, että yleisesti ottaen videopeliala on dynaaminen ja kasvava. Vuonna 2012 alle 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä oli kuitenkin kehitetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kun vastaava osuus oli 16 prosenttia vuonna 2008. Yhdistynyt kuningaskunta analysoi myös tarkemmin Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 2003–2012 julkaistuja pelejä. Luvut osoittavat, että kulttuuriltaan brittiläisten pelien määrä on vähentynyt jatkuvasti. Niiden markkinaosuus on pienentynyt jyrkästi, sillä vuonna 2003 niiden osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä (muista maista tulleet pelit mukaan luettuina) oli 9 prosenttia ja vuonna 2006 enää 4 prosenttia, ja osuus pysyi 3 prosentissa vuosina 2009–2012. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kehitetyistä peleistä 41 prosenttia olisi läpäissyt kulttuuritestin vuonna 2003, kun tämä osuus oli ainoastaan noin 25 prosenttia vuonna 2012. |
| --- | --- |

(22)

Kun tarkastellaan tuen tarpeellisuutta kulttuuripelien alituotannon vuoksi, Yhdistynyt kuningaskunta on esittänyt näyttöä tällaisten pelien sekä suhteellisesta että absoluuttisesta vähentymisestä. Yhdistynyt kuningaskunta on samaa mieltä siitä, että yleisesti ottaen videopeliala on dynaaminen ja kasvava. Vuonna 2012 alle 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä oli kuitenkin kehitetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kun vastaava osuus oli 16 prosenttia vuonna 2008. Yhdistynyt kuningaskunta analysoi myös tarkemmin Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 2003–2012 julkaistuja pelejä. Luvut osoittavat, että kulttuuriltaan brittiläisten pelien määrä on vähentynyt jatkuvasti. Niiden markkinaosuus on pienentynyt jyrkästi, sillä vuonna 2003 niiden osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä (muista maista tulleet pelit mukaan luettuina) oli 9 prosenttia ja vuonna 2006 enää 4 prosenttia, ja osuus pysyi 3 prosentissa vuosina 2009–2012. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kehitetyistä peleistä 41 prosenttia olisi läpäissyt kulttuuritestin vuonna 2003, kun tämä osuus oli ainoastaan noin 25 prosenttia vuonna 2012.

| (23) | Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että älypuhelinpelien lisääntyminen on poistanut tiettyjä pienten kehittäjien videopelimarkkinoille pääsyn esteitä. Vuonna 2011 julkaistut luvut todellakin osoittavat, että startup-yritysten kehittämät videopelit lisääntyivät edellisenä vuonna. Kun tarkastellaan pelien sisältöä, Abertayn ylipiston videopelien prototyyppiohjelman tutkimus kuitenkin osoittaa, että eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa toimivien pienten ja mikroyritysten yliopistolle kahden viime vuoden aikana esittämistä 306:sta mobiili- ja verkkopelejä koskevasta ehdotuksesta ylivoimainen enemmistö – 255 ehdotusta – oli sellaisia, ettei pelin tapahtumapaikkana ollut Yhdistynyt kuningaskunta eikä niissä ollut brittiläistä hahmoa eikä tarinaa (7). |
| --- | --- |

(23)

Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että älypuhelinpelien lisääntyminen on poistanut tiettyjä pienten kehittäjien videopelimarkkinoille pääsyn esteitä. Vuonna 2011 julkaistut luvut todellakin osoittavat, että startup-yritysten kehittämät videopelit lisääntyivät edellisenä vuonna. Kun tarkastellaan pelien sisältöä, Abertayn ylipiston videopelien prototyyppiohjelman tutkimus kuitenkin osoittaa, että eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa toimivien pienten ja mikroyritysten yliopistolle kahden viime vuoden aikana esittämistä 306:sta mobiili- ja verkkopelejä koskevasta ehdotuksesta ylivoimainen enemmistö – 255 ehdotusta – oli sellaisia, ettei pelin tapahtumapaikkana ollut Yhdistynyt kuningaskunta eikä niissä ollut brittiläistä hahmoa eikä tarinaa (7).

| (24) | Tämä voi johtua siitä, että kulttuurisesti merkittävillä peleillä saattaa olla yhtä suuret tuotantokustannukset kuin ”maailmanlaajuisilla peleillä”, mutta niiden markkinat ovat huomattavasti pienemmät. Niiden tuotantoon liittyy siten suurempi taloudellinen riski. Kulttuurisisällöltään brittiläinen/eurooppalainen videopeli ei siis olisi kaupallisesti yhtä kannattavaa kuin maailmanlaajuisempi sisältö. Sekä kansainväliset julkaisijat että kotimaiset kehittäjät eivät todennäköisesti halua ottaa riskejä, jotka liittyvät kulttuurisesti merkityksellisen sisällön tuotantoon, vaan luovat sen sijaan kansainvälisille markkinoille tarkoitettua yleisempää sisältöä. |
| --- | --- |

(24)

Tämä voi johtua siitä, että kulttuurisesti merkittävillä peleillä saattaa olla yhtä suuret tuotantokustannukset kuin ”maailmanlaajuisilla peleillä”, mutta niiden markkinat ovat huomattavasti pienemmät. Niiden tuotantoon liittyy siten suurempi taloudellinen riski. Kulttuurisisällöltään brittiläinen/eurooppalainen videopeli ei siis olisi kaupallisesti yhtä kannattavaa kuin maailmanlaajuisempi sisältö. Sekä kansainväliset julkaisijat että kotimaiset kehittäjät eivät todennäköisesti halua ottaa riskejä, jotka liittyvät kulttuurisesti merkityksellisen sisällön tuotantoon, vaan luovat sen sijaan kansainvälisille markkinoille tarkoitettua yleisempää sisältöä.

| (25) | Yhdistyneen kuningaskunnan tekemässä kyselyssä ilmeni, että pelien kertomusten kulttuuriltaan brittiläiset osatekijät häviävät pyrittäessä turvaamaan maailmanlaajuiset julkaisusopimukset, joita tarvitaan pelien kehittämisen rahoittamiseen ja kehittäjän toimintaedellytysten varmistamiseen. Lähes kolme neljäsosaa brittiläisistä videopelien kehittäjistä väitti, että alkuperäinen immateriaaliomaisuuden kehitys on hidastunut tai pysähtynyt viimeisten viiden vuoden aikana. Kyselyssä ilmeni, että monet kehittäjät ovat joutuneet muuttamaan peliensä kulttuurisisältöä kaupallisten vaatimusten täyttämiseksi. Vastaajista 53 prosenttia totesi poistaneensa brittiläisiä tai eurooppalaisia aiheita hahmoista ja tapahtumapaikoista. |
| --- | --- |

(25)

Yhdistyneen kuningaskunnan tekemässä kyselyssä ilmeni, että pelien kertomusten kulttuuriltaan brittiläiset osatekijät häviävät pyrittäessä turvaamaan maailmanlaajuiset julkaisusopimukset, joita tarvitaan pelien kehittämisen rahoittamiseen ja kehittäjän toimintaedellytysten varmistamiseen. Lähes kolme neljäsosaa brittiläisistä videopelien kehittäjistä väitti, että alkuperäinen immateriaaliomaisuuden kehitys on hidastunut tai pysähtynyt viimeisten viiden vuoden aikana. Kyselyssä ilmeni, että monet kehittäjät ovat joutuneet muuttamaan peliensä kulttuurisisältöä kaupallisten vaatimusten täyttämiseksi. Vastaajista 53 prosenttia totesi poistaneensa brittiläisiä tai eurooppalaisia aiheita hahmoista ja tapahtumapaikoista.

| (26) | Rahoituksen kannustintavoitteina olisi siksi tehdä kaupallisesti kannattavia niistä kulttuurituotteista, jotka todennäköisesti ovat taloudellisesti kannattamattomia. Näin edistetään sellaisten uusien kulttuurituotteiden tuotantoa, joita ei olisi tuotettu ilman verohuojennusta, ja tuetaan osaamisen parantamista kulttuurituotteiden eli kyseisten brittiläisten/ETA:n videopelien kestävää tuotantoa varten. |
| --- | --- |

(26)

Rahoituksen kannustintavoitteina olisi siksi tehdä kaupallisesti kannattavia niistä kulttuurituotteista, jotka todennäköisesti ovat taloudellisesti kannattamattomia. Näin edistetään sellaisten uusien kulttuurituotteiden tuotantoa, joita ei olisi tuotettu ilman verohuojennusta, ja tuetaan osaamisen parantamista kulttuurituotteiden eli kyseisten brittiläisten/ETA:n videopelien kestävää tuotantoa varten.

3.   Syrjivä kulttuuritesti

| (27) | Kun tarkastellaan kulttuuritestiä, jolla varmistetaan, että ohjelma kattaa ainoastaan selvästi erottuvat kulttuuripelit, Yhdistynyt kuningaskunta selvitti, että maan veroviranomaisella (HM Revenue & Customs, HMRC) on ensinnäkin erikoistunut ”luovien alojen yksikkö”, joka vastaa videopelien verohuojennusta koskevien hakemusten hallinnoinnista ja valvonnasta. Yksikkö arvioi hakemusten riskejä, ja tähän prosessiin kuuluu sen varmistaminen, että kelpuuttamista koskevia sääntöjä noudatetaan asianmukaisesti. Testin soveltamisessa noudatetaan siis selkeää prosessia. |
| --- | --- |

(27)

Kun tarkastellaan kulttuuritestiä, jolla varmistetaan, että ohjelma kattaa ainoastaan selvästi erottuvat kulttuuripelit, Yhdistynyt kuningaskunta selvitti, että maan veroviranomaisella (HM Revenue & Customs, HMRC) on ensinnäkin erikoistunut ”luovien alojen yksikkö”, joka vastaa videopelien verohuojennusta koskevien hakemusten hallinnoinnista ja valvonnasta. Yksikkö arvioi hakemusten riskejä, ja tähän prosessiin kuuluu sen varmistaminen, että kelpuuttamista koskevia sääntöjä noudatetaan asianmukaisesti. Testin soveltamisessa noudatetaan siis selkeää prosessia.

| (28) | Yhdistynyt kuningaskunta selvensi pelin kulttuurillisen laadun määrittämiseen sovellettavan testin osia toteamalla, että valtaosa ehdotetussa kulttuuritestissä annettavista pisteistä liittyy sisältöön. Enintään 20 pistettä kaikkiaan 31 pisteestä liittyy pelin kulttuurisisältöön ja kulttuurin edistämiseen. Arvioitavia osia ovat esimerkiksi tarinan tapahtumapaikka, päähenkilöt, pelin aihe, englannin kielen käyttö ja viittaukset brittiläiseen kulttuuriin ja kulttuuriperintöön. Ainoastaan 3 pistettä liittyy kehitystoiminnan toteutuspaikkaan, ja loput 8 pistettä voidaan saada, jos asianomainen kulttuurialan ammatinharjoittaja, kuten käsikirjoittaja, säveltäjä, suunnittelija, taiteilija tai ohjelmoija, on brittiläinen tai ETA:n kansalainen tai asukas. Ehdotetussa testissä asetetaan näin ollen sisältö selvästi etusijalle toiminnan toteutuspaikkaan nähden. Sisältöön keskittymistä vahvistetaan vielä soveltamalla vähimmäiskulttuurisisältöä koskevaa sääntöä (”kultaisten pisteiden sääntö”), jolla varmistetaan, että testin läpäisevät ainoastaan pelit, jotka saavat riittävästi kulttuurisisältöpisteitä. |
| --- | --- |

(28)

Yhdistynyt kuningaskunta selvensi pelin kulttuurillisen laadun määrittämiseen sovellettavan testin osia toteamalla, että valtaosa ehdotetussa kulttuuritestissä annettavista pisteistä liittyy sisältöön. Enintään 20 pistettä kaikkiaan 31 pisteestä liittyy pelin kulttuurisisältöön ja kulttuurin edistämiseen. Arvioitavia osia ovat esimerkiksi tarinan tapahtumapaikka, päähenkilöt, pelin aihe, englannin kielen käyttö ja viittaukset brittiläiseen kulttuuriin ja kulttuuriperintöön. Ainoastaan 3 pistettä liittyy kehitystoiminnan toteutuspaikkaan, ja loput 8 pistettä voidaan saada, jos asianomainen kulttuurialan ammatinharjoittaja, kuten käsikirjoittaja, säveltäjä, suunnittelija, taiteilija tai ohjelmoija, on brittiläinen tai ETA:n kansalainen tai asukas. Ehdotetussa testissä asetetaan näin ollen sisältö selvästi etusijalle toiminnan toteutuspaikkaan nähden. Sisältöön keskittymistä vahvistetaan vielä soveltamalla vähimmäiskulttuurisisältöä koskevaa sääntöä (”kultaisten pisteiden sääntö”), jolla varmistetaan, että testin läpäisevät ainoastaan pelit, jotka saavat riittävästi kulttuurisisältöpisteitä.

| (29) | Sisältöön keskittyminen rajoittaa verohuojennuksen yleistä soveltamisalaa. Yhdistynyt kuningaskunta on analysoinut maassa vuosina 2006, 2009 ja 2012 julkaistuja pelejä soveltamalla kulttuuritestiä jälkikäteen kaikkiin kyseisenä ajanjaksona julkaistuihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa valmistettuihin peleihin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2012 julkaistuista 822 pelistä ainoastaan 74 oli Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien kehittäjien tekemiä, ja niistä 25,7 prosenttia (19 peliä) olisi läpäissyt kulttuuritestin, jos sellainen olisi ollut käytössä. Testi osoitti vuosien 2006 ja 2009 osalta, että tällaisten pelien osuus Yhdistyneessä kuningaskunnassa kehitetyistä peleistä olisi ollut noin 27 prosenttia, kun niiden osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä olisi ollut 3–4 prosenttia. |
| --- | --- |

(29)

Sisältöön keskittyminen rajoittaa verohuojennuksen yleistä soveltamisalaa. Yhdistynyt kuningaskunta on analysoinut maassa vuosina 2006, 2009 ja 2012 julkaistuja pelejä soveltamalla kulttuuritestiä jälkikäteen kaikkiin kyseisenä ajanjaksona julkaistuihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa valmistettuihin peleihin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2012 julkaistuista 822 pelistä ainoastaan 74 oli Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien kehittäjien tekemiä, ja niistä 25,7 prosenttia (19 peliä) olisi läpäissyt kulttuuritestin, jos sellainen olisi ollut käytössä. Testi osoitti vuosien 2006 ja 2009 osalta, että tällaisten pelien osuus Yhdistyneessä kuningaskunnassa kehitetyistä peleistä olisi ollut noin 27 prosenttia, kun niiden osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä olisi ollut 3–4 prosenttia.

| (30) | Yhdistynyt kuningaskunta katsoo 25,7 prosentin läpäisyasteen sijoittuvan vaihteluvälille, jonka komissio hyväksyi Ranskan videopelien verokannustimen tapauksessa (8). Kyseisessä päätöksessä komissio totesi sen, että lähes 30 prosenttia peleistä valitaan tuen piiriin, olevan osoitus siitä, että Ranska on laatinut kriteereitä, joilla voidaan taata, että verohuojennuksen piiriin kuuluvien videopelien sisältö on tosiasiallisesti kulttuurisidonnaista. Yhdistynyt kuningaskunta pitää videopelien kulttuuritestiä myös riittävän rajoittavana varmistamaan, että tuki suunnataan kulttuuriltaan brittiläisille/ETA:n videopeleille. |
| --- | --- |

(30)

Yhdistynyt kuningaskunta katsoo 25,7 prosentin läpäisyasteen sijoittuvan vaihteluvälille, jonka komissio hyväksyi Ranskan videopelien verokannustimen tapauksessa (8). Kyseisessä päätöksessä komissio totesi sen, että lähes 30 prosenttia peleistä valitaan tuen piiriin, olevan osoitus siitä, että Ranska on laatinut kriteereitä, joilla voidaan taata, että verohuojennuksen piiriin kuuluvien videopelien sisältö on tosiasiallisesti kulttuurisidonnaista. Yhdistynyt kuningaskunta pitää videopelien kulttuuritestiä myös riittävän rajoittavana varmistamaan, että tuki suunnataan kulttuuriltaan brittiläisille/ETA:n videopeleille.

| (31) | Yhdistynyt kuningaskunta on lisäksi luvannut ilmoittaa tukiohjelman neljän vuoden pituisena pilottihankkeena, ja se seuraa kyseisenä aikana verohuojennusta ja varmistaa, että sitä käytetään tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(31)

Yhdistynyt kuningaskunta on lisäksi luvannut ilmoittaa tukiohjelman neljän vuoden pituisena pilottihankkeena, ja se seuraa kyseisenä aikana verohuojennusta ja varmistaa, että sitä käytetään tarkoitetulla tavalla.

4.   Tukikilpailu

| (32) | Komissio epäili, että tuki voisi lisätä jäsenvaltioiden välistä tukikilpailua, mikä voisi vääristää kohtuuttomasti kilpailua. Yhdistynyt kuningaskunta totesi tästä, että tällaista tukikilpailua esiintyisi, jos useat jäsenvaltiot ylläpitäisivät ohjelmia kotimaisten alojensa kilpailun lisäämiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta ei pidä tukikilpailua todennäköisenä. Vaikka veroetuudet voivat olla ratkaiseva tekijä yrityksen sijoittautumispäätöksissä, tuki on lähinnä vastaus Kanadan, Yhdysvaltojen ja Etelä-Korean myöntämään verohuojennukseen. Ranska on nykyään muista jäsenvaltioista ainoa, joka tarjoaa verokannustimen kulttuurisesti merkittävien videopelien tuotantoon. |
| --- | --- |

(32)

Komissio epäili, että tuki voisi lisätä jäsenvaltioiden välistä tukikilpailua, mikä voisi vääristää kohtuuttomasti kilpailua. Yhdistynyt kuningaskunta totesi tästä, että tällaista tukikilpailua esiintyisi, jos useat jäsenvaltiot ylläpitäisivät ohjelmia kotimaisten alojensa kilpailun lisäämiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta ei pidä tukikilpailua todennäköisenä. Vaikka veroetuudet voivat olla ratkaiseva tekijä yrityksen sijoittautumispäätöksissä, tuki on lähinnä vastaus Kanadan, Yhdysvaltojen ja Etelä-Korean myöntämään verohuojennukseen. Ranska on nykyään muista jäsenvaltioista ainoa, joka tarjoaa verokannustimen kulttuurisesti merkittävien videopelien tuotantoon.

| (33) | Tukikilpailu keskittyisi sitä paitsi pelkästään taloudelliseen kilpailuun ilman kulttuuriin liittyviä rajoituksia. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, etteivät kaksi tai useampi valtiota, jotka haluavat suojella tiettyjen kulttuurituotteiden tuotantoa hyväksytyn kulttuuritestin mukaisesti, aiheuta vielä tukikilpailua. |
| --- | --- |

(33)

Tukikilpailu keskittyisi sitä paitsi pelkästään taloudelliseen kilpailuun ilman kulttuuriin liittyviä rajoituksia. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, etteivät kaksi tai useampi valtiota, jotka haluavat suojella tiettyjen kulttuurituotteiden tuotantoa hyväksytyn kulttuuritestin mukaisesti, aiheuta vielä tukikilpailua.

| (34) | Ehdotetun tuen tavoitteena on suojella kulttuuriltaan brittiläisten/eurooppalaisten videopelien tuotantoa, ja tuki tarjoaa sellaisenaan huojennuksen vain pienelle osalle Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Euroopassa kehitetyistä videopeleistä, ja sillä tuetaan vain pientä määrää videopelien kehittämisestä aiheutuvia kokonaiskustannuksia. Alan teollisuuden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että ainoastaan noin 10 prosentilla kulttuurisesti brittiläisistä/eurooppalaisista videopeleistä on yli 5 miljoonan Englannin punnan suuruinen budjetti. Valtaosa pelien kehittämiskustannuksista aiheutuu huomattavasti pienemmistä hankkeista. |
| --- | --- |

(34)

Ehdotetun tuen tavoitteena on suojella kulttuuriltaan brittiläisten/eurooppalaisten videopelien tuotantoa, ja tuki tarjoaa sellaisenaan huojennuksen vain pienelle osalle Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Euroopassa kehitetyistä videopeleistä, ja sillä tuetaan vain pientä määrää videopelien kehittämisestä aiheutuvia kokonaiskustannuksia. Alan teollisuuden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että ainoastaan noin 10 prosentilla kulttuurisesti brittiläisistä/eurooppalaisista videopeleistä on yli 5 miljoonan Englannin punnan suuruinen budjetti. Valtaosa pelien kehittämiskustannuksista aiheutuu huomattavasti pienemmistä hankkeista.

V   TUKITOIMENPITEEN ARVIOINTI

1.   Luokittelu valtiontueksi

| (35) | Jäsenvaltioiden myöntämää valtiontukea koskevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(35)

Jäsenvaltioiden myöntämää valtiontukea koskevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (36) | Veroviranomaisen hyväksyntään perustuva videopelien tukeminen antaa pelituotantoalan yrityksille taloudellista etua, sillä se tarjoaa valtiovarainministeriön talousarviosta rahoitettavan verohuojennuksen. Tämän vuoksi se myönnetään valtion varoista ja katsotaan valtion toimenpiteeksi. Toimenpiteen tarkoituksena on vähentää tuensaajayritysten tuotantokustannuksia, ja se tarjoaa niille taloudellisen edun. Se on rajattu ainoastaan videopelialan yrityksiin ja on tästä syystä valikoiva. Se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun, sillä videopelejä tuotetaan myös muissa jäsenvaltiossa ja niiden kauppa on maailmanlaajuista. Tämän vuoksi toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(36)

Veroviranomaisen hyväksyntään perustuva videopelien tukeminen antaa pelituotantoalan yrityksille taloudellista etua, sillä se tarjoaa valtiovarainministeriön talousarviosta rahoitettavan verohuojennuksen. Tämän vuoksi se myönnetään valtion varoista ja katsotaan valtion toimenpiteeksi. Toimenpiteen tarkoituksena on vähentää tuensaajayritysten tuotantokustannuksia, ja se tarjoaa niille taloudellisen edun. Se on rajattu ainoastaan videopelialan yrityksiin ja on tästä syystä valikoiva. Se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun, sillä videopelejä tuotetaan myös muissa jäsenvaltiossa ja niiden kauppa on maailmanlaajuista. Tämän vuoksi toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (37) | Komissio toteaa ohjelman yleisestä sääntöjenmukaisuudesta, että Yhdistynyt kuningaskunta on peruuttanut alueellistamista koskevan lausekkeen, jota komissio piti ongelmallisena sisämarkkinavapauksien eli tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden vuoksi. Yhdistynyt kuningaskunta suostui rajoittamaan tukikelpoisten alihankintakustannusten määrän miljoonaan Englannin puntaan. |
| --- | --- |

(37)

Komissio toteaa ohjelman yleisestä sääntöjenmukaisuudesta, että Yhdistynyt kuningaskunta on peruuttanut alueellistamista koskevan lausekkeen, jota komissio piti ongelmallisena sisämarkkinavapauksien eli tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden vuoksi. Yhdistynyt kuningaskunta suostui rajoittamaan tukikelpoisten alihankintakustannusten määrän miljoonaan Englannin puntaan.

| (38) | Komissio katsoo, että kyseinen enimmäismäärä voidaan hyväksyä tässä tapauksessa. Kun otetaan huomioon tuotantobudjettien kokoluokka, ei vaikuta todennäköiseltä, että alihankintamenoille asetettu miljoonan Englannin punnan yläraja käytännössä vähentäisi merkittävästi alihankintapalvelujen käyttöä. Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että useimpien kulttuuritestiin sisältyvien videopelien tuotantobudjetti on alle miljoona puntaa. Ainoastaan noin 10 prosentilla kyseisistä videopeleistä on yli 5 miljoonan punnan suuruinen budjetti. Komissio varaa itselleen oikeuden tarkistaa tätä enimmäismäärää videopelituotannon budjettikehityksen perusteella, kun tukitoimenpiteestä annetaan uusi ilmoitus neljän vuoden kuluessa sen toteutuksesta Yhdistyneen kuningaskunnan antamien sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(38)

Komissio katsoo, että kyseinen enimmäismäärä voidaan hyväksyä tässä tapauksessa. Kun otetaan huomioon tuotantobudjettien kokoluokka, ei vaikuta todennäköiseltä, että alihankintamenoille asetettu miljoonan Englannin punnan yläraja käytännössä vähentäisi merkittävästi alihankintapalvelujen käyttöä. Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että useimpien kulttuuritestiin sisältyvien videopelien tuotantobudjetti on alle miljoona puntaa. Ainoastaan noin 10 prosentilla kyseisistä videopeleistä on yli 5 miljoonan punnan suuruinen budjetti. Komissio varaa itselleen oikeuden tarkistaa tätä enimmäismäärää videopelituotannon budjettikehityksen perusteella, kun tukitoimenpiteestä annetaan uusi ilmoitus neljän vuoden kuluessa sen toteutuksesta Yhdistyneen kuningaskunnan antamien sitoumusten mukaisesti.

| (39) | Yhdistynyt kuningaskunta aikoo perustella pelien kehittämisen tukemista sillä, että tukea myönnetään kulttuurin edistämiseen. Sitä olisi näin ollen arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla. Komissio ei ole laatinut ohjeita kyseisen määräyksen soveltamisesta peleille myönnettävään tukeen. Elokuvatiedonannossa kuitenkin viitataan mahdollisuuteen myöntää tukea peleille. Kyseisen tiedonannon 24 kohdassa todetaan, että videopeleille tarkoitettuja tukitoimenpiteitä olisi tarkasteltava edelleen tapauskohtaisesti. Jos kuitenkin voidaan osoittaa, että kulttuurisille tai pedagogisille peleille suunnattu tukiohjelma on tarpeellinen, komissio soveltaa elokuvatiedonannossa vahvistettuja tuki-intensiteetin perusteita. |
| --- | --- |

(39)

Yhdistynyt kuningaskunta aikoo perustella pelien kehittämisen tukemista sillä, että tukea myönnetään kulttuurin edistämiseen. Sitä olisi näin ollen arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla. Komissio ei ole laatinut ohjeita kyseisen määräyksen soveltamisesta peleille myönnettävään tukeen. Elokuvatiedonannossa kuitenkin viitataan mahdollisuuteen myöntää tukea peleille. Kyseisen tiedonannon 24 kohdassa todetaan, että videopeleille tarkoitettuja tukitoimenpiteitä olisi tarkasteltava edelleen tapauskohtaisesti. Jos kuitenkin voidaan osoittaa, että kulttuurisille tai pedagogisille peleille suunnattu tukiohjelma on tarpeellinen, komissio soveltaa elokuvatiedonannossa vahvistettuja tuki-intensiteetin perusteita.

| (40) | Komission on siis arvioitava toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla. Sen on varmistettava, edistetäänkö tuella kulttuuria ja ettei se muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä tarkoittaa, että tuen on oltava asianmukainen väline tämän tavoitteen saavuttamiseen, ja erityisesti sitä, että ilman kyseistä tukea markkinatoimijoilla ei olisi riittävää kannustinta tuottaa toivotunlaisia pelejä. Tuen oikeasuhteisuudesta voidaan todeta, että elokuvatiedonannossa vahvistettua tuen enimmäisintensiteettiä voidaan soveltaa vastaavasti. Komissio on jo arvioinut kulttuurin edistämistavoitetta ja tietyille videopeleille myönnettävän tuen tarpeellisuutta johdanto-osan 20 ja 30 kappaleessa mainituissa kahdessa päätöksessä, jotka koskevat Ranskassa peleille myönnettävää tukea. |
| --- | --- |

(40)

Komission on siis arvioitava toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla. Sen on varmistettava, edistetäänkö tuella kulttuuria ja ettei se muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä tarkoittaa, että tuen on oltava asianmukainen väline tämän tavoitteen saavuttamiseen, ja erityisesti sitä, että ilman kyseistä tukea markkinatoimijoilla ei olisi riittävää kannustinta tuottaa toivotunlaisia pelejä. Tuen oikeasuhteisuudesta voidaan todeta, että elokuvatiedonannossa vahvistettua tuen enimmäisintensiteettiä voidaan soveltaa vastaavasti. Komissio on jo arvioinut kulttuurin edistämistavoitetta ja tietyille videopeleille myönnettävän tuen tarpeellisuutta johdanto-osan 20 ja 30 kappaleessa mainituissa kahdessa päätöksessä, jotka koskevat Ranskassa peleille myönnettävää tukea.

a)   Kulttuurin edistäminen

| (41) | Jotta Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottama peleille myönnettävä tuki olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaista, sillä on edistettävä kulttuuria. Ohjelmaan tehtyjen muutosten ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimittaman lisänäytön perusteella komissio on vakuuttunut siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa tosiasiallisesti valikoivaa kulttuuritestiä, jolla varmistetaan, että tukea myönnetään ainoastaan kulttuurin edistämiseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Jotta Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottama peleille myönnettävä tuki olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaista, sillä on edistettävä kulttuuria. Ohjelmaan tehtyjen muutosten ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimittaman lisänäytön perusteella komissio on vakuuttunut siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa tosiasiallisesti valikoivaa kulttuuritestiä, jolla varmistetaan, että tukea myönnetään ainoastaan kulttuurin edistämiseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (42) | Ensinnäkin komissio ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan antamat selitykset testistä, jolla määritetään pelin kulttuurinen laatu (ks. johdanto-osan 27–29 kappale): valtaosa ehdotetussa kulttuuritestissä annettavista pisteistä (enintään 20 pistettä kaikkiaan 31 pisteestä) liittyy pelin kulttuurisisältöön ja kulttuurin edistämiseen. Tätä vahvistetaan vielä soveltamalla vähimmäiskulttuurisisältöä koskevaa sääntöä, ns. kultaisten pisteiden sääntöä, jolla varmistetaan, että testin läpäisevät ainoastaan pelit, jotka saavat riittävästi kulttuurisisältöpisteitä. |
| --- | --- |

(42)

Ensinnäkin komissio ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan antamat selitykset testistä, jolla määritetään pelin kulttuurinen laatu (ks. johdanto-osan 27–29 kappale): valtaosa ehdotetussa kulttuuritestissä annettavista pisteistä (enintään 20 pistettä kaikkiaan 31 pisteestä) liittyy pelin kulttuurisisältöön ja kulttuurin edistämiseen. Tätä vahvistetaan vielä soveltamalla vähimmäiskulttuurisisältöä koskevaa sääntöä, ns. kultaisten pisteiden sääntöä, jolla varmistetaan, että testin läpäisevät ainoastaan pelit, jotka saavat riittävästi kulttuurisisältöpisteitä.

| (43) | Sisältöön keskittyminen rajoittaa verohuojennuksen yleistä soveltamisalaa. Aikaisempina vuosina julkaistujen pelien perusteella tehdyissä kulttuuritestin simulaatioissa ilmeni, että 26–27 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetuista peleistä olisi läpäissyt kulttuuritestin. Tällainen läpäisyaste tarkoittaa, että testissä käytettävillä kriteereillä varmistetaan, että verohuojennuksen piiriin kuuluvien videopelien sisältö on tosiasiallisesti kulttuuria ja että testi on riittävän rajoittava, jotta tuki kohdennetaan kulttuuriltaan brittiläisille/eurooppalaisille videopeleille. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että vuonna 2007 tehdyssä Ranskan videopelien verokannustinta koskevassa päätöksessä (9) komissio totesi testin riittävästä valikoivuudesta olevan osoituksena se, että noin 30 prosenttia peleistä on tukikelpoisia. |
| --- | --- |

(43)

Sisältöön keskittyminen rajoittaa verohuojennuksen yleistä soveltamisalaa. Aikaisempina vuosina julkaistujen pelien perusteella tehdyissä kulttuuritestin simulaatioissa ilmeni, että 26–27 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetuista peleistä olisi läpäissyt kulttuuritestin. Tällainen läpäisyaste tarkoittaa, että testissä käytettävillä kriteereillä varmistetaan, että verohuojennuksen piiriin kuuluvien videopelien sisältö on tosiasiallisesti kulttuuria ja että testi on riittävän rajoittava, jotta tuki kohdennetaan kulttuuriltaan brittiläisille/eurooppalaisille videopeleille. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että vuonna 2007 tehdyssä Ranskan videopelien verokannustinta koskevassa päätöksessä (9) komissio totesi testin riittävästä valikoivuudesta olevan osoituksena se, että noin 30 prosenttia peleistä on tukikelpoisia.

| (44) | Näin ollen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt ovat poistuneet. Se, että ainoastaan noin 27 prosenttia peleistä valitaan tuen piiriin, osoittaa, että toimenpiteellä ei ole pelkkää jonkin erityisalan tukemiseen liittyvää teollista tavoitetta vaan tosiasiallisesti kulttuurinen tavoite. Tukitoimenpiteellä on näin ollen kulttuuria edistävä tavoite. |
| --- | --- |

(44)

Näin ollen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt ovat poistuneet. Se, että ainoastaan noin 27 prosenttia peleistä valitaan tuen piiriin, osoittaa, että toimenpiteellä ei ole pelkkää jonkin erityisalan tukemiseen liittyvää teollista tavoitetta vaan tosiasiallisesti kulttuurinen tavoite. Tukitoimenpiteellä on näin ollen kulttuuria edistävä tavoite.

b)   Toimenpiteen tarkoituksenmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| (45) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti videopelien verohuojennuksen olisi oltava tarkoituksenmukainen keino saavuttaa haluttu tavoite. Muihin tarkoituksiin myönnettävä valtiontuki, jossa ei keskitytä kulttuuritavoitteeseen, edistää todennäköisemmin alakohtaisia teollisia tavoitteita. Komissio myöntää, että verohuojennus on suunniteltu siten, että julkinen tuki voidaan suunnata sen avulla tehokkaasti peleihin, joiden sisältö on kulttuuria, ja että verohuojennus on näin ollen tarkoituksenmukainen väline tuelle asetetun kulttuuritavoitteen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(45)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti videopelien verohuojennuksen olisi oltava tarkoituksenmukainen keino saavuttaa haluttu tavoite. Muihin tarkoituksiin myönnettävä valtiontuki, jossa ei keskitytä kulttuuritavoitteeseen, edistää todennäköisemmin alakohtaisia teollisia tavoitteita. Komissio myöntää, että verohuojennus on suunniteltu siten, että julkinen tuki voidaan suunnata sen avulla tehokkaasti peleihin, joiden sisältö on kulttuuria, ja että verohuojennus on näin ollen tarkoituksenmukainen väline tuelle asetetun kulttuuritavoitteen saavuttamiseen.

| (46) | Pelimarkkinoiden erittäin dynaamisen kehityksen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja osoittaakseen, että tuki on tarpeen tällaisten pelien kohtuullisen tuotannon säilyttämiseksi ja että ilman tukea kulttuuripelien tuotanto ja markkinaosuus vähentyisivät huomattavasti. Luvut osoittavat, että kulttuuriltaan brittiläisten pelien määrä on vähentynyt jatkuvasti ja että niiden markkinaosuus on pienentynyt jyrkästi. Vuonna 2003 niiden osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä oli 9 prosenttia ja vuonna 2006 enää 4 prosenttia, ja osuus pysyi 3 prosentissa vuosina 2009–2012. |
| --- | --- |

(46)

Pelimarkkinoiden erittäin dynaamisen kehityksen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja osoittaakseen, että tuki on tarpeen tällaisten pelien kohtuullisen tuotannon säilyttämiseksi ja että ilman tukea kulttuuripelien tuotanto ja markkinaosuus vähentyisivät huomattavasti. Luvut osoittavat, että kulttuuriltaan brittiläisten pelien määrä on vähentynyt jatkuvasti ja että niiden markkinaosuus on pienentynyt jyrkästi. Vuonna 2003 niiden osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä oli 9 prosenttia ja vuonna 2006 enää 4 prosenttia, ja osuus pysyi 3 prosentissa vuosina 2009–2012.

| (47) | Kulttuurisesti merkittävillä peleillä saattaa olla yhtä suuret tuotantokustannukset kuin maailmanlaajuisilla peleillä, mutta niiden markkinat ovat huomattavasti pienemmät. Niiden tuotantoon liittyy siten suurempi taloudellinen riski. Videopelit, joiden sisältö on kulttuuriltaan brittiläinen/eurooppalainen, eivät siis ole kaupallisesti yhtä kannattavia kuin videopelit, joiden sisältö on maailmanlaajuisempi. Tämän vuoksi markkinat luovat eurooppalaisille pelien kehittäjille jatkuvia paineita vähentää pelinsä kulttuuriltaan eurooppalaista sisältöä, jotta se saadaan myytyä maailmanlaajuiselle yleisölle. Kulttuuriltaan eurooppalaisten pelien kehittäjien on vaikeampi saada yksityistä rahoitusta. |
| --- | --- |

(47)

Kulttuurisesti merkittävillä peleillä saattaa olla yhtä suuret tuotantokustannukset kuin maailmanlaajuisilla peleillä, mutta niiden markkinat ovat huomattavasti pienemmät. Niiden tuotantoon liittyy siten suurempi taloudellinen riski. Videopelit, joiden sisältö on kulttuuriltaan brittiläinen/eurooppalainen, eivät siis ole kaupallisesti yhtä kannattavia kuin videopelit, joiden sisältö on maailmanlaajuisempi. Tämän vuoksi markkinat luovat eurooppalaisille pelien kehittäjille jatkuvia paineita vähentää pelinsä kulttuuriltaan eurooppalaista sisältöä, jotta se saadaan myytyä maailmanlaajuiselle yleisölle. Kulttuuriltaan eurooppalaisten pelien kehittäjien on vaikeampi saada yksityistä rahoitusta.

| (48) | Ehdotetulla verohuojennuksella pyritään edistämään sellaisten videopelien tuotantoa, joiden sisältö on kulttuuria, verrattuna peleihin, jotka ovat puhtaasti viihteellisiä, pienentämällä kulttuuria edistävien pelien tuotantokustannuksia. Voidaankin päätellä, että toimenpiteellä on todennäköisesti riittävän kannustava vaikutus suhteessa sen tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(48)

Ehdotetulla verohuojennuksella pyritään edistämään sellaisten videopelien tuotantoa, joiden sisältö on kulttuuria, verrattuna peleihin, jotka ovat puhtaasti viihteellisiä, pienentämällä kulttuuria edistävien pelien tuotantokustannuksia. Voidaankin päätellä, että toimenpiteellä on todennäköisesti riittävän kannustava vaikutus suhteessa sen tavoitteeseen.

| (49) | Tukitoimenpide on myös oikeasuhteinen, koska siinä rajoitetaan tuki-intensiteetti 25 prosenttiin tukikelpoisten pelien tuotannosta tosiasiallisesti aiheutuvista kustannuksista. Tämä on pienempi kuin elokuvatiedonannon 52 kohdan 1 alakohdan mukaisesti sallittu audiovisuaalisen tuotannon 50 prosentin tuki-intensiteetti, jota sovelletaan analogisesti sallittavaan tuki-intensiteettiin. |
| --- | --- |

(49)

Tukitoimenpide on myös oikeasuhteinen, koska siinä rajoitetaan tuki-intensiteetti 25 prosenttiin tukikelpoisten pelien tuotannosta tosiasiallisesti aiheutuvista kustannuksista. Tämä on pienempi kuin elokuvatiedonannon 52 kohdan 1 alakohdan mukaisesti sallittu audiovisuaalisen tuotannon 50 prosentin tuki-intensiteetti, jota sovelletaan analogisesti sallittavaan tuki-intensiteettiin.

| (50) | Jotta kaupankäynnin ja kilpailun edellytykset unionissa eivät muutu yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, toimenpiteen aiheuttamat kilpailun vääristymät ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset olisi hyvitettävä sen myönteisillä vaikutuksilla. |
| --- | --- |

(50)

Jotta kaupankäynnin ja kilpailun edellytykset unionissa eivät muutu yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, toimenpiteen aiheuttamat kilpailun vääristymät ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset olisi hyvitettävä sen myönteisillä vaikutuksilla.

| (51) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja alan edustajien toimittamien lukujen mukaan vuonna 2012 alle 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista videopeleistä oli kehitetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistujen tukikelpoisten pelien markkinaosuus on varsin pieni (4–5 %). Tukikelpoisten pelien osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetuista videopeleistä on myös melko pieni, noin 27 prosenttia. |
| --- | --- |

(51)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja alan edustajien toimittamien lukujen mukaan vuonna 2012 alle 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista videopeleistä oli kehitetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistujen tukikelpoisten pelien markkinaosuus on varsin pieni (4–5 %). Tukikelpoisten pelien osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetuista videopeleistä on myös melko pieni, noin 27 prosenttia.

| (52) | Yksikään kolmas osapuoli, johon toimenpide saattaa vaikuttaa, ei ole myöskään viitannut toimenpiteen mahdolliseen kielteiseen vaikutukseen. Menettelyn aloittamisen jälkeen huomautuksia esittäneet videopelien tuottajien järjestöt, TIGA ja EGDF, ovat päinvastoin korostaneet toimenpiteen vähäistä vaikutusta kansalliseen videopeliteollisuuteen ja sen kokonaisvaikutusta lähinnä Pohjois-Amerikasta ja Kaukoidästä tulevassa kilpailussa. Jäsenvaltioiden välillä esiintyy siksi tuskin tukikilpailua. |
| --- | --- |

(52)

Yksikään kolmas osapuoli, johon toimenpide saattaa vaikuttaa, ei ole myöskään viitannut toimenpiteen mahdolliseen kielteiseen vaikutukseen. Menettelyn aloittamisen jälkeen huomautuksia esittäneet videopelien tuottajien järjestöt, TIGA ja EGDF, ovat päinvastoin korostaneet toimenpiteen vähäistä vaikutusta kansalliseen videopeliteollisuuteen ja sen kokonaisvaikutusta lähinnä Pohjois-Amerikasta ja Kaukoidästä tulevassa kilpailussa. Jäsenvaltioiden välillä esiintyy siksi tuskin tukikilpailua.

| (53) | On joka tapauksessa hyödyllistä, että Yhdistynyt kuningaskunta rajoittaa ohjelman keston neljään vuoteen, jotta sen hakemus voidaan arvioida ja jotta arviointiperusteita voidaan arvioida uudelleen markkinoiden kehityksen perusteella. |
| --- | --- |

(53)

On joka tapauksessa hyödyllistä, että Yhdistynyt kuningaskunta rajoittaa ohjelman keston neljään vuoteen, jotta sen hakemus voidaan arvioida ja jotta arviointiperusteita voidaan arvioida uudelleen markkinoiden kehityksen perusteella.

| (54) | Komissio katsoo näin ollen, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt ovat poistuneet. Kilpailun vääristymistä ja toimenpiteen vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan on nyt rajoitettu siten, etteivät ne ole ristiriidassa yhteisen edun kanssa. |
| --- | --- |

(54)

Komissio katsoo näin ollen, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt ovat poistuneet. Kilpailun vääristymistä ja toimenpiteen vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan on nyt rajoitettu siten, etteivät ne ole ristiriidassa yhteisen edun kanssa.

VI   PÄÄTELMÄT

| (55) | Näistä syistä komissio katsoo, että tuki ei vahvista perusteettomasti tuensaajayritysten markkinavoimaa eikä heikennä markkinatoimijoiden dynaamisia kannustimia vaan päinvastoin monipuolistaa markkinoilla saatavilla olevaa tarjontaa. Onkin pääteltävä, että toimenpiteestä aiheutuvat kilpailun vääristymät ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset ovat niin vähäisiä, että tuen kokonaisvaikutus on myönteinen. Videopelien kehittämiseen myönnettävä verohuojennus soveltuu tämän vuoksi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla, |
| --- | --- |

(55)

Näistä syistä komissio katsoo, että tuki ei vahvista perusteettomasti tuensaajayritysten markkinavoimaa eikä heikennä markkinatoimijoiden dynaamisia kannustimia vaan päinvastoin monipuolistaa markkinoilla saatavilla olevaa tarjontaa. Onkin pääteltävä, että toimenpiteestä aiheutuvat kilpailun vääristymät ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset ovat niin vähäisiä, että tuen kokonaisvaikutus on myönteinen. Videopelien kehittämiseen myönnettävä verohuojennus soveltuu tämän vuoksi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Videopelien valtiontukitoimenpide, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa muuttamalla vuoden 2009 yhtiöverolakia, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla.

Sen vuoksi tukitoimenpiteen toteuttaminen hyväksytään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Komission päätös asiassa SA.36139 – Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennus (EUVL C 152, 30.5.2013, s. 24).

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Komission päätös asiassa N:o N 461/2005, tehty 22 päivänä marraskuuta 2006, Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien kannustinohjelma (EUVL C 9, 13.1.2007, s. 1).

3

(4)  Komission päätös asiassa N:o SA.33234, annettu 27 päivänä tammikuuta 2011, Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien kannustinohjelman jatkaminen (EUVL C 142, 22.5.2012, s. 1).

4

(5)  Komission tiedonanto elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävästä valtiontuesta (EUVL C 332, 15.11.2013, s. 1). Sama periaate esitetään myös vuonna 2001 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista (EYVL C 43, 16.2.2002, s. 6). Tätä tiedonantoa sovellettiin aloitettaessa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

5

(6)  Komission päätös asiassa N:o SA.33943, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, Prolongation du régime d’aide C 47/2006 – Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo (Tukiohjelman C 47/2006 jatkaminen – Verohyvitys videopelien suunnitteluun) (EUVL C 230, 1.8.2012, s. 3).

6

(7)  Yliopisto keräsi tiedot videopelien prototyyppiohjelmansa aikana, jolla on tarkoitus auttaa pieniä yrityksiä muuttamaan pelinsä toimiviksi prototyypeiksi.

7

(8)  Komission päätös 2008/354/EY, tehty 11 päivänä joulukuuta 2007, valtiontuesta C 47/06 (ex N 648/05) – Verohyvitys, jota Ranska aikoo myöntää videopelien suunnitteluun (EUVL L 118, 6.5.2008, s. 16).

8

(9)  Ks. alaviite 8.

9

---

| 7.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 323/9

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014,

valtiontuesta nro SA.20949 (C 23/06) – Puola – Technologie Buczek

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4099)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/765/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 7 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa edellä mainitun tukitoimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 7 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa edellä mainitun tukitoimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely.

| (2) | Komissio teki 23 päivänä lokakuuta 2007 päätöksen 2008/344/EY (1), jäljempänä ’päätös’, jossa se katsoi, että Technologie Buczek Group -teräksentuottajalle, jäljempänä ’TB-yhtymä’ myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, ja määräsi Puolan perimään tuen takaisin TB-yhtymään kuuluvilta yrityksiltä eli emoyhtiö Technologie Buczek SA:lta, jäljempänä ’TB’ ja sen tytäryhtiöiltä: Huty Buczek sp. z o.o.:lta, jäljempänä ’HB’, ja Buczek Automotive sp. z o.o.:lta, jäljempänä ’BA’, suhteessa niiden tosiasiallisesti saaman tuen määrään. |
| --- | --- |

(2)

Komissio teki 23 päivänä lokakuuta 2007 päätöksen 2008/344/EY (1), jäljempänä ’päätös’, jossa se katsoi, että Technologie Buczek Group -teräksentuottajalle, jäljempänä ’TB-yhtymä’ myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, ja määräsi Puolan perimään tuen takaisin TB-yhtymään kuuluvilta yrityksiltä eli emoyhtiö Technologie Buczek SA:lta, jäljempänä ’TB’ ja sen tytäryhtiöiltä: Huty Buczek sp. z o.o.:lta, jäljempänä ’HB’, ja Buczek Automotive sp. z o.o.:lta, jäljempänä ’BA’, suhteessa niiden tosiasiallisesti saaman tuen määrään.

| (3) | BA nosti 8 päivänä tammikuuta 2008 unionin yleisessä tuomioistuimessa kanteen, jossa se vaati päätöksen osittaista kumoamista. TB ja HB nostivat niin ikään kumpikin omat kanteensa, mutta vetivät ne myöhemmin pois. |
| --- | --- |

(3)

BA nosti 8 päivänä tammikuuta 2008 unionin yleisessä tuomioistuimessa kanteen, jossa se vaati päätöksen osittaista kumoamista. TB ja HB nostivat niin ikään kumpikin omat kanteensa, mutta vetivät ne myöhemmin pois.

| (4) | Tuomioistuin antoi 17 päivänä toukokuuta 2011 (2) tuomion, jolla se kumosi päätöksen siltä osin kuin se koskee BA:ta (ks. tarkemmin johdanto-osan 7 kappale jäljempänä). Maaliskuun 21 päivänä 2013 unionin tuomioistuin hylkäsi komission esittämän, edellä mainittua tuomiota koskevan muutoksenhaun (3). |
| --- | --- |

(4)

Tuomioistuin antoi 17 päivänä toukokuuta 2011 (2) tuomion, jolla se kumosi päätöksen siltä osin kuin se koskee BA:ta (ks. tarkemmin johdanto-osan 7 kappale jäljempänä). Maaliskuun 21 päivänä 2013 unionin tuomioistuin hylkäsi komission esittämän, edellä mainittua tuomiota koskevan muutoksenhaun (3).

| (5) | Koska päätös oli kumottu siltä osin kuin se koski BA:ta, muodollista tutkintamenettelyä C23/06 ei lopetettu, vaan komission oli jatkettava sitä ajankohdasta, jona sääntöjenvastaisuus oli tapahtunut. |
| --- | --- |

(5)

Koska päätös oli kumottu siltä osin kuin se koski BA:ta, muodollista tutkintamenettelyä C23/06 ei lopetettu, vaan komission oli jatkettava sitä ajankohdasta, jona sääntöjenvastaisuus oli tapahtunut.

| (6) | Komissio pyysi Puolan viranomaisilta lisätietoja 22 päivänä huhtikuuta 2013, 12 päivänä kesäkuuta 2013 ja 27 päivänä marraskuuta 2013, ja Puolan viranomaiset vastasivat 8 päivänä toukokuuta 2013, 26 päivänä heinäkuuta 2013 ja 10 päivänä helmikuuta 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi Puolan viranomaisilta lisätietoja 22 päivänä huhtikuuta 2013, 12 päivänä kesäkuuta 2013 ja 27 päivänä marraskuuta 2013, ja Puolan viranomaiset vastasivat 8 päivänä toukokuuta 2013, 26 päivänä heinäkuuta 2013 ja 10 päivänä helmikuuta 2014.

2.   ARVIOINTI

| (7) | Tuomioistuin kumosi:






  — | päätöksen 1 artiklan, jossa todetaan, että valtiontuki, jonka Puola on myöntänyt sääntöjenvastaisesti TB-yhtymälle ja jonka määrä on 20 761 643 zlotya, ei sovellu sisämarkkinoille; |
| --- | --- | --- |

(7)

Tuomioistuin kumosi:

—

päätöksen 1 artiklan, jossa todetaan, että valtiontuki, jonka Puola on myöntänyt sääntöjenvastaisesti TB-yhtymälle ja jonka määrä on 20 761 643 zlotya, ei sovellu sisämarkkinoille;

| — | 3 artiklan 1 ja 3 kohdan, joissa määritellään ne tukitoimenpiteisiin liittyvät määrät, jotka on perittävä takaisin HB:ltä ja BA:lta, siltä osin kuin nämä kohdat koskevat BA:ta (4); |
| --- | --- |

—

3 artiklan 1 ja 3 kohdan, joissa määritellään ne tukitoimenpiteisiin liittyvät määrät, jotka on perittävä takaisin HB:ltä ja BA:lta, siltä osin kuin nämä kohdat koskevat BA:ta (4);

| — | päätöksen 4 ja 5 artiklan, jotka sisältävät täytäntöönpanosäännöksiä, siltä osin kuin ne koskevat BA:ta. |
| --- | --- |

—

päätöksen 4 ja 5 artiklan, jotka sisältävät täytäntöönpanosäännöksiä, siltä osin kuin ne koskevat BA:ta.

| (8) | Koska päätöksen 1 artikla koskee TB-yhtymää kokonaisuutena, kun taas muut kumotut artiklat koskevat yksinomaan BA:ta, komissio katsoo, että ensin on syytä muistuttaa, miltä osin päätöksen kumoaminen vaikuttaa TB-yhtymän muihin jäseniin eli TB:hen ja HB:hen. |
| --- | --- |

(8)

Koska päätöksen 1 artikla koskee TB-yhtymää kokonaisuutena, kun taas muut kumotut artiklat koskevat yksinomaan BA:ta, komissio katsoo, että ensin on syytä muistuttaa, miltä osin päätöksen kumoaminen vaikuttaa TB-yhtymän muihin jäseniin eli TB:hen ja HB:hen.

| (9) | Komissio muistuttaa tuomiosta, joka on annettu 10.7.1997 asiassa T-227/95 (AssiDomän Kraft Products ym. vastaan komissio, Kok., s. II-01185, 59 ja 60 kohta) ja jossa tuomioistuin katsoi, että jos joku, jolle [komission] päätös on osoitettu, päättää nostaa kumoamiskanteen, asia tulee yhteisöjen tuomioistuimessa tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa vireille vain päätöksen häntä koskevilta osin. Sen sijaan muita niistä, joille päätös on osoitettu, koskevat päätöksen osat, joita nämä eivät ole riitauttaneet, eivät kuulu sen riidan kohteeseen, joka yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on ratkaistava. Yhteisöjen tuomioistuin tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi ratkaista kumoamiskannetta käsittelevässä oikeudenkäynnissä vain asianosaisten sen tutkittavaksi saattaman oikeudenkäynnin kohteen. Näin ollen päätös voidaan kumota vain siltä osin, kuin ne, joille se on osoitettu, voittavat asiansa yhteisöjen tuomioistuimissa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio muistuttaa tuomiosta, joka on annettu 10.7.1997 asiassa T-227/95 (AssiDomän Kraft Products ym. vastaan komissio, Kok., s. II-01185, 59 ja 60 kohta) ja jossa tuomioistuin katsoi, että jos joku, jolle [komission] päätös on osoitettu, päättää nostaa kumoamiskanteen, asia tulee yhteisöjen tuomioistuimessa tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa vireille vain päätöksen häntä koskevilta osin. Sen sijaan muita niistä, joille päätös on osoitettu, koskevat päätöksen osat, joita nämä eivät ole riitauttaneet, eivät kuulu sen riidan kohteeseen, joka yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on ratkaistava. Yhteisöjen tuomioistuin tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi ratkaista kumoamiskannetta käsittelevässä oikeudenkäynnissä vain asianosaisten sen tutkittavaksi saattaman oikeudenkäynnin kohteen. Näin ollen päätös voidaan kumota vain siltä osin, kuin ne, joille se on osoitettu, voittavat asiansa yhteisöjen tuomioistuimissa.

| (10) | Kuten edellä 3 kohdassa mainitaan, TB ja HB vetivät pois tuomioistuimessa nostamansa kanteet, minkä seurauksena päätöksestä tuli näiden yritysten osalta lopullinen, myös siltä osin kuin on kyse Puolan velvollisuudesta periä sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki takaisin. Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että TB on maksanut takaisin 13 963 560,74 zlotya, eli kaiken sen tuen, joka oli perittävä takaisin TB:ltä, ja lisäksi osan tuesta, joka oli perittävä takaisin HB:ltä. HB on julistettu maksukyvyttömäksi, ja kaikki asianomaiset viranomaiset ovat rekisteröineet saatavansa konkurssipesästä. Selvitystilamenettely on käynnissä. Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että TB:lle ei ole päätöksen kumoamisen seurauksena palautettu siltä takaisin perittyä tukea ja että tukea, joka olisi perittävä takaisin HB:ltä, ei ole poistettu HB:n velkojien luettelosta. |
| --- | --- |

(10)

Kuten edellä 3 kohdassa mainitaan, TB ja HB vetivät pois tuomioistuimessa nostamansa kanteet, minkä seurauksena päätöksestä tuli näiden yritysten osalta lopullinen, myös siltä osin kuin on kyse Puolan velvollisuudesta periä sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki takaisin. Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että TB on maksanut takaisin 13 963 560,74 zlotya, eli kaiken sen tuen, joka oli perittävä takaisin TB:ltä, ja lisäksi osan tuesta, joka oli perittävä takaisin HB:ltä. HB on julistettu maksukyvyttömäksi, ja kaikki asianomaiset viranomaiset ovat rekisteröineet saatavansa konkurssipesästä. Selvitystilamenettely on käynnissä. Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että TB:lle ei ole päätöksen kumoamisen seurauksena palautettu siltä takaisin perittyä tukea ja että tukea, joka olisi perittävä takaisin HB:ltä, ei ole poistettu HB:n velkojien luettelosta.

| (11) | Näistä syistä muodollinen tutkintamenettely jatkuu ainoastaan BA:n osalta. |
| --- | --- |

(11)

Näistä syistä muodollinen tutkintamenettely jatkuu ainoastaan BA:n osalta.

| (12) | Komissio panee merkille Puolan viranomaisten toimittamat tiedot, joiden mukaan BA:n konkurssimenettely saatiin päätökseen 28 päivänä syyskuuta 2012 ja BA poistettiin Puolan yritysrekisteristä 16 päivänä marraskuuta 2012. |
| --- | --- |

(12)

Komissio panee merkille Puolan viranomaisten toimittamat tiedot, joiden mukaan BA:n konkurssimenettely saatiin päätökseen 28 päivänä syyskuuta 2012 ja BA poistettiin Puolan yritysrekisteristä 16 päivänä marraskuuta 2012.

| (13) | Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että BA:n konkurssipesään sisältyneet omaisuuserät on myyty erikseen (ei siis kokonaisina yrityksinä tai sen osina) tarjouskilpailumenettelyillä, joiden avulla on voitu varmistaa, että niistä on saatu markkinahinta. BA:n työntekijöitä, tavarantoimittajia tai asiakkaita ei ole konkurssimenettelyn aikana siirretty millekään omaisuuseriä hankkineelle toimijalle niin, että sitä voitaisiin pitää osoituksena BA:n taloudellisen toiminnan jatkumisesta. |
| --- | --- |

(13)

Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että BA:n konkurssipesään sisältyneet omaisuuserät on myyty erikseen (ei siis kokonaisina yrityksinä tai sen osina) tarjouskilpailumenettelyillä, joiden avulla on voitu varmistaa, että niistä on saatu markkinahinta. BA:n työntekijöitä, tavarantoimittajia tai asiakkaita ei ole konkurssimenettelyn aikana siirretty millekään omaisuuseriä hankkineelle toimijalle niin, että sitä voitaisiin pitää osoituksena BA:n taloudellisen toiminnan jatkumisesta.

| (14) | Puolan viranomaiset ovat myös ilmoittaneet komissiolle, että konkurssipesän hoitaja on konkurssimenettelyn aikana myynyt BA:n koko omaisuuden. Konkurssimenettelyn päätyttyä jäljellä ei ole mitään sellaista omaisuutta, mitä muut yritykset voisivat hankkia. |
| --- | --- |

(14)

Puolan viranomaiset ovat myös ilmoittaneet komissiolle, että konkurssipesän hoitaja on konkurssimenettelyn aikana myynyt BA:n koko omaisuuden. Konkurssimenettelyn päätyttyä jäljellä ei ole mitään sellaista omaisuutta, mitä muut yritykset voisivat hankkia.

| (15) | Näiden tietojen perusteella komissio katsoo, ettei mitään yritystä voida pitää BA:n toiminnan jatkajana. |
| --- | --- |

(15)

Näiden tietojen perusteella komissio katsoo, ettei mitään yritystä voida pitää BA:n toiminnan jatkajana.

| (16) | Edellä esitetyn perusteella tässä tarkasteltavana ollut muodollinen tutkintamenettely on käynyt aiheettomaksi, sillä vaikka tuki katsottaisiinkin sisämarkkinoille soveltumattomaksi, sen takaisinperiminen olisi mahdotonta, |
| --- | --- |

(16)

Edellä esitetyn perusteella tässä tarkasteltavana ollut muodollinen tutkintamenettely on käynyt aiheettomaksi, sillä vaikka tuki katsottaisiinkin sisämarkkinoille soveltumattomaksi, sen takaisinperiminen olisi mahdotonta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lopetetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely, joka aloitettiin 7 päivänä kesäkuuta 2006 yrityksen Buczek Automotive sp. z o.o. osalta, unionin yleisen tuomioistuimen annettua asiassa T-1/08 17 päivänä toukokuuta 2011 tuomion, jonka unionin tuomioistuin vahvisti asiassa C-405/11P 21 päivänä maaliskuuta 2013 antamallaan tuomiolla, koska menettely on käynyt aiheettomaksi yrityksen Buczek Automotive sp. z o.o. mentyä konkurssiin.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Komission päätös 2008/344/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 2007, Valtiontuesta C 23/06 (ex NN 35/06), jonka Puola on myöntänyt Technologie Buczek Group -teräksentuottajalle (EUVL L 116, 30.4.2008, s. 26).

1

(2)  Asia T-1/08, Buczek Automotive sp. z o.o. v. komissio, ECLI:EU:T:2011:216.

2

(3)  Asia C-405/11 P komissio v. Buczek Automotive sp. z o.o., ECLI:EU:C:2013:186.

3

(4)  Päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa määrätään, että Puolan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin seuraavasti: HB:ltä 13 578 115 zlotya ja BA:lta 7 183 528. Päätöksen 3 artiklan 3 kohdassa määrätään, että Puolan on perittävä takaisin myös mainituista määristä kertyneet korot.

4

---

| 7.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 323/12

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,

tukiohjelmasta SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004),

jota Espanja on soveltanut biopolttoaineiden vapauttamiseksi valmisteverosta

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4530)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/766/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Kilpailun pääosasto on vuodesta 2006 lähtien toimittanut vuosittain jälkitarkastuksia, joihin on valittu otos jäsenvaltioiden toteuttamista tukitoimenpiteistä. Espanjan tukiohjelma biopolttoaineiden vapauttamiseksi valmisteverosta (asia nro NN61/2004) hyväksyttiin 6 päivänä kesäkuuta 2006 annetulla komission päätöksellä C(2006) 2293, jäljempänä ’komission päätös’. Tukiohjelma sisällytettiin viitteellä MX 17/2009 vuotta 2009–2010 koskevien jälkitarkastusten piiriin. Komissio tarkasteli niiden yhteydessä otosta vuoden 2009 aikana voimassa olleista jäsenvaltioiden tukiohjelmista. |
| --- | --- |

(1)

Kilpailun pääosasto on vuodesta 2006 lähtien toimittanut vuosittain jälkitarkastuksia, joihin on valittu otos jäsenvaltioiden toteuttamista tukitoimenpiteistä. Espanjan tukiohjelma biopolttoaineiden vapauttamiseksi valmisteverosta (asia nro NN61/2004) hyväksyttiin 6 päivänä kesäkuuta 2006 annetulla komission päätöksellä C(2006) 2293, jäljempänä ’komission päätös’. Tukiohjelma sisällytettiin viitteellä MX 17/2009 vuotta 2009–2010 koskevien jälkitarkastusten piiriin. Komissio tarkasteli niiden yhteydessä otosta vuoden 2009 aikana voimassa olleista jäsenvaltioiden tukiohjelmista.

| (2) | Komissio päätti sisällyttää asianomaisen tukiohjelman myös vuosia 2011–2012 koskevien jälkitarkastusten piiriin. Se tarkasteli niiden yhteydessä otosta vuosina 2009–2010 voimassa olleista jäsenvaltioiden tukiohjelmista. |
| --- | --- |

(2)

Komissio päätti sisällyttää asianomaisen tukiohjelman myös vuosia 2011–2012 koskevien jälkitarkastusten piiriin. Se tarkasteli niiden yhteydessä otosta vuosina 2009–2010 voimassa olleista jäsenvaltioiden tukiohjelmista.

| (3) | Niiden tietojen perusteella, joita Espanja antoi tarkastusten yhteydessä, komissio epäili, että Espanjan viranomaiset eivät olleet soveltaneet tukiohjelmaa asianmukaisesti. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Komissio ilmoitti Espanjalle päätöksestään 17 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Niiden tietojen perusteella, joita Espanja antoi tarkastusten yhteydessä, komissio epäili, että Espanjan viranomaiset eivät olleet soveltaneet tukiohjelmaa asianmukaisesti. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Komissio ilmoitti Espanjalle päätöksestään 17 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (4) | Espanja toimitti huomautuksensa 20 päivänä syyskuuta 2013. |
| --- | --- |

(4)

Espanja toimitti huomautuksensa 20 päivänä syyskuuta 2013.

| (5) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä helmikuuta 2014 (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä helmikuuta 2014 (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (6) | Komissio vastaanotti Espanjan uusiutuvan energian tuottajien liiton (Asociación Española de Productores de Energías Renovables, APPA Biocarburantes) huomautukset 5 päivänä maaliskuuta 2014. Komissio toimitti huomautukset Espanjalle ja antoi sille tilaisuuden esittää huomautuksia. Espanjan viranomaiset ilmoittivat 6 päivänä toukokuuta 2014, että ne eivät halunneet kommentoida kolmansien esittämiä huomautuksia. |
| --- | --- |

(6)

Komissio vastaanotti Espanjan uusiutuvan energian tuottajien liiton (Asociación Española de Productores de Energías Renovables, APPA Biocarburantes) huomautukset 5 päivänä maaliskuuta 2014. Komissio toimitti huomautukset Espanjalle ja antoi sille tilaisuuden esittää huomautuksia. Espanjan viranomaiset ilmoittivat 6 päivänä toukokuuta 2014, että ne eivät halunneet kommentoida kolmansien esittämiä huomautuksia.

II   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (7) | Tukiohjelmassa NN 61/2004 biopolttoaineiden vapauttamiseksi valmisteverosta biopolttoaineisiin sovellettiin kivennäisöljyn valmisteveron nollaverokantaa. Verosta vapautettiin maatalous- ja muista kasviperäisistä tuotteista valmistettu etyylialkoholi (bioetanoli), joka luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön koodiin CN 2207 20, maatalous- ja muista kasviperäisistä tuotteista valmistettu metyylialkoholi (CN 2905 11 00) sekä koodeihin CN 1507, 1508, 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515 ja 1518 luokitellut tuotteet. |
| --- | --- |

(7)

Tukiohjelmassa NN 61/2004 biopolttoaineiden vapauttamiseksi valmisteverosta biopolttoaineisiin sovellettiin kivennäisöljyn valmisteveron nollaverokantaa. Verosta vapautettiin maatalous- ja muista kasviperäisistä tuotteista valmistettu etyylialkoholi (bioetanoli), joka luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön koodiin CN 2207 20, maatalous- ja muista kasviperäisistä tuotteista valmistettu metyylialkoholi (CN 2905 11 00) sekä koodeihin CN 1507, 1508, 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515 ja 1518 luokitellut tuotteet.

| (8) | Näihin tuotteisiin sovellettiin nollaverokantaa riippumatta siitä, käytettiinkö niitä sellaisenaan vai kemiallisesti muunnettuina. Jos biopolttoainetta sekoitettiin toiseen polttoaineeseen, alennettua verokantaa sovellettiin ainoastaan siihen osaan sekoituksesta, joka koostui biopolttoaineesta. Valmisteveron alennusta sovellettiin kaikkiin biopolttoaineisiin niiden maantieteellisestä alkuperästä riippumatta. |
| --- | --- |

(8)

Näihin tuotteisiin sovellettiin nollaverokantaa riippumatta siitä, käytettiinkö niitä sellaisenaan vai kemiallisesti muunnettuina. Jos biopolttoainetta sekoitettiin toiseen polttoaineeseen, alennettua verokantaa sovellettiin ainoastaan siihen osaan sekoituksesta, joka koostui biopolttoaineesta. Valmisteveron alennusta sovellettiin kaikkiin biopolttoaineisiin niiden maantieteellisestä alkuperästä riippumatta.

| (9) | Komissio hyväksyi tukiohjelman 6 päivänä kesäkuuta 2006. Tukiohjelman soveltaminen päättyi 31 päivänä joulukuuta 2012 (3). |
| --- | --- |

(9)

Komissio hyväksyi tukiohjelman 6 päivänä kesäkuuta 2006. Tukiohjelman soveltaminen päättyi 31 päivänä joulukuuta 2012 (3).

| (10) | Kun Espanjan viranomaisten antamia tietoja analysoitiin jälkitarkastusten yhteydessä, heräsi epäily, että tukiohjelmaa oli sovellettu komission päätöksen vastaisesti vuosina 2009 ja 2010. Lisäksi epäiltiin, että Espanja oli maksanut edunsaajille liiallisia korvauksia vuonna 2010. Komissio esitti epäilynsä 17 päivänä heinäkuuta 2013 annetun päätöksen johdanto-osan 13–29 kappaleessa. |
| --- | --- |

(10)

Kun Espanjan viranomaisten antamia tietoja analysoitiin jälkitarkastusten yhteydessä, heräsi epäily, että tukiohjelmaa oli sovellettu komission päätöksen vastaisesti vuosina 2009 ja 2010. Lisäksi epäiltiin, että Espanja oli maksanut edunsaajille liiallisia korvauksia vuonna 2010. Komissio esitti epäilynsä 17 päivänä heinäkuuta 2013 annetun päätöksen johdanto-osan 13–29 kappaleessa.

| (11) | Komissio kehotti Espanjaa






  a) | todistamaan, että tukiohjelmaa oli sovellettu asianmukaisesti vuosina 2009 ja 2010; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komissio kehotti Espanjaa

a)

todistamaan, että tukiohjelmaa oli sovellettu asianmukaisesti vuosina 2009 ja 2010;

| b) | todistamaan, että bioetanolin käytöstä ei ollut maksettu liiallisia korvauksia vuonna 2010, tai jos näin oli tapahtunut, antamaan selvityksen siitä, millaisia toimenpiteitä oli toteutettu liiallisten korvausten välttämiseksi seuraavina vuosina; |
| --- | --- |

b)

todistamaan, että bioetanolin käytöstä ei ollut maksettu liiallisia korvauksia vuonna 2010, tai jos näin oli tapahtunut, antamaan selvityksen siitä, millaisia toimenpiteitä oli toteutettu liiallisten korvausten välttämiseksi seuraavina vuosina;

| c) | toimittamaan vuosiraportit tukiohjelman koko voimassaoloajalta. |
| --- | --- |

c)

toimittamaan vuosiraportit tukiohjelman koko voimassaoloajalta.

III   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (12) | Komissio vastaanotti 5 päivänä maaliskuuta 2014 huomautuksia APPA Biocarburantes -yhdistykseltä. Ne olivat hyvin samansuuntaiset kuin Espanjan viranomaisten huomautukset (ks. IV osa). APPA Biocarburantes katsoi, että ohjelmaa oli sovellettu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Komissio vastaanotti 5 päivänä maaliskuuta 2014 huomautuksia APPA Biocarburantes -yhdistykseltä. Ne olivat hyvin samansuuntaiset kuin Espanjan viranomaisten huomautukset (ks. IV osa). APPA Biocarburantes katsoi, että ohjelmaa oli sovellettu asianmukaisesti.

| (13) | Kun biopolttoaineiden kustannuksia verrataan fossiilisten polttoaineiden verottomaan pumppuhintaan, sekä bioetanolin että biodieselin korvaukset näyttävät olleen enimmäismäärää pienemmät koko tarkastelujakson ajan, lukuun ottamatta vuotta 2010 bioetanolin ja vuotta 2012 biodieselin osalta. APPA Biocarburantesin käsityksen mukaan tämä vertailumenetelmä on kuitenkin väärä, koska fossiilisten polttoaineiden pumppuhinta sisältää kaikki kuljetus- ja jakelukustannukset siihen asti, kun tuote toimitetaan loppukäyttäjälle, kun taas näitä logistiikkakustannuksia ei ole sisällytetty biopolttoaineiden hintaan vertailussa. Yhdistyksen mukaan olisi parempi verrata biopolttoaineiden tuotantokustannuksia fossiilisten polttoaineiden kansainvälisiin hintoihin. Näin laskien biopolttoaineiden korvaukset olivat selvästi alle enimmäistason ohjelman voimassaoloaikana, eikä liiallisia korvauksia maksettu kertaakaan. |
| --- | --- |

(13)

Kun biopolttoaineiden kustannuksia verrataan fossiilisten polttoaineiden verottomaan pumppuhintaan, sekä bioetanolin että biodieselin korvaukset näyttävät olleen enimmäismäärää pienemmät koko tarkastelujakson ajan, lukuun ottamatta vuotta 2010 bioetanolin ja vuotta 2012 biodieselin osalta. APPA Biocarburantesin käsityksen mukaan tämä vertailumenetelmä on kuitenkin väärä, koska fossiilisten polttoaineiden pumppuhinta sisältää kaikki kuljetus- ja jakelukustannukset siihen asti, kun tuote toimitetaan loppukäyttäjälle, kun taas näitä logistiikkakustannuksia ei ole sisällytetty biopolttoaineiden hintaan vertailussa. Yhdistyksen mukaan olisi parempi verrata biopolttoaineiden tuotantokustannuksia fossiilisten polttoaineiden kansainvälisiin hintoihin. Näin laskien biopolttoaineiden korvaukset olivat selvästi alle enimmäistason ohjelman voimassaoloaikana, eikä liiallisia korvauksia maksettu kertaakaan.

| (14) | Lopuksi APPA Biocarburantes väittää, että silloinkin, kun biopolttoaineiden hintaa verrataan fossiilisten polttoaineiden verottomiin pumppuhintoihin, ne kaksi tapausta, joissa korvaukset olivat mahdollisesti liiallisia, olivat täysin tilapäisiä ja johtuivat biopolttoaineiden verotukiohjelman luonteesta (absoluuttiset määrät asetettiin etukäteen ja arvioinnit toteutettiin jälkikäteen) sekä suurista vaihteluista biopolttoaineiden tuotantokustannusten tärkeimmän komponentin eli maatalouden raaka-aineiden hinnoissa. Ohjelmaa ei ollut tarpeen mukauttaa, koska bioetanolin osalta ei esiintynyt merkkiäkään liiallisista korvauksista seuraavina vuosina (2011 ja 2012). Biodieselin osalta mahdollinen enimmäiskorvausten ylitys tapahtui vasta ohjelman viimeisen voimassaolovuoden aikana (2012). Tällöin ei enää ollut mahdollista tehdä mukautuksia, koska ohjelma oli päättymässä. |
| --- | --- |

(14)

Lopuksi APPA Biocarburantes väittää, että silloinkin, kun biopolttoaineiden hintaa verrataan fossiilisten polttoaineiden verottomiin pumppuhintoihin, ne kaksi tapausta, joissa korvaukset olivat mahdollisesti liiallisia, olivat täysin tilapäisiä ja johtuivat biopolttoaineiden verotukiohjelman luonteesta (absoluuttiset määrät asetettiin etukäteen ja arvioinnit toteutettiin jälkikäteen) sekä suurista vaihteluista biopolttoaineiden tuotantokustannusten tärkeimmän komponentin eli maatalouden raaka-aineiden hinnoissa. Ohjelmaa ei ollut tarpeen mukauttaa, koska bioetanolin osalta ei esiintynyt merkkiäkään liiallisista korvauksista seuraavina vuosina (2011 ja 2012). Biodieselin osalta mahdollinen enimmäiskorvausten ylitys tapahtui vasta ohjelman viimeisen voimassaolovuoden aikana (2012). Tällöin ei enää ollut mahdollista tehdä mukautuksia, koska ohjelma oli päättymässä.

IV   ESPANJAN HUOMAUTUKSET

| (15) | Espanjan viranomaiset esittivät huomautuksensa 20 päivänä syyskuuta 2013 ja ilmoittivat 6 päivänä toukokuuta 2014, etteivät ne halunneet kommentoida niille toimitettuja kolmansien osapuolten huomautuksia. |
| --- | --- |

(15)

Espanjan viranomaiset esittivät huomautuksensa 20 päivänä syyskuuta 2013 ja ilmoittivat 6 päivänä toukokuuta 2014, etteivät ne halunneet kommentoida niille toimitettuja kolmansien osapuolten huomautuksia.

| (16) | Espanjan viranomaiset esittivät 20 päivänä syyskuuta 2013 päivätyssä kirjeessään tietoja bioetanolin ja biodieselin tuotantokustannuksista sekä fossiilisten polttoaineiden hinnoista vuosina 2004–2012. Ne esittivät myös taulukoita, joissa vertailtiin biopolttoaineiden kustannuksia fossiilisten polttoaineiden verottomiin pumppuhintoihin. Taulukot ovat liitteessä. |
| --- | --- |

(16)

Espanjan viranomaiset esittivät 20 päivänä syyskuuta 2013 päivätyssä kirjeessään tietoja bioetanolin ja biodieselin tuotantokustannuksista sekä fossiilisten polttoaineiden hinnoista vuosina 2004–2012. Ne esittivät myös taulukoita, joissa vertailtiin biopolttoaineiden kustannuksia fossiilisten polttoaineiden verottomiin pumppuhintoihin. Taulukot ovat liitteessä.

| (17) | Hintatiedot ja vertailutaulukot perustuvat seuraaviin oletuksiin:






  a) | Lähtökohtana ovat espanjalaisten tuotantolaitosten vuotuiset tuotantokustannukset, joihin on lisätty viiden prosentin kate. Tätä mukautetaan fossiilisen polttoaineen ja siihen sekoitettavan biopolttoaineen erilaisen energiasisällön huomioon ottamiseksi käyttäen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (4) liitteeseen III perustuvia kertoimia (1,52 bioetanolille ja 1,09 biodieselille). |
| --- | --- | --- |

(17)

Hintatiedot ja vertailutaulukot perustuvat seuraaviin oletuksiin:

a)

Lähtökohtana ovat espanjalaisten tuotantolaitosten vuotuiset tuotantokustannukset, joihin on lisätty viiden prosentin kate. Tätä mukautetaan fossiilisen polttoaineen ja siihen sekoitettavan biopolttoaineen erilaisen energiasisällön huomioon ottamiseksi käyttäen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (4) liitteeseen III perustuvia kertoimia (1,52 bioetanolille ja 1,09 biodieselille).

| b) | Näitä kustannuksia verrataan korvattavan polttoaineen (bensiinin ja dieselin) hintatietoihin. Vertailuhintana on kyseisen polttoaineen veroton pumppuhinta, joka sisältää kaupallisen jakelun bruttokatteen. Korvauksen enimmäismäärä on biopolttoaineen tuotantokustannusten ja korvattavan fossiilisen polttoaineen hinnan erotus. |
| --- | --- |

b)

Näitä kustannuksia verrataan korvattavan polttoaineen (bensiinin ja dieselin) hintatietoihin. Vertailuhintana on kyseisen polttoaineen veroton pumppuhinta, joka sisältää kaupallisen jakelun bruttokatteen. Korvauksen enimmäismäärä on biopolttoaineen tuotantokustannusten ja korvattavan fossiilisen polttoaineen hinnan erotus.

| c) | Tosiasiallinen korvaus on bioetanolia ja biodieseliä vastaavien kivennäisöljyjen valmisteveron suuruinen. Ilman verovapautusta näihin tuotteisiin olisi sovellettu samaa kivennäisöljyjen valmisteveroa kuin bensiiniin ja dieseliin (5). |
| --- | --- |

c)

Tosiasiallinen korvaus on bioetanolia ja biodieseliä vastaavien kivennäisöljyjen valmisteveron suuruinen. Ilman verovapautusta näihin tuotteisiin olisi sovellettu samaa kivennäisöljyjen valmisteveroa kuin bensiiniin ja dieseliin (5).

| (18) | Näiden tietojen perusteella Espanja ilmoitti, että molemmista biopolttoaineista maksettiin kokonaisuudessaan enimmäismäärää vähemmän korvauksia vuosina 2004–2012 (yhteensä 455,96 euroa / 1 000 l biodieselin ja 897,22 euroa / 1 000 l bioetanolin osalta). Jos tilannetta tarkastellaan vuosi kerrallaan, korvaukset ovat olleet enimmäismääriä pienemmät koko tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuotta 2010 bioetanolin ja vuotta 2012 biodieselin osalta. |
| --- | --- |

(18)

Näiden tietojen perusteella Espanja ilmoitti, että molemmista biopolttoaineista maksettiin kokonaisuudessaan enimmäismäärää vähemmän korvauksia vuosina 2004–2012 (yhteensä 455,96 euroa / 1 000 l biodieselin ja 897,22 euroa / 1 000 l bioetanolin osalta). Jos tilannetta tarkastellaan vuosi kerrallaan, korvaukset ovat olleet enimmäismääriä pienemmät koko tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuotta 2010 bioetanolin ja vuotta 2012 biodieselin osalta.

| (19) | Espanjan mukaan bioetanolista vuonna 2010 maksetun korvauksen näennäinen liiallisuus johtui erityisesti maatalouden raaka-aineiden hintojen kertaluonteisesta laskusta vuoden 2010 tammikuun ja kesäkuun välillä. Kysymys oli siis kertaluonteisesta, palautuvasta ja ennakoimattomasta tilanteesta, joka korjaantui automaattisesti vuonna 2011 raaka-aineiden hinnannousun myötä. Näin ollen Espanjan viranomaisilla ei ollut syytä ryhtyä toimenpiteisiin tilanteen vuoksi. Espanja esitti lisäksi raaka-aineiden hintakehitystä koskevia yksityiskohtaisia tietoja sekä sokeri- ja viljaindeksien kehitystä kuvaavan graafisen esityksen (perusindeksi vuosina 2002–2004 = 100).

  Raaka-aineiden hintakehitys vuosina 2009–2011
   (6) |
| --- | --- |

(19)

Espanjan mukaan bioetanolista vuonna 2010 maksetun korvauksen näennäinen liiallisuus johtui erityisesti maatalouden raaka-aineiden hintojen kertaluonteisesta laskusta vuoden 2010 tammikuun ja kesäkuun välillä. Kysymys oli siis kertaluonteisesta, palautuvasta ja ennakoimattomasta tilanteesta, joka korjaantui automaattisesti vuonna 2011 raaka-aineiden hinnannousun myötä. Näin ollen Espanjan viranomaisilla ei ollut syytä ryhtyä toimenpiteisiin tilanteen vuoksi. Espanja esitti lisäksi raaka-aineiden hintakehitystä koskevia yksityiskohtaisia tietoja sekä sokeri- ja viljaindeksien kehitystä kuvaavan graafisen esityksen (perusindeksi vuosina 2002–2004 = 100).

Raaka-aineiden hintakehitys vuosina 2009–2011
   (6)

| (20) | Espanjan mukaan biodieselin korvaukset näyttävät olleen liiallisia vuonna 2012, mutta ohjelma päättyi tuon vuoden 31 päivänä joulukuuta. |
| --- | --- |

(20)

Espanjan mukaan biodieselin korvaukset näyttävät olleen liiallisia vuonna 2012, mutta ohjelma päättyi tuon vuoden 31 päivänä joulukuuta.

| (21) | Espanja väitti, että tässä menetelmässä käytetty korvaavien polttoaineiden vertailuhinta (veroton pumppuhinta) on käytettävissä olevista vaihtoehdoista tarkin ja käyttökelpoisin, kun hintaa vertaillaan näiden tuotteiden maailmanmarkkinahintoja lähempänä oleviin arvoihin. Espanjan viranomaiset esittivät myös taulukoita, joissa vertailtiin biopolttoaineiden kustannuksia fossiilisten polttoaineiden maailmanmarkkinahintoihin. Viranomaiset korostivat, että biodieselistä ei ollut maksettu liiallisia korvauksia yhdenkään tarkastelujaksoon kuuluvan vuoden aikana. Sitä paitsi bioetanolista maksettu korvaus oli vain hiukan liian suuri (2 euroa / 1 000 l, kun fossiilisten polttoaineiden pumppuhintaa vertailukohtana käytettäessä se olisi ollut 142,13 euroa / 1 000 l). Yhteenlaskettu korvausvaje oli näin laskettuna monta kertaa suurempi kuin aikaisemmalla laskumenetelmällä. |
| --- | --- |

(21)

Espanja väitti, että tässä menetelmässä käytetty korvaavien polttoaineiden vertailuhinta (veroton pumppuhinta) on käytettävissä olevista vaihtoehdoista tarkin ja käyttökelpoisin, kun hintaa vertaillaan näiden tuotteiden maailmanmarkkinahintoja lähempänä oleviin arvoihin. Espanjan viranomaiset esittivät myös taulukoita, joissa vertailtiin biopolttoaineiden kustannuksia fossiilisten polttoaineiden maailmanmarkkinahintoihin. Viranomaiset korostivat, että biodieselistä ei ollut maksettu liiallisia korvauksia yhdenkään tarkastelujaksoon kuuluvan vuoden aikana. Sitä paitsi bioetanolista maksettu korvaus oli vain hiukan liian suuri (2 euroa / 1 000 l, kun fossiilisten polttoaineiden pumppuhintaa vertailukohtana käytettäessä se olisi ollut 142,13 euroa / 1 000 l). Yhteenlaskettu korvausvaje oli näin laskettuna monta kertaa suurempi kuin aikaisemmalla laskumenetelmällä.

| (22) | Espanjan viranomaiset totesivat ilmoittaneensa neuvoston direktiivin 2008/118/EY (7) mukaisesti kaikista yrityksistä, jotka tuottavat, jalostavat, pitävät hallussaan, vastaanottavat tai lähettävät valmisteveron alaisia tavaroita. |
| --- | --- |

(22)

Espanjan viranomaiset totesivat ilmoittaneensa neuvoston direktiivin 2008/118/EY (7) mukaisesti kaikista yrityksistä, jotka tuottavat, jalostavat, pitävät hallussaan, vastaanottavat tai lähettävät valmisteveron alaisia tavaroita.

| (23) | Direktiivin 4 artiklan 1 alakohdan määritelmän mukaan valtuutetulla varastonpitäjällä tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on valtuutettu ansiotoiminnassaan verottomassa varastossa tuottamaan, jalostamaan, pitämään hallussaan, vastaanottamaan tai sieltä lähettämään valmisteveron alaisia tavaroita väliaikaisen verottomuuden järjestelmässä. Direktiivin 8 artiklan mukaan valtuutettu varastonpitäjä on valmisteverovelvollinen. |
| --- | --- |

(23)

Direktiivin 4 artiklan 1 alakohdan määritelmän mukaan valtuutetulla varastonpitäjällä tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on valtuutettu ansiotoiminnassaan verottomassa varastossa tuottamaan, jalostamaan, pitämään hallussaan, vastaanottamaan tai sieltä lähettämään valmisteveron alaisia tavaroita väliaikaisen verottomuuden järjestelmässä. Direktiivin 8 artiklan mukaan valtuutettu varastonpitäjä on valmisteverovelvollinen.

| (24) | Espanjan viranomaiset selittivät, miksi ne olivat antaneet verotiedot ainoastaan toisesta niistä kahdesta yrityksestä, jotka allekirjoittivat alihankintasopimuksen rasvahappojen metyyliestereiden (”FAME”) valmistamisesta soija- ja palmuöljystä. Koska sopimus koskee tavaroita, joiden hallussapito, toimittaminen ja valvonta ovat valmisteveron alaista toimintaa, siihen sovelletaan direktiiviä 2008/118/EY. Viranomaisten mukaan tavaran omistaja ei täyttänyt direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaista ”valtuutetun varastonpitäjän” määritelmää. |
| --- | --- |

(24)

Espanjan viranomaiset selittivät, miksi ne olivat antaneet verotiedot ainoastaan toisesta niistä kahdesta yrityksestä, jotka allekirjoittivat alihankintasopimuksen rasvahappojen metyyliestereiden (”FAME”) valmistamisesta soija- ja palmuöljystä. Koska sopimus koskee tavaroita, joiden hallussapito, toimittaminen ja valvonta ovat valmisteveron alaista toimintaa, siihen sovelletaan direktiiviä 2008/118/EY. Viranomaisten mukaan tavaran omistaja ei täyttänyt direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaista ”valtuutetun varastonpitäjän” määritelmää.

V   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (25) | Komissio katsoi jo asiaa NN 61/2004 koskevassa päätöksessään, että toimenpiteeseen sisältyi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua tukea. Valtiontuesta ympäristönsuojelulle vuonna 2001 annettujen yhteisön suuntaviivojen (8) mukaisesti tekemänsä arvion perusteella komissio katsoi, että tukiohjelma soveltui sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(25)

Komissio katsoi jo asiaa NN 61/2004 koskevassa päätöksessään, että toimenpiteeseen sisältyi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua tukea. Valtiontuesta ympäristönsuojelulle vuonna 2001 annettujen yhteisön suuntaviivojen (8) mukaisesti tekemänsä arvion perusteella komissio katsoi, että tukiohjelma soveltui sisämarkkinoille.

| (26) | Espanjan viranomaiset ovat toimittaneet kilpailun pääosastolle yksityiskohtaisia tietoja muun muassa bioetanolin ja biodieselin tuotantokustannuksista tukiohjelman voimassaoloaikana. Jos biopolttoaineiden kustannuksia verrataan fossiilisten polttoaineiden verottomiin pumppuhintoihin tämän päätöksen liitteessä olevissa taulukoissa esitetyllä tavalla, korvaukset olivat liiallisia kahdessa tapauksessa: bioetanolin osalta vuonna 2010 ja biodieselin osalta vuonna 2012. |
| --- | --- |

(26)

Espanjan viranomaiset ovat toimittaneet kilpailun pääosastolle yksityiskohtaisia tietoja muun muassa bioetanolin ja biodieselin tuotantokustannuksista tukiohjelman voimassaoloaikana. Jos biopolttoaineiden kustannuksia verrataan fossiilisten polttoaineiden verottomiin pumppuhintoihin tämän päätöksen liitteessä olevissa taulukoissa esitetyllä tavalla, korvaukset olivat liiallisia kahdessa tapauksessa: bioetanolin osalta vuonna 2010 ja biodieselin osalta vuonna 2012.

| (27) | Komissio huomauttaa, että Espanjan ehdottama vaihtoehtoinen laskumenetelmä, jossa vertailuarvoina käytetään fossiilisten polttoaineiden maailmanmarkkinahintoja, poikkeaa menetelmästä, jota Espanja ehdotti ja komissio käytti toimenpiteen NN 61/2004 arvioinnin yhteydessä. Koska komissio selvittää parhaillaan, onko Espanja soveltanut asianmukaisesti tukiohjelmaa, sellaisena kuin se hyväksyttiin asiassa NN 61/2004 annetussa päätöksessä, ehdotettua vaihtoehtoista laskumenetelmää ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(27)

Komissio huomauttaa, että Espanjan ehdottama vaihtoehtoinen laskumenetelmä, jossa vertailuarvoina käytetään fossiilisten polttoaineiden maailmanmarkkinahintoja, poikkeaa menetelmästä, jota Espanja ehdotti ja komissio käytti toimenpiteen NN 61/2004 arvioinnin yhteydessä. Koska komissio selvittää parhaillaan, onko Espanja soveltanut asianmukaisesti tukiohjelmaa, sellaisena kuin se hyväksyttiin asiassa NN 61/2004 annetussa päätöksessä, ehdotettua vaihtoehtoista laskumenetelmää ei voida hyväksyä.

| (28) | Tästä huolimatta komissio toteaa, että ei ole merkkejä siitä, että korvaukset olisivat jatkuvasti olleet liiallisia. Myöskään ei ole merkkejä siitä, että tukiohjelman koko voimassaoloaikana maksettujen tukien kokonaismäärä olisi ollut liian suuri. Komissio panee merkille Espanjan esittämät selitykset (ks. johdanto-osan 18, 19, 20 ja 22 kappale). |
| --- | --- |

(28)

Tästä huolimatta komissio toteaa, että ei ole merkkejä siitä, että korvaukset olisivat jatkuvasti olleet liiallisia. Myöskään ei ole merkkejä siitä, että tukiohjelman koko voimassaoloaikana maksettujen tukien kokonaismäärä olisi ollut liian suuri. Komissio panee merkille Espanjan esittämät selitykset (ks. johdanto-osan 18, 19, 20 ja 22 kappale).

| (29) | Komissio katsoo, että bioetanolin liiallisten korvausten korjaamiseksi ei tarvita mukautuksia. Espanja on pystynyt osoittamaan, että ennen muuta kesäkuussa 2010 alkanut raaka-aineiden merkittävä hinnannousu oli kompensoinut enimmäiskorvausten ylitykset. Vuosina 2011 ja 2012 bioetanolista ei maksettu liiallisia korvauksia. |
| --- | --- |

(29)

Komissio katsoo, että bioetanolin liiallisten korvausten korjaamiseksi ei tarvita mukautuksia. Espanja on pystynyt osoittamaan, että ennen muuta kesäkuussa 2010 alkanut raaka-aineiden merkittävä hinnannousu oli kompensoinut enimmäiskorvausten ylitykset. Vuosina 2011 ja 2012 bioetanolista ei maksettu liiallisia korvauksia.

| (30) | Komissio toteaa, että biodieselistä maksettiin hiukan liian suuria korvauksia vuonna 2012 (41,85 euroa / 1 000 l). Näin tapahtui, vaikka tukitoimenpidettä tai tuen tasoa ei mukautettu. Tilanne johtui tukiohjelmasta riippumattomista tekijöistä, erityisesti fossiilisten polttoaineiden suurista hinnankorotuksista Espanjassa. Komissio toteaa, että dieselin hinta vuonna 2012 oli 8 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2011, 36 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2010 ja 71 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2009. Samaan aikaan biodieselin tuotantokustannukset vuonna 2012 olivat samalla tasolla kuin vuonna 2011, 16 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2010 ja 25 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2009. Komissio toteaa, että tukiohjelma päättyi vuoden 2012 lopussa. Tämän vuoksi vapautusta valmisteverosta ei voitu mukauttaa enimmäiskorvausten tulevien ylitysten välttämiseksi komission päätöksen NN 61/2004 johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitetulla tavalla. Komissio toteaa myös, että ohjelmasta ei ole myönnetty minkäänlaista tukea vuonna 2013 tai sen jälkeen. Kuten johdanto-osan 28 kappaleessa todetaan, ohjelman koko voimassaoloaikana maksetut korvaukset eivät olleet liiallisia, kun vuoden 2012 tiedot otetaan huomioon. Tämän voidaan katsoa osoittavan, että Espanja pystyi noudattamaan tukiohjelman mukaista ennakkolaskelmiin perustuvaa menetelmää. |
| --- | --- |

(30)

Komissio toteaa, että biodieselistä maksettiin hiukan liian suuria korvauksia vuonna 2012 (41,85 euroa / 1 000 l). Näin tapahtui, vaikka tukitoimenpidettä tai tuen tasoa ei mukautettu. Tilanne johtui tukiohjelmasta riippumattomista tekijöistä, erityisesti fossiilisten polttoaineiden suurista hinnankorotuksista Espanjassa. Komissio toteaa, että dieselin hinta vuonna 2012 oli 8 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2011, 36 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2010 ja 71 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2009. Samaan aikaan biodieselin tuotantokustannukset vuonna 2012 olivat samalla tasolla kuin vuonna 2011, 16 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2010 ja 25 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2009. Komissio toteaa, että tukiohjelma päättyi vuoden 2012 lopussa. Tämän vuoksi vapautusta valmisteverosta ei voitu mukauttaa enimmäiskorvausten tulevien ylitysten välttämiseksi komission päätöksen NN 61/2004 johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitetulla tavalla. Komissio toteaa myös, että ohjelmasta ei ole myönnetty minkäänlaista tukea vuonna 2013 tai sen jälkeen. Kuten johdanto-osan 28 kappaleessa todetaan, ohjelman koko voimassaoloaikana maksetut korvaukset eivät olleet liiallisia, kun vuoden 2012 tiedot otetaan huomioon. Tämän voidaan katsoa osoittavan, että Espanja pystyi noudattamaan tukiohjelman mukaista ennakkolaskelmiin perustuvaa menetelmää.

| (31) | Komissio katsoo Espanjan toimittamien lisätietojen perusteella, että Espanja ei ole rikkonut velvoitteita, jotka sille asetettiin asiassa NN 61/2004 annetun komission päätöksen johdanto-osan 19 kappaleessa. |
| --- | --- |

(31)

Komissio katsoo Espanjan toimittamien lisätietojen perusteella, että Espanja ei ole rikkonut velvoitteita, jotka sille asetettiin asiassa NN 61/2004 annetun komission päätöksen johdanto-osan 19 kappaleessa.

| (32) | Komissio katsoo direktiivin 2008/118/EY soveltamista koskevien Espanjan huomautusten perusteella, että Espanjan viranomaiset ovat toimittaneet kaikkia asianomaisia yrityksiä koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(32)

Komissio katsoo direktiivin 2008/118/EY soveltamista koskevien Espanjan huomautusten perusteella, että Espanjan viranomaiset ovat toimittaneet kaikkia asianomaisia yrityksiä koskevat tiedot.

VI   PÄÄTELMÄT

| (33) | Komissio katsoo, että Espanja on toteuttanut tukiohjelman NN 61/2004 asianmukaisesti noudattaen komission päätöstä sen hyväksymisestä, |
| --- | --- |

(33)

Komissio katsoo, että Espanja on toteuttanut tukiohjelman NN 61/2004 asianmukaisesti noudattaen komission päätöstä sen hyväksymisestä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Espanjan toteuttama valtiontukiohjelma NN 61/2004 soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, ja sitä on sovellettu asianmukaisesti komission päätöstä NN 61/2004 noudattaen.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 37, 7.2.2014, s. 44.

1

(2)  Katso alaviite 1.

2

(3)  EUVL C 219, 12.9.2006, s. 3.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

4

(5)  Bioetanolin tapauksessa valmistevero olisi ollut 371,69 euroa / 1000 l vuosina 2004–2009 ja 400,69 euroa / 1000 l vuosina 2009–2012. Biodieselin valmistevero olisi ollut 269,89 euroa / 1000 l vuosina 2004–2006, 278 euroa / 1000 l vuosina 2007–2009 ja 307 euroa / 1000 l vuosina 2009–2012.

5

(6)  Sokerin hintakäyrä alkaa alempana ja viljan hintakäyrä ylempänä oikealla.

6

(7)  Neuvoston direktiivi 2008/118/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä ja direktiivin 92/12/ETY kumoamisesta (EUVL L 9, 14.1.2009, s. 12).

7

(8)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

8

---

LIITE

Taulukko 1

Bioetanolin tuotantokustannukset Espanjassa

| Bioetanolin tuotantokustannukset Espanjassa |
| --- |
| euroa / 1 000 l | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Raaka-aineet | (+) | [...] (*) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Työvoima | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Poistot | (+) |
| Muuttuvat kulut ja rahoituskulut | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kuljetus ja jakelu | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tulot sivutuotteista | (–) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Suorat tuet | (–) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tuotantokustannukset yhteensä | | 603 | 692 | 672 | 582 | 602 | 581 | 510 | 688 | 763 |
| Tuotantokate (5 %) | (+) | 30 | 35 | 34 | 29 | 30 | 29 | 26 | 34 | 38 |
| Mukautuskerroin (eri energiasisältö) | (+) | 329 | 378 | 367 | 318 | 329 | 317 | 278 | 376 | 417 |
| Bioetanolin kokonaiskustannukset (verottomana) | (B) | 962 | 1 104 | 1 073 | 929 | 961 | 927 | 814 | 1 098 | 1 218 |
| 95-oktaanisen bensiinin hinta | (P) | 351,8 | 427,0 | 483,3 | 497,0 | 560,8 | 436,7 | 555,4 | 674,6 | 741,0 |
| Korvausmarginaali enintään | (M) = (B) – (P) | 610,6 | 677,4 | 589,2 | 431,9 | 400,0 | 490,6 | 258,6 | 423,4 | 476,7 |
| Kivennäisöljyn valmistevero (IEH) | (IEH) | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 400,7 | 400,7 | 400,7 | 400,7 |
| Enimmäiskorvauksen ja maksetun korvauksen erotus (I) | (I) = (M) – (IEH) | 238,90 | 305,74 | 217,52 | 60,18 | 28,30 | 118,89 | 89,89 | – 142,13 | 22,76 | 76,06 |
| Lähde: | Espanjan viranomaiset |

Bioetanolin tuotantokustannukset Espanjassa

euroa / 1 000 l

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Raaka-aineet

(+)

[...] (*)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Työvoima

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Poistot

(+)

Muuttuvat kulut ja rahoituskulut

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kuljetus ja jakelu

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tulot sivutuotteista

(–)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Suorat tuet

(–)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tuotantokustannukset yhteensä

603

692

672

582

602

581

510

688

763

Tuotantokate (5 %)

(+)

30

35

34

29

30

29

26

34

38

Mukautuskerroin (eri energiasisältö)

(+)

329

378

367

318

329

317

278

376

417

Bioetanolin kokonaiskustannukset (verottomana)

(B)

962

1 104

1 073

929

961

927

814

1 098

1 218

95-oktaanisen bensiinin hinta

(P)

351,8

427,0

483,3

497,0

560,8

436,7

555,4

674,6

741,0

Korvausmarginaali enintään

(M) = (B) – (P)

610,6

677,4

589,2

431,9

400,0

490,6

258,6

423,4

476,7

Kivennäisöljyn valmistevero (IEH)

(IEH)

371,7

371,7

371,7

371,7

371,7

371,7

400,7

400,7

400,7

400,7

Enimmäiskorvauksen ja maksetun korvauksen erotus (I)

(I) = (M) – (IEH)

238,90

305,74

217,52

60,18

28,30

118,89

89,89

– 142,13

22,76

76,06

Lähde:

Espanjan viranomaiset

Taulukko 2

Biodieselin tuotantokustannukset Espanjassa

| Biodieselin tuotantokustannukset Espanjassa |
| --- |
| € / 1 000 l | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Raaka-aineet | (+) | [...] (**) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Työvoima | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Poistot | (+) |
| Muuttuvat kulut ja rahoituskulut | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kuljetus ja jakelu | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tulot sivutuotteista | (–) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Suorat tuet | (–) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tuotantokustannukset yhteensä | | 553 | 744 | 710 | 762 | 992 | 733 | 791 | 917 | 918 |
| Tuotantokate (5 %) | (+) | 28 | 37 | 36 | 38 | 50 | 37 | 40 | 46 | 46 |
| Mukautuskerroin (eri energiasisältö) | (+) | 52 | 70 | 67 | 72 | 94 | 69 | 75 | 87 | 87 |
| Biodieselin kokonaiskustannukset (verottomana) | (B) | 633 | 852 | 813 | 872 | 1 135 | 839 | 905 | 1 050 | 1 051 |
| A-dieselöljyn kustannukset (verottomana) | (P) | 355,0 | 476,0 | 521,7 | 524,9 | 672,8 | 459,0 | 576,5 | 727,9 | 785,5 |
| Korvausmarginaali enintään | (M) = (B) – (P) | 277,9 | 375,5 | 290,9 | 347,2 | 462,5 | 379,9 | 379,9 | 328,8 | 321,6 | 265,2 |
| Kivennäisöljyn valmistevero | (IEH) | 269,86 | 269,86 | 269,86 | 278 | 278 | 278 | 307 | 307 | 307 | 307 |
| Enimmäiskorvauksen ja maksetun korvauksen erotus (I) | (I) = (M) – (IEH) | 8,05 | 105,65 | 21,04 | 69,21 | 184,54 | 101,92 | 72,92 | 21,80 | 14,61 | –41,85 |
| Lähde: | Espanjan viranomaiset |

Biodieselin tuotantokustannukset Espanjassa

€ / 1 000 l

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Raaka-aineet

(+)

[...] (**)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Työvoima

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Poistot

(+)

Muuttuvat kulut ja rahoituskulut

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kuljetus ja jakelu

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tulot sivutuotteista

(–)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Suorat tuet

(–)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tuotantokustannukset yhteensä

553

744

710

762

992

733

791

917

918

Tuotantokate (5 %)

(+)

28

37

36

38

50

37

40

46

46

Mukautuskerroin (eri energiasisältö)

(+)

52

70

67

72

94

69

75

87

87

Biodieselin kokonaiskustannukset (verottomana)

(B)

633

852

813

872

1 135

839

905

1 050

1 051

A-dieselöljyn kustannukset (verottomana)

(P)

355,0

476,0

521,7

524,9

672,8

459,0

576,5

727,9

785,5

Korvausmarginaali enintään

(M) = (B) – (P)

277,9

375,5

290,9

347,2

462,5

379,9

379,9

328,8

321,6

265,2

Kivennäisöljyn valmistevero

(IEH)

269,86

269,86

269,86

278

278

278

307

307

307

307

Enimmäiskorvauksen ja maksetun korvauksen erotus (I)

(I) = (M) – (IEH)

8,05

105,65

21,04

69,21

184,54

101,92

72,92

21,80

14,61

–41,85

Lähde:

Espanjan viranomaiset

---

(*)  Liikesalaisuus

(**)  Liikesalaisuus

---

| 7.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 323/19

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 23 päivänä heinäkuuta 2013,

valtiontuesta SA.35062 (13/N-2), jonka Portugali on myöntänyt Caixa Geral de Depósitosille

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4801)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/767/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Portugalin tasavalta (jäljempänä ’Portugali’) ilmoitti 28. kesäkuuta 2012 Caixa Geral de Depósitos, S.A:n (jäljempänä ’CGD’ tai ’pankki’) pääomapohjan vahvistamistoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(1)

Portugalin tasavalta (jäljempänä ’Portugali’) ilmoitti 28. kesäkuuta 2012 Caixa Geral de Depósitos, S.A:n (jäljempänä ’CGD’ tai ’pankki’) pääomapohjan vahvistamistoimenpiteistä.

| (2) | Komissio teki 18. heinäkuuta 2012 asiassa SA.35062 (2012/NN) päätöksen (jäljempänä ’pelastamispäätös’) (2), jolla 29. kesäkuuta 2012 toteutettu CGD:n pääomapohjan vahvistaminen hyväksyttiin pelastamistueksi. |
| --- | --- |

(2)

Komissio teki 18. heinäkuuta 2012 asiassa SA.35062 (2012/NN) päätöksen (jäljempänä ’pelastamispäätös’) (2), jolla 29. kesäkuuta 2012 toteutettu CGD:n pääomapohjan vahvistaminen hyväksyttiin pelastamistueksi.

| (3) | Portugali ilmoitti komissiolle 27. syyskuuta 2012 sähköpostitse, että CGD:n tytäryhtiö Caixa Geral Finance Limited (jäljempänä ’CGDF’) aikoi maksaa määräämättömäksi ajaksi annetuista ei-kumulatiivisista etuoikeutetuista osakkeista osinkoa seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(3)

Portugali ilmoitti komissiolle 27. syyskuuta 2012 sähköpostitse, että CGD:n tytäryhtiö Caixa Geral Finance Limited (jäljempänä ’CGDF’) aikoi maksaa määräämättömäksi ajaksi annetuista ei-kumulatiivisista etuoikeutetuista osakkeista osinkoa seuraavana päivänä.

| (4) | CGDF maksoi osinkoa 28. syyskuuta 2012. |
| --- | --- |

(4)

CGDF maksoi osinkoa 28. syyskuuta 2012.

| (5) | Komissio teki 18. joulukuuta 2012 asiassa SA.35062 (12/NN) päätöksen (jäljempänä ’aloittamispäätös’) (3), jolla käynnistettiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 16 artiklan mukainen pelastamistuen väärinkäyttöä koskeva tutkintamenettely. |
| --- | --- |

(5)

Komissio teki 18. joulukuuta 2012 asiassa SA.35062 (12/NN) päätöksen (jäljempänä ’aloittamispäätös’) (3), jolla käynnistettiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 16 artiklan mukainen pelastamistuen väärinkäyttöä koskeva tutkintamenettely.

| (6) | Julkaisemalla kyseisen päätöksen komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa komission alustavasta päätelmästä, jonka mukaan osinkojen maksamisella rikottiin pelastamispäätöstä, mutta huomautuksia ei ole esitetty. |
| --- | --- |

(6)

Julkaisemalla kyseisen päätöksen komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa komission alustavasta päätelmästä, jonka mukaan osinkojen maksamisella rikottiin pelastamispäätöstä, mutta huomautuksia ei ole esitetty.

| (7) | Portugali hyväksyy asian kiireellisyyden vuoksi tämän päätöksen tekemisen poikkeuksellisesti englannin kielellä. |
| --- | --- |

(7)

Portugali hyväksyy asian kiireellisyyden vuoksi tämän päätöksen tekemisen poikkeuksellisesti englannin kielellä.

2.   KUVAUS

2.1   Tuensaaja

| (8) | CGD on Portugalin valtion kokonaan omistama pankkiryhmä. Sen nettovarallisuus oli 31. joulukuuta 2012 (tilinpäätöstunnuslukujen mukaan) (5) yhteensä 116,9 miljardia euroa ja sen nettolainasalkku 74,7 miljardin euron suuruinen 31. joulukuuta 2012. Pankin toimintaan kuuluu muun muassa kansallinen ja kansainvälinen liikepankkitoiminta (erityisesti Espanjassa, portugalinkielisessä Afrikassa, Macaossa ja Brasiliassa), investointipankkitoiminta, omaisuudenhoito, erikoistunut antolainaustoiminta ja vakuutustoiminta. |
| --- | --- |

(8)

CGD on Portugalin valtion kokonaan omistama pankkiryhmä. Sen nettovarallisuus oli 31. joulukuuta 2012 (tilinpäätöstunnuslukujen mukaan) (5) yhteensä 116,9 miljardia euroa ja sen nettolainasalkku 74,7 miljardin euron suuruinen 31. joulukuuta 2012. Pankin toimintaan kuuluu muun muassa kansallinen ja kansainvälinen liikepankkitoiminta (erityisesti Espanjassa, portugalinkielisessä Afrikassa, Macaossa ja Brasiliassa), investointipankkitoiminta, omaisuudenhoito, erikoistunut antolainaustoiminta ja vakuutustoiminta.

| (9) | Vuonna 2012 CGD:llä oli johtava asema useimmilla liiketoiminnan aloilla, joilla se toimi kotimaisilla Portugalin markkinoilla (erityisesti asiakkaille myönnettävien lainojen ja ennakkomaksujen, asiakkaiden talletusten, vakuutusten, leasingin, investointipankkitoiminnan ja omaisuudenhoidon osalta).

  Taulukko 1


  CGD:n tärkeimmät taloudelliset tiedot (tilinpäätöstunnuslukujen perusteella) | 31. joulukuuta 2012 |
| --- | --- | --- |
| Varat yhteensä (miljardia euroa) | 116,9 |
| Asiakkaille myönnetyt lainat (miljardia euroa) | 74,7 |
| Vähittäistalletukset (miljardia euroa) (*) | 71,4 |
| Tukkupankkitoiminnan varat yhteensä (miljardia euroa) (**) | 35,2 |
| Pankkiryhmän työntekijät yhteensä | 23 028 |
| Pankkiryhmän konttorit yhteensä | 1 293 |
| Kansallinen markkinaosuus talletuksista | 28,1  % |
| Kansallinen markkinaosuus lainoista | 21,3  % |

(9)

Vuonna 2012 CGD:llä oli johtava asema useimmilla liiketoiminnan aloilla, joilla se toimi kotimaisilla Portugalin markkinoilla (erityisesti asiakkaille myönnettävien lainojen ja ennakkomaksujen, asiakkaiden talletusten, vakuutusten, leasingin, investointipankkitoiminnan ja omaisuudenhoidon osalta).

Taulukko 1

CGD:n tärkeimmät taloudelliset tiedot (tilinpäätöstunnuslukujen perusteella)

31. joulukuuta 2012

Varat yhteensä (miljardia euroa)

116,9

Asiakkaille myönnetyt lainat (miljardia euroa)

74,7

Vähittäistalletukset (miljardia euroa) (*)

71,4

Tukkupankkitoiminnan varat yhteensä (miljardia euroa) (**)

35,2

Pankkiryhmän työntekijät yhteensä

23 028

Pankkiryhmän konttorit yhteensä

1 293

Kansallinen markkinaosuus talletuksista

28,1  %

Kansallinen markkinaosuus lainoista

21,3  %

2.2   Tukitoimenpiteet käynnistäneet tapahtumat

| (10) | CGD:llä on valtionvelkakriisin alkamisesta lähtien ollut vaikeuksia tukkumarkkinoille pääsyssä. Nämä vaikeudet alkoivat keskipitkän ja pitkän aikavälin pääomamarkkinoille pääsemisessä ja laajenivat vähitellen lyhyen rahan markkinoille. |
| --- | --- |

(10)

CGD:llä on valtionvelkakriisin alkamisesta lähtien ollut vaikeuksia tukkumarkkinoille pääsyssä. Nämä vaikeudet alkoivat keskipitkän ja pitkän aikavälin pääomamarkkinoille pääsemisessä ja laajenivat vähitellen lyhyen rahan markkinoille.

| (11) | Tämän seurauksena CGD:n oli vähennettävä riippuvuuttaan tukkurahoituksesta ja se otti vuoden 2010 ensimmäisen neljänneksen aikana käyttöön maksuvalmiutta koskevan varasuunnitelmansa, jonka perusteella se pyrki a) löytämään vaihtoehtoisia rahoituslähteitä pääosin vakuudellisen rahoituksen saralta, b) suurentamaan EKP:n kelpuuttamien vakuuksien sammiota, c) myymään ei-strategisia omaisuuseriä ja d) esittelemään omat luottokelpoisuutta koskevat tietonsa sijoittajille ja vastapuolille. |
| --- | --- |

(11)

Tämän seurauksena CGD:n oli vähennettävä riippuvuuttaan tukkurahoituksesta ja se otti vuoden 2010 ensimmäisen neljänneksen aikana käyttöön maksuvalmiutta koskevan varasuunnitelmansa, jonka perusteella se pyrki a) löytämään vaihtoehtoisia rahoituslähteitä pääosin vakuudellisen rahoituksen saralta, b) suurentamaan EKP:n kelpuuttamien vakuuksien sammiota, c) myymään ei-strategisia omaisuuseriä ja d) esittelemään omat luottokelpoisuutta koskevat tietonsa sijoittajille ja vastapuolille.

| (12) | Portugalin, komission, EKP:n ja IMF:n välisen talous- ja rahoitusapusuunnitelman mukaisesti CGD:tä pyydettiin toimittamaan neljännesvuosittain uudelleenarvioitava rahoitus- ja pääomasuunnitelma vuosille 2011‒2015. Suunnitelman ensimmäinen versio toimitettiin 26. heinäkuuta 2011 ja sitä on tarkistettu sen jälkeen. |
| --- | --- |

(12)

Portugalin, komission, EKP:n ja IMF:n välisen talous- ja rahoitusapusuunnitelman mukaisesti CGD:tä pyydettiin toimittamaan neljännesvuosittain uudelleenarvioitava rahoitus- ja pääomasuunnitelma vuosille 2011‒2015. Suunnitelman ensimmäinen versio toimitettiin 26. heinäkuuta 2011 ja sitä on tarkistettu sen jälkeen.

| (13) | Vakavaraisuuden osalta Basel II -sopimuksen sääntöjen mukaisesti laskettu rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (Core Tier 1) suhdeluku oli 9,48 prosenttia 31. joulukuuta 2011. Yksi rahoitus- ja pääomasuunnitelman tavoitteista oli Basel II -sopimuksen sääntöjen mukaisesti lasketun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen suhdeluvun parantaminen 10 prosenttiin 31. joulukuuta 2012 mennessä, mikä vastaa Portugalin hallituksen ja IMF:n, komission ja EKP:n välisen yhteisymmärryspöytäkirjan vaatimuksia. Euroopan pankkiviranomaisen (jäljempänä ’EPV’) antaman suosituksen perusteella rahoitus- ja pääomasuunnitelmaa tarkistettiin 30. kesäkuuta 2012 alkaen hallussa pidettävän pääoman vähimmäismäärän osalta, jotta vastattaisiin pankin hallussa oleviin valtionvelkoihin ja paikallisten kunnallishallintojen velkoihin (jäljempänä ’valtionvelkapuskuri’) perustuviin pääomatarpeisiin ja EPV:n toteuttamaan stressitestiin perustuvaan pääomatarpeeseen. |
| --- | --- |

(13)

Vakavaraisuuden osalta Basel II -sopimuksen sääntöjen mukaisesti laskettu rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (Core Tier 1) suhdeluku oli 9,48 prosenttia 31. joulukuuta 2011. Yksi rahoitus- ja pääomasuunnitelman tavoitteista oli Basel II -sopimuksen sääntöjen mukaisesti lasketun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen suhdeluvun parantaminen 10 prosenttiin 31. joulukuuta 2012 mennessä, mikä vastaa Portugalin hallituksen ja IMF:n, komission ja EKP:n välisen yhteisymmärryspöytäkirjan vaatimuksia. Euroopan pankkiviranomaisen (jäljempänä ’EPV’) antaman suosituksen perusteella rahoitus- ja pääomasuunnitelmaa tarkistettiin 30. kesäkuuta 2012 alkaen hallussa pidettävän pääoman vähimmäismäärän osalta, jotta vastattaisiin pankin hallussa oleviin valtionvelkoihin ja paikallisten kunnallishallintojen velkoihin (jäljempänä ’valtionvelkapuskuri’) perustuviin pääomatarpeisiin ja EPV:n toteuttamaan stressitestiin perustuvaan pääomatarpeeseen.

| (14) | Rahoitus- ja pääomasuunnitelman toukokuun 2012 version ja EPV:n suosituksen perusteella pääoman lisäämistarpeeksi määritettiin 1,650 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(14)

Rahoitus- ja pääomasuunnitelman toukokuun 2012 version ja EPV:n suosituksen perusteella pääoman lisäämistarpeeksi määritettiin 1,650 miljardia euroa.

2.3   Tukitoimenpiteet

| (15) | Portugalin valtion CGD:n ainoan osakkeenomistajan ominaisuudessa toteuttamat toimenpiteet pääomapohjan vahvistamiseksi olivat






  i) | vastikään liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden merkitseminen (jäljempänä ’pääomankorotus’) 750 miljoonan euron edestä ja |
| --- | --- | --- |

(15)

Portugalin valtion CGD:n ainoan osakkeenomistajan ominaisuudessa toteuttamat toimenpiteet pääomapohjan vahvistamiseksi olivat

i)

vastikään liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden merkitseminen (jäljempänä ’pääomankorotus’) 750 miljoonan euron edestä ja

| ii) | sellaisten CGD:n liikkeeseen laskemien vaihdettavissa olevien instrumenttien merkitseminen 900 miljoonan euron edestä, jotka otetaan EPV:n toteuttamaan stressitestiin perustuvan pääomatarpeen osalta huomioon rajoituksettomina ensisijaisina omina varoina. |
| --- | --- |

ii)

sellaisten CGD:n liikkeeseen laskemien vaihdettavissa olevien instrumenttien merkitseminen 900 miljoonan euron edestä, jotka otetaan EPV:n toteuttamaan stressitestiin perustuvan pääomatarpeen osalta huomioon rajoituksettomina ensisijaisina omina varoina.

| (16) | Tukitoimenpiteet esitellään yksityiskohtaisesti pelastamispäätöksen johdanto-osan 12‒25 kappaleessa. |
| --- | --- |

(16)

Tukitoimenpiteet esitellään yksityiskohtaisesti pelastamispäätöksen johdanto-osan 12‒25 kappaleessa.

2.4   Tuen väärinkäyttöä koskeva muodollinen tutkintamenettely

| (17) | Portugali sitoutui pelastamispäätöksen johdanto-osan 31 kappaleen mukaisesti varmistamaan, että CGD soveltaa toimintaa koskevia rajoitteita, jotka vastaavat Portugalin luottolaitosten uuden pääomapohjan vahvistamista koskevan ohjelman (6) rajoitteita. Näitä ovat muun muassa






  — | osingonjakokielto |
| --- | --- | --- |

(17)

Portugali sitoutui pelastamispäätöksen johdanto-osan 31 kappaleen mukaisesti varmistamaan, että CGD soveltaa toimintaa koskevia rajoitteita, jotka vastaavat Portugalin luottolaitosten uuden pääomapohjan vahvistamista koskevan ohjelman (6) rajoitteita. Näitä ovat muun muassa

—

osingonjakokielto

| — | kielto maksaa kuponkeja ja korkoja sellaisille hybridi-instrumenteille ja huonommassa etuoikeusasemassa oleville veloille, jotka eivät ole Portugalin hallussa ja joiden maksamiseen ei ole oikeudellista velvollisuutta. |
| --- | --- |

—

kielto maksaa kuponkeja ja korkoja sellaisille hybridi-instrumenteille ja huonommassa etuoikeusasemassa oleville veloille, jotka eivät ole Portugalin hallussa ja joiden maksamiseen ei ole oikeudellista velvollisuutta.

| (18) | CGD:n tytäryhtiö CGDF maksoi 28. syyskuuta 2012 ilman komission lupaa määräämättömäksi ajaksi annetuista etuoikeutetuista osakkeista osinkoa 405 415 euroa. Määrä vastaa 0,025 prosentin osuutta 29. kesäkuuta 2012 myönnetystä pääomasta. |
| --- | --- |

(18)

CGD:n tytäryhtiö CGDF maksoi 28. syyskuuta 2012 ilman komission lupaa määräämättömäksi ajaksi annetuista etuoikeutetuista osakkeista osinkoa 405 415 euroa. Määrä vastaa 0,025 prosentin osuutta 29. kesäkuuta 2012 myönnetystä pääomasta.

| (19) | Komissio katsoi aloittamispäätöksessä alustavasti, että CGDF:n 28. syyskuuta 2012 suorittamat maksut kuuluivat CGD:n pelastamispäätöksen mukaisesti sovellettavan osingonjakokiellon piiriin ja että osinkojen maksaminen oli myönnetyn pelastamistuen väärinkäyttöä. |
| --- | --- |

(19)

Komissio katsoi aloittamispäätöksessä alustavasti, että CGDF:n 28. syyskuuta 2012 suorittamat maksut kuuluivat CGD:n pelastamispäätöksen mukaisesti sovellettavan osingonjakokiellon piiriin ja että osinkojen maksaminen oli myönnetyn pelastamistuen väärinkäyttöä.

3.   CGD:N RAKENNEUUDISTUS

| (20) | CGD toimitti rakenneuudistussuunnitelman, joka sisältää neljä pääkohtaa:






  — | CGD:n taseen velkavivun purkaminen vakuutustoimintojen ja jäljellä olevien muiden kuin strategisten osakkuuksien myymisellä sekä ydintoimintaan kuulumattomista omaisuuseristä luopumalla |
| --- | --- | --- |

(20)

CGD toimitti rakenneuudistussuunnitelman, joka sisältää neljä pääkohtaa:

—

CGD:n taseen velkavivun purkaminen vakuutustoimintojen ja jäljellä olevien muiden kuin strategisten osakkuuksien myymisellä sekä ydintoimintaan kuulumattomista omaisuuseristä luopumalla

| — | CGD:n operatiivisen tehokkuuden parantaminen |
| --- | --- |

—

CGD:n operatiivisen tehokkuuden parantaminen

| — | sen Espanjan toimintojen rakenteiden uudistaminen |
| --- | --- |

—

sen Espanjan toimintojen rakenteiden uudistaminen

| — | yhteensä 900 miljoonan euron vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu rakenneuudistuskauden aikana |
| --- | --- |

—

yhteensä 900 miljoonan euron vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu rakenneuudistuskauden aikana

Velkavivun purkaminen

| (21) | CGD pyrki purkamaan taseensa velkavipua jo ennen kesäkuun 2012 pääomankorotusta. Joulukuusta 2010 kesäkuuhun 2012 pankki pienensi tasettaan (tilinpäätöstunnuslukujen mukaan) noin 8,2 miljardilla eurolla. |
| --- | --- |

(21)

CGD pyrki purkamaan taseensa velkavipua jo ennen kesäkuun 2012 pääomankorotusta. Joulukuusta 2010 kesäkuuhun 2012 pankki pienensi tasettaan (tilinpäätöstunnuslukujen mukaan) noin 8,2 miljardilla eurolla.

| (22) | Rakenneuudistussuunnitelmassa eritellään lisää toimenpiteitä velkavivun purkamiseksi. Suunnitelmaan kuuluu vakuutustoimintojen eli Caixa Segurosin ja jäljellä olevien ei-strategisten osakkuuksien myyminen sekä ydintoimintaan kuulumattomista omaisuuseristä luopuminen, jotta CGD voisi keskittyä paremmin ydintoimintaansa vähittäispankkina ja vapauttaa varoja, joilla vahvistetaan sen ydinpääomaa. CGD pyrkii purkamaan taseensa velkavipua luopumalla ydintoimintaan kuulumattomista omaisuuseristä [10‒20] miljardin euron edestä. Tämä vastaa [10‒20 prosentin] vähennystä (tilinpäätöstunnuslukuihin perustuvaan) joulukuun 2012 konsolidoituun taseeseen nähden. Vakuutusliiketoimintojen myyminen on tärkeä osa velkavivun purkamista, ja sen avulla velkavipu pienenee noin [...] (***) miljardilla eurolla. Jäljellä olevien ei-strategisten osakkuuksien myyminen pienentää velkavipua [0‒5] miljardilla eurolla, entisen Banco Português de Negóciosin (jäljempänä ’BPN’) velkojen takaisinmaksu [0‒5] miljardilla eurolla ja muista kuin ydintoimintaan kuuluvista luotoista luopuminen Espanjassa [0‒5] miljardin euron edestä. Lisäksi noin kahdesta kolmasosasta muuhun kuin ydintoimintaan kuuluvasta salkusta ([10‒20] miljardia euroa) luovutaan vuoden 2017 loppuun mennessä ja jäljellä olevasta osasta vuoden 2017 jälkeen. |
| --- | --- |

(22)

Rakenneuudistussuunnitelmassa eritellään lisää toimenpiteitä velkavivun purkamiseksi. Suunnitelmaan kuuluu vakuutustoimintojen eli Caixa Segurosin ja jäljellä olevien ei-strategisten osakkuuksien myyminen sekä ydintoimintaan kuulumattomista omaisuuseristä luopuminen, jotta CGD voisi keskittyä paremmin ydintoimintaansa vähittäispankkina ja vapauttaa varoja, joilla vahvistetaan sen ydinpääomaa. CGD pyrkii purkamaan taseensa velkavipua luopumalla ydintoimintaan kuulumattomista omaisuuseristä [10‒20] miljardin euron edestä. Tämä vastaa [10‒20 prosentin] vähennystä (tilinpäätöstunnuslukuihin perustuvaan) joulukuun 2012 konsolidoituun taseeseen nähden. Vakuutusliiketoimintojen myyminen on tärkeä osa velkavivun purkamista, ja sen avulla velkavipu pienenee noin [...] (***) miljardilla eurolla. Jäljellä olevien ei-strategisten osakkuuksien myyminen pienentää velkavipua [0‒5] miljardilla eurolla, entisen Banco Português de Negóciosin (jäljempänä ’BPN’) velkojen takaisinmaksu [0‒5] miljardilla eurolla ja muista kuin ydintoimintaan kuuluvista luotoista luopuminen Espanjassa [0‒5] miljardin euron edestä. Lisäksi noin kahdesta kolmasosasta muuhun kuin ydintoimintaan kuuluvasta salkusta ([10‒20] miljardia euroa) luovutaan vuoden 2017 loppuun mennessä ja jäljellä olevasta osasta vuoden 2017 jälkeen.

| (23) | Caixa Seguros on markkinajohtaja Portugalissa, ja joulukuussa 2012 sen osuus henkivakuutuksista oli 31 prosenttia ja vahinkovakuutuksista 26 prosenttia. Se koostuu monilinjaisesta vakuutusyksiköstä, joka on vastuussa henki- ja vahinkovakuutustoiminnoista, sekä etenkin sairausvakuutuksiin ja autovakuutuksiin erikoistuneista vakuutusyksiköistä. Caixa Seguros muodosti 31. joulukuuta 2012 yhteensä 9,2 prosenttia CGD:n konsolidoidusta omasta pääomasta ja tuotti CGD:n osakkeenomistajille 89,7 miljoonan euron nettotulon, joka perustuu ensivakuutusmaksuihin, joiden summa vuonna 2012 oli 3 195 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(23)

Caixa Seguros on markkinajohtaja Portugalissa, ja joulukuussa 2012 sen osuus henkivakuutuksista oli 31 prosenttia ja vahinkovakuutuksista 26 prosenttia. Se koostuu monilinjaisesta vakuutusyksiköstä, joka on vastuussa henki- ja vahinkovakuutustoiminnoista, sekä etenkin sairausvakuutuksiin ja autovakuutuksiin erikoistuneista vakuutusyksiköistä. Caixa Seguros muodosti 31. joulukuuta 2012 yhteensä 9,2 prosenttia CGD:n konsolidoidusta omasta pääomasta ja tuotti CGD:n osakkeenomistajille 89,7 miljoonan euron nettotulon, joka perustuu ensivakuutusmaksuihin, joiden summa vuonna 2012 oli 3 195 miljoonaa euroa.

| (24) | CGD tekee Caixa Segurosille rakenneuudistuksen sen markkinakelpoisuuden parantamiseksi ja myynnin helpottamiseksi. CGD saattaa [...]. Myyntimenettelyssä mahdollistetaan kaikki mahdolliset yhdistelmät, joita voivat olla esimerkiksi [...]. CGD rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että [...]. |
| --- | --- |

(24)

CGD tekee Caixa Segurosille rakenneuudistuksen sen markkinakelpoisuuden parantamiseksi ja myynnin helpottamiseksi. CGD saattaa [...]. Myyntimenettelyssä mahdollistetaan kaikki mahdolliset yhdistelmät, joita voivat olla esimerkiksi [...]. CGD rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että [...].

| (25) | CGD myös myy jäljellä olevat ei-strategiset [...] hallussa olevat osakkuudet noteeratuista portugalilaisista yrityksistä, millä puretaan lisää CGD:n taseen velkavipua noin [200‒250] miljoonalla eurolla. CGD on jo myynyt suurimman osan ei-strategisista osakkuuksistaan, millä saavutettiin noin 450 miljoonan euron myyntitulot. |
| --- | --- |

(25)

CGD myös myy jäljellä olevat ei-strategiset [...] hallussa olevat osakkuudet noteeratuista portugalilaisista yrityksistä, millä puretaan lisää CGD:n taseen velkavipua noin [200‒250] miljoonalla eurolla. CGD on jo myynyt suurimman osan ei-strategisista osakkuuksistaan, millä saavutettiin noin 450 miljoonan euron myyntitulot.

| (26) | CGD aikoo lisäksi luopua asteittain varallisuussalkusta, joka on peräisin konkurssiin menneen BPN:n veloista (7). Salkun nimellinen arvo on [0‒5] miljardia euroa ja nettoarvo noin [0‒5] miljardia euroa. Asiaan liittyvän takaisinmaksuohjelman mukaan salkun nettoarvoa vähennetään [40‒50] prosentilla [0‒5] miljardiin euroon vuoden 2017 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(26)

CGD aikoo lisäksi luopua asteittain varallisuussalkusta, joka on peräisin konkurssiin menneen BPN:n veloista (7). Salkun nimellinen arvo on [0‒5] miljardia euroa ja nettoarvo noin [0‒5] miljardia euroa. Asiaan liittyvän takaisinmaksuohjelman mukaan salkun nettoarvoa vähennetään [40‒50] prosentilla [0‒5] miljardiin euroon vuoden 2017 loppuun mennessä.

| (27) | Lopuksi CGD luopuu muista kuin ydintoimintaansa kuuluvista luotoista koostuvasta salkusta, joka on peräisin sen vähittäis- ja tukkupankkitoiminnoista Espanjassa. Salkun arvo on noin [0‒5] miljardia euroa. |
| --- | --- |

(27)

Lopuksi CGD luopuu muista kuin ydintoimintaansa kuuluvista luotoista koostuvasta salkusta, joka on peräisin sen vähittäis- ja tukkupankkitoiminnoista Espanjassa. Salkun arvo on noin [0‒5] miljardia euroa.

Operatiivinen tehokkuus

| (28) | Toinen rakenneuudistussuunnitelman pääkohta on pankin operatiivisen tehokkuuden parantaminen. CGD toteutti jo vuosina 2011 ja 2012 toimenpiteitä kustannuspohjansa optimoimiseksi ja on vähentänyt kotimaan toimintansa työvoimakustannuksia sekä myynti-, yleis- ja hallinnollisia kustannuksia kriisiä edeltäneisiin taloudellisiin tietoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(28)

Toinen rakenneuudistussuunnitelman pääkohta on pankin operatiivisen tehokkuuden parantaminen. CGD toteutti jo vuosina 2011 ja 2012 toimenpiteitä kustannuspohjansa optimoimiseksi ja on vähentänyt kotimaan toimintansa työvoimakustannuksia sekä myynti-, yleis- ja hallinnollisia kustannuksia kriisiä edeltäneisiin taloudellisiin tietoihin verrattuna.

| (29) | CGD aikoo jatkaa optimointia vähentämällä operatiivisia kustannuksiaan edelleen rakenneuudistuskauden aikana. Tärkeimmät tavat luoda lisäsäästöjä ovat pankin työntekijämäärän vähentäminen ja sopimuspalvelujen hintojen uudelleen neuvotteleminen. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan CGD jatkaa työvoimakustannustensa vähentämistä rakenneuudistuskauden aikana tavoitteenaan pienentää niitä [5‒10] prosentilla. Ennustetut työvoimakustannukset olisivat [500‒550] miljoonaa euroa joulukuussa 2013 ja [450‒500] miljoonaa euroa joulukuussa 2017. Työntekijämäärää vähennetään Portugalissa [5‒10] prosentilla. Kotimaan vähittäispankkitoiminnassa toimi joulukuussa 2012 yhteensä 9 401 työntekijää. CGD aikoo kuitenkin vähentää määrän joulukuuhun 2017 mennessä [8 500 - 9 000] työntekijään. |
| --- | --- |

(29)

CGD aikoo jatkaa optimointia vähentämällä operatiivisia kustannuksiaan edelleen rakenneuudistuskauden aikana. Tärkeimmät tavat luoda lisäsäästöjä ovat pankin työntekijämäärän vähentäminen ja sopimuspalvelujen hintojen uudelleen neuvotteleminen. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan CGD jatkaa työvoimakustannustensa vähentämistä rakenneuudistuskauden aikana tavoitteenaan pienentää niitä [5‒10] prosentilla. Ennustetut työvoimakustannukset olisivat [500‒550] miljoonaa euroa joulukuussa 2013 ja [450‒500] miljoonaa euroa joulukuussa 2017. Työntekijämäärää vähennetään Portugalissa [5‒10] prosentilla. Kotimaan vähittäispankkitoiminnassa toimi joulukuussa 2012 yhteensä 9 401 työntekijää. CGD aikoo kuitenkin vähentää määrän joulukuuhun 2017 mennessä [8 500 - 9 000] työntekijään.

| (30) | CGD:n operatiivisen tehokkuuden parantaminen toteutetaan lisäksi konttoriverkoston optimoinnilla eli pienentämällä kotimaista konttoriverkostoa [5‒10] prosentilla 840 konttorista kesäkuussa 2012 [750‒800] konttoriin [...] mennessä. [70‒80] konttorin sulkeminen Portugalissa kesäkuun 2012 ja [...] välisenä aikana on osa optimointimenettelyä, jossa arvioidaan uudelleen ja järkeistetään CGD:n kotimaan vähittäispankkitoiminnan maantieteellistä kattavuutta, minkä odotetaan johtavan vuosittain [0‒5] miljoonan euron säästöihin. Konttoreita on suljettu tai ollaan parhaillaan sulkemassa 58. Jäljelle jäävät [10‒20] konttoria suljetaan ennen [...]. |
| --- | --- |

(30)

CGD:n operatiivisen tehokkuuden parantaminen toteutetaan lisäksi konttoriverkoston optimoinnilla eli pienentämällä kotimaista konttoriverkostoa [5‒10] prosentilla 840 konttorista kesäkuussa 2012 [750‒800] konttoriin [...] mennessä. [70‒80] konttorin sulkeminen Portugalissa kesäkuun 2012 ja [...] välisenä aikana on osa optimointimenettelyä, jossa arvioidaan uudelleen ja järkeistetään CGD:n kotimaan vähittäispankkitoiminnan maantieteellistä kattavuutta, minkä odotetaan johtavan vuosittain [0‒5] miljoonan euron säästöihin. Konttoreita on suljettu tai ollaan parhaillaan sulkemassa 58. Jäljelle jäävät [10‒20] konttoria suljetaan ennen [...].

| (31) | Lisäksi CGD:n operatiivista tehokkuutta parannetaan lisäämällä palveluista ja provisioista saatavia tuloja, jotka vuonna 2012 muodostivat noin 25 prosenttia CGD:n liiketoiminnan nettotuloista ja joihin liittyvä markkinaosuus oli CGD:llä Portugalin pankkialalla keskimäärin 29 prosenttia. CGD ottaa käyttöön uusia palkkiorakenteita, jotta sen tulonlähteet vastaisivat paremmin sen kilpailijoiden tulonlähteitä. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi CGD:n operatiivista tehokkuutta parannetaan lisäämällä palveluista ja provisioista saatavia tuloja, jotka vuonna 2012 muodostivat noin 25 prosenttia CGD:n liiketoiminnan nettotuloista ja joihin liittyvä markkinaosuus oli CGD:llä Portugalin pankkialalla keskimäärin 29 prosenttia. CGD ottaa käyttöön uusia palkkiorakenteita, jotta sen tulonlähteet vastaisivat paremmin sen kilpailijoiden tulonlähteitä.

Espanjan toiminnan rakenneuudistus

| (32) | Kolmas rakenneuudistussuunnitelman pääkohta on Espanjassa tapahtuvan pankkitoiminnan rakenneuudistus. Vaikka CGD:n kansainvälinen toiminta on tällä hetkellä huomattavasti tuottavampaa kuin kotimaan toiminta ja on tärkeä tuki pankin yleiselle tuottavuudelle, CGD:n toiminta Espanjassa on tappiollista. CGD aloitti vähittäispankkitoimintansa Espanjassa vuonna 1991 hankkimalla Banco de Extremaduran ja Chase Manhattan Españan sekä hankkimalla Banco Simeónin vuonna 1995. Tästä vähittäispankkitoiminnasta vastaa tällä hetkellä CGD:n tytäryhtiö Banco Caixa Geral (jäljempänä ’BCG’). Vuonna 2007 CGD aloitti myös tukkupankkitoiminnan Espanjaan perustetussa konttorissa, jossa keskityttiin kiinteistöhankkeisiin, niihin liittyvään hankerahoitukseen ja syndikoituihin lainoihin. CGD:n vähittäispankkitoiminnassa on hädin tuskin saavutettu nollatulos viimeisen vuosikymmenen aikana. Tukkupankkitoiminnan tilanne on ollut vieläkin kehnompi. Juuri ennen talouskriisiä aloitettu tukkupankkitoiminta on tuottanut erittäin heikon tuloksen, ja sen tappiot ovat olleet melko lyhyellä aikavälillä noin 250 miljoonaa euroa joulukuuhun 2012 mennessä. Tukkupankkitoiminta lopetetaan kokonaan ja [...]. |
| --- | --- |

(32)

Kolmas rakenneuudistussuunnitelman pääkohta on Espanjassa tapahtuvan pankkitoiminnan rakenneuudistus. Vaikka CGD:n kansainvälinen toiminta on tällä hetkellä huomattavasti tuottavampaa kuin kotimaan toiminta ja on tärkeä tuki pankin yleiselle tuottavuudelle, CGD:n toiminta Espanjassa on tappiollista. CGD aloitti vähittäispankkitoimintansa Espanjassa vuonna 1991 hankkimalla Banco de Extremaduran ja Chase Manhattan Españan sekä hankkimalla Banco Simeónin vuonna 1995. Tästä vähittäispankkitoiminnasta vastaa tällä hetkellä CGD:n tytäryhtiö Banco Caixa Geral (jäljempänä ’BCG’). Vuonna 2007 CGD aloitti myös tukkupankkitoiminnan Espanjaan perustetussa konttorissa, jossa keskityttiin kiinteistöhankkeisiin, niihin liittyvään hankerahoitukseen ja syndikoituihin lainoihin. CGD:n vähittäispankkitoiminnassa on hädin tuskin saavutettu nollatulos viimeisen vuosikymmenen aikana. Tukkupankkitoiminnan tilanne on ollut vieläkin kehnompi. Juuri ennen talouskriisiä aloitettu tukkupankkitoiminta on tuottanut erittäin heikon tuloksen, ja sen tappiot ovat olleet melko lyhyellä aikavälillä noin 250 miljoonaa euroa joulukuuhun 2012 mennessä. Tukkupankkitoiminta lopetetaan kokonaan ja [...].

| (33) | Tästä huolimatta CGD pitää Espanjaa tärkeänä markkinana, jolla se pyrkii jatkamaan läsnäoloaan erityisesti tukeakseen portugalilaisten pienten ja keskisuurten yritysten (jäljempänä ’pk-yritykset’) vientitoimintaa. Vähittäispankkitoimintaa jatketaan siten Espanjassa, mutta sen mittakaavaa pienennetään huomattavasti. Toiminnan kannattavuuden palauttamiseksi konttoreiden määrää vähennetään [47‒52] prosentilla kesäkuun 2012 yhteensä 209 konttorista [100‒110] konttoriin [...] mennessä. Espanjan toiminnan työntekijämäärää vähennetään [46‒49] prosentilla kesäkuun 2012 yhteensä 974 työntekijästä [500‒523] työntekijään [...] mennessä. |
| --- | --- |

(33)

Tästä huolimatta CGD pitää Espanjaa tärkeänä markkinana, jolla se pyrkii jatkamaan läsnäoloaan erityisesti tukeakseen portugalilaisten pienten ja keskisuurten yritysten (jäljempänä ’pk-yritykset’) vientitoimintaa. Vähittäispankkitoimintaa jatketaan siten Espanjassa, mutta sen mittakaavaa pienennetään huomattavasti. Toiminnan kannattavuuden palauttamiseksi konttoreiden määrää vähennetään [47‒52] prosentilla kesäkuun 2012 yhteensä 209 konttorista [100‒110] konttoriin [...] mennessä. Espanjan toiminnan työntekijämäärää vähennetään [46‒49] prosentilla kesäkuun 2012 yhteensä 974 työntekijästä [500‒523] työntekijään [...] mennessä.

| (34) | Maantieteellisesti katsottuna BCG aikoo jatkossa keskittää vähittäispankkitoimintansa Galician, Kastilian ja Leónin, Asturiaksen ja Extremaduran alueille, säilyttää vain pienen markkinaosuuden tärkeimmissä rajat ylittävän kaupan keskuksissa (Madrid ja Katalonia) ja säilyttää erittäin rajatun markkinaosuuden [0‒5] konttorilla niillä alueilla, joilla on merkittäviä rajat ylittäviä suhteita ja jotka ovat merkittäviä rahoituslähteitä Espanjan toiminnalle eli Baskimaalla, Andalusiassa ja Valenciassa. |
| --- | --- |

(34)

Maantieteellisesti katsottuna BCG aikoo jatkossa keskittää vähittäispankkitoimintansa Galician, Kastilian ja Leónin, Asturiaksen ja Extremaduran alueille, säilyttää vain pienen markkinaosuuden tärkeimmissä rajat ylittävän kaupan keskuksissa (Madrid ja Katalonia) ja säilyttää erittäin rajatun markkinaosuuden [0‒5] konttorilla niillä alueilla, joilla on merkittäviä rajat ylittäviä suhteita ja jotka ovat merkittäviä rahoituslähteitä Espanjan toiminnalle eli Baskimaalla, Andalusiassa ja Valenciassa.

Vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu

| (35) | Neljäs rakenneuudistussuunnitelman pääkohta on noin 900 miljoonan euron arvoisten vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu rakenneuudistuskauden aikana, millä pyritään vähentämään CGD:n keskimääräisiä rahoituskustannuksia. Taseen velkavivun purkamisen ja operatiivisen kannattavuuden lisäämisen odotetaan mahdollistavan vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksun. Erityisesti vakuutustoiminnan myymisen odotetaan vapauttavan lakisääteistä pääomaa ja mahdollistavan siten aikaisen takaisinmaksun. |
| --- | --- |

(35)

Neljäs rakenneuudistussuunnitelman pääkohta on noin 900 miljoonan euron arvoisten vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu rakenneuudistuskauden aikana, millä pyritään vähentämään CGD:n keskimääräisiä rahoituskustannuksia. Taseen velkavivun purkamisen ja operatiivisen kannattavuuden lisäämisen odotetaan mahdollistavan vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksun. Erityisesti vakuutustoiminnan myymisen odotetaan vapauttavan lakisääteistä pääomaa ja mahdollistavan siten aikaisen takaisinmaksun.

| (36) | Keskimääräisten rahoituskustannusten vähentämistavoitteiden ja riittävän pääomapuskurin säilyttämisen tasapainottamiseksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että CGD käyttää tilikautena 2014 [50‒60] prosenttia ylimääräisestä pääomastaan (eli pääomasta, joka ylittää EU:n ja Portugalin lainsäädännön mukaisesti sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (pilarit 1 ja 2 mukaan luettuna) ja [100‒150] peruspisteen pääomapuskurin) vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun. Tilikautena 2015 ja tarvittaessa seuraavina tilikausina CGD käyttää [90‒100] prosenttia ylimääräisestä pääomastaan vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

(36)

Keskimääräisten rahoituskustannusten vähentämistavoitteiden ja riittävän pääomapuskurin säilyttämisen tasapainottamiseksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että CGD käyttää tilikautena 2014 [50‒60] prosenttia ylimääräisestä pääomastaan (eli pääomasta, joka ylittää EU:n ja Portugalin lainsäädännön mukaisesti sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (pilarit 1 ja 2 mukaan luettuna) ja [100‒150] peruspisteen pääomapuskurin) vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun. Tilikautena 2015 ja tarvittaessa seuraavina tilikausina CGD käyttää [90‒100] prosenttia ylimääräisestä pääomastaan vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun.

| (37) | Taulukossa 2 esitetään tärkeimmät CGD:n rakenneuudistussuunnitelman sisältämät tilinpäätöstunnuslukuihin perustuvat taloudelliset ennusteet.

  Taulukko 2


  CGD:n tärkeimmät taloudelliset tiedot 2011‒2017






















  Tuloslaskelma | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kehitys 2012¬2017 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ydintoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Yhteensä |
| Voitto ennen veroja | –90 | – 545 | – 303 | – 367 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | [...] | [...] |
| Kulu/tuotto-suhde | 57  % | 54  % | 52  % | 52  % | [70-80] % | [60-70] % | [60-70] % | [60-70] % | [40-50] % | [40-50] % | [40-50] % | [40-50] % | [40-50] % | [40-50] % | – [20-30] | – [20-30] |
| Työntekijöiden lukumäärä | 17 502 | 23 205 | 17 296 | 23 028 | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [0-5] | – [20-30] |
| Konttoreiden lukumäärä | 1 344 | 1 344 | 1 293 | 1 293 | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | – [0-5] | – [0-5] |
| Oman pääoman tuotto | –2,5  % | –7,4  % | –5,5  % | –6,3  % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] | [...] |

(37)

Taulukossa 2 esitetään tärkeimmät CGD:n rakenneuudistussuunnitelman sisältämät tilinpäätöstunnuslukuihin perustuvat taloudelliset ennusteet.

Taulukko 2

CGD:n tärkeimmät taloudelliset tiedot 2011‒2017

Tuloslaskelma

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kehitys 2012¬2017 (%)

Ydintoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Yhteensä

Voitto ennen veroja

–90

– 545

– 303

– 367

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

[...]

[...]

Kulu/tuotto-suhde

57  %

54  %

52  %

52  %

[70-80] %

[60-70] %

[60-70] %

[60-70] %

[40-50] %

[40-50] %

[40-50] %

[40-50] %

[40-50] %

[40-50] %

– [20-30]

– [20-30]

Työntekijöiden lukumäärä

17 502

23 205

17 296

23 028

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[0-5]

– [20-30]

Konttoreiden lukumäärä

1 344

1 344

1 293

1 293

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

– [0-5]

– [0-5]

Oman pääoman tuotto

–2,5  %

–7,4  %

–5,5  %

–6,3  %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...]

[...]

| Tase | 2011 | 2012 | 2015 | 2017 | Kehitys 2012-2017 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varat | Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta |
| Lainat asiakkaille (netto) | 78 248 | 75 095 | 3 153 | 74 713 | 71 338 | 3 375 | [70 000 -75 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [1 500 -2 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [1 000 -1 500 ] | – [0-5] % | – [0-5] | – [60-70] |
| Järjestämättömät lainat | 4 800 | 4 727 | 72 | 6 551 | 6 427 | 124 | [10 000 -15 000 ] | [9 500 -10 000 ] | [400-450] | [10 000 -15 000 ] | [10 000 -15 000 ] | [500-550] | [60-70] % | [60-70] | [300-350] |
| Varat yhteensä | 120 642 | 103 262 | 17 380 | 116 857 | 100 333 | 16 523 | [100 000 -150 000 ] | [95 000 -100 000 ] | [8 500 -9 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [5 000 -10 000 ] | – [5-10] % | [0-5] | – [60-70] |
| Riskipainotetut varat | 69 021 | 66 207 | 2 813 | 68 315 | 65 963 | 2 352 | [65 000 -70 000 ] | [60 000 -65 000 ] | [1 000 -1 500 ] | [65 000 -70 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [1 000 -1 500 ] | [0-5] % | [0-5] | – [50-60] |

Tase

2011

2012

2015

2017

Kehitys 2012-2017 (%)

Varat

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Lainat asiakkaille (netto)

78 248

75 095

3 153

74 713

71 338

3 375

[70 000 -75 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[1 500 -2 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[1 000 -1 500 ]

– [0-5] %

– [0-5]

– [60-70]

Järjestämättömät lainat

4 800

4 727

72

6 551

6 427

124

[10 000 -15 000 ]

[9 500 -10 000 ]

[400-450]

[10 000 -15 000 ]

[10 000 -15 000 ]

[500-550]

[60-70] %

[60-70]

[300-350]

Varat yhteensä

120 642

103 262

17 380

116 857

100 333

16 523

[100 000 -150 000 ]

[95 000 -100 000 ]

[8 500 -9 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[5 000 -10 000 ]

– [5-10] %

[0-5]

– [60-70]

Riskipainotetut varat

69 021

66 207

2 813

68 315

65 963

2 352

[65 000 -70 000 ]

[60 000 -65 000 ]

[1 000 -1 500 ]

[65 000 -70 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[1 000 -1 500 ]

[0-5] %

[0-5]

– [50-60]

| Velat | 2011 | 2012 | 2015 | 2017 | Kehitys 2012-2017 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta | Yhteensä | Ydintoiminta | Sivutoiminta |
| Keskuspankki | 9 013 | 9 013 | 0 | 10 300 | 10 300 | 0 | [5 000 -10 000 ] | [5 000 -10 000 ] | [0-5] | [2 000 -2 500 ] | [2 000 -2 500 ] | [0-5] | – [70-80] % | – [70-80] | – |
| Velat asiakkaille | 70 587 | 64 030 | 6 557 | 71 404 | 65 545 | 5 859 | [70 000 -75 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [3 500 -4 000 ] | [75 000 -80 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [1 500 -2 000 ] | [5-10] % | [10-20] | – [70-80] |
| Velat yhteensä | 120 642 | 114 085 | 6 557 | 116 857 | 110 997 | 5 859 | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [3 500 -4 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [1 500 -2 000 ] | – [5-10] % | – [0-5] | – [70-80] |
| Lainojen suhde talletuksiin | 122  % | 117  % | n.a. | 114  % | 109  % | n.a. | [100-150] % | [100-150] % | n.a. | [90-100] % | [90-100] % | n.a. | – [10-20] % | – [10-20] | |
| EPV Core Tier1 | n.a. | n.a. | n.a. | 9,5  % | 9,6  % | 9,5  % | [5-10] % | [10-20] % | [5-10] % | [10-20] % | [10-20] % | [5-10] % | [10-20] % | [10-20] | [0-5] |

Velat

2011

2012

2015

2017

Kehitys 2012-2017 (%)

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Yhteensä

Ydintoiminta

Sivutoiminta

Keskuspankki

9 013

9 013

0

10 300

10 300

0

[5 000 -10 000 ]

[5 000 -10 000 ]

[0-5]

[2 000 -2 500 ]

[2 000 -2 500 ]

[0-5]

– [70-80] %

– [70-80]

–

Velat asiakkaille

70 587

64 030

6 557

71 404

65 545

5 859

[70 000 -75 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[3 500 -4 000 ]

[75 000 -80 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[1 500 -2 000 ]

[5-10] %

[10-20]

– [70-80]

Velat yhteensä

120 642

114 085

6 557

116 857

110 997

5 859

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[3 500 -4 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[1 500 -2 000 ]

– [5-10] %

– [0-5]

– [70-80]

Lainojen suhde talletuksiin

122  %

117  %

n.a.

114  %

109  %

n.a.

[100-150] %

[100-150] %

n.a.

[90-100] %

[90-100] %

n.a.

– [10-20] %

– [10-20]

EPV Core Tier1

n.a.

n.a.

n.a.

9,5  %

9,6  %

9,5  %

[5-10] %

[10-20] %

[5-10] %

[10-20] %

[10-20] %

[5-10] %

[10-20] %

[10-20]

[0-5]

4.   PORTUGALIN VIRANOMAISTEN KANTA

4.1   Portugalin viranomaisten kanta rakenneuudistussuunnitelmaan

| (38) | Portugali katsoo pääomankorotuksen olevan valtiontukea, erityisesti kun otetaan huomioon nykyiset markkinaolosuhteet ja se, että pääomankorotus toteutettiin samanaikaisesti vaihdettavissa olevien instrumenttien merkitsemisen kanssa. |
| --- | --- |

(38)

Portugali katsoo pääomankorotuksen olevan valtiontukea, erityisesti kun otetaan huomioon nykyiset markkinaolosuhteet ja se, että pääomankorotus toteutettiin samanaikaisesti vaihdettavissa olevien instrumenttien merkitsemisen kanssa.

| (39) | Portugali myöntää, että kyseisten instrumenttien merkitseminen on valtiontukea, kun otetaan huomioon, että niiden merkitsemisen ehdot olivat valtiontukea olevan (8) uuden pääomapohjan vahvistamista koskevan ohjelman mukaiset. |
| --- | --- |

(39)

Portugali myöntää, että kyseisten instrumenttien merkitseminen on valtiontukea, kun otetaan huomioon, että niiden merkitsemisen ehdot olivat valtiontukea olevan (8) uuden pääomapohjan vahvistamista koskevan ohjelman mukaiset.

| (40) | Portugali esittää, että CGD on Portugalin rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä pankki, että toimenpiteet olivat tarpeen CGD:n pääoman saattamiseksi Portugalin keskuspankin ja troikan tekemään arviointiin perustuvien pääomatarpeiden mukaiseksi ja että tukitoimenpiteiden ehdot ja CGD:n rakenneuudistusta koskevat sitoumukset sisältävät yhdessä riittävän laajat suojakeinot mahdollista väärinkäyttöä ja kilpailun vääristymistä vastaan. |
| --- | --- |

(40)

Portugali esittää, että CGD on Portugalin rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä pankki, että toimenpiteet olivat tarpeen CGD:n pääoman saattamiseksi Portugalin keskuspankin ja troikan tekemään arviointiin perustuvien pääomatarpeiden mukaiseksi ja että tukitoimenpiteiden ehdot ja CGD:n rakenneuudistusta koskevat sitoumukset sisältävät yhdessä riittävän laajat suojakeinot mahdollista väärinkäyttöä ja kilpailun vääristymistä vastaan.

4.2   Portugalin viranomaisten kanta tuen väärinkäyttöä koskevaan menettelyyn

| (41) | Portugali katsoo, että maksut määräämättömäksi ajaksi annetuista etuoikeutetuista osakkeista eivät olleet osinkoa vaan kuponkimaksuja, joita voidaan maksaa, jos niiden maksamiseen on oikeudellinen velvollisuus. |
| --- | --- |

(41)

Portugali katsoo, että maksut määräämättömäksi ajaksi annetuista etuoikeutetuista osakkeista eivät olleet osinkoa vaan kuponkimaksuja, joita voidaan maksaa, jos niiden maksamiseen on oikeudellinen velvollisuus.

| (42) | Portugali toteaa, että määräämättömäksi ajaksi annettuihin etuoikeutettuihin osakkeisiin liittyvien ehtojen mukaan osinkojen maksamatta jättäminen estäisi pankkia ostamasta takaisin tai lunastamasta etuoikeusasemaltaan tasavertaisessa tai huonommassa asemassa olevia joukkovelkakirjoja, kunnes osinkojen täysimääräisestä maksamisesta on kulunut neljä neljännestä. Portugali katsoo, että vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinosto, johon CGD on nimenomaisesti sitoutunut, on mainitunlaista etuoikeusasemaltaan tasavertaisessa tai huonommassa asemassa olevien joukkovelkakirjojen takaisinostoa. |
| --- | --- |

(42)

Portugali toteaa, että määräämättömäksi ajaksi annettuihin etuoikeutettuihin osakkeisiin liittyvien ehtojen mukaan osinkojen maksamatta jättäminen estäisi pankkia ostamasta takaisin tai lunastamasta etuoikeusasemaltaan tasavertaisessa tai huonommassa asemassa olevia joukkovelkakirjoja, kunnes osinkojen täysimääräisestä maksamisesta on kulunut neljä neljännestä. Portugali katsoo, että vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinosto, johon CGD on nimenomaisesti sitoutunut, on mainitunlaista etuoikeusasemaltaan tasavertaisessa tai huonommassa asemassa olevien joukkovelkakirjojen takaisinostoa.

| (43) | Portugali vahvistaa, että se on antanut luvan osinkojen maksuun, koska se oletti, että niiden maksamatta jättäminen olisi estänyt CGD:tä ostamasta takaisin vaihdettavissa olevia instrumentteja 12 seuraavan kuukauden ajan ja että osinkojen maksamatta jättäminen viiden vuoden julkisen sijoituskauden ajan johtaisi siihen, että CGD ei voisi lainkaan ostaa takaisin vaihdettavissa olevia instrumentteja rikkomatta sopimusvelvoitteitaan. Portugalin näkökulmasta tällainen viive ei sopinut yhteen pakottavamman velvollisuuden kanssa pitää CGD:lle annettavan valtiontuen määrä ja kesto mahdollisimman vähäisenä. Siten Portugali katsoo, että mainitut olosuhteet tekivät osinkojen maksamisesta tosiasiassa oikeudellisesti sitovaa. |
| --- | --- |

(43)

Portugali vahvistaa, että se on antanut luvan osinkojen maksuun, koska se oletti, että niiden maksamatta jättäminen olisi estänyt CGD:tä ostamasta takaisin vaihdettavissa olevia instrumentteja 12 seuraavan kuukauden ajan ja että osinkojen maksamatta jättäminen viiden vuoden julkisen sijoituskauden ajan johtaisi siihen, että CGD ei voisi lainkaan ostaa takaisin vaihdettavissa olevia instrumentteja rikkomatta sopimusvelvoitteitaan. Portugalin näkökulmasta tällainen viive ei sopinut yhteen pakottavamman velvollisuuden kanssa pitää CGD:lle annettavan valtiontuen määrä ja kesto mahdollisimman vähäisenä. Siten Portugali katsoo, että mainitut olosuhteet tekivät osinkojen maksamisesta tosiasiassa oikeudellisesti sitovaa.

4.3   Portugalin viranomaisten sitoumukset

| (44) | Portugali on antanut useita rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon liittyviä sitoumuksia (jäljempänä ’sitoumukset’), jotka esitetään tämän päätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

(44)

Portugali on antanut useita rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon liittyviä sitoumuksia (jäljempänä ’sitoumukset’), jotka esitetään tämän päätöksen liitteessä.

| (45) | Lisäksi Portugalin viranomaiset sitoutuvat nimittämään valvovan välimiehen valvomaan kaikkien Portugalin viranomaisten ja CGD:n komissiolle antamien sitoumusten täyttymistä. |
| --- | --- |

(45)

Lisäksi Portugalin viranomaiset sitoutuvat nimittämään valvovan välimiehen valvomaan kaikkien Portugalin viranomaisten ja CGD:n komissiolle antamien sitoumusten täyttymistä.

5.   ARVIOINTI

5.1   Valtiontuen olemassaolo

| (46) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(46)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (47) | Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä: a) toimenpide rahoitetaan valtion varoista, b) se antaa valikoivaa etua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, c) se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(47)

Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä: a) toimenpide rahoitetaan valtion varoista, b) se antaa valikoivaa etua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, c) se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (48) | Komissio on jo todennut pelastamispäätöksen johdanto-osan 33‒42 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella, että toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen107 artiklan 1 alakohdan mukaista valtiontukea. Portugali rahoitti toimenpiteet pääomapohjan vahvistamiseksi, jotka koostuivat vastikään liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden merkitsemisestä 750 miljoonan euron edestä ja vaihdettavissa olevien instrumenttien merkitsemisestä 900 miljoonan euron edestä, mikä tarkoittaa, että toimenpiteisiin liittyi valtion varoja. Toimenpiteillä annettiin valikoiva etu CGD:lle, joka pystyi niiden avulla lisäämään pääomaansa paremmilla ehdoilla kuin mitä markkinoilla oli tarjolla. CGD on kansainvälisesti toimiva pankki, joka kilpailee muiden pankkien kanssa Portugalissa ja muissa maissa. Sille annettu etu voi siten vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(48)

Komissio on jo todennut pelastamispäätöksen johdanto-osan 33‒42 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella, että toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen107 artiklan 1 alakohdan mukaista valtiontukea. Portugali rahoitti toimenpiteet pääomapohjan vahvistamiseksi, jotka koostuivat vastikään liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden merkitsemisestä 750 miljoonan euron edestä ja vaihdettavissa olevien instrumenttien merkitsemisestä 900 miljoonan euron edestä, mikä tarkoittaa, että toimenpiteisiin liittyi valtion varoja. Toimenpiteillä annettiin valikoiva etu CGD:lle, joka pystyi niiden avulla lisäämään pääomaansa paremmilla ehdoilla kuin mitä markkinoilla oli tarjolla. CGD on kansainvälisesti toimiva pankki, joka kilpailee muiden pankkien kanssa Portugalissa ja muissa maissa. Sille annettu etu voi siten vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua.

5.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (49) | CGD:lle annetun tuen soveltuvuuden osalta komission on vielä määritettävä, voidaanko tukea arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti eli poistaako se Portugalin taloudessa olevan vakavan häiriön. Tämä jälkeen komission on arvioitava kyseistä oikeusperustaa käyttäen, soveltuvatko ehdotetut toimenpiteet sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(49)

CGD:lle annetun tuen soveltuvuuden osalta komission on vielä määritettävä, voidaanko tukea arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti eli poistaako se Portugalin taloudessa olevan vakavan häiriön. Tämä jälkeen komission on arvioitava kyseistä oikeusperustaa käyttäen, soveltuvatko ehdotetut toimenpiteet sisämarkkinoille.

5.2.1   Tuen soveltuvuuden oikeusperusta

| (50) | Perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa komissiolle annetaan valtuudet todeta tuki soveltuvaksi sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. |
| --- | --- |

(50)

Perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa komissiolle annetaan valtuudet todeta tuki soveltuvaksi sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

| (51) | Portugalin talouden osalta vakavan häiriön olemassaolo on vahvistettu useissa Portugalin viranomaisten rahoituskriisin torjumiseksi toteuttamien toimenpiteiden hyväksymistä koskevissa komission päätöksissä. Komissio tunnusti viimeisimmässä päätöksessään Portugalin pääomapohjan vahvistamista koskevan ohjelman jatkamisesta (9), että Portugalin taloudessa on jatkuva vakavan häiriön uhka ja että pankeille myönnettävä valtiontuki on sopiva keino häiriön poistamiseen. Komissio toteaa, että Portugalin pankkijärjestelmällä oli vakavia vaikeuksia tukitoimenpiteiden myöntämisen aikaan. Ne johtuivat siitä, että osalla Portugalin pankeista oli suuri velkavipu ja paljon lainoja suhteutettuna talletuksiin, minkä lisäksi ne joutuivat selviytymän maksamatta jääneiden lainojen osuuden suurenemisesta. Komissio toteaa lisäksi, että Portugali saa euroalueen jäsenvaltioilta taloudellista tukea, josta osa on osoitettu Portugalin pankkien tukemiseen (10). |
| --- | --- |

(51)

Portugalin talouden osalta vakavan häiriön olemassaolo on vahvistettu useissa Portugalin viranomaisten rahoituskriisin torjumiseksi toteuttamien toimenpiteiden hyväksymistä koskevissa komission päätöksissä. Komissio tunnusti viimeisimmässä päätöksessään Portugalin pääomapohjan vahvistamista koskevan ohjelman jatkamisesta (9), että Portugalin taloudessa on jatkuva vakavan häiriön uhka ja että pankeille myönnettävä valtiontuki on sopiva keino häiriön poistamiseen. Komissio toteaa, että Portugalin pankkijärjestelmällä oli vakavia vaikeuksia tukitoimenpiteiden myöntämisen aikaan. Ne johtuivat siitä, että osalla Portugalin pankeista oli suuri velkavipu ja paljon lainoja suhteutettuna talletuksiin, minkä lisäksi ne joutuivat selviytymän maksamatta jääneiden lainojen osuuden suurenemisesta. Komissio toteaa lisäksi, että Portugali saa euroalueen jäsenvaltioilta taloudellista tukea, josta osa on osoitettu Portugalin pankkien tukemiseen (10).

| (52) | Kun otetaan huomioon Portugalin johtaviin pankkeihin kuuluvan CGD:n tärkeys pankkijärjestelmän kannalta ja sen lainanannon tärkeys Portugalin talouden kannalta, komissio hyväksyy, että tiukennettujen pääomavaatimusten noudattamatta jättämisellä olisi ollut vakavia seurauksia Portugalin taloudelle. |
| --- | --- |

(52)

Kun otetaan huomioon Portugalin johtaviin pankkeihin kuuluvan CGD:n tärkeys pankkijärjestelmän kannalta ja sen lainanannon tärkeys Portugalin talouden kannalta, komissio hyväksyy, että tiukennettujen pääomavaatimusten noudattamatta jättämisellä olisi ollut vakavia seurauksia Portugalin taloudelle.

| (53) | Ottaen huomioon Portugalin talouden nykytilanne ja laajalle levinneet pankkien vaikeudet päästä kansainvälisille ja tukkumarkkinoille komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaiset valtiontuen hyväksymistä koskevat vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(53)

Ottaen huomioon Portugalin talouden nykytilanne ja laajalle levinneet pankkien vaikeudet päästä kansainvälisille ja tukkumarkkinoille komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaiset valtiontuen hyväksymistä koskevat vaatimukset täyttyvät.

5.2.2   Tuen yhteensopivuus rakenneuudistusta ja valtiontukisääntöjen soveltamista koskevien tiedonantojen kanssa

| (54) | Kaikki valtiontueksi katsotut toimenpiteet on tehty CGD:n rakenneuudistuksen yhteydessä. Komission tiedonannossa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’) (11) esitetään tämänhetkisessä kriisissä rahoituslaitoksille myönnettyihin rakenneuudistustukiin sovellettavat säännöt. Rakenneuudistustiedonannon mukaan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen tulee tämänhetkisessä kriisissä, ollakseen SEUT-sopimuksen107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuva, i) johtaa pankin elinkelpoisuuden palautumiseen, ii) sisältää tuensaajan merkittävän oman osallistumisen (vastuunjako) ja varmistaa, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, ja iii) sisältää merkittäviä toimia, joilla rajoitetaan kilpailun vääristämistä. |
| --- | --- |

(54)

Kaikki valtiontueksi katsotut toimenpiteet on tehty CGD:n rakenneuudistuksen yhteydessä. Komission tiedonannossa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’) (11) esitetään tämänhetkisessä kriisissä rahoituslaitoksille myönnettyihin rakenneuudistustukiin sovellettavat säännöt. Rakenneuudistustiedonannon mukaan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen tulee tämänhetkisessä kriisissä, ollakseen SEUT-sopimuksen107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuva, i) johtaa pankin elinkelpoisuuden palautumiseen, ii) sisältää tuensaajan merkittävän oman osallistumisen (vastuunjako) ja varmistaa, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, ja iii) sisältää merkittäviä toimia, joilla rajoitetaan kilpailun vääristämistä.

| (55) | Sen estämättä, mitä rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon (’voimassaolon jatkamista koskeva vuoden 2011 tiedonanto’) (12) 14 kohdassa määritetään, että ”komissio toteuttaa pankkien pitkän aikavälin elinkelpoisuutta koskevan suhteellisen arvioinnin ottaen täysimääräisesti huomioon ne tekijät, jotka osoittavat, että pankit voivat olla elinkelpoisia pitkällä aikavälillä ilman merkittävän rakenneuudistuksen tarvetta. Tämä koskee erityisesti tilanteita, joissa pääoman puute liittyy olennaisesti valtion velkaan kohdistuvaan luottamuskriisiin, julkinen pääomasijoitus rajoittuu määrään, joka tarvitaan korvaamaan tappiot, jotka johtuvat siitä, että pankit, jotka muuten ovat elinkelpoisia, arvostavat [eurooppalaiset] valtion joukkovelkakirjalainat markkinahintaan, ja analyysin mukaan kyseiset pankit eivät ottaneet liiallista riskiä valtionvelkaa hankkiessaan.” |
| --- | --- |

(55)

Sen estämättä, mitä rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon (’voimassaolon jatkamista koskeva vuoden 2011 tiedonanto’) (12) 14 kohdassa määritetään, että ”komissio toteuttaa pankkien pitkän aikavälin elinkelpoisuutta koskevan suhteellisen arvioinnin ottaen täysimääräisesti huomioon ne tekijät, jotka osoittavat, että pankit voivat olla elinkelpoisia pitkällä aikavälillä ilman merkittävän rakenneuudistuksen tarvetta. Tämä koskee erityisesti tilanteita, joissa pääoman puute liittyy olennaisesti valtion velkaan kohdistuvaan luottamuskriisiin, julkinen pääomasijoitus rajoittuu määrään, joka tarvitaan korvaamaan tappiot, jotka johtuvat siitä, että pankit, jotka muuten ovat elinkelpoisia, arvostavat [eurooppalaiset] valtion joukkovelkakirjalainat markkinahintaan, ja analyysin mukaan kyseiset pankit eivät ottaneet liiallista riskiä valtionvelkaa hankkiessaan.”

| (56) | Tältä osin komissio toteaa, että CGD:n pääomatarpeet liittyivät pitkälti Portugalin valtionvelkaan kohdistuneeseen luottamuskriisiin. Vaikka tarpeet eivät aiheutuneet suoraan valtion joukkovelkakirjalainojen markkinahintaan arvostamisesta, niiden aiheuttaja oli samankaltainen, koska EPV vaati pankkeja muodostamaan pääomapuskurin (niin sanotun valtionvelkapuskurin), joka on suhteessa taseen sisältämien valtion joukkovelkakirjalainojen määrään, mikä korotti sen vähimmäispääomavaatimuksia. |
| --- | --- |

(56)

Tältä osin komissio toteaa, että CGD:n pääomatarpeet liittyivät pitkälti Portugalin valtionvelkaan kohdistuneeseen luottamuskriisiin. Vaikka tarpeet eivät aiheutuneet suoraan valtion joukkovelkakirjalainojen markkinahintaan arvostamisesta, niiden aiheuttaja oli samankaltainen, koska EPV vaati pankkeja muodostamaan pääomapuskurin (niin sanotun valtionvelkapuskurin), joka on suhteessa taseen sisältämien valtion joukkovelkakirjalainojen määrään, mikä korotti sen vähimmäispääomavaatimuksia.

| (57) | EPV määritteli CGD:ltä edellytettävän pääomapuskurin yhteensä 1 650 miljoonan euron suuruiseksi, mikä johti samansuuruisen valtiontuen tarpeeseen. Tästä summasta 1 073 miljoonaa euroa (65 prosenttia) on aiheutunut Portugalin valtionvelasta. Komission analyysi on lisäksi osoittanut, että CGD ei ottanut liiallista riskiä hankkiessaan valtionvelkaa. Valtionvelkasalkku hankittiin (EKP:n yksivuotisella rahoituksella rahoitetuilla) korkoerokaupoilla. Vaikka tällaisten kauppojen tekeminen voidaan joissakin olosuhteissa katsoa keskivertoa suuremman riskin ottamiseksi, hankitut joukkovelkakirjat olivat vakuuskelpoisia omaisuuseriä ja niihin liittyvät luottoluokitukset olivat selkeästi investointitasoa paremmat (AA- Portugalille). |
| --- | --- |

(57)

EPV määritteli CGD:ltä edellytettävän pääomapuskurin yhteensä 1 650 miljoonan euron suuruiseksi, mikä johti samansuuruisen valtiontuen tarpeeseen. Tästä summasta 1 073 miljoonaa euroa (65 prosenttia) on aiheutunut Portugalin valtionvelasta. Komission analyysi on lisäksi osoittanut, että CGD ei ottanut liiallista riskiä hankkiessaan valtionvelkaa. Valtionvelkasalkku hankittiin (EKP:n yksivuotisella rahoituksella rahoitetuilla) korkoerokaupoilla. Vaikka tällaisten kauppojen tekeminen voidaan joissakin olosuhteissa katsoa keskivertoa suuremman riskin ottamiseksi, hankitut joukkovelkakirjat olivat vakuuskelpoisia omaisuuseriä ja niihin liittyvät luottoluokitukset olivat selkeästi investointitasoa paremmat (AA- Portugalille).

| (58) | Näistä syistä komissio aikoo toteuttaa vuoden 2011 valtiontukisääntöjen soveltamista koskevan tiedonannon 14 kohdan mukaisen suhteellisen arvioinnin. |
| --- | --- |

(58)

Näistä syistä komissio aikoo toteuttaa vuoden 2011 valtiontukisääntöjen soveltamista koskevan tiedonannon 14 kohdan mukaisen suhteellisen arvioinnin.

Elinkelpoisuuden palautuminen

| (59) | Kuten komissio on rakenneuudistustiedonannossa esittänyt, asianomaisen jäsenvaltion tulee toimittaa kattava rakenneuudistussuunnitelma, joka osoittaa, kuinka tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ilman valtiontukea kohtuullisen ajan kuluessa ja enintään viiden vuoden kuluessa. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten pankin on kyettävä kattamaan itse kaikki kustannuksensa, ja sen oman pääoman tuoton on oltava riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava pääosin sisäisiin toimenpiteisiin ja uskottavaan rakenneuudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(59)

Kuten komissio on rakenneuudistustiedonannossa esittänyt, asianomaisen jäsenvaltion tulee toimittaa kattava rakenneuudistussuunnitelma, joka osoittaa, kuinka tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ilman valtiontukea kohtuullisen ajan kuluessa ja enintään viiden vuoden kuluessa. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten pankin on kyettävä kattamaan itse kaikki kustannuksensa, ja sen oman pääoman tuoton on oltava riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava pääosin sisäisiin toimenpiteisiin ja uskottavaan rakenneuudistussuunnitelmaan.

| (60) | Portugali on toimittanut CGD:n viisivuotisen rakenneuudistussuunnitelman, joka loppuu vuonna 2017 elinkelpoisuuden palautumiseen. |
| --- | --- |

(60)

Portugali on toimittanut CGD:n viisivuotisen rakenneuudistussuunnitelman, joka loppuu vuonna 2017 elinkelpoisuuden palautumiseen.

| (61) | Rakenneuudistustiedonannon 10 kohdassa edellytetään, että ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet korjaavat tuensaajan heikkouksia. Tältä osin komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään CGD:n keskeisimpiä heikkouksia eli 80 prosenttia sen toiminnasta muodostavan kotimaisen pankkitoiminnan huonoa kannattavuutta. CGD:n kotimaisen toiminnan heikko tulos voidaan korvata vain osittain CGD:n kansainvälisen toiminnan positiivisella tuloksella, vaikka kansainvälisen toiminnan sijoitetun pääoman tuotto on aikaisemmin ollut ja on tälläkin hetkellä keskimäärin positiivinen. Vuonna 2012 esimerkiksi pankkitoiminnan sijoitetun pääoman tuotto Angolassa oli [50‒60] prosenttia, Mosambikissa [20‒30] prosenttia, Etelä-Afrikassa [20‒30] prosenttia ja Macaossa [20‒30] prosenttia. Sitä vastoin CGD:n pankkitoiminnan sijoitetun pääoman tuotto Portugalissa oli -[10‒20] prosenttia vuonna 2012. Koska kansainvälinen toiminta vaikuttaa myönteisesti CGD-ryhmän yleiseen taloudelliseen tilanteeseen, mutta muodostaa vain pienen osan sen kaikesta toiminnasta, rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään kotimaan toiminnan kannattavuuden parantamiseen. |
| --- | --- |

(61)

Rakenneuudistustiedonannon 10 kohdassa edellytetään, että ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet korjaavat tuensaajan heikkouksia. Tältä osin komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään CGD:n keskeisimpiä heikkouksia eli 80 prosenttia sen toiminnasta muodostavan kotimaisen pankkitoiminnan huonoa kannattavuutta. CGD:n kotimaisen toiminnan heikko tulos voidaan korvata vain osittain CGD:n kansainvälisen toiminnan positiivisella tuloksella, vaikka kansainvälisen toiminnan sijoitetun pääoman tuotto on aikaisemmin ollut ja on tälläkin hetkellä keskimäärin positiivinen. Vuonna 2012 esimerkiksi pankkitoiminnan sijoitetun pääoman tuotto Angolassa oli [50‒60] prosenttia, Mosambikissa [20‒30] prosenttia, Etelä-Afrikassa [20‒30] prosenttia ja Macaossa [20‒30] prosenttia. Sitä vastoin CGD:n pankkitoiminnan sijoitetun pääoman tuotto Portugalissa oli -[10‒20] prosenttia vuonna 2012. Koska kansainvälinen toiminta vaikuttaa myönteisesti CGD-ryhmän yleiseen taloudelliseen tilanteeseen, mutta muodostaa vain pienen osan sen kaikesta toiminnasta, rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään kotimaan toiminnan kannattavuuden parantamiseen.

| (62) | Komissio pitää myönteisenä, että CGD oli ryhtynyt toimenpiteisiin työvoima- ja hallinnollisten kustannustensa vähentämiseksi jo ennen valtiontuen saamista. Nykyinen makrotaloudellinen tilanne ja kotimaisten pankkimarkkinoiden näkymät kuitenkin vaativat päättäväisempää lähestymistapaa, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä optimointitoimenpiteitä. Pankin työntekijämäärän kohdennettu vähentäminen 9 401 työntekijästä [8 500‒9 000] työntekijään rakenneuudistuskauden aikana, minkä odotetaan vähentävän työvoimakustannuksia [5‒10] prosentilla, riittää vaadittujen säästöjen saavuttamiseen, erityisesti kun otetaan huomioon, että myös hallinnollisia kustannuksia vähennetään huomattavasti. |
| --- | --- |

(62)

Komissio pitää myönteisenä, että CGD oli ryhtynyt toimenpiteisiin työvoima- ja hallinnollisten kustannustensa vähentämiseksi jo ennen valtiontuen saamista. Nykyinen makrotaloudellinen tilanne ja kotimaisten pankkimarkkinoiden näkymät kuitenkin vaativat päättäväisempää lähestymistapaa, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä optimointitoimenpiteitä. Pankin työntekijämäärän kohdennettu vähentäminen 9 401 työntekijästä [8 500‒9 000] työntekijään rakenneuudistuskauden aikana, minkä odotetaan vähentävän työvoimakustannuksia [5‒10] prosentilla, riittää vaadittujen säästöjen saavuttamiseen, erityisesti kun otetaan huomioon, että myös hallinnollisia kustannuksia vähennetään huomattavasti.

| (63) | Komission CGD:n konttoriverkostoa koskeva analyysi osoitti alkuun, että selkeästi alisuorittavien konttorien käsittelemisessä on parantamisen varaa. CGD:n nyt käyttöön ottama säännöllinen konttoreiden uudelleenarviointimenettely on asianmukainen lähestymistapa vähittäispankkitoiminnan verkoston tuloksen valvontaan, jonka perusteella kotimaan toiminnan maantieteellistä kattavuutta voidaan tarvittaessa muuttaa. Rakenneuudistussuunnitelmassa CGD on esittänyt pienentävänsä kotimaan konttoriverkostoa [5‒10] prosentilla sulkemalla [70‒80] konttoria yhteensä 840 konttorista. Komission näkökulmasta kohdennetulla konttorimäärän supistamisella CGD:n kotimaan läsnäolo mukautetaan markkinoiden vaatimuksiin, mutta samalla kuitenkin pidetään palvelutaso asiakkaille riittävänä. |
| --- | --- |

(63)

Komission CGD:n konttoriverkostoa koskeva analyysi osoitti alkuun, että selkeästi alisuorittavien konttorien käsittelemisessä on parantamisen varaa. CGD:n nyt käyttöön ottama säännöllinen konttoreiden uudelleenarviointimenettely on asianmukainen lähestymistapa vähittäispankkitoiminnan verkoston tuloksen valvontaan, jonka perusteella kotimaan toiminnan maantieteellistä kattavuutta voidaan tarvittaessa muuttaa. Rakenneuudistussuunnitelmassa CGD on esittänyt pienentävänsä kotimaan konttoriverkostoa [5‒10] prosentilla sulkemalla [70‒80] konttoria yhteensä 840 konttorista. Komission näkökulmasta kohdennetulla konttorimäärän supistamisella CGD:n kotimaan läsnäolo mukautetaan markkinoiden vaatimuksiin, mutta samalla kuitenkin pidetään palvelutaso asiakkaille riittävänä.

| (64) | Komissio toteaa lisäksi, että CGD:n operatiivisen tehokkuuden parantaminen toteutetaan osittain myös lisäämällä palveluista ja provisioista saatavia tuloja ottamalla käyttöön uusia palkkiorakenteita. Palkkioista ja provisioista saatavien tulojen lisääminen vaikuttaa perustellulta, kun otetaan huomioon, että provisioiden osuus CGD:n tilinpäätöksessä on melko pieni verrattuna Portugalin pankkialan keskiarvoon ja että pankilla on täysi päätäntävalta sovellettavista palkkiorakenteista. |
| --- | --- |

(64)

Komissio toteaa lisäksi, että CGD:n operatiivisen tehokkuuden parantaminen toteutetaan osittain myös lisäämällä palveluista ja provisioista saatavia tuloja ottamalla käyttöön uusia palkkiorakenteita. Palkkioista ja provisioista saatavien tulojen lisääminen vaikuttaa perustellulta, kun otetaan huomioon, että provisioiden osuus CGD:n tilinpäätöksessä on melko pieni verrattuna Portugalin pankkialan keskiarvoon ja että pankilla on täysi päätäntävalta sovellettavista palkkiorakenteista.

| (65) | Taseen velkavivun purkamisen osalta komissio toteaa, että CGD:n rakenneuudistussuunnitelma on hyvin tasapainossa ja että siinä vältetään huolellisesti kielteisiä vaikutuksia Portugalin talouden elpymiseen, vaikka velkavipua puretaan asiaan liittyvillä toimilla yhteensä [10‒20] miljardilla eurolla, mikä tarkoittaa taseen pienentämistä [10‒20] prosentilla. Jos CGD Portugalin suurimpana pankkina olisi ainoastaan pienentänyt luotonantoaan, luottolama olisi saattanut pahentua ja reaalitalous kärsiä. Tämä vältettiin sillä, että suurin osa CGD:n velkavipua purkavista toimenpiteistä ei ole yhteydessä niiden luottojen määrään, jotka voidaan myöntää Portugalin taloudelle. Vakuutustoiminnan myyminen, jäljellä olevien ei-strategisten osakkuuksien myyminen, entisen BPN:n velkojen takaisinmaksu ja muista kuin ydintoimintaan kuuluvista luotoista luopuminen Espanjassa ei vaikuta CGD:n lainanantokapasiteettiin. Toimenpiteet velkavivun purkamiseksi ovat siten hyvin kohdennettuja, koska CGD voi niiden ansiosta keskittyä ydintoimintaansa vähittäispankkina ja vapauttaa varoja, joilla voidaan vahvistaa sen ydinpääomaa ja välttää samalla Portugalin taloudelle velkavivun purkamisesta mahdollisesti aiheutuvat kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(65)

Taseen velkavivun purkamisen osalta komissio toteaa, että CGD:n rakenneuudistussuunnitelma on hyvin tasapainossa ja että siinä vältetään huolellisesti kielteisiä vaikutuksia Portugalin talouden elpymiseen, vaikka velkavipua puretaan asiaan liittyvillä toimilla yhteensä [10‒20] miljardilla eurolla, mikä tarkoittaa taseen pienentämistä [10‒20] prosentilla. Jos CGD Portugalin suurimpana pankkina olisi ainoastaan pienentänyt luotonantoaan, luottolama olisi saattanut pahentua ja reaalitalous kärsiä. Tämä vältettiin sillä, että suurin osa CGD:n velkavipua purkavista toimenpiteistä ei ole yhteydessä niiden luottojen määrään, jotka voidaan myöntää Portugalin taloudelle. Vakuutustoiminnan myyminen, jäljellä olevien ei-strategisten osakkuuksien myyminen, entisen BPN:n velkojen takaisinmaksu ja muista kuin ydintoimintaan kuuluvista luotoista luopuminen Espanjassa ei vaikuta CGD:n lainanantokapasiteettiin. Toimenpiteet velkavivun purkamiseksi ovat siten hyvin kohdennettuja, koska CGD voi niiden ansiosta keskittyä ydintoimintaansa vähittäispankkina ja vapauttaa varoja, joilla voidaan vahvistaa sen ydinpääomaa ja välttää samalla Portugalin taloudelle velkavivun purkamisesta mahdollisesti aiheutuvat kielteiset vaikutukset.

| (66) | Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon CGD:n Portugalin hallitukselle antaman sitoumuksen osoittaa vuosittain 30 miljoonaa euroa rahastolle, josta sijoitetaan pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten (mid-cap-) yritysten osakkeisiin, millä turvataan Portugalin reaalitalouden rahoittaminen. Tällaisiin sijoituksiin ei kuulu omistusosuuksien hankkiminen kilpailevista yrityksistä, ja lisäksi komissio katsoo, että ne eivät ole rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaisia markkinoita vääristäviä toimia. CGD:n ei ole mahdollista saada lisäetua sitoumuksesta, minkä vuoksi komission ei tarvitse pohtia sen asemaa enempää tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(66)

Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon CGD:n Portugalin hallitukselle antaman sitoumuksen osoittaa vuosittain 30 miljoonaa euroa rahastolle, josta sijoitetaan pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten (mid-cap-) yritysten osakkeisiin, millä turvataan Portugalin reaalitalouden rahoittaminen. Tällaisiin sijoituksiin ei kuulu omistusosuuksien hankkiminen kilpailevista yrityksistä, ja lisäksi komissio katsoo, että ne eivät ole rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaisia markkinoita vääristäviä toimia. CGD:n ei ole mahdollista saada lisäetua sitoumuksesta, minkä vuoksi komission ei tarvitse pohtia sen asemaa enempää tässä päätöksessä.

| (67) | CGD:n vakuutustoiminnan myyminen on tarpeellista Caixa Segurosin rakenteen uudistamiseksi, jotta sen markkinakelpoisuus paranisi, kuten CGD:n rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään. CGD on ehdottanut järkevää lähestymistapaa Caixa Segurosin myymiseen rakenneuudistuskauden aikana. |
| --- | --- |

(67)

CGD:n vakuutustoiminnan myyminen on tarpeellista Caixa Segurosin rakenteen uudistamiseksi, jotta sen markkinakelpoisuus paranisi, kuten CGD:n rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään. CGD on ehdottanut järkevää lähestymistapaa Caixa Segurosin myymiseen rakenneuudistuskauden aikana.

| (68) | CGD:n Espanjan pankkitoiminnan kurssin kääntäminen on tärkeä osatekijä CGD:n suunnitelmassa saavuttaa positiivinen yleinen kannattavuus lyhyen ajan sisällä. Erityisesti kun otetaan huomioon, että Espanjan liiketoiminta on ollut kannattamatonta jo jonkin aikaa ja tuotti tappiota ennen rahoituskriisin alkua, ongelmaan tarvitaan päättäväistä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(68)

CGD:n Espanjan pankkitoiminnan kurssin kääntäminen on tärkeä osatekijä CGD:n suunnitelmassa saavuttaa positiivinen yleinen kannattavuus lyhyen ajan sisällä. Erityisesti kun otetaan huomioon, että Espanjan liiketoiminta on ollut kannattamatonta jo jonkin aikaa ja tuotti tappiota ennen rahoituskriisin alkua, ongelmaan tarvitaan päättäväistä lähestymistapaa.

| (69) | CGD on rakenneuudistussuunnitelmassaan esittänyt mielestään sopivimman ratkaisun asiaan eli tukkupankkitoiminnan lopettamisen Espanjassa ja vähittäispankkitoiminnan rakenteiden uusimisen ja sen jatkamisen pienemmässä mittakaavassa. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotka olivat Espanjan liiketoiminnan lopettaminen kokonaan, luopuminen siitä myynnillä tai omaisuuserien vaihdolla, asteittainen luopuminen siitä ja yhteisyrityskumppanin etsiminen. Kaikissa näissä vaihtoehdoissa oli kuitenkin omat haittapuolensa, ja niiden odotettiin johtavan merkittäviin pääomatappioihin. Tämän vuoksi CGD päätyi siihen lopputulokseen, että Espanjan toiminnan rakenteiden uudistaminen on taloudelliselta kannalta paras vaihtoehto. |
| --- | --- |

(69)

CGD on rakenneuudistussuunnitelmassaan esittänyt mielestään sopivimman ratkaisun asiaan eli tukkupankkitoiminnan lopettamisen Espanjassa ja vähittäispankkitoiminnan rakenteiden uusimisen ja sen jatkamisen pienemmässä mittakaavassa. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotka olivat Espanjan liiketoiminnan lopettaminen kokonaan, luopuminen siitä myynnillä tai omaisuuserien vaihdolla, asteittainen luopuminen siitä ja yhteisyrityskumppanin etsiminen. Kaikissa näissä vaihtoehdoissa oli kuitenkin omat haittapuolensa, ja niiden odotettiin johtavan merkittäviin pääomatappioihin. Tämän vuoksi CGD päätyi siihen lopputulokseen, että Espanjan toiminnan rakenteiden uudistaminen on taloudelliselta kannalta paras vaihtoehto.

| (70) | Komission mielestä Espanjan liiketoiminnan rakenteiden uudistaminen on vaikeaa nykyisessä makrotaloudellisessa tilanteessa, mutta se tunnustaa samalla, että vaihtoehtoiset lähestymistavat saattaisivat tulla kalliimmiksi. Komissio pitää myönteisenä sitä, että tukkupankkitoiminta on lopetettu ja että BCG joka tapauksessa luopuu Espanjan liiketoimintaansa kuuluvasta huomattavasta ydintoimintaan kuulumattomien omaisuuserien salkusta, vähentää läsnäoloaan Espanjassa lähes [50‒60] prosentilla ja tutkii mahdollisuuksia vähentää kustannuksia käyttämällä ryhmän sisällä tarjolla olevia palveluja. |
| --- | --- |

(70)

Komission mielestä Espanjan liiketoiminnan rakenteiden uudistaminen on vaikeaa nykyisessä makrotaloudellisessa tilanteessa, mutta se tunnustaa samalla, että vaihtoehtoiset lähestymistavat saattaisivat tulla kalliimmiksi. Komissio pitää myönteisenä sitä, että tukkupankkitoiminta on lopetettu ja että BCG joka tapauksessa luopuu Espanjan liiketoimintaansa kuuluvasta huomattavasta ydintoimintaan kuulumattomien omaisuuserien salkusta, vähentää läsnäoloaan Espanjassa lähes [50‒60] prosentilla ja tutkii mahdollisuuksia vähentää kustannuksia käyttämällä ryhmän sisällä tarjolla olevia palveluja.

| (71) | Komissio katsoo kuitenkin, että on tarpeen vahvistaa tavoitetta kääntää Espanjan liiketoiminnan kurssi niin pian kuin on mahdollista. Tästä syystä komission mielestä on ensisijaisen tärkeää, että Portugali on antanut sitoumuksen siitä, että BCG joko täyttää [...] mennessä liitteessä esitettyjen sitoumusten 4.2.7.3.1.5 jaksossa määritellyt keskeiset tulosindikaattorit työvoima- ja hallinnollisten kustannusten, kustannusten ja tulojen välisen suhteen, rahoituksen, talletusten, uusien luottojen, nettokatteen ja maksamatta jääneiden lainojen osalta tai, jos se ei täytä niitä, lopettaa uuden liiketoiminnan aloittamisen Espanjassa sekä luopuu toiminnastaan siellä. Kun tämä turvatoimi ja lyhyen aikavälin vaihtoehtojen puuttuminen otetaan huomioon, komissio hyväksyy suunnitelman kääntää Espanjan vähittäispankkitoiminnan kurssi osaksi CGD:n rakenneuudistussuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(71)

Komissio katsoo kuitenkin, että on tarpeen vahvistaa tavoitetta kääntää Espanjan liiketoiminnan kurssi niin pian kuin on mahdollista. Tästä syystä komission mielestä on ensisijaisen tärkeää, että Portugali on antanut sitoumuksen siitä, että BCG joko täyttää [...] mennessä liitteessä esitettyjen sitoumusten 4.2.7.3.1.5 jaksossa määritellyt keskeiset tulosindikaattorit työvoima- ja hallinnollisten kustannusten, kustannusten ja tulojen välisen suhteen, rahoituksen, talletusten, uusien luottojen, nettokatteen ja maksamatta jääneiden lainojen osalta tai, jos se ei täytä niitä, lopettaa uuden liiketoiminnan aloittamisen Espanjassa sekä luopuu toiminnastaan siellä. Kun tämä turvatoimi ja lyhyen aikavälin vaihtoehtojen puuttuminen otetaan huomioon, komissio hyväksyy suunnitelman kääntää Espanjan vähittäispankkitoiminnan kurssi osaksi CGD:n rakenneuudistussuunnitelmaa.

| (72) | Komissio katsoo lisäksi CGD:n rakenneuudistussuunnitelman olevan uskottava, vaikka Portugalin nykyinen vaikea taloudellinen tilanne jatkuisi perustilanteessa oletettua pidempään. CGD olettaa, että riskialttiit luotot lisääntyvät rakenneuudistuskauden aikana jo valmiiksi korkeasta 12 prosentin tasosta [10‒20] prosentin tasolle vuoden 2017 lopulla. Pankki odottaa lisäksi, että sen niiden riskialttiiden luottojen, joista on tehty varaus, osuus lisääntyy [50‒60] prosenttiin. Tällaisen katettujen riskien osuuden voidaan katsoa vastaavan sellaisten portugalilaisten pankkien katettujen riskien osuutta, jotka eivät ole saaneet valtion pääomaa, kuten Banco Espirito Santon tai Banco Santander Tottan. CGD:n katettujen riskien osuus on arvioitava sitä taustaa vasten, että pankki on perinteisesti ollut tärkeä kiinnelainojen antaja Portugalissa, minkä vuoksi suuri osa sen lainasalkusta koostuu kiinnelainoista, joiden keskimääräinen luototusaste on noin [70‒80] prosenttia. Kun nämä tekijät otetaan huomioon, riskialttiiden luottojen katettujen riskien [50‒60] prosentin osuus vaikuttaa riittävältä kattamaan CGD:lle rakenneuudistuskauden aikana aiheutuvat luottotappiot. |
| --- | --- |

(72)

Komissio katsoo lisäksi CGD:n rakenneuudistussuunnitelman olevan uskottava, vaikka Portugalin nykyinen vaikea taloudellinen tilanne jatkuisi perustilanteessa oletettua pidempään. CGD olettaa, että riskialttiit luotot lisääntyvät rakenneuudistuskauden aikana jo valmiiksi korkeasta 12 prosentin tasosta [10‒20] prosentin tasolle vuoden 2017 lopulla. Pankki odottaa lisäksi, että sen niiden riskialttiiden luottojen, joista on tehty varaus, osuus lisääntyy [50‒60] prosenttiin. Tällaisen katettujen riskien osuuden voidaan katsoa vastaavan sellaisten portugalilaisten pankkien katettujen riskien osuutta, jotka eivät ole saaneet valtion pääomaa, kuten Banco Espirito Santon tai Banco Santander Tottan. CGD:n katettujen riskien osuus on arvioitava sitä taustaa vasten, että pankki on perinteisesti ollut tärkeä kiinnelainojen antaja Portugalissa, minkä vuoksi suuri osa sen lainasalkusta koostuu kiinnelainoista, joiden keskimääräinen luototusaste on noin [70‒80] prosenttia. Kun nämä tekijät otetaan huomioon, riskialttiiden luottojen katettujen riskien [50‒60] prosentin osuus vaikuttaa riittävältä kattamaan CGD:lle rakenneuudistuskauden aikana aiheutuvat luottotappiot.

| (73) | Komissio toteaa lopuksi, että kaikilla rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyillä toimenpiteillä pyritään palauttamaan CGD:n elinkelpoisuus ja saavuttamaan tyydyttävä kannattavuusaste, mikä ilmenee tavoitteessa nostaa CGD:n Portugalin pankkitoiminnan oman pääoman tuotto [5‒10] prosenttiin 31. joulukuuta 2017 mennessä sekä tavoitteesta nostaa kaiken CGD-ryhmän toiminnan konsolidoitujen tulosten oman pääoman tuotto [5‒10] prosenttiin 31. joulukuuta 2017 mennessä. |
| --- | --- |

(73)

Komissio toteaa lopuksi, että kaikilla rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyillä toimenpiteillä pyritään palauttamaan CGD:n elinkelpoisuus ja saavuttamaan tyydyttävä kannattavuusaste, mikä ilmenee tavoitteessa nostaa CGD:n Portugalin pankkitoiminnan oman pääoman tuotto [5‒10] prosenttiin 31. joulukuuta 2017 mennessä sekä tavoitteesta nostaa kaiken CGD-ryhmän toiminnan konsolidoitujen tulosten oman pääoman tuotto [5‒10] prosenttiin 31. joulukuuta 2017 mennessä.

Välttämättömään rajoitettu tuki, oma maksuosuus ja vastuunjako

| (74) | Rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan oman maksuosuuden on oltava riittävä, jotta tuen määrä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään ja kilpailun vääristyminen sekä moraalikato voidaan ehkäistä. Tätä tarkoitusta varten rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että i) niin rakenneuudistuskuluja kuin tuen määrääkin tulee rajoittaa ja ii) merkittävä oma maksuosuus on tarpeen. |
| --- | --- |

(74)

Rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan oman maksuosuuden on oltava riittävä, jotta tuen määrä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään ja kilpailun vääristyminen sekä moraalikato voidaan ehkäistä. Tätä tarkoitusta varten rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että i) niin rakenneuudistuskuluja kuin tuen määrääkin tulee rajoittaa ja ii) merkittävä oma maksuosuus on tarpeen.

| (75) | CGD:n rakenneuudistuksen sisältö ei viittaa siihen, että tuki ylittäisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen vaadittavat varat. Kuten johdanto-osan (13) kappaleessa esitetään, katettava pääoman puute määritettiin Portugalin hallituksen ja IMF:n, EKP:n ja komission välisen yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella. |
| --- | --- |

(75)

CGD:n rakenneuudistuksen sisältö ei viittaa siihen, että tuki ylittäisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen vaadittavat varat. Kuten johdanto-osan (13) kappaleessa esitetään, katettava pääoman puute määritettiin Portugalin hallituksen ja IMF:n, EKP:n ja komission välisen yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella.

| (76) | Rakenneuudistustiedonannon 34 kohdan mukaan asianmukaisen korvauksen maksaminen valtion toimenpiteistä on yksi sopivimmista keinoista rajoittaa kilpailun vääristymistä. Komissio toteaa mainitussa yhteydessä, että vaihdettavissa olevien instrumenttien muodossa annetusta pääomasta maksetaan asianmukainen korvaus komission ja EKP:n suuntaviivojen mukaisesti (13). Korvaus vaihdettavissa olevista instrumenteista alkaa ensimmäisenä vuonna 8,5 prosentin tasolta ja suurenee asteittain, jolloin sijoituskauden keskimääräiseksi vuosittaiseksi korvaukseksi muodostuu 9,2 prosenttia. Korvauksen asteittainen suureneminen kannustaa CGD:tä poistumaan valtion toimenpiteiden piiristä. |
| --- | --- |

(76)

Rakenneuudistustiedonannon 34 kohdan mukaan asianmukaisen korvauksen maksaminen valtion toimenpiteistä on yksi sopivimmista keinoista rajoittaa kilpailun vääristymistä. Komissio toteaa mainitussa yhteydessä, että vaihdettavissa olevien instrumenttien muodossa annetusta pääomasta maksetaan asianmukainen korvaus komission ja EKP:n suuntaviivojen mukaisesti (13). Korvaus vaihdettavissa olevista instrumenteista alkaa ensimmäisenä vuonna 8,5 prosentin tasolta ja suurenee asteittain, jolloin sijoituskauden keskimääräiseksi vuosittaiseksi korvaukseksi muodostuu 9,2 prosenttia. Korvauksen asteittainen suureneminen kannustaa CGD:tä poistumaan valtion toimenpiteiden piiristä.

| (77) | Komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman ja siihen liittyvien sitoumusten mukaan CGD käyttää ylimääräisen pääomansa vaihdettavissa olevien instrumenttien täysimääräiseen takaisinmaksuun (ks. sitoumusten 5 jakso). |
| --- | --- |

(77)

Komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman ja siihen liittyvien sitoumusten mukaan CGD käyttää ylimääräisen pääomansa vaihdettavissa olevien instrumenttien täysimääräiseen takaisinmaksuun (ks. sitoumusten 5 jakso).

| (78) | CGD käyttää vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun [50‒60] prosenttia ylimääräisestä pääomastaan vuonna 2014 ja [90‒100] prosenttia vuonna 2015 ja sitä seuraavina vuosina. Takaisinmaksujärjestelmä rajoittaa pääomapuskuria, jota CGD voi pitää taseessaan, ja varmistaa siten, että rakenneuudistuskauden aikainen tuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(78)

CGD käyttää vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun [50‒60] prosenttia ylimääräisestä pääomastaan vuonna 2014 ja [90‒100] prosenttia vuonna 2015 ja sitä seuraavina vuosina. Takaisinmaksujärjestelmä rajoittaa pääomapuskuria, jota CGD voi pitää taseessaan, ja varmistaa siten, että rakenneuudistuskauden aikainen tuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään.

| (79) | Lisäksi on syytä panna merkille, että vakuutustoiminnan myyminen vapauttaa lakisääteistä pääomaa, mikä lisää sen todennäköisyyttä, että CGD:llä on käytettävissään ylimääräistä pääomaa vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun, jolloin se käyttää myös omia varojaan rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseen. |
| --- | --- |

(79)

Lisäksi on syytä panna merkille, että vakuutustoiminnan myyminen vapauttaa lakisääteistä pääomaa, mikä lisää sen todennäköisyyttä, että CGD:llä on käytettävissään ylimääräistä pääomaa vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun, jolloin se käyttää myös omia varojaan rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseen.

| (80) | Komissio kuitenkin toteaa, että CGD ei noudattanut osingonjakokieltoa, vaan maksoi osinkoa 405 415 euron edestä, mikä oli Portugalin pelastamispäätöksen yhteydessä antaman sitoumuksen vastaista. |
| --- | --- |

(80)

Komissio kuitenkin toteaa, että CGD ei noudattanut osingonjakokieltoa, vaan maksoi osinkoa 405 415 euron edestä, mikä oli Portugalin pelastamispäätöksen yhteydessä antaman sitoumuksen vastaista.

| (81) | Osingonjako- ja kuponkikieltojen tarkoitus on estää varojen ulosvirtaamista, millä varmistetaan, että tuki voidaan maksaa takaisin. Siten valtiontuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään. Tätä tarkoitusta varten olisi mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että pankin osakkeenomistajat sekä hybridipääoman ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen haltijat eivät hyödy valtiontuesta. |
| --- | --- |

(81)

Osingonjako- ja kuponkikieltojen tarkoitus on estää varojen ulosvirtaamista, millä varmistetaan, että tuki voidaan maksaa takaisin. Siten valtiontuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään. Tätä tarkoitusta varten olisi mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että pankin osakkeenomistajat sekä hybridipääoman ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen haltijat eivät hyödy valtiontuesta.

| (82) | CGD:n maksamat osingot osoittivat, että tuki ei rajoittunut välttämättömään vähimmäismäärään. CGD:n väärinkäyttöä koskevan tutkintamenettelyn aikana toimittamat tiedot eivät ole muuttaneet komission aloittamispäätöksessä esitettyä arviota siitä, että suoritetut maksut olivat pelastamispäätöksen osingonjakokiellon piiriin kuuluvaa osingonjakoa. CGD ei myöskään todistanut oikeudellista velvollisuutta maksujen suorittamiseen. Tällainen velvollisuus olisi pelastamispäätöksen mukaan mahdollistanut osinkojen maksamisen. |
| --- | --- |

(82)

CGD:n maksamat osingot osoittivat, että tuki ei rajoittunut välttämättömään vähimmäismäärään. CGD:n väärinkäyttöä koskevan tutkintamenettelyn aikana toimittamat tiedot eivät ole muuttaneet komission aloittamispäätöksessä esitettyä arviota siitä, että suoritetut maksut olivat pelastamispäätöksen osingonjakokiellon piiriin kuuluvaa osingonjakoa. CGD ei myöskään todistanut oikeudellista velvollisuutta maksujen suorittamiseen. Tällainen velvollisuus olisi pelastamispäätöksen mukaan mahdollistanut osinkojen maksamisen.

| (83) | Komissio katsoo, että 1 650 miljoonan euron suuruiset tukitoimenpiteet rajoittuivat välttämättömään vähimmäismäärään, lukuun ottamatta 405 415 euron summaa, joka käytettiin osinkojen maksamiseen. Tässä yhteydessä komissio panee merkille erityisesti CGD:n sitoumuksen maksaa Portugalin valtiolle takaisin maksettuja osinkoja vastaava summa, jolla myönnetty tuki ylitti välttämättömän vähimmäismäärän. Mainitun sitoumuksen vuoksi tuen katsotaan rajoittuneen välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(83)

Komissio katsoo, että 1 650 miljoonan euron suuruiset tukitoimenpiteet rajoittuivat välttämättömään vähimmäismäärään, lukuun ottamatta 405 415 euron summaa, joka käytettiin osinkojen maksamiseen. Tässä yhteydessä komissio panee merkille erityisesti CGD:n sitoumuksen maksaa Portugalin valtiolle takaisin maksettuja osinkoja vastaava summa, jolla myönnetty tuki ylitti välttämättömän vähimmäismäärän. Mainitun sitoumuksen vuoksi tuen katsotaan rajoittuneen välttämättömään vähimmäismäärään.

| (84) | Lisäksi komissio toteaa, että Portugali on sitoutunut osingonjako-, kuponkimaksu- ja koronmaksukieltoon (ks. sitoumusten 6.7 jakso). |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi komissio toteaa, että Portugali on sitoutunut osingonjako-, kuponkimaksu- ja koronmaksukieltoon (ks. sitoumusten 6.7 jakso).

| (85) | Rakenneuudistustiedonannon 24 kohdassa täsmennetään vielä, että valtion pääoman asianmukainen korvaaminen on myös tapa jakaa vastuuta. Kuten johdanto-osan (76) kappaleessa esitetään, komissio katsoo, että vaihdettavissa olevien instrumenttien muodossa annetusta pääomasta maksetaan asianmukainen korvaus. |
| --- | --- |

(85)

Rakenneuudistustiedonannon 24 kohdassa täsmennetään vielä, että valtion pääoman asianmukainen korvaaminen on myös tapa jakaa vastuuta. Kuten johdanto-osan (76) kappaleessa esitetään, komissio katsoo, että vaihdettavissa olevien instrumenttien muodossa annetusta pääomasta maksetaan asianmukainen korvaus.

| (86) | Komissio toteaa lopuksi, että CGD on jo toteuttanut kustannuksia vähentäviä toimenpiteitä ja jatkaa niiden toteuttamista erityisesti pienentämällä työntekijämääräänsä ja konttoriverkostoaan Portugalissa, jolloin se osallistuu rakenneuudistuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin sisäisten toimenpiteiden kautta. |
| --- | --- |

(86)

Komissio toteaa lopuksi, että CGD on jo toteuttanut kustannuksia vähentäviä toimenpiteitä ja jatkaa niiden toteuttamista erityisesti pienentämällä työntekijämääräänsä ja konttoriverkostoaan Portugalissa, jolloin se osallistuu rakenneuudistuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin sisäisten toimenpiteiden kautta.

| (87) | Näistä syistä komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan tuen rajoittuminen välttämättömään vähimmäismäärään ja oman maksuosuuden ja vastuunjaon asianmukaisuus. |
| --- | --- |

(87)

Näistä syistä komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan tuen rajoittuminen välttämättömään vähimmäismäärään ja oman maksuosuuden ja vastuunjaon asianmukaisuus.

Kilpailun vääristymisen rajoittaminen

| (88) | Rakenneuudistustiedonannon 4 jaksossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää kilpailun vääristämistä rajoittavia toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden tulee olla räätälöityjä vääristymisen rajoittamiseksi niillä markkinoilla, joilla tukea saava pankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuu kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja tuen myöntämisen ehdoista ja olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaaja tulee toimimaan. Lisäksi komission on otettava huomioon tuensaajan oman maksuosuuden ja vastuunjaon suuruusluokka rakenneuudistuskauden aikana. |
| --- | --- |

(88)

Rakenneuudistustiedonannon 4 jaksossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää kilpailun vääristämistä rajoittavia toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden tulee olla räätälöityjä vääristymisen rajoittamiseksi niillä markkinoilla, joilla tukea saava pankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuu kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja tuen myöntämisen ehdoista ja olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaaja tulee toimimaan. Lisäksi komission on otettava huomioon tuensaajan oman maksuosuuden ja vastuunjaon suuruusluokka rakenneuudistuskauden aikana.

| (89) | Komissio muistuttaa, että CGD on saanut valtiontukea pääomanlisäysten ja vaihdettavissa olevien instrumenttien muodossa yhteensä 1 650 miljoonan euron edestä. Tuen määrä vastaa 2,3 prosenttia CGD:n riskipainotetuista omaisuuseristä (14), mikä tarkoittaa, että tuki on suhteellisen vähäistä. Koska vaihdettavissa olevista instrumenteista maksetaan asianmukainen korvaus, mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseen tarvitaan vain maltillisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(89)

Komissio muistuttaa, että CGD on saanut valtiontukea pääomanlisäysten ja vaihdettavissa olevien instrumenttien muodossa yhteensä 1 650 miljoonan euron edestä. Tuen määrä vastaa 2,3 prosenttia CGD:n riskipainotetuista omaisuuseristä (14), mikä tarkoittaa, että tuki on suhteellisen vähäistä. Koska vaihdettavissa olevista instrumenteista maksetaan asianmukainen korvaus, mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseen tarvitaan vain maltillisia toimenpiteitä.

| (90) | CGD:n taseen koon, maantieteellisen läsnäolon ja työntekijämäärän oikeasuhteinen pienentäminen rajoittaa kilpailun vääristymistä. Caixa Segurosin myyminen ja Espanjan liiketoiminnan supistaminen ja sen rakenteiden uudistaminen edistää pankin elinkelpoisuuden palauttamista. Lisäksi muun taseen pienentämisen katsotaan olevan riittävää avun aiheuttamaan kilpailun vääristymiseen nähden. |
| --- | --- |

(90)

CGD:n taseen koon, maantieteellisen läsnäolon ja työntekijämäärän oikeasuhteinen pienentäminen rajoittaa kilpailun vääristymistä. Caixa Segurosin myyminen ja Espanjan liiketoiminnan supistaminen ja sen rakenteiden uudistaminen edistää pankin elinkelpoisuuden palauttamista. Lisäksi muun taseen pienentämisen katsotaan olevan riittävää avun aiheuttamaan kilpailun vääristymiseen nähden.

| (91) | Mainittujen rakenteellisten toimenpiteiden lisäksi Portugali sitoutui myös useisiin toimintaa koskeviin rajoitteisiin. Komissio huomioi nämä sitoumusten 6 jaksossa esitetyt toimintaa koskevat rajoitteet, kuten valtiontuen mainostamista koskevan kiellon ja aggressiivisen kaupallisen toiminnan kiellon, jotka estävät CGD:tä käyttämästä tukea kilpailun vastaiseen markkinakäyttäytymiseen. Erityisesti komissio suhtautuu myönteisesti hankintakieltoon, jolla varmistetaan, ettei valtiontukea käytetä kilpailijoiden valtaamiseen vaan sen käyttötarkoitukseen eli CGD:n elinkelpoisuuden palauttamiseen. |
| --- | --- |

(91)

Mainittujen rakenteellisten toimenpiteiden lisäksi Portugali sitoutui myös useisiin toimintaa koskeviin rajoitteisiin. Komissio huomioi nämä sitoumusten 6 jaksossa esitetyt toimintaa koskevat rajoitteet, kuten valtiontuen mainostamista koskevan kiellon ja aggressiivisen kaupallisen toiminnan kiellon, jotka estävät CGD:tä käyttämästä tukea kilpailun vastaiseen markkinakäyttäytymiseen. Erityisesti komissio suhtautuu myönteisesti hankintakieltoon, jolla varmistetaan, ettei valtiontukea käytetä kilpailijoiden valtaamiseen vaan sen käyttötarkoitukseen eli CGD:n elinkelpoisuuden palauttamiseen.

| (92) | Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että suojakeinot ovat riittäviä rajoittamaan mahdollista kilpailun vääristymistä, erityisesti kun otetaan huomioon, että voimassaolon jatkamista koskevan vuoden 2011 tiedonannon 14 kohtaa alettiin soveltaa valtiontuen tarpeen aiheuttamien tapahtumien eli EPV:n valtionvelkapuskuria koskevien vaatimusten seurauksena. |
| --- | --- |

(92)

Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että suojakeinot ovat riittäviä rajoittamaan mahdollista kilpailun vääristymistä, erityisesti kun otetaan huomioon, että voimassaolon jatkamista koskevan vuoden 2011 tiedonannon 14 kohtaa alettiin soveltaa valtiontuen tarpeen aiheuttamien tapahtumien eli EPV:n valtionvelkapuskuria koskevien vaatimusten seurauksena.

5.3   Seuranta

| (93) | Rakenneuudistustiedonannon 5 osassa edellytetään säännöllisiä raportteja, joiden perusteella komissio voi tarkastaa, onko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano asianmukaista. |
| --- | --- |

(93)

Rakenneuudistustiedonannon 5 osassa edellytetään säännöllisiä raportteja, joiden perusteella komissio voi tarkastaa, onko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano asianmukaista.

| (94) | Lisäksi riippumaton ja riittävän pätevä valvova välimies valvoo jatkuvasti rakenneuudistussuunnitelman asianmukaista täytäntöönpanoa ja kaikkien sitoumuksissa mainittujen sitoumusten täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(94)

Lisäksi riippumaton ja riittävän pätevä valvova välimies valvoo jatkuvasti rakenneuudistussuunnitelman asianmukaista täytäntöönpanoa ja kaikkien sitoumuksissa mainittujen sitoumusten täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa.

JOHTOPÄÄTÖS

Kun otetaan huomioon Portugalin antamat sitoumukset, johtopäätöksenä on, että rakenneuudistustuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, kilpailun vääristymiseen liittyvät kysymykset on käsitelty asiaankuuluvalla tavalla ja CGD:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus on mahdollista palauttaa rakenneuudistussuunnitelman avulla. Näin ollen rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, joka koostuu siitä, että Portugali merkitsi 750 miljoonan edestä CGD:n vastikään liikkeeseen laskemia kantaosakkeita ja 900 miljoonan euron edestä CGD:n liikkeeseen laskemia vaihdettavissa olevia instrumentteja, soveltuu sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon liitteessä esitetyt sitoumukset.

2 artikla

Portugali varmistaa, että 15. lokakuuta 2012 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, siinä muodossa kuin se on täydennettynä 19. heinäkuuta 2013 toimitetuilla tiedoilla, toteutetaan täysimittaisesti liitteessä esitetyt sitoumukset mukaan luettuna ja mainitussa liitteessä olevan aikataulun mukaisesti.

3 artikla

Portugali ilmoittaa komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen vastaanottamisesta toimenpiteet, jotka on toteutettu päätöksen noudattamiseksi.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 116, 23.4.2013, s. 13.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247111/247111_1420908_83_2.pdf

2

(3)  Katso alaviite 1.

3

(4)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  Tässä päätöksessä CGD:n taloudelliset tiedot perustuvat yleensä vakavaraisuustunnuslukuihin, joita se käyttää tarvittavien taloudellisten tietojen esittämiseen Banco de Portugalille (jäljempänä ’Portugalin keskuspankki’) osana lainsäädännöllisiä velvollisuuksiaan ja sisäisesti määräajoin päivitettävien taloudellisten ennusteiden tekemiseen kullekin liiketoimintayksikölle. CGD on myös käyttänyt näitä vakavaraisuustunnuslukuja kaikissa rakenneuudistussuunnitelmansa taloudellisissa tiedoissa sekä Kansainväliselle valuuttarahastolle (jäljempänä ’IMF’), Euroopan keskuspankille (jäljempänä ’EKP’) ja Euroopan komissiolle (yhdessä jäljempänä ’troikka’) säännöllisesti toimitettavissa rahoitus- ja pääomasuunnitelmissa.

5

CGD kuitenkin julkaisee vuosittaiset tilinpäätöksensä vuosikertomuksessa käyttäen tilinpäätöstunnuslukuja. Tilinpäätöstunnusluvut sisältävät kaikki tytäryhtiöt riippumatta siitä, kuuluvatko ne Portugalin keskuspankin sääntelyn piiriin. CGD:n tapauksessa merkittävin ero vakavaraisuustunnuslukujen ja tilinpäätöstunnuslukujen välillä liittyy Caixa Seguros e Saúdeen (jäljempänä ’Caixa Seguros’), joka on vakuutus- ja sairausvakuutusalan liiketoimintayksikköjen holdingyhtiö ja joka sisällytetään vakavaraisuustunnuslukuihin pääomaosuusmenetelmän perusteella.

Osa tämän päätöksen taloudellisista tiedoista ilmoitetaan tilinpäätöstunnuslukujen perusteella, jotta ne olisivat paremmin vertailtavissa julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Tällöin niiden yhteydessä on selkeästi ilmoitettu, että ne perustuvat tilinpäätöstunnuslukuihin.

(*)  Velat asiakkaille.

*

(**)  Velat yhteensä ilman velkoja asiakkaille tai keskuspankille.

**

(6)  Asiassa SA.34055 (11/N) 30. toukokuuta 2012 annettu päätös (EUVL L 249, 18.8.2012, s. 5).

6

(***)  Luottamuksellinen tieto.

***

(7)  BPN kansallistettiin vuonna 2008 ja myytiin vuonna 2011. Osa sen varallisuudesta on siirretty CGD:lle.

7

(8)  Ks. 30.5.2012 annetun uutta Portugalin luottolaitosten pääomapohjan vahvistamista koskevaa ohjelmaa koskevan päätöksen SA. 34055 (11/N) johdanto-osan 25 kappale.

8

(9)  Asiassa SA. 35747 (12/N) 17.12.2012 annettu päätös (EUVL C 43, 15.2.2013, s. 21).

9

(10)  Ks. Euroopan unionin neuvoston 17.5.2011 julkaistu lehdistötiedote 10191/11.

10

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122072.pdf

(11)  EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9.

11

(12)  EUVL C 356, 6.12.2011, s. 7.

12

(13)  20. marraskuuta 2008 annetut EKP:n neuvoston suositukset pääomasijoitusjärjestelyjen hinnoittelusta.

13

(14)  Päivänä, jona tukitoimenpide myönnettiin.

14

---

LIITE

CAIXA GERAL DE DEPÓSITOS S.A:n SITOUMUKSET

1.   Tausta

Tässä asiakirjassa esitetään Caixa Geral de Depósitos SA:n (jäljempänä ’CGD’ tai ’pankki’) rakenneuudistusta koskevat ehdot (jäljempänä ’sitoumukset’), jotka Portugalin tasavalta ja CGD ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön.

2.   Määritelmät

Tässä asiakirjassa, jollei asiayhteydestä toisin johdu, monikko sisältää yksikön ja toisinpäin ja seuraavilla suuraakkosilla kirjoitetuilla käsitteillä on niiden jäljessä esitetty merkitys:

| Käsite | Merkitys |
| --- | --- |
| Omaisuudenhoito | tarkoittaa erikoisratkaisujen kehittämistä vähittäis- (sijoitus- ja eläkerahastojen hoitaminen ja yksilöllisille sijoitustarpeille räätälöityjen ratkaisujen kehittäminen) ja institutionaalisille asiakkaille, joihin kuuluvat esimerkiksi eläkerahastot, vakuutusyhtiöt, yritykset ja julkiset laitokset (sijoitussalkkujen hoitaminen asiakkaan tarpeiden mukaisesti joko seuraamalla viitearvoja tai noudattamalla absoluuttiseen tuottoon liittyviä ratkaisuja) |
| Pankkivakuutusyhteistyö | tarkoittaa pankin ja ulkopuolisen vakuutusyhtiön välistä kumppanuutta, jossa pankki myy vakuutusyhtiön tuotteita vähittäispankkitoiminnan verkostonsa kautta |
| BCG | Banco Caixa Geral, SA (Espanja), josta käytetään myös nimitystä Espanjan vähittäispankkitoiminta |
| Caixa Seguros | CGD:n suurin tytäryhtiö, joka toimii vakuutusalalla |
| Kulu-tuottosuhde | tarkoittaa operatiivisten kulujen (työvoima- ja myynti-, yleis- ja hallintokulut) suhdetta operatiiviseen tuottoon (korkokatteen kokonaismäärä, provisioista saatu tuotto, pääomainstrumenteista saatu tuotto, rahoitustoiminnasta saatu tuotto ja muu toiminnasta saatu tuotto) |
| Sitoumukset | tarkoittavat tässä asiakirjassa esitettyjä CGD:n rakenneuudistukseen liittyviä toimenpiteitä |
| Yrityspankkitoiminta | tarkoittaa pankkipalveluja, joita tarjotaan suurille yrityksille tai pk-yrityksille |
| Riskialttiiden luottojen kattamisaste | tarkoittaa sitä riskialttiiden luottojen osuutta, joka katetaan lainatappioita koskevilla varauksilla |
| Ydinalue | tarkoittaa kotimaista ydinaluetta (Portugali) ja kansainvälistä ydinaluetta (määritetty 4.2.2.1 lausekkeessa) |
| Riskialttiit luotot | määritellään Portugalin keskuspankin ohjeessa N:o 16/2004 (31. toukokuuta 2013 päivätty konsolidoitu versio, joka sisältää ohjeessa N:o 23/2011 esitetyt muutokset). Ne koostuvat






  a) | sellaisten velkojen kokonaissummasta, joissa lainapääoman tai korkojen maksuja on myöhässä vähintään 90 päivää, ja käyttötililainoista, joista ei ole tehty lainasopimusta ja joissa tilinylitys on kestänyt 90 päivää |

Käsite

Merkitys

Omaisuudenhoito

tarkoittaa erikoisratkaisujen kehittämistä vähittäis- (sijoitus- ja eläkerahastojen hoitaminen ja yksilöllisille sijoitustarpeille räätälöityjen ratkaisujen kehittäminen) ja institutionaalisille asiakkaille, joihin kuuluvat esimerkiksi eläkerahastot, vakuutusyhtiöt, yritykset ja julkiset laitokset (sijoitussalkkujen hoitaminen asiakkaan tarpeiden mukaisesti joko seuraamalla viitearvoja tai noudattamalla absoluuttiseen tuottoon liittyviä ratkaisuja)

Pankkivakuutusyhteistyö

tarkoittaa pankin ja ulkopuolisen vakuutusyhtiön välistä kumppanuutta, jossa pankki myy vakuutusyhtiön tuotteita vähittäispankkitoiminnan verkostonsa kautta

BCG

Banco Caixa Geral, SA (Espanja), josta käytetään myös nimitystä Espanjan vähittäispankkitoiminta

Caixa Seguros

CGD:n suurin tytäryhtiö, joka toimii vakuutusalalla

Kulu-tuottosuhde

tarkoittaa operatiivisten kulujen (työvoima- ja myynti-, yleis- ja hallintokulut) suhdetta operatiiviseen tuottoon (korkokatteen kokonaismäärä, provisioista saatu tuotto, pääomainstrumenteista saatu tuotto, rahoitustoiminnasta saatu tuotto ja muu toiminnasta saatu tuotto)

Sitoumukset

tarkoittavat tässä asiakirjassa esitettyjä CGD:n rakenneuudistukseen liittyviä toimenpiteitä

Yrityspankkitoiminta

tarkoittaa pankkipalveluja, joita tarjotaan suurille yrityksille tai pk-yrityksille

Riskialttiiden luottojen kattamisaste

tarkoittaa sitä riskialttiiden luottojen osuutta, joka katetaan lainatappioita koskevilla varauksilla

Ydinalue

tarkoittaa kotimaista ydinaluetta (Portugali) ja kansainvälistä ydinaluetta (määritetty 4.2.2.1 lausekkeessa)

Riskialttiit luotot

määritellään Portugalin keskuspankin ohjeessa N:o 16/2004 (31. toukokuuta 2013 päivätty konsolidoitu versio, joka sisältää ohjeessa N:o 23/2011 esitetyt muutokset). Ne koostuvat

a)

sellaisten velkojen kokonaissummasta, joissa lainapääoman tai korkojen maksuja on myöhässä vähintään 90 päivää, ja käyttötililainoista, joista ei ole tehty lainasopimusta ja joissa tilinylitys on kestänyt 90 päivää

| b) | sellaisten maksamattomien lainojen kokonaissummasta, jotka on järjestelty uudelleen sen jälkeen, kun ne ovat olleet hoitamatta vähintään 90 päivän ajan, ja joita ei ole tuettu asianmukaisesti (maksamattoman lainapääoman ja koron täysimääräisesti kattavilla) vakuuksilla tai joihin liittyviä korkoja tai muita erääntyneitä maksuja velallinen ei ole maksanut täysimääräisesti |
| --- | --- |

b)

sellaisten maksamattomien lainojen kokonaissummasta, jotka on järjestelty uudelleen sen jälkeen, kun ne ovat olleet hoitamatta vähintään 90 päivän ajan, ja joita ei ole tuettu asianmukaisesti (maksamattoman lainapääoman ja koron täysimääräisesti kattavilla) vakuuksilla tai joihin liittyviä korkoja tai muita erääntyneitä maksuja velallinen ei ole maksanut täysimääräisesti

| c) | sellaisten luottojen kokonaissummasta, joissa lainapääoman tai korkojen maksuja on myöhässä alle 90 päivää, mutta joiden osalta on todisteita, kuten velallisen konkurssi tai selvitystila, joiden perusteella on oikeutettua luokitella ne riskialttiiksi luotoiksi. Velallisen maksukyvyttömyyden tapauksessa saatavien riskialttiuden voidaan katsoa loppuvan, jos tuomioistuin on hyväksynyt tämän asianomaisia koskevan sopimuksen osalta maksukyvyttömyyttä ja yritysten tervehdytystä koskevan lain (Código de Insolvência e Recuperação de Empresas) mukaisesti ja jos epäilyksiä erääntyvien saatavien perittävyydestä ei enää ole. |
| --- | --- |

c)

sellaisten luottojen kokonaissummasta, joissa lainapääoman tai korkojen maksuja on myöhässä alle 90 päivää, mutta joiden osalta on todisteita, kuten velallisen konkurssi tai selvitystila, joiden perusteella on oikeutettua luokitella ne riskialttiiksi luotoiksi. Velallisen maksukyvyttömyyden tapauksessa saatavien riskialttiuden voidaan katsoa loppuvan, jos tuomioistuin on hyväksynyt tämän asianomaisia koskevan sopimuksen osalta maksukyvyttömyyttä ja yritysten tervehdytystä koskevan lain (Código de Insolvência e Recuperação de Empresas) mukaisesti ja jos epäilyksiä erääntyvien saatavien perittävyydestä ei enää ole.

Päätös

tarkoittaa Euroopan komission 24. heinäkuuta 2013 CGD:n rakenneuudistuksesta näiden sitoumusten taustaa vasten tekemää päätöstä.

Myyntiä hoitava toimitsijamies

tarkoittaa yhtä tai useampaa luonnollista tai oikeudellista henkilöä, jotka ovat riippumattomia CGD:stä, komission hyväksymiä ja CGD:n nimittämiä ja jotka ovat saaneet CGD:ltä nimenomaisen toimeksiannon myydä Caixa Seguros ostajalle. Myyntiä hoitava toimitsijamies suojelee CGD:n oikeutettuja taloudellisia etuja, joihin sovelletaan CGD:n ehdotonta velvollisuutta myydä [...].

Työntekijä

tarkoittaa henkilöä, jolla on työsopimus CGD:n kanssa.

Factoring

tarkoittaa maksutapahtumaa, jonka myötä yritys myy myyntisaatavansa (eli laskunsa) kolmannelle osapuolelle alennuksella. Se on yhdistelmätuote, jossa tarjotaan rahoituksen, luottovakuutuksen ja taloushallinnon (perintä) yhdistelmää.

Keskeiset kansainväliset toimet

on määritelty 4.2.2.2 lausekkeessa.

Investointipankkitoiminta

tarkoittaa erikoisrahoituspalveluja, joita tarjotaan yritys- ja institutionaalisille asiakkaille ja joihin kuuluu esimerkiksi yritysten sulautumiin ja omistusosuuksien hankintaan liittyvää neuvontaa, hankerahoitusta, yritysrahoitusta (yritysostorahoitus, strukturoidut rahoitustuotteet, joukkovelkakirjat, sijoitustodistukset, arvopaperistaminen jne.), toiminta oman pääoman ehtoisen rahoituksen markkinoilla (pörssilistautumiset, julkiset ostotarjoukset, osakkeisiin liittyvät kaupat jne.) sekä markkinariskien hallintaa (suojautumisen ja strukturoitujen rajoitusratkaisujen avulla). Lisäksi siihen kuuluu myös rahoituksenvälityspalvelujen ja tutkimusraporttien tarjoamista institutionaalisille ja yksittäisille yksityisille sijoittajille, kiinteätuottoisten arvopaperien välitystoimintaa ja strukturoitujen lainojen syndikointia.

Keskeinen suorituskykyindikaattori

eli KPI (Key Performance Indicator).

Leasing

tarkoittaa sopimusta, jolla henkilö tai yritys voi hankkia käyttöönsä tiettyä käyttöomaisuutta, josta on maksettava sopimuksessa määritetty määrä säännöllisiä maksuja ja jonka voi sopimuksen loputtua hankkia omistukseensa.

Lainojen suhde talletuksiin

tarkoittaa lainojen ja talletusten välistä suhdetta.

Valvova toimitsijamies tai toimitsijamies

määritellään liitteessä I olevassa 6.10 lausekkeessa.

Uudet liiketoimet

tarkoittavat kaikkia uusia sopimuksenalaisia liiketoimia lukuun ottamatta kaikkia aikaisempia sopimusperusteisia liiketoimia ja uusia liiketoimia, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä lainan vakuuksien arvon säilyttämisen kannalta tai jotka liittyvät muuten pääomatappioiden minimointiin ja/tai parantavat lainan odotettua takaisinperintäarvoa.

Maksamatta jääneiden uusien luottojen osuus

tarkoittaa sellaisten uusien luottojen osuutta koko uusien luottojen salkusta, joihin liittyy vähintään 90 päivää myöhässä olevia korkojen ja/tai lainapääoman maksuja.

Kaupankäynti omaan lukuun

tarkoittaa CGD:n tavanomaista kaupankäyntiä, joka ei liity asiakasyrityksiin ja joka tapahtuu pankin omalla pääomalla ja taseella.

Rakenneuudistuskausi

tarkoittaa 3.3 lausekkeessa määriteltyä aikaväliä.

Vuokraus

tarkoittaa sopimusta, jonka mukaan muun kuin rahoitusyhtiön omistaman hyödykkeen (usein ajoneuvon) väliaikaisesta käytöstä suoritetaan maksu ja johon liittyy yleensä useita oheispalveluja.

Rakenneuudistussuunnitelma

tarkoittaa CGD:n Euroopan komissiolle Portugalin tasavallan kautta toimittamaa suunnitelmaa sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ja täydennettynä kirjallisen viestinnän perusteella 19. heinäkuuta 2013.

Korjaavat toimet

tarkoittavat toimia, joiden avulla CGD voi saavuttaa asetetut tavoitteet. CGD esittelee korjaavat toimet 4.2.3.3 lausekkeen mukaisesti. Valvova toimitsijamies analysoi ehdotetut korjaavat toimet ja ilmoittaa komissiolle niiden riittävyydestä rakenneuudistussuunnitelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Riskipainotetut omaisuuserät

tarkoittavat riskipainotettuja omaisuuseriä, joiden arvo lasketaan konsolidoinnin perusteella Portugalin asiaan liittyvien säännösten mukaisesti ja Portugalin keskuspankin päätöksen tekemisen ajankohtana hyväksymällä tavalla.

Pk-yritykset

tarkoittavat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joiden liikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa ja joiden luottoriskit CGD:lle ovat enintään 1 miljoonaa euroa.

Todennäköiset tappioluvut

tarkoittavat salkun riskimittaa sellaisena kuin se on kuvattu Baselin pankkivalvontakomitean vuonna 1996 julkaisemassa vakavaraisuusvaatimusta koskevaan sopimukseen tehdyssä muutoksessa. Laskentatarkoituksessa lukuihin sovelletaan historiallisen simulaation menetelmää, jossa käytetään 10 päivän pitoaikaa, 99 prosentin luotettavuusväliä ja tietoja 501 kaupankäyntipäivältä (mikä vastaa kahden vuoden aikahorisonttia)

Riskipääomarahoitus

tarkoittaa rahoituksen tarjoamista aloittaville yrityksille ja erityisesti suuren kasvupotentiaalin aloittaville yrityksille omistusosuutta vastaan

3.   Yleistä

| 3.1 | Portugalin on varmistettava, että CGD:n rakenneuudistussuunnitelma pannaan täytäntöön oikein ja täysimääräisesti. |
| --- | --- |

3.1

Portugalin on varmistettava, että CGD:n rakenneuudistussuunnitelma pannaan täytäntöön oikein ja täysimääräisesti.

| 3.2 | Portugalin on varmistettava, että sitoumuksia noudatetaan täysimääräisesti rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana. |
| --- | --- |

3.2

Portugalin on varmistettava, että sitoumuksia noudatetaan täysimääräisesti rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana.

| 3.3 | Rakenneuudistuskausi päättyy 31. joulukuuta 2017. Sitoumuksia sovelletaan koko rakenneuudistuksen ajan, jollei toisin määrätä. |
| --- | --- |

3.3

Rakenneuudistuskausi päättyy 31. joulukuuta 2017. Sitoumuksia sovelletaan koko rakenneuudistuksen ajan, jollei toisin määrätä.

4.   CGD:n rakenneuudistus jako ydintoimintaan ja sivutoimintaan

4.1   CGD jakaa toimintansa kahteen osaan eli ydintoimintaan ja sivutoimintaan Ydintoiminnan ja sivutoiminnan taseen loppusumma (1) oli joulukuussa 2011 yhteensä 120 642 miljoonaa euroa. Kesäkuussa 2012 taseen loppusumma oli 117 694 miljoonaa euroa ja joulukuun 2012 lopussa se oli 116 857 miljoonaa euroa.

CGD:n jakaminen tapahtuu seuraavalla tavalla:

4.2   Ydintoiminta

Ydintoiminnan omaisuuserät

Ydintoimintaan kuuluvat kotimaan ydintoiminta (vähittäispankkitoiminnan kotitaloudet, pk-yritykset, yrityspankkitoiminta, omaisuudenhoito, leasing, factoring, vuokraus, pankkivakuutusyhteistyö ja riskipääomarahoitus), kansainvälinen ydintoiminta ja keskeiset kansainväliset toimet.

4.2.1   Kotimaan ydintoimintaan kuuluvat jäljempänä luetellut nettovarat (tilanne 31. joulukuuta 2012):

| 4.2.1.1 | [850‒900] milj. euroa käteisenä ja keskuspankkitalletuksina |
| --- | --- |

4.2.1.1

[850‒900] milj. euroa käteisenä ja keskuspankkitalletuksina

| 4.2.1.2 | [1 000‒1 500] milj. euroa lainoina (saatavia) luottolaitoksille |
| --- | --- |

4.2.1.2

[1 000‒1 500] milj. euroa lainoina (saatavia) luottolaitoksille

| 4.2.1.3 | [2 500‒3 000] milj. euroa rahoitusvaroina kaupankäyntiä varten |
| --- | --- |

4.2.1.3

[2 500‒3 000] milj. euroa rahoitusvaroina kaupankäyntiä varten

| 4.2.1.4 | [10 000‒15 000] milj. euroa myytävissä olevina rahoitusvaroina |
| --- | --- |

4.2.1.4

[10 000‒15 000] milj. euroa myytävissä olevina rahoitusvaroina

| 4.2.1.5 | [0‒5] milj. euroa eräpäivään asti pidettävinä rahoitusvaroina |
| --- | --- |

4.2.1.5

[0‒5] milj. euroa eräpäivään asti pidettävinä rahoitusvaroina

| 4.2.1.6 | [60 000‒65 000] milj. euroa lainoina asiakkaille
  joista:






  4.2.1.6.1 | [8 000‒8 500] milj. euroa rakennuttajille ja rakennusalalle |
| --- | --- | --- |

4.2.1.6

[60 000‒65 000] milj. euroa lainoina asiakkaille

joista:

4.2.1.6.1

[8 000‒8 500] milj. euroa rakennuttajille ja rakennusalalle

| 4.2.1.6.2 | [30 000‒35 000] milj. euroa asuntolainoina |
| --- | --- |

4.2.1.6.2

[30 000‒35 000] milj. euroa asuntolainoina

| 4.2.1.6.3 | [10 000‒15 000] milj. euroa suurille yrityksille |
| --- | --- |

4.2.1.6.3

[10 000‒15 000] milj. euroa suurille yrityksille

| 4.2.1.6.4 | [3 000‒3 500] milj. euroa pk-yrityksille |
| --- | --- |

4.2.1.6.4

[3 000‒3 500] milj. euroa pk-yrityksille

| 4.2.1.6.5 | [1 500‒2 000] milj. euroa kulutusluottoina |
| --- | --- |

4.2.1.6.5

[1 500‒2 000] milj. euroa kulutusluottoina

| 4.2.1.6.6 | [4 000‒5 000] milj. euroa muihin tarkoituksiin (esimerkiksi toisille rahoituslaitoksille ja keskus- ja paikallishallinnoille) |
| --- | --- |

4.2.1.6.6

[4 000‒5 000] milj. euroa muihin tarkoituksiin (esimerkiksi toisille rahoituslaitoksille ja keskus- ja paikallishallinnoille)

| 4.2.1.7 | [400‒450] milj. euroa kiinteistöihin, tehtaisiin ja laitteistoihin, |
| --- | --- |

4.2.1.7

[400‒450] milj. euroa kiinteistöihin, tehtaisiin ja laitteistoihin,

| 4.2.1.8 | [150‒200] milj. euroa aineettomaan omaisuuteen |
| --- | --- |

4.2.1.8

[150‒200] milj. euroa aineettomaan omaisuuteen

| 4.2.1.9 | [4 000‒4 500] milj. euroa muihin omaisuuseriin
  joista:






  4.2.1.9.1 | [80‒90] milj. euroa kiinteistösijoittamiseen |
| --- | --- | --- |

4.2.1.9

[4 000‒4 500] milj. euroa muihin omaisuuseriin

joista:

4.2.1.9.1

[80‒90] milj. euroa kiinteistösijoittamiseen

| 4.2.1.9.2 | [30‒40] milj. euroa suojausjohdannaisiin |
| --- | --- |

4.2.1.9.2

[30‒40] milj. euroa suojausjohdannaisiin

| 4.2.1.9.3 | [500‒550] milj. euroa myytävänä oleviin pitkäaikaisiin omaisuuseriin |
| --- | --- |

4.2.1.9.3

[500‒550] milj. euroa myytävänä oleviin pitkäaikaisiin omaisuuseriin

| 4.2.1.9.4 | [30‒40] milj. euroa kauden verotettavaan tuloon perustuvina verosaamisina |
| --- | --- |

4.2.1.9.4

[30‒40] milj. euroa kauden verotettavaan tuloon perustuvina verosaamisina

| 4.2.1.9.5 | [1 000‒1 500] milj. euroa laskennallisina verosaamisina |
| --- | --- |

4.2.1.9.5

[1 000‒1 500] milj. euroa laskennallisina verosaamisina

| 4.2.1.9.6 | [2 000‒2 500] milj. euroa muina omaisuuserinä |
| --- | --- |

4.2.1.9.6

[2 000‒2 500] milj. euroa muina omaisuuserinä

| 4.2.1.10 | [30‒40] milj. euroa nettovaroina, jotka ovat peräisin liitteessä II luetelluista osakkuuksista ulkopuolisissa kotimaisissa liiketoimintayksiköissä (pääomaosuusmenetelmän perusteella). |
| --- | --- |

4.2.1.10

[30‒40] milj. euroa nettovaroina, jotka ovat peräisin liitteessä II luetelluista osakkuuksista ulkopuolisissa kotimaisissa liiketoimintayksiköissä (pääomaosuusmenetelmän perusteella).

4.2.2   Kansainväliseen ydintoimintaan ja keskeisiin kansainvälisiin toimiin liittyvät jäljempänä luetellut osallisuudet nettovaroista ja omaisuuserät eri maissa (tilanne 31. Joulukuuta 2012).

| 4.2.2.1 | Kansainväliseen ydintoimintaan kuuluvat kaikki kansainväliset alueet (ns. kansainväliset ydinalueet), joissa CGD:llä on merkittävä läsnäolo vähittäispankkitoiminnan markkinoilla joko paikallisen sivuliikkeen tai CGD:hen sidoksissa olevan yksikön kautta jäljempänä esitetyllä tavalla:






  4.2.2.1.1 | Espanja – nettovarat yhteensä: [4 000–4 500] milj. euroa (2) |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Kansainväliseen ydintoimintaan kuuluvat kaikki kansainväliset alueet (ns. kansainväliset ydinalueet), joissa CGD:llä on merkittävä läsnäolo vähittäispankkitoiminnan markkinoilla joko paikallisen sivuliikkeen tai CGD:hen sidoksissa olevan yksikön kautta jäljempänä esitetyllä tavalla:

4.2.2.1.1

Espanja – nettovarat yhteensä: [4 000–4 500] milj. euroa (2)

| 4.2.2.1.2 | Ranska – nettovarat yhteensä: [4 000‒4 500] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

Ranska – nettovarat yhteensä: [4 000‒4 500] milj. euroa

| 4.2.2.1.3 | Macao (Kiina) ‒ nettovarat yhteensä: [3 000–3 500] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.1.3

Macao (Kiina) ‒ nettovarat yhteensä: [3 000–3 500] milj. euroa

| 4.2.2.1.4 | Mosambik ‒ nettovarat yhteensä: [1 500–2 000] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.1.4

Mosambik ‒ nettovarat yhteensä: [1 500–2 000] milj. euroa

| 4.2.2.1.5 | Angola – nettovarat yhteensä: [1 000–1 500] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.1.5

Angola – nettovarat yhteensä: [1 000–1 500] milj. euroa

| 4.2.2.1.6 | Etelä-Afrikka ‒ nettovarat yhteensä: [600–650] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.1.6

Etelä-Afrikka ‒ nettovarat yhteensä: [600–650] milj. euroa

| 4.2.2.1.7 | Brasilia – nettovarat yhteensä: [500–550] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.1.7

Brasilia – nettovarat yhteensä: [500–550] milj. euroa

| 4.2.2.1.8 | Kap Verde ‒ nettovarat yhteensä: [750‒800] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.1.8

Kap Verde ‒ nettovarat yhteensä: [750‒800] milj. euroa

| 4.2.2.1.9 | Timor – nettovarat yhteensä: [50–60] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.1.9

Timor – nettovarat yhteensä: [50–60] milj. euroa

| 4.2.2.1.10 | São Tomé – nettovarat yhteensä: [0‒5] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.1.10

São Tomé – nettovarat yhteensä: [0‒5] milj. euroa

| 4.2.2.2 | Keskeiset kansainväliset toimet ovat erityistoimintaa, jolla tuotetaan palveluja CGD-konsernille (kuten rahoitusta, pääsyä institutionaalisille markkinoille ja tuotteiden strukturointia). Keskeisistä toimista vastaavat paikalliset erikoistuneet sivuliikkeet tai CGD:hen sidoksissa olevat yksiköt tärkeillä markkinoilla jäljempänä esitetyllä tavalla:






  4.2.2.2.1 | Luxemburg – nettovarat yhteensä: [100‒150] milj. euroa |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Keskeiset kansainväliset toimet ovat erityistoimintaa, jolla tuotetaan palveluja CGD-konsernille (kuten rahoitusta, pääsyä institutionaalisille markkinoille ja tuotteiden strukturointia). Keskeisistä toimista vastaavat paikalliset erikoistuneet sivuliikkeet tai CGD:hen sidoksissa olevat yksiköt tärkeillä markkinoilla jäljempänä esitetyllä tavalla:

4.2.2.2.1

Luxemburg – nettovarat yhteensä: [100‒150] milj. euroa

| 4.2.2.2.2 | Caymansaaret – nettovarat yhteensä: [600–650] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Caymansaaret – nettovarat yhteensä: [600–650] milj. euroa

| 4.2.2.2.3 | Yhdistynyt kuningaskunta (Lontoo) – nettovarat yhteensä: [400–450] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.2.3

Yhdistynyt kuningaskunta (Lontoo) – nettovarat yhteensä: [400–450] milj. euroa

| 4.2.2.2.4 | Yhdysvallat (New York) – nettovarat yhteensä: [250–300] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.2.4

Yhdysvallat (New York) – nettovarat yhteensä: [250–300] milj. euroa

| 4.2.2.2.5 | Kiina (Zhuhai) ‒ nettovarat yhteensä: [5–10] milj. euroa |
| --- | --- |

4.2.2.2.5

Kiina (Zhuhai) ‒ nettovarat yhteensä: [5–10] milj. euroa

4.2.3   Koko

| 4.2.3.1 | Vuoden 2014 joulukuun loppuun mennessä ydintoiminnan taseen loppusumma ei saa ylittää [100–150] miljardia euroa (3), riskipainotettujen omaisuuserien arvo ei saa ylittää [70–80] miljardia euroa, kulu-tuottosuhde ei saa ylittää [70–80] prosenttia, lainojen suhde talletuksiin ei saa ylittää [120–130] prosenttia ja riskialttiiden luottojen kattamisaste ei saa alittaa [50–60] prosenttia. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Vuoden 2014 joulukuun loppuun mennessä ydintoiminnan taseen loppusumma ei saa ylittää [100–150] miljardia euroa (3), riskipainotettujen omaisuuserien arvo ei saa ylittää [70–80] miljardia euroa, kulu-tuottosuhde ei saa ylittää [70–80] prosenttia, lainojen suhde talletuksiin ei saa ylittää [120–130] prosenttia ja riskialttiiden luottojen kattamisaste ei saa alittaa [50–60] prosenttia.

| 4.2.3.2 | Vuoden 2016 joulukuun loppuun mennessä ydintoiminnan taseen loppusumma ei saa ylittää [100–150] miljardia euroa (4), riskipainotettujen omaisuuserien arvo ei saa ylittää [70–80] miljardia euroa, kulu-tuottosuhde ei saa ylittää [50–60] prosenttia, lainojen suhde talletuksiin ei saa ylittää [120–130] prosenttia ja riskialttiiden luottojen kattamisaste ei saa alittaa [50–60] prosenttia. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Vuoden 2016 joulukuun loppuun mennessä ydintoiminnan taseen loppusumma ei saa ylittää [100–150] miljardia euroa (4), riskipainotettujen omaisuuserien arvo ei saa ylittää [70–80] miljardia euroa, kulu-tuottosuhde ei saa ylittää [50–60] prosenttia, lainojen suhde talletuksiin ei saa ylittää [120–130] prosenttia ja riskialttiiden luottojen kattamisaste ei saa alittaa [50–60] prosenttia.

| 4.2.3.3 | Konsolidoidun taseen vastuut [...] liikkeeseenlaskijoissa eivät saa rakenneuudistuskauden aikana ylittää [10–20] miljardia euroa. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Konsolidoidun taseen vastuut [...] liikkeeseenlaskijoissa eivät saa rakenneuudistuskauden aikana ylittää [10–20] miljardia euroa.

| 4.2.3.4 | Jos alkaa olla todennäköistä, että edellä esitetyt tasetta, riskipainotettuja omaisuuseriä, kulu-tuottosuhdetta, lainojen suhdetta talletuksiin, ja riskialttiiden luottojen kattamisastetta koskevat tavoitteet eivät toteudu, CGD:n on omasta aloitteestaan ja joka tapauksessa valvovan toimitsijamiehen pyynnöstä esitettävä korjaavia toimia kuukauden kuluessa. Valvova toimitsijamies analysoi ehdotetut korjaavat toimet ja raportoi komissiolle niiden riittävyydestä rakenneuudistussuunnitelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

4.2.3.4

Jos alkaa olla todennäköistä, että edellä esitetyt tasetta, riskipainotettuja omaisuuseriä, kulu-tuottosuhdetta, lainojen suhdetta talletuksiin, ja riskialttiiden luottojen kattamisastetta koskevat tavoitteet eivät toteudu, CGD:n on omasta aloitteestaan ja joka tapauksessa valvovan toimitsijamiehen pyynnöstä esitettävä korjaavia toimia kuukauden kuluessa. Valvova toimitsijamies analysoi ehdotetut korjaavat toimet ja raportoi komissiolle niiden riittävyydestä rakenneuudistussuunnitelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

4.2.4   Konttorit ja työntekijät

Ydintoiminnan rakenteita supistetaan Portugalissa seuraavasti:

| 4.2.4.1 | Kotimaisia vähittäispankkitoiminnan konttoreita (5) vähennetään 829:stä (tilanne 31. joulukuuta 2012) [750–800] ennen [...]. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Kotimaisia vähittäispankkitoiminnan konttoreita (5) vähennetään 829:stä (tilanne 31. joulukuuta 2012) [750–800] ennen [...].

| 4.2.4.2 | Konttoreita ei saa korvata muilla yksiköillä tai rakenteilla, jotka tarjoavat olennaisilta osin samoja palveluja ja joissa käytetään merkittävästi työvoimaa. CGD voi kuitenkin korvata konttorit automaattisilla palvelupisteillä (kuten pankkiautomaateilla). |
| --- | --- |

4.2.4.2

Konttoreita ei saa korvata muilla yksiköillä tai rakenteilla, jotka tarjoavat olennaisilta osin samoja palveluja ja joissa käytetään merkittävästi työvoimaa. CGD voi kuitenkin korvata konttorit automaattisilla palvelupisteillä (kuten pankkiautomaateilla).

| 4.2.4.3 | Kotimaan työntekijämäärää vähennetään 11 904 työntekijästä (tilanne 31. joulukuuta 2012 vakuutustoiminnan työntekijät pois luettuna) [10 000–15 000] työntekijään [...] mennessä, [10 000–15 000] työntekijään [...] mennessä, [10 000–15 000] työntekijään [...] loppuun mennessä ja [10 000–15 000] työntekijään [...] mennessä. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Kotimaan työntekijämäärää vähennetään 11 904 työntekijästä (tilanne 31. joulukuuta 2012 vakuutustoiminnan työntekijät pois luettuna) [10 000–15 000] työntekijään [...] mennessä, [10 000–15 000] työntekijään [...] mennessä, [10 000–15 000] työntekijään [...] loppuun mennessä ja [10 000–15 000] työntekijään [...] mennessä.

| 4.2.4.4 | Vuoden [...] jälkeen Portugalissa sijaitsevien konttorien määrä ei saa lisääntyä ennen rakenneuudistuskauden loppua. |
| --- | --- |

4.2.4.4

Vuoden [...] jälkeen Portugalissa sijaitsevien konttorien määrä ei saa lisääntyä ennen rakenneuudistuskauden loppua.

| 4.2.4.5 | Jos on todennäköistä, että edellä esitetyt konttoreiden ja työntekijöiden määrää koskevat tavoitteet eivät toteudu, CGD:n on omasta aloitteestaan ja joka tapauksessa valvovan toimitsijamiehen pyynnöstä esitettävä korjaavia toimia kuukauden kuluessa valvovan toimitsijamiehen pyynnön esittämisestä. Valvova toimitsijamies analysoi ehdotetut korjaavat toimet ja raportoi komissiolle niiden riittävyydestä rakenneuudistussuunnitelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

4.2.4.5

Jos on todennäköistä, että edellä esitetyt konttoreiden ja työntekijöiden määrää koskevat tavoitteet eivät toteudu, CGD:n on omasta aloitteestaan ja joka tapauksessa valvovan toimitsijamiehen pyynnöstä esitettävä korjaavia toimia kuukauden kuluessa valvovan toimitsijamiehen pyynnön esittämisestä. Valvova toimitsijamies analysoi ehdotetut korjaavat toimet ja raportoi komissiolle niiden riittävyydestä rakenneuudistussuunnitelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

4.2.5   Ydintoiminnan kuvaus

| 4.2.5.1 | Ydintoimintana on toimiminen kaupallisena vähittäispankkina, joka keskittyy erityisesti kotitalouksiin, pk-yrityksiin ja yrityspankkitoimintaan ja tarjoaa myös sijoituspankkitoimintaa, omaisuudenhoitoa, vuokraus-, leasing- ja factoring-palveluja, pankkivakuutusyhteistyötä ja riskipääomarahoitusta. Ydintoiminta keskittyy ensisijaisesti kotimaan ydinalueeseen ja kansainväliseen ydinalueeseen sekä keskeisiin kansainvälisiin toimiin. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Ydintoimintana on toimiminen kaupallisena vähittäispankkina, joka keskittyy erityisesti kotitalouksiin, pk-yrityksiin ja yrityspankkitoimintaan ja tarjoaa myös sijoituspankkitoimintaa, omaisuudenhoitoa, vuokraus-, leasing- ja factoring-palveluja, pankkivakuutusyhteistyötä ja riskipääomarahoitusta. Ydintoiminta keskittyy ensisijaisesti kotimaan ydinalueeseen ja kansainväliseen ydinalueeseen sekä keskeisiin kansainvälisiin toimiin.

| 4.2.5.2 | Tämän seurauksena CGD:






  4.2.5.2.1 | Ei rakenneuudistuskauden aikana ryhdy uusiin liiketoimiin ydinalueen ja 4.2.2 lausekkeessa määriteltyjen keskeisten kansainvälisten toimien alueiden ulkopuolella. Selvyyden vuoksi todetaan, että CGD saa edelleen ryhtyä uusiin liiketoimiin ydinalueen ulkopuolelle sijoittautuneiden asiakkaiden kanssa, jos nämä liiketoimet kirjataan ydinalueella tai keskeisten kansainvälisten toimien alueella. |
| --- | --- | --- |

4.2.5.2

Tämän seurauksena CGD:

4.2.5.2.1

Ei rakenneuudistuskauden aikana ryhdy uusiin liiketoimiin ydinalueen ja 4.2.2 lausekkeessa määriteltyjen keskeisten kansainvälisten toimien alueiden ulkopuolella. Selvyyden vuoksi todetaan, että CGD saa edelleen ryhtyä uusiin liiketoimiin ydinalueen ulkopuolelle sijoittautuneiden asiakkaiden kanssa, jos nämä liiketoimet kirjataan ydinalueella tai keskeisten kansainvälisten toimien alueella.

| 4.2.5.2.2 | Varmistaa rakenneuudistuskauden aikana, että keskeiset kansainväliset toimet eivät muodosta yli [0–5] prosenttia ydintoiminnan taseen loppusummasta. |
| --- | --- |

4.2.5.2.2

Varmistaa rakenneuudistuskauden aikana, että keskeiset kansainväliset toimet eivät muodosta yli [0–5] prosenttia ydintoiminnan taseen loppusummasta.

| 4.2.5.2.3 | Ei rakenneuudistuskauden aikana ryhdy muihin uusiin liiketoimiin kuin niihin, jotka on esitetty 4.2 lausekkeessa. |
| --- | --- |

4.2.5.2.3

Ei rakenneuudistuskauden aikana ryhdy muihin uusiin liiketoimiin kuin niihin, jotka on esitetty 4.2 lausekkeessa.

4.2.6   Kansainväliseen ydintoimintaan ja keskeisiin kansainvälisiin toimiin sovellettavat periaatteet

CGD vähentää rakenneuudistuskauden aikana mahdollisuuksiensa mukaan pääoma- ja ryhmän sisäisen rahoituksen vastuita keskeisissä kansainvälisissä toimissaan. CGD ei lisää pääoma- ja ryhmän sisäisen rahoituksen vastuita kansainvälisessä ydintoiminnassaan ja keskeisissä kansainvälisissä toimissaan, ellei lisäys johdu suoraan (ennen tätä päätöstä) olemassa olevista sopimusvelvoitteista kolmansia osapuolia kohtaan tai sääntelyyn liittyvistä velvoitteista tai sitä edellytetä julkisviranomaisen CGD:tä koskevassa lopullisessa ja velvoittavassa päätöksessä. CGD sitoutuu ilmoittamaan valvovalle toimitsijamiehelle tällaisesta päätöksestä viipymättä ja esittelemään valvovalle toimitsijamiehelle liiketoimintasuunnitelman ylimääräistä pääomaa tai rahoitusta tarvitseville yksiköille ennen pääomatoimenpiteen täytäntöönpanoa. Valvova toimitsijamies analysoi liiketoimintasuunnitelman ja raportoi komissiolle toimenpiteiden asianmukaisuudesta.

4.2.7   BCG:n rakenneuudistussuunnitelma

4.2.7.1   CGD uudistaa BCG:n liiketoiminnan rakenteet varmistaakseen sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, riippumattomuuden CGD:stä rahoituksen osalta ja myönteisen vaikutuksen CGD-ryhmän kannattavuuteen.

4.2.7.2   CGD sitoutuu lopettamaan kaikki Espanjan toiminnot, jotka eivät liity suoraan ydintoimintaan (vähittäispankkitoimintaan (6), pk-yritysten tukemiseen ja rajat ylittävään kaupankäyntiin). Erityisesti CGD sitoutuu

| 4.2.7.2.1 | lopettamaan uudet liiketoimet hankerahoitustoiminnassa, |
| --- | --- |

4.2.7.2.1

lopettamaan uudet liiketoimet hankerahoitustoiminnassa,

| 4.2.7.2.2 | lopettamaan uudet liiketoimet vipurahoitustoiminnassa, |
| --- | --- |

4.2.7.2.2

lopettamaan uudet liiketoimet vipurahoitustoiminnassa,

| 4.2.7.2.3 | lopettamaan uudet liiketoimet yritysostorahoitustoiminnassa. |
| --- | --- |

4.2.7.2.3

lopettamaan uudet liiketoimet yritysostorahoitustoiminnassa.

4.2.7.3   BCG:n rakenneuudistus toteutetaan kahdessa vaiheessa.

4.2.7.3.1   Vaihe 1

[...] mennessä CGD:

| 4.2.7.3.1.1 | Käyttää Espanjan sivuliikettään välineenä vahvistaa Espanjan vanhaa sijoituskantaa, erottaa ydinliiketoiminta muusta kuin ydinliiketoiminnasta ja suojata ydintoimintaa. Sekä BCG:n että CGD:n Espanjan sivuliikkeen vähittäispankkitoiminnan luotto- ja kiinnelainasalkut vakautetaan Espanjan sivuliikkeessä, joka lopettaa uudet liiketoimet ja hallinnoi mainituista salkuista luopumista (yksityiskohtainen luettelo BCG:stä siirrettävistä [1 000–1 500] miljoonan euron arvoisista omaisuuseristä on liitteessä III). |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.1

Käyttää Espanjan sivuliikettään välineenä vahvistaa Espanjan vanhaa sijoituskantaa, erottaa ydinliiketoiminta muusta kuin ydinliiketoiminnasta ja suojata ydintoimintaa. Sekä BCG:n että CGD:n Espanjan sivuliikkeen vähittäispankkitoiminnan luotto- ja kiinnelainasalkut vakautetaan Espanjan sivuliikkeessä, joka lopettaa uudet liiketoimet ja hallinnoi mainituista salkuista luopumista (yksityiskohtainen luettelo BCG:stä siirrettävistä [1 000–1 500] miljoonan euron arvoisista omaisuuseristä on liitteessä III).

| 4.2.7.3.1.2 | Uudistaa BCG:n vähittäispankkiverkoston, jolle kuuluvat omaisuuserät olivat 31. joulukuuta 2012 yhteensä [5 000–5 500] miljoonan euron arvoiset (yksityiskohtainen luettelo BCG:n [5 000–5 500] miljoonan euron arvoisista omaisuuseristä on liitteessä III), rakenteet keskittämällä toiminnan uudelleen sen ydinalueille, keskittymällä pk-yritysten rajat ylittävään liiketoimintaan ja vähentämällä konttoreita, jotka eivät kannata, joiden kulu-tuottosuhde ei ole kestävä tai joilla ei ole riittävästi asiakkaita, |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.2

Uudistaa BCG:n vähittäispankkiverkoston, jolle kuuluvat omaisuuserät olivat 31. joulukuuta 2012 yhteensä [5 000–5 500] miljoonan euron arvoiset (yksityiskohtainen luettelo BCG:n [5 000–5 500] miljoonan euron arvoisista omaisuuseristä on liitteessä III), rakenteet keskittämällä toiminnan uudelleen sen ydinalueille, keskittymällä pk-yritysten rajat ylittävään liiketoimintaan ja vähentämällä konttoreita, jotka eivät kannata, joiden kulu-tuottosuhde ei ole kestävä tai joilla ei ole riittävästi asiakkaita,

| 4.2.7.3.1.3 | Vähentää konttoreiden lukumäärän joulukuun 2012 yhteensä 173 konttorista [100–110] konttoriin [...] mennessä (yksityiskohtainen luettelo konttoreista on liitteessä V) eikä sitä lisätä rakenneuudistuskauden aikana, |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.3

Vähentää konttoreiden lukumäärän joulukuun 2012 yhteensä 173 konttorista [100–110] konttoriin [...] mennessä (yksityiskohtainen luettelo konttoreista on liitteessä V) eikä sitä lisätä rakenneuudistuskauden aikana,

| 4.2.7.3.1.4 | Vähentää työntekijöiden lukumäärän joulukuun 2012 yhteensä 797 työntekijästä [500–523] työntekijään [...] mennessä eikä sitä lisätä rakenneuudistuskauden aikana. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.4

Vähentää työntekijöiden lukumäärän joulukuun 2012 yhteensä 797 työntekijästä [500–523] työntekijään [...] mennessä eikä sitä lisätä rakenneuudistuskauden aikana.

| 4.2.7.3.1.5 | Saavuttaa [...] mennessä keskeiset suorituskykyindikaattorit:
  Lokakuusta 2014 lähtien valvova toimitsijamies alkaa arvioida, saavutetaanko seuraavat indikaattorit [...] mennessä.






  4.2.7.3.1.5.1 | Koko [...] välisenä aikana työvoimakustannukset ja myynti-, yleis- ja hallintokustannukset eivät yhteensä saa ylittää [50–60] miljoonaa euroa, ja BCG:n kulu-tuottosuhde ei saa ylittää [50–60] prosenttia; |
| --- | --- | --- |

4.2.7.3.1.5

Saavuttaa [...] mennessä keskeiset suorituskykyindikaattorit:

Lokakuusta 2014 lähtien valvova toimitsijamies alkaa arvioida, saavutetaanko seuraavat indikaattorit [...] mennessä.

4.2.7.3.1.5.1

Koko [...] välisenä aikana työvoimakustannukset ja myynti-, yleis- ja hallintokustannukset eivät yhteensä saa ylittää [50–60] miljoonaa euroa, ja BCG:n kulu-tuottosuhde ei saa ylittää [50–60] prosenttia;

| 4.2.7.3.1.5.2 | BCG:n on rahoitettava toimintansa kokonaan itse ja sillä on oltava riittävästi pääomaa. BCG:lle ei saa antaa käyttöön pääomaa ja nettorahoitusta vuoden 2012 lopun ja [...] välisenä aikana eikä ylimääräiselle rahoitukselle tai nettorahoitukselle saa olla tarvetta ennen rakenneuudistuskauden päättymistä. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.2

BCG:n on rahoitettava toimintansa kokonaan itse ja sillä on oltava riittävästi pääomaa. BCG:lle ei saa antaa käyttöön pääomaa ja nettorahoitusta vuoden 2012 lopun ja [...] välisenä aikana eikä ylimääräiselle rahoitukselle tai nettorahoitukselle saa olla tarvetta ennen rakenneuudistuskauden päättymistä.

| 4.2.7.3.1.5.3 | Uusien luottojen tuotannon (nettona) eli vuoden 2012 jälkeen annettujen luottojen, jotka eivät ole erääntyneet tai joita ei ole maksettu takaisin [...] mennessä, määrän on oltava vähintään [900–950] miljoonaa euroa. Rajat ylittävään kauppaan liittyvän uusien luottojen tuotannon osuuden on oltava vähintään [20–30] prosenttia. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.3

Uusien luottojen tuotannon (nettona) eli vuoden 2012 jälkeen annettujen luottojen, jotka eivät ole erääntyneet tai joita ei ole maksettu takaisin [...] mennessä, määrän on oltava vähintään [900–950] miljoonaa euroa. Rajat ylittävään kauppaan liittyvän uusien luottojen tuotannon osuuden on oltava vähintään [20–30] prosenttia.

| 4.2.7.3.1.5.4 | Uusien luottojen tuotannon, joka määritellään sitä koskevassa 4.2.7.3.1.5.3 kohdassa, on tuotettava viitekoron (Euribor 6 kk) ylittävä painotettu keskimääräinen nettokate (marginaali), joka on vähintään [0–5] prosenttia. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.4

Uusien luottojen tuotannon, joka määritellään sitä koskevassa 4.2.7.3.1.5.3 kohdassa, on tuotettava viitekoron (Euribor 6 kk) ylittävä painotettu keskimääräinen nettokate (marginaali), joka on vähintään [0–5] prosenttia.

| 4.2.7.3.1.5.5 | Uusien luottojen tuotannon maksamatta jääneiden luottojen osuuden, joka määritellään 4.2.7.3.1.5.3 kohdassa, on oltava enintään [0–5] prosenttia. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.5

Uusien luottojen tuotannon maksamatta jääneiden luottojen osuuden, joka määritellään 4.2.7.3.1.5.3 kohdassa, on oltava enintään [0–5] prosenttia.

| 4.2.7.3.1.5.6 | Talletusten kokonaismäärän on oltava vähintään [0–5] miljardia euroa (7). Talletusten painotetut keskimääräiset kustannukset eivät saa ylittää [...] (8), ja lainojen suhde talletuksiin saa olla enintään [100–150] prosenttia. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.6

Talletusten kokonaismäärän on oltava vähintään [0–5] miljardia euroa (7). Talletusten painotetut keskimääräiset kustannukset eivät saa ylittää [...] (8), ja lainojen suhde talletuksiin saa olla enintään [100–150] prosenttia.

4.2.7.3.2   Vaihe 2

| 4.2.7.3.2.1 | CGD jatkaa BCG:n rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa [...] alkaen rakenneuudistuskauden loppuun asti, jos keskeiset suorituskykyindikaattorit saavutetaan [...] mennessä. |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.1

CGD jatkaa BCG:n rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa [...] alkaen rakenneuudistuskauden loppuun asti, jos keskeiset suorituskykyindikaattorit saavutetaan [...] mennessä.

| 4.2.7.3.2.2 | Jos edellä mainittuja keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ei saavuteta [...] mennessä tai jos valvova toimitsijamies on saanut valmiiksi arvioinnin, jonka mukaan on riittävästi näyttöä siitä, ettei kyseisiä indikaattoreita saavuteta, BCG:n on välittömästi lopetettava uusiin liiketoimiin ryhtyminen ja ryhdyttävä ajamaan alas toimintaansa Espanjassa, jolloin CGD voi säilyttää siellä pienen markkinaosuuden Espanjan toiminnasta luopumisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.2

Jos edellä mainittuja keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ei saavuteta [...] mennessä tai jos valvova toimitsijamies on saanut valmiiksi arvioinnin, jonka mukaan on riittävästi näyttöä siitä, ettei kyseisiä indikaattoreita saavuteta, BCG:n on välittömästi lopetettava uusiin liiketoimiin ryhtyminen ja ryhdyttävä ajamaan alas toimintaansa Espanjassa, jolloin CGD voi säilyttää siellä pienen markkinaosuuden Espanjan toiminnasta luopumisen helpottamiseksi.

4.3   Sivutoiminta

Kaikki toiminta ja omaisuuserät, joita ei nimenomaisesti mainita 4.2 kohdassa, katsotaan sivutoimintaan kuuluvaksi. Elinkelpoisuutensa palauttamiseksi ja ydintoimintaansa keskittyäkseen CGD:n on luovuttava vakuutus- ja sairausvakuutusalan liiketoiminnastaan, myytävä kaikki ei-strategiset osakkuutensa ja ryhdyttävä jäljempänä esitetyllä tavalla luopumaan sivutoiminnastaan.

4.3.1   Caixa Segurosin myyminen

| 4.3.1.1 | CGD:n vakuutusalalla toimiva tytäryhtiö Caixa Seguros on myytävä [...] mennessä. Vakuutusalan liiketoimintayksikköjen myynti [...].






  4.3.1.1.1 | [...] |
| --- | --- | --- |

4.3.1.1

CGD:n vakuutusalalla toimiva tytäryhtiö Caixa Seguros on myytävä [...] mennessä. Vakuutusalan liiketoimintayksikköjen myynti [...].

4.3.1.1.1

[...]

| 4.3.1.1.2 | Tämän vakuutusalan liiketoimintayksikköjen omaisuuserien (arvioitu arvo [...] miljardia euroa) myynnin osalta Portugali sitoutuu siihen, että CGD etsii ostajan ja tekee lopullisen kauppasopimuksen viimeistään [...]. Jos CGD ei ole tehnyt tällaista sopimusta [...] mennessä, CGD:n on [...] nimitettävä myyntiä hoitava toimitsijamies ja annettava tälle nimenomainen toimeksianto myydä vakuutusalan liiketoimintayksikköjen omaisuuserät (arvioitu arvo [...] miljardia euroa) [...] viimeistään [...] mennessä. |
| --- | --- |

4.3.1.1.2

Tämän vakuutusalan liiketoimintayksikköjen omaisuuserien (arvioitu arvo [...] miljardia euroa) myynnin osalta Portugali sitoutuu siihen, että CGD etsii ostajan ja tekee lopullisen kauppasopimuksen viimeistään [...]. Jos CGD ei ole tehnyt tällaista sopimusta [...] mennessä, CGD:n on [...] nimitettävä myyntiä hoitava toimitsijamies ja annettava tälle nimenomainen toimeksianto myydä vakuutusalan liiketoimintayksikköjen omaisuuserät (arvioitu arvo [...] miljardia euroa) [...] viimeistään [...] mennessä.

| 4.3.1.1.3 | [...]. |
| --- | --- |

4.3.1.1.3

[...].

4.3.2   Sivutoimintaan kuuluvat omaisuuserät, joista luovutaan

| 4.3.2.1 | Sivutoimintaan kuuluvat jäljempänä luetellut omaisuuserät (tilanne 31. joulukuuta 2012):






  4.3.2.1.1 | Ennen BPN:lle kuuluneet omaisuuserät (tilanne 31. joulukuuta 2012): Yhteensä [4 000–4 500] miljoonaa euroa (luottoja [1 000–1 500] miljoonaa euroa ja (myyntiä varten) hallussa olevaa velkaa [2 500–3 000] miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Sivutoimintaan kuuluvat jäljempänä luetellut omaisuuserät (tilanne 31. joulukuuta 2012):

4.3.2.1.1

Ennen BPN:lle kuuluneet omaisuuserät (tilanne 31. joulukuuta 2012): Yhteensä [4 000–4 500] miljoonaa euroa (luottoja [1 000–1 500] miljoonaa euroa ja (myyntiä varten) hallussa olevaa velkaa [2 500–3 000] miljoonaa euroa)

| 4.3.2.1.2 | Ei-strategisten osakkuuksien myyminen: Myydään osakkuuksia [200–250] miljoonan euron edestä [...] mennessä (myynnin arvioitu arvo) |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

Ei-strategisten osakkuuksien myyminen: Myydään osakkuuksia [200–250] miljoonan euron edestä [...] mennessä (myynnin arvioitu arvo)

| 4.3.2.1.3 | Myydään Espanjan sivutoimintaan kuuluva luottosalkku, jonka arvo 31. joulukuuta 2012 oli: [1 500–2 000] miljoonaa euroa (yksityiskohtainen luettelo liitteessä IV) |
| --- | --- |

4.3.2.1.3

Myydään Espanjan sivutoimintaan kuuluva luottosalkku, jonka arvo 31. joulukuuta 2012 oli: [1 500–2 000] miljoonaa euroa (yksityiskohtainen luettelo liitteessä IV)

| 4.3.2.1.4 | Luovutaan vakuutusalan liiketoimintayksiköistä edellä 4.3.1 kohdassa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

4.3.2.1.4

Luovutaan vakuutusalan liiketoimintayksiköistä edellä 4.3.1 kohdassa esitetyllä tavalla.

| 4.3.2.2 | Joulukuun 2014 loppuun mennessä sivutoiminnan omaisuuserien arvo ei saa ylittää [10–20] miljardia euroa. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Joulukuun 2014 loppuun mennessä sivutoiminnan omaisuuserien arvo ei saa ylittää [10–20] miljardia euroa.

| 4.3.2.3 | Joulukuun 2016 loppuun mennessä sivutoiminnan omaisuuserien arvo ei saa ylittää [5–10] miljardia euroa. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Joulukuun 2016 loppuun mennessä sivutoiminnan omaisuuserien arvo ei saa ylittää [5–10] miljardia euroa.

| 4.3.2.4 | Sivutoimintaan sovellettavat periaatteet






  4.3.2.4.1 | Uusien liiketoimien rajoittaminen






  4.3.2.4.1.1 | Kaikkiin uusiin liiketoimiin ryhtymisen lopettaminen seuraavin poikkeuksin: |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.4

Sivutoimintaan sovellettavat periaatteet

4.3.2.4.1

Uusien liiketoimien rajoittaminen

4.3.2.4.1.1

Kaikkiin uusiin liiketoimiin ryhtymisen lopettaminen seuraavin poikkeuksin:

| 4.3.2.4.1.2 | Sopimusvelvoitteiset mutta vielä maksamattomat summat rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.2

Sopimusvelvoitteiset mutta vielä maksamattomat summat rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään.

| 4.3.2.4.1.3 | Olemassa oleville asiakkaille ei myönnetä muuta kuin sopimusvelvoitteista lisärahoitusta, jos se ei ole ehdottoman välttämättömiä lainan vakuuksien arvon säilyttämisen kannalta tai liity muuten pääomatappioiden minimointiin ja/tai paranna lainan odotettua takaisinperintäarvoa |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.3

Olemassa oleville asiakkaille ei myönnetä muuta kuin sopimusvelvoitteista lisärahoitusta, jos se ei ole ehdottoman välttämättömiä lainan vakuuksien arvon säilyttämisen kannalta tai liity muuten pääomatappioiden minimointiin ja/tai paranna lainan odotettua takaisinperintäarvoa

| 4.3.2.4.1.4 | Olemassa olevien omaisuuserien hallinta: Olemassa olevia omaisuuseriä hallitaan siten, että niiden nettonykyarvoa pidetään mahdollisimman korkeana. Jos asiakas ei pysty noudattamaan lainaehtojaan, lainaehdot järjestellään uudelleen (takaisinmaksun lykkääminen tai osittainen maksusta vapauttaminen, saatavan tai sen osan muuntaminen pääomaksi jne.) ainoastaan, jos kyseinen toimenpide parantaa lainan nykyarvoa. Tätä periaatetta sovelletaan myös kiinnelainoihin. |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.4

Olemassa olevien omaisuuserien hallinta: Olemassa olevia omaisuuseriä hallitaan siten, että niiden nettonykyarvoa pidetään mahdollisimman korkeana. Jos asiakas ei pysty noudattamaan lainaehtojaan, lainaehdot järjestellään uudelleen (takaisinmaksun lykkääminen tai osittainen maksusta vapauttaminen, saatavan tai sen osan muuntaminen pääomaksi jne.) ainoastaan, jos kyseinen toimenpide parantaa lainan nykyarvoa. Tätä periaatetta sovelletaan myös kiinnelainoihin.

| 4.3.2.4.2 | Sivutoiminnan omaisuuserien aktiivinen alas ajaminen






  4.3.2.4.2.1 | Sivutoiminnan omaisuuseriä hallitaan sillä tavoitteella, että ne myydään, likvidoidaan tai ajetaan alas järjestelmällisesti mutta mahdollisimman vähäisin kustannuksin. Mahdolliset rakenneuudistuskauden lopussa jäljellä olevat omaisuuserät ajetaan alas järjestelmällisesti niiden eräännyttyä. Uuteen sivutoimintaan ei ryhdytä, ellei sitoumuksissa nimenomaisesti toisin mainita. Tätä varten voidaan ryhtyä seuraaviin toimenpiteisiin: |
| --- | --- | --- |

4.3.2.4.2

Sivutoiminnan omaisuuserien aktiivinen alas ajaminen

4.3.2.4.2.1

Sivutoiminnan omaisuuseriä hallitaan sillä tavoitteella, että ne myydään, likvidoidaan tai ajetaan alas järjestelmällisesti mutta mahdollisimman vähäisin kustannuksin. Mahdolliset rakenneuudistuskauden lopussa jäljellä olevat omaisuuserät ajetaan alas järjestelmällisesti niiden eräännyttyä. Uuteen sivutoimintaan ei ryhdytä, ellei sitoumuksissa nimenomaisesti toisin mainita. Tätä varten voidaan ryhtyä seuraaviin toimenpiteisiin:

| 4.3.2.4.2.2 | Yleisesti ottaen sivutoimintaan kuuluvat omaisuuserät myydään mahdollisimman pikaisesti. CGD sitoutuu myymään tällaisia omaisuuseriä aina, kun myyminen ei johda tappion kirjaamiseen, ellei myyntihinta ole kohtuuton kiistattoman arvostuksen perusteella. |
| --- | --- |

4.3.2.4.2.2

Yleisesti ottaen sivutoimintaan kuuluvat omaisuuserät myydään mahdollisimman pikaisesti. CGD sitoutuu myymään tällaisia omaisuuseriä aina, kun myyminen ei johda tappion kirjaamiseen, ellei myyntihinta ole kohtuuton kiistattoman arvostuksen perusteella.

| 4.3.2.4.3 | Ei-strategisten osakkuuksien myyminen:






  4.3.2.4.3.1 | CGD sitoutuu myymään seuraavat ei-strategiset omistusosuudet [...] mennessä:








  Yritys | Omistusosuus (prosenttia) (*) | Myyntiarvo (milj. euroa) (**) | Myyntipäivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | [...] prosenttia | [200–250] | (...) |
| (...) | [...] prosenttia | [10–20] | (...) |

4.3.2.4.3

Ei-strategisten osakkuuksien myyminen:

4.3.2.4.3.1

CGD sitoutuu myymään seuraavat ei-strategiset omistusosuudet [...] mennessä:

Yritys

Omistusosuus (prosenttia) (*)

Myyntiarvo (milj. euroa) (**)

Myyntipäivämäärä

(...)

[...] prosenttia

[200–250]

(...)

(...)

[...] prosenttia

[10–20]

(...)

| 4.3.2.4.3.2 | Ei-strategisten osakkuuksien arvo oli velkavivun purkamiseen liittyvien toimenpiteiden alkaessa 841 miljoonaa euroa. Ei-strategisten osakkuuksien arvo oli 31. joulukuuta 2012 yhteensä [200–250] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.2

Ei-strategisten osakkuuksien arvo oli velkavivun purkamiseen liittyvien toimenpiteiden alkaessa 841 miljoonaa euroa. Ei-strategisten osakkuuksien arvo oli 31. joulukuuta 2012 yhteensä [200–250] miljoonaa euroa.

| 4.3.2.4.3.3 | CGD myy kaikki edellä luetellut osakkuutensa [...] mennessä. Jos CGD ei ole myynyt mainittuja osakkuuksia [...] mennessä, CGD:n on [...] nimitettävä myyntiä hoitava toimitsijamies ja annettava tälle nimenomainen toimeksianto myydä jäljellä olevat ei-strategiset osakkuudet [...] viimeistään [...] mennessä. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.3

CGD myy kaikki edellä luetellut osakkuutensa [...] mennessä. Jos CGD ei ole myynyt mainittuja osakkuuksia [...] mennessä, CGD:n on [...] nimitettävä myyntiä hoitava toimitsijamies ja annettava tälle nimenomainen toimeksianto myydä jäljellä olevat ei-strategiset osakkuudet [...] viimeistään [...] mennessä.

| 4.3.2.4.3.4 | CGD ei missään tapauksessa lisää taloudellisia riskisaamisiaan (eli lainoja ja takuita) sellaisten yritysten osalta, joissa sillä on ei-strategisia osakkuuksia, ennen kuin edellä mainitut osakkuudet on myyty, ellei riskien lisääminen a) ole tavanomaista liiketoimintaa vallitsevissa markkinaolosuhteissa, b) ole ehdottoman tarpeellista asiaan liittyvän oman pääoman ehtoisen osuuden arvon säilyttämisen kannalta, c) liity muuten pääomatappioiden minimointiin ja/tai paranna tällaisten riskisaamisten tai lainojen odotettua takaisinperintäarvoa. CGD yrittää parhaansa mukaan vähentää riskisaamisiaan mainittujen yritysten osalta. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.4

CGD ei missään tapauksessa lisää taloudellisia riskisaamisiaan (eli lainoja ja takuita) sellaisten yritysten osalta, joissa sillä on ei-strategisia osakkuuksia, ennen kuin edellä mainitut osakkuudet on myyty, ellei riskien lisääminen a) ole tavanomaista liiketoimintaa vallitsevissa markkinaolosuhteissa, b) ole ehdottoman tarpeellista asiaan liittyvän oman pääoman ehtoisen osuuden arvon säilyttämisen kannalta, c) liity muuten pääomatappioiden minimointiin ja/tai paranna tällaisten riskisaamisten tai lainojen odotettua takaisinperintäarvoa. CGD yrittää parhaansa mukaan vähentää riskisaamisiaan mainittujen yritysten osalta.

5.   Tuen takaisinmaksujärjestelmä

| 5.1 | CGD ryhtyy maksamaan takaisin 900 miljoonan euron arvoisia vaihdettavissa olevia instrumentteja seuraavalla tavalla:






  5.1.1 | Tilikautena 2014: se käyttää takaisinmaksuun [50‒60] prosenttia EU:n ja Portugalin lainsäädännön mukaan sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (pilarit 1 ja 2 mukaan luettuna) ja [100‒150] peruspisteen pääomapuskurin ylittävästä ylimääräisestä pääomastaan. |
| --- | --- | --- |

5.1

CGD ryhtyy maksamaan takaisin 900 miljoonan euron arvoisia vaihdettavissa olevia instrumentteja seuraavalla tavalla:

5.1.1

Tilikautena 2014: se käyttää takaisinmaksuun [50‒60] prosenttia EU:n ja Portugalin lainsäädännön mukaan sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (pilarit 1 ja 2 mukaan luettuna) ja [100‒150] peruspisteen pääomapuskurin ylittävästä ylimääräisestä pääomastaan.

| 5.1.2 | Tilikautena 2015 ja sitä seuraavina tilikausina: se käyttää takaisinmaksuun [90‒100] prosenttia EU:n ja Portugalin lainsäädännön mukaan sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (pilarit 1 ja 2 mukaan luettuna) ja [100‒150] peruspisteen pääomapuskurin ylittävästä ylimääräisestä pääomastaan. |
| --- | --- |

5.1.2

Tilikautena 2015 ja sitä seuraavina tilikausina: se käyttää takaisinmaksuun [90‒100] prosenttia EU:n ja Portugalin lainsäädännön mukaan sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (pilarit 1 ja 2 mukaan luettuna) ja [100‒150] peruspisteen pääomapuskurin ylittävästä ylimääräisestä pääomastaan.

| 5.2 | Sanotun rajoittamatta Portugalin keskuspankin toimivaltaa CGD:n pankkivalvojana vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu keskeytetään kokonaan tai osittain, jos CGD:n esittämän ja valvovan toimitsijamiehen hyväksymän pyynnön perusteella katsotaan, että takaisinmaksu vaarantaisi pankin tulevien vuosien vakavaraisuusaseman. |
| --- | --- |

5.2

Sanotun rajoittamatta Portugalin keskuspankin toimivaltaa CGD:n pankkivalvojana vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu keskeytetään kokonaan tai osittain, jos CGD:n esittämän ja valvovan toimitsijamiehen hyväksymän pyynnön perusteella katsotaan, että takaisinmaksu vaarantaisi pankin tulevien vuosien vakavaraisuusaseman.

| 5.3 | CGD maksaa Portugalin viranomaisille (28. syyskuuta 2012 suoritettua kuponkimaksua vastaavat) 405 415 euroa vuoden 2013 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

5.3

CGD maksaa Portugalin viranomaisille (28. syyskuuta 2012 suoritettua kuponkimaksua vastaavat) 405 415 euroa vuoden 2013 loppuun mennessä.

6.   Toimintaa säätelevät toimenpiteet ja omistajaohjausjärjestelmä

6.1   Yritysostojen kielto: CGD sitoutuu pidättäytymään yritysostoista. Tämä koskee sellaisten yritysten ostoa, joilla on oma oikeudellinen muotonsa, ja yritysten osakkeiden ja liiketoimintayksikön tai toimialan muodostavien omaisuuseräkokonaisuuksien hankintaa. Mukaan ei lueta ostoja, jotka on toteutettava rahoitusvakauden ja/tai yhteenliittymän vakauden säilyttämiseksi tai toimivan kilpailun vuoksi, jos valvova toimitsijamies on hyväksynyt ne ennakolta. Kielto ei koske myöskään valvovan toimitsijamiehen ennakolta hyväksymiä ostoja, jotka 1) kuuluvat pankin tavanomaiseen juoksevaan liiketoimintaan maksuvaikeuksissa olevien asiakkaiden voimassa olevien velvoitteiden hallinnoinnin yhteydessä, 2) riskipääomatoimintaan, 3) 4.2.6 lausekkeessa esitettyihin poikkeuksiin, joiden osalta noudatetaan siinä esitettyä menettelyä, 4) ryhmänsisäisiin ostoihin tai 5) kohdistuvat omistusosuuksiin portugalilaisissa yrityksissä, jotka eivät ole luottolaitoksia ja joista CGD omistaa jo valmiiksi vähintään 50 prosenttia. Tätä velvoitetta sovelletaan rakenneuudistuskauden loppuun asti. CGD voi hankkia osuuksia yrityksistä, jos sen maksama hankintahinta on alle [0‒5] prosenttia sen taseen loppusummasta päätöstä edeltäneen kuukauden viimeisenä päivänä ja jos CGD:n tällaisista ostoista maksamat nettohankintahinnat ovat rakenneuudistuskauden aikana yhteensä alle [0‒5] prosenttia CGD:n taseen loppusummasta samana päivämääränä.

6.2   Aggressiivisten kaupallisten menettelyjen kielto: Tukea saava pankki välttää aggressiivisiin kaupallisiin menettelyihin ryhtymistä koko rakenneuudistuskauden ajan.

6.3   Kaupankäynti omaan lukuun: Portugali varmistaa, että CGD ei käy kauppaa omaan lukuun enempää kuin on tarpeen sen kassan tavanomaisen toiminnan kannalta. Rakenneuudistuksen aikana kaupankäyntiä varten pidettyjen rahoitusvarojen todennäköiset tappioluvut eivät saa ylittää [30‒40] miljoonaa euroa.

6.4   Mainonta: CGD ei saa käyttää tukitoimenpiteiden myöntämistä tai siitä saatavaa hyötyä mainonnassa.

6.5   Omistajaohjausta koskevat sitoumukset

| 6.5.1 | Kaikilla CGD:n hallintoelinten jäsenillä on oltava 31. joulukuuta annetussa decreto lei -säädöksessä, sellaisena kuin se on muutettuna, hyväksytyn luottolaitoksia ja rahoitusyhtiöitä koskevan yleisen kehyksen 30 ja 31 artiklalla ja EPV:n 22. marraskuuta 2012 annetuissa hallintoelinten jäsenten ja keskeisistä tehtävistä vastaavien soveltuvuutta koskevissa suuntaviivoissa (EBA/GL/2012/06) vahvistettu pätevyys. Hallituksen jäseniä ei pidä olla enempää kuin 20. CGD:n omistaja pyrkii vähentämään määrän 16 jäseneen nykyisen hallituksen toimikauden lopussa. |
| --- | --- |

6.5.1

Kaikilla CGD:n hallintoelinten jäsenillä on oltava 31. joulukuuta annetussa decreto lei -säädöksessä, sellaisena kuin se on muutettuna, hyväksytyn luottolaitoksia ja rahoitusyhtiöitä koskevan yleisen kehyksen 30 ja 31 artiklalla ja EPV:n 22. marraskuuta 2012 annetuissa hallintoelinten jäsenten ja keskeisistä tehtävistä vastaavien soveltuvuutta koskevissa suuntaviivoissa (EBA/GL/2012/06) vahvistettu pätevyys. Hallituksen jäseniä ei pidä olla enempää kuin 20. CGD:n omistaja pyrkii vähentämään määrän 16 jäseneen nykyisen hallituksen toimikauden lopussa.

| 6.5.2 | CGD:n perustamiskirjassa perustettujen komiteoiden (eli toimeenpanevan komitean ja tarkastuskomitean) ja hallituksen perustaman ja liikkeenjohtoon osallistumattomista johtajista koostuvan strategia-, ohjaus- ja arviointikomitean lisäksi CGD saa nimittää vain yrityksen hallinnon avustamisen kannalta tarpeelliset sisäiset elimet, joiden on koostuttava toimeenpanevan komitean jäsenistä ja tarvittaessa CGD:n ylimpään johtoon asianomaisella liiketoiminnan alalla kuuluvista työntekijöistä. |
| --- | --- |

6.5.2

CGD:n perustamiskirjassa perustettujen komiteoiden (eli toimeenpanevan komitean ja tarkastuskomitean) ja hallituksen perustaman ja liikkeenjohtoon osallistumattomista johtajista koostuvan strategia-, ohjaus- ja arviointikomitean lisäksi CGD saa nimittää vain yrityksen hallinnon avustamisen kannalta tarpeelliset sisäiset elimet, joiden on koostuttava toimeenpanevan komitean jäsenistä ja tarvittaessa CGD:n ylimpään johtoon asianomaisella liiketoiminnan alalla kuuluvista työntekijöistä.

| 6.5.3 | Kaikki CGD:n päätökset on tehtävä pelkästään kaupallisin perustein ja Portugalin valtion ja CGD:n välisen vuorovaikutuksen on perustuttava tavanomaisiin markkinaehtoihin. |
| --- | --- |

6.5.3

Kaikki CGD:n päätökset on tehtävä pelkästään kaupallisin perustein ja Portugalin valtion ja CGD:n välisen vuorovaikutuksen on perustuttava tavanomaisiin markkinaehtoihin.

| 6.5.4 | Portugali sitoutuu olemaan käyttämättä vaikutusvaltaansa CGD:n päivittäiseen operatiiviseen johtamiseen tai luottoriskipolitiikkaa, hinnoittelua ja lainanantoa koskeviin sisäisiin sääntöihin. Portugali voi kuitenkin laatia CGD:n strategista painotusta ja muita asioita koskevia suuntaviivoja yhtiölain yleisten ehtojen ja julkisia yrityksiä koskevan lain (17. joulukuuta annettu decreto lei -säädös sellaisena kuin se on muutettuna) perusteella. Portugali ei vaaranna pankin johdon täyttä riippumattomuutta viittaamalla sen luottoriski- ja lainanantopolitiikkaan, jos sitä kuullaan CGD:n liiketoimintasuunnitelmien ja tietyille talouden aloille kohdistuvaa lainanantoa koskevien suunnitelmien osalta. |
| --- | --- |

6.5.4

Portugali sitoutuu olemaan käyttämättä vaikutusvaltaansa CGD:n päivittäiseen operatiiviseen johtamiseen tai luottoriskipolitiikkaa, hinnoittelua ja lainanantoa koskeviin sisäisiin sääntöihin. Portugali voi kuitenkin laatia CGD:n strategista painotusta ja muita asioita koskevia suuntaviivoja yhtiölain yleisten ehtojen ja julkisia yrityksiä koskevan lain (17. joulukuuta annettu decreto lei -säädös sellaisena kuin se on muutettuna) perusteella. Portugali ei vaaranna pankin johdon täyttä riippumattomuutta viittaamalla sen luottoriski- ja lainanantopolitiikkaan, jos sitä kuullaan CGD:n liiketoimintasuunnitelmien ja tietyille talouden aloille kohdistuvaa lainanantoa koskevien suunnitelmien osalta.

| 6.5.5 | CGD:n luottoneuvosto, laajennettu luottoneuvosto ja tarkastuskomitea asetetaan asemaan, jossa ne voivat toimia täysin itsenäisesti. Lisäksi kaikissa luottoneuvostoon, laajennettuun luottoneuvostoon ja tarkastuskomiteaan tehtävissä nimityksissä on otettava huomioon, että kyseisten elinten jäsenten on oltava asemassa, jossa he voivat toimia itsenäisesti ja ilman eturistiriitaa. |
| --- | --- |

6.5.5

CGD:n luottoneuvosto, laajennettu luottoneuvosto ja tarkastuskomitea asetetaan asemaan, jossa ne voivat toimia täysin itsenäisesti. Lisäksi kaikissa luottoneuvostoon, laajennettuun luottoneuvostoon ja tarkastuskomiteaan tehtävissä nimityksissä on otettava huomioon, että kyseisten elinten jäsenten on oltava asemassa, jossa he voivat toimia itsenäisesti ja ilman eturistiriitaa.

| 6.5.6 | CGD varmistaa, että sen luotto- ja riskipolitiikkoihin kuuluu viimeistään 31. joulukuuta 2013 mennessä ryhmän sisällä johdonmukaisesti sovellettava periaate, jonka mukaan kaikkia asiakkaita on kohdeltava tasa-arvoisesti muiden syrjimättömien menettelyjen perusteella kuin niiden, jotka liittyvät luottoriskeihin ja maksukykyyn. Luotto- ja riskipolitiikoissa määritellään periaatteet ja kynnysarvot, jotka ylittävät lainat on hyväksytettävä ylemmällä johdolla, sekä lainojen uudelleenjärjestelyn ehdot ja vaatimusten ja riita-asioiden hallintatavat. |
| --- | --- |

6.5.6

CGD varmistaa, että sen luotto- ja riskipolitiikkoihin kuuluu viimeistään 31. joulukuuta 2013 mennessä ryhmän sisällä johdonmukaisesti sovellettava periaate, jonka mukaan kaikkia asiakkaita on kohdeltava tasa-arvoisesti muiden syrjimättömien menettelyjen perusteella kuin niiden, jotka liittyvät luottoriskeihin ja maksukykyyn. Luotto- ja riskipolitiikoissa määritellään periaatteet ja kynnysarvot, jotka ylittävät lainat on hyväksytettävä ylemmällä johdolla, sekä lainojen uudelleenjärjestelyn ehdot ja vaatimusten ja riita-asioiden hallintatavat.

| 6.5.7 | CGD varmistaa, että luotto- ja riskipolitiikkoihin kuuluu viimeistään 31. joulukuuta 2013 osio, joka koskee nimenomaisesti pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia (kuten työntekijöitä, osakkeenomistajia, hallituksen jäseniä, johtajia, heidän puolisojaan, lapsiaan ja sisaruksiaan sekä mainittujen henkilöiden suorassa tai välillisessä määräysvallassa olevia oikeushenkilöitä). |
| --- | --- |

6.5.7

CGD varmistaa, että luotto- ja riskipolitiikkoihin kuuluu viimeistään 31. joulukuuta 2013 osio, joka koskee nimenomaisesti pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia (kuten työntekijöitä, osakkeenomistajia, hallituksen jäseniä, johtajia, heidän puolisojaan, lapsiaan ja sisaruksiaan sekä mainittujen henkilöiden suorassa tai välillisessä määräysvallassa olevia oikeushenkilöitä).

| 6.5.8 | Sen varmistamiseksi, että CGD noudattaa 6.5.1‒6.5.7 kohdassa esitettyjä periaatteita toimitsijamies voi:






  6.5.8.1 | saada jäljennökset kaikista sisäisiltä valvontaelimiltä peräisin olevista raporteista valvontaelinten kokousten pöytäkirjat mukaan luettuna ja kuulla oman harkintansa perusteella ketä tahansa valvojaa tai tarkastajaa tämän hallinnollisista vastuista riippumatta. Toimitsijamies varmistaa, että i) pysyvien johtohenkilöiden tai määräaikaisten valvojien/tarkastajien suositukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että ii) toimintasuunnitelmia pannan täytäntöön sisäisen valvonnan puitteissa havaittujen puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- | --- |

6.5.8

Sen varmistamiseksi, että CGD noudattaa 6.5.1‒6.5.7 kohdassa esitettyjä periaatteita toimitsijamies voi:

6.5.8.1

saada jäljennökset kaikista sisäisiltä valvontaelimiltä peräisin olevista raporteista valvontaelinten kokousten pöytäkirjat mukaan luettuna ja kuulla oman harkintansa perusteella ketä tahansa valvojaa tai tarkastajaa tämän hallinnollisista vastuista riippumatta. Toimitsijamies varmistaa, että i) pysyvien johtohenkilöiden tai määräaikaisten valvojien/tarkastajien suositukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että ii) toimintasuunnitelmia pannan täytäntöön sisäisen valvonnan puitteissa havaittujen puutteiden korjaamiseksi;

| 6.5.8.2 | valvoa säännöllisesti CGD:n kaupallisia menettelyjä keskittyen luottopolitiikkaan ja talletuspolitiikkaan. Toimitsijamies arvioi uudelleen CGD:n maksamatta jääneiden lainojen uudelleenjärjestelyä ja niihin liittyvien varauksen tekemistä koskevaa politiikkaa. CGD:n on ilmoitettava toimitsijamiehelle kaikista hallitukselle ilmoitetuista riskiraporteista ja kaikista CGD:n luottoriskejä koskevista analyyseistä/arvioista. Toimitsijamies toteuttaa omat analyysinsa ja tutkimuksensa edellä mainittujen raporttien, kuulemisten ja tarpeen vaatiessa yksittäisten luottoasiakkaiden arviointien perusteella. Tältä osin toimitsijamiehelle annetaan oikeus tutustua kaikkiin luottoasiakkaita koskeviin tietoihin. Toimitsijamiehellä on oikeus kuulla luottoanalyytikkoja ja riskinhallinnan toimihenkilöitä katsoessaan sen tarpeelliseksi; |
| --- | --- |

6.5.8.2

valvoa säännöllisesti CGD:n kaupallisia menettelyjä keskittyen luottopolitiikkaan ja talletuspolitiikkaan. Toimitsijamies arvioi uudelleen CGD:n maksamatta jääneiden lainojen uudelleenjärjestelyä ja niihin liittyvien varauksen tekemistä koskevaa politiikkaa. CGD:n on ilmoitettava toimitsijamiehelle kaikista hallitukselle ilmoitetuista riskiraporteista ja kaikista CGD:n luottoriskejä koskevista analyyseistä/arvioista. Toimitsijamies toteuttaa omat analyysinsa ja tutkimuksensa edellä mainittujen raporttien, kuulemisten ja tarpeen vaatiessa yksittäisten luottoasiakkaiden arviointien perusteella. Tältä osin toimitsijamiehelle annetaan oikeus tutustua kaikkiin luottoasiakkaita koskeviin tietoihin. Toimitsijamiehellä on oikeus kuulla luottoanalyytikkoja ja riskinhallinnan toimihenkilöitä katsoessaan sen tarpeelliseksi;

| 6.5.8.3 | seurata säännöllisesti CGD:n vaatimusten ja riita-asioiden hallintaa. Toimitsijamies varmistaa, että vaatimuksia ja riita-asioita hallinta tapahtuu CGD:n sisäisen valvonnan kehyksessä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti ja että CGD noudattaa alan parhaita käytäntöjä. Toimitsijamies määrittelee täytäntöön pantavia korjaavia toimenpiteitä, jos nykyisissä menettelyissä on puutteita. |
| --- | --- |

6.5.8.3

seurata säännöllisesti CGD:n vaatimusten ja riita-asioiden hallintaa. Toimitsijamies varmistaa, että vaatimuksia ja riita-asioita hallinta tapahtuu CGD:n sisäisen valvonnan kehyksessä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti ja että CGD noudattaa alan parhaita käytäntöjä. Toimitsijamies määrittelee täytäntöön pantavia korjaavia toimenpiteitä, jos nykyisissä menettelyissä on puutteita.

6.6   Elinten ja työntekijöiden palkkiot:

| 6.6.1 | CGD tarkastaa palkkiojärjestelmiensä kannustavuuden ja asianmukaisuuden ja varmistaa, että ne eivät johda altistumiseen perusteettomille riskeille, että ne tukevat yrityksen kestäviä ja pitkän aikavälin tavoitteita ja että ne ovat avoimia. |
| --- | --- |

6.6.1

CGD tarkastaa palkkiojärjestelmiensä kannustavuuden ja asianmukaisuuden ja varmistaa, että ne eivät johda altistumiseen perusteettomille riskeille, että ne tukevat yrityksen kestäviä ja pitkän aikavälin tavoitteita ja että ne ovat avoimia.

| 6.6.2 | CGD:n on rahoituslaitoksena luotava ja pantava täytäntöön palkka- ja korvausasioita koskevat politiikkansa huolellisesti niiden sääntöjen mukaisesti, jotka annetaan Portugalin 3. huhtikuuta annetussa decreto lei -säädöksessä 104/2007 (jolla saatettiin luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14. kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY osaksi kansallista lainsäädäntöä), sellaisena kuin se on muutettuna 20. heinäkuuta annetulla decreto lei -säädöksellä 88/2011, sekä Portugalin keskuspankin 29. joulukuuta annetussa tiedonannossa Aviso 10/2011 vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6.2

CGD:n on rahoituslaitoksena luotava ja pantava täytäntöön palkka- ja korvausasioita koskevat politiikkansa huolellisesti niiden sääntöjen mukaisesti, jotka annetaan Portugalin 3. huhtikuuta annetussa decreto lei -säädöksessä 104/2007 (jolla saatettiin luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14. kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY osaksi kansallista lainsäädäntöä), sellaisena kuin se on muutettuna 20. heinäkuuta annetulla decreto lei -säädöksellä 88/2011, sekä Portugalin keskuspankin 29. joulukuuta annetussa tiedonannossa Aviso 10/2011 vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| 6.6.3 | Lisäksi CGD:n hallitusten jäsenten palkkiopolitiikan on oltava valtion hallinnassa olevien yritysten hallituksen jäsenten toimikausia koskevista säännöistä 27. maaliskuuta annetun decreto lei -säädöksen 71/2007 mukainen. |
| --- | --- |

6.6.3

Lisäksi CGD:n hallitusten jäsenten palkkiopolitiikan on oltava valtion hallinnassa olevien yritysten hallituksen jäsenten toimikausia koskevista säännöistä 27. maaliskuuta annetun decreto lei -säädöksen 71/2007 mukainen.

| 6.6.4 | CGD myös sitoutuu varmistamaan, että se noudattaa Euroopan komission tästä aiheesta antamia sääntöjä ja suosituksia, jotka sisältyvät valtiontukea koskeviin Euroopan unionin puitteisiin. |
| --- | --- |

6.6.4

CGD myös sitoutuu varmistamaan, että se noudattaa Euroopan komission tästä aiheesta antamia sääntöjä ja suosituksia, jotka sisältyvät valtiontukea koskeviin Euroopan unionin puitteisiin.

| 6.6.5 | Erityisesti CGD pyrkii rajoittamaan yksittäisille työntekijöille, hallituksen jäsenet ja ylin johto mukaan luettuna, maksettavat kokonaispalkkiot asianmukaiselle tasolle. Näihin kokonaispalkkioihin sisältyvät kaikki mahdolliset kiinteät ja muuttuvat osat ja eläke-etuudet, ja niiden on oltava oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU 92 ja 93 artiklan mukaisia. |
| --- | --- |

6.6.5

Erityisesti CGD pyrkii rajoittamaan yksittäisille työntekijöille, hallituksen jäsenet ja ylin johto mukaan luettuna, maksettavat kokonaispalkkiot asianmukaiselle tasolle. Näihin kokonaispalkkioihin sisältyvät kaikki mahdolliset kiinteät ja muuttuvat osat ja eläke-etuudet, ja niiden on oltava oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU 92 ja 93 artiklan mukaisia.

6.7   Osingon-, kuponki- ja koronmaksukielto CGD ei maksa (ja varmistaa, etteivät sen tytäryhtiöt maksa) osinkoja, kuponkeja tai korkoja etuoikeutettujen osakkeiden tai huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen haltijoille, jos kyseiset maksut eivät perustu sopimus- tai oikeudellisiin velvoitteisiin. CGD voi kuitenkin maksaa (tai sallia tytäryhtiöidensä maksavan) osinkoa, kuponkeja tai korkoja etuoikeutettujen osakkeiden tai huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen haltijoille, jos se kykenee osoittamaan, että maksamatta jättäminen vaikeuttaisi vaihdettavissa olevien instrumenttien 5 osassa kuvattua takaisinmaksua (tai kyseisiin instrumentteihin liittyvien kuponkien maksamista) tai estäisi sen.

6.8   Portugalilaisten pk-yritysten tukeminen: Reaalitalouden rahoituksen takaamiseksi ja sen velkavivun purkamiseksi CGD on antanut Portugalin hallitukselle sitoumuksen osoittaa vuosittain 30 miljoonaa euroa rahastoon, josta sijoitetaan pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten (mid-cap-) yritysten osakkeisiin. Pankki tai kolmas osapuoli, jolla on riittävästi asiantuntemusta ja tietoa sijoitusmahdollisuuksista, hallinnoi mainittua rahastoa kansainvälisten parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Portugalin valtionvarainministeriön on hyväksyttävä rahastoon osoitettavat CGD:n hallussa olevat varat kansallisen lainsäädännön mukaista pääomapohjan vahvistamista koskevat ehdot asettavan ministeriön päätöksen perusteiden mukaisesti. Kaikki varat, joita ei ole siirretty mainittuun rahastoon 12 kuukauden kuluessa sitoumuksen antamisesta, siirretään Portugalin valtionkassaan. Rahastoa ei käytetä jälleenrahoitusmekanismina olemassa oleville lainoille. Euroopan komission on ennakkoon hyväksyttävä rahastoon osoitettavat varat, jotka ylittävät edellä mainitun summan.

6.9   Muut toimintaa koskevat säännöt: CGD jatkaa riskinvalvontatoimiensa laajentamista ja noudattaa liiketoiminnassaan varovaisia, vakaita ja kestävyyteen suunnattuja käytänteitä.

6.10   Valvova toimitsijamies

| 6.10.1 | Portugali varmistaa, että riippumaton ja riittävän pätevä valvova toimitsijamies valvoo jatkuvasti rakenneuudistussuunnitelman ja kaikkien sitoumusten täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

6.10.1

Portugali varmistaa, että riippumaton ja riittävän pätevä valvova toimitsijamies valvoo jatkuvasti rakenneuudistussuunnitelman ja kaikkien sitoumusten täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa.

| 6.10.2 | Valvovan toimitsijamiehen nimittämisen ja erottamisen sekä tehtävien ja velvollisuuksien suorittamisen on tapahduttava liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

6.10.2

Valvovan toimitsijamiehen nimittämisen ja erottamisen sekä tehtävien ja velvollisuuksien suorittamisen on tapahduttava liitteen I mukaisesti.

| 6.10.3 | Portugali ja CGD varmistavat, että komissio ja valvova toimitsijamies voivat päätöksen täytäntöönpanon ajan rajoittamattomasti käyttää kaikkea päätöksen täytäntöönpanon valvontaan tarvittavaa tietoa. Komissio ja valvova toimitsijamies voivat pyytää CGD:ltä selityksiä ja lisäselvityksiä. Portugali ja CGD tekevät täysimääräistä yhteistyötä komission ja valvovan toimitsijamiehen kanssa kaikissa tutkinnoissa, jotka liittyvät tämän päätöksen täytäntöönpanon valvontaan. |
| --- | --- |

6.10.3

Portugali ja CGD varmistavat, että komissio ja valvova toimitsijamies voivat päätöksen täytäntöönpanon ajan rajoittamattomasti käyttää kaikkea päätöksen täytäntöönpanon valvontaan tarvittavaa tietoa. Komissio ja valvova toimitsijamies voivat pyytää CGD:ltä selityksiä ja lisäselvityksiä. Portugali ja CGD tekevät täysimääräistä yhteistyötä komission ja valvovan toimitsijamiehen kanssa kaikissa tutkinnoissa, jotka liittyvät tämän päätöksen täytäntöönpanon valvontaan.

| 6.10.4 | Valvovan toimitsijamiehen tehtävän ja rakenneuudistuskauden päätyttyä CGD raportoi komissiolle vuosittain sivutoiminnan kehittymisestä. |
| --- | --- |

6.10.4

Valvovan toimitsijamiehen tehtävän ja rakenneuudistuskauden päätyttyä CGD raportoi komissiolle vuosittain sivutoiminnan kehittymisestä.

6.11   Myyntiä hoitava toimitsijamies

| 6.11.1 | Portugali varmistaa, että CGD myy Caixa Segurosin vakuutusalan liiketoimintayksikköjensä omaisuuserät (arvioitu arvo [...] miljardia euroa) kohtuullisessa ajassa. Tätä varten CGD nimittää myyntiä hoitavan toimitsijamiehen [...], jos CGD ei ole tehnyt lopullista ja sitovaa kauppasopimusta viimeistään [...]. |
| --- | --- |

6.11.1

Portugali varmistaa, että CGD myy Caixa Segurosin vakuutusalan liiketoimintayksikköjensä omaisuuserät (arvioitu arvo [...] miljardia euroa) kohtuullisessa ajassa. Tätä varten CGD nimittää myyntiä hoitavan toimitsijamiehen [...], jos CGD ei ole tehnyt lopullista ja sitovaa kauppasopimusta viimeistään [...].

| 6.11.2 | Portugali varmistaa, että CGD myy ei-strategiset osakkuutensa (omistusosuus [...], jonka arvo on [200‒250] miljoonaa euroa). Tätä varten CGD nimittää myyntiä hoitavan toimitsijamiehen [...], jos CGD ei ole myynyt mainittuja osakkuuksiaan kokonaisuudessaan viimeistään [...]. |
| --- | --- |

6.11.2

Portugali varmistaa, että CGD myy ei-strategiset osakkuutensa (omistusosuus [...], jonka arvo on [200‒250] miljoonaa euroa). Tätä varten CGD nimittää myyntiä hoitavan toimitsijamiehen [...], jos CGD ei ole myynyt mainittuja osakkuuksiaan kokonaisuudessaan viimeistään [...].

| 6.11.3 | Myyntiä hoitava toimitsijamies on riippumaton CGD:stä ja toimii komission kilpailun pääosaston puolesta ja sen ohjeiden mukaisesti, on riittävän pätevä suorittamaan tehtävänsä (esimerkiksi investointineuvojana tai konsulttina) eikä ole tai tule olemaan eturistiriidassa asian osalta. Myyntiä hoitavan toimitsijamiehen palkkiosta vastaa CGD tavalla, joka ei haittaa toimitsijamiehen tehtävän riippumatonta ja tehokasta suorittamista. |
| --- | --- |

6.11.3

Myyntiä hoitava toimitsijamies on riippumaton CGD:stä ja toimii komission kilpailun pääosaston puolesta ja sen ohjeiden mukaisesti, on riittävän pätevä suorittamaan tehtävänsä (esimerkiksi investointineuvojana tai konsulttina) eikä ole tai tule olemaan eturistiriidassa asian osalta. Myyntiä hoitavan toimitsijamiehen palkkiosta vastaa CGD tavalla, joka ei haittaa toimitsijamiehen tehtävän riippumatonta ja tehokasta suorittamista.

---

(1)  Tilinpäätöstunnusluvut.

(2)  Pois luettuna CGD:n Espanjan sivuliike ja sille siirrettävät ydinliiketoimintaan kuulumattomat omaisuuserät.

(3)  Katso alaviite 1.

(4)  Katso alaviite 1.

(5)  Itsepalvelukonttorit pois luettuna ja pääkonttori mukaan luettuna.

(6)  Perinteisillä alueilla (Galicia, Extremadura, Kastilia ja León ja Asturias), suurissa kaupungeissa ja tärkeimmissä rajat ylittävän kaupan keskuksissa (Madrid, Barcelona, Baskimaa, Andalusia, Aragón ja Valencia).

(7)  Suurin sallittu poikkeama on 10 prosenttia.

(8)  Katso alaviite 7.

(*)  Arvostettu 31. joulukuuta 2012.

(**)  BPN kansallistettiin vuonna 2008 ja myytiin vuonna 2011. Osa sen varallisuudesta on siirretty CGD:lle.

Lisäys I

VALVOVA TOIMITSIJAMIES

A)   Valvovan toimitsijamiehen nimittäminen

| i) | Portugali sitoutuu siihen, että CGD nimittää valvovan toimitsijamiehen, jonka tehtävät ja velvollisuudet esitetään tässä liitteessä olevassa C osassa. Toimeksianto kestää koko rakenneuudistuskauden eli 31. joulukuuta 2017 asti. Toimeksiannon lopussa valvovan toimitsijamiehen on toimitettava loppuselvitys. |
| --- | --- |

i)

Portugali sitoutuu siihen, että CGD nimittää valvovan toimitsijamiehen, jonka tehtävät ja velvollisuudet esitetään tässä liitteessä olevassa C osassa. Toimeksianto kestää koko rakenneuudistuskauden eli 31. joulukuuta 2017 asti. Toimeksiannon lopussa valvovan toimitsijamiehen on toimitettava loppuselvitys.

| ii) | Toimitsijamiehen on oltava riippumaton CGD:stä. Toimitsijamiehellä on oltava erityistiedot ja -taidot, jotka ovat tarpeen toimitsijamiehen tehtävien hoitamiseksi esimerkiksi investointineuvojana, konsulttina tai tilintarkastajana, eikä toimitsijamies saa missään yhteydessä joutua eturistiriitatilanteeseen. Toimitsijamiehen palkkiosta vastaa CGD tavalla, joka ei saa haitata toimeksiannon riippumatonta ja tehokasta suorittamista. |
| --- | --- |

ii)

Toimitsijamiehen on oltava riippumaton CGD:stä. Toimitsijamiehellä on oltava erityistiedot ja -taidot, jotka ovat tarpeen toimitsijamiehen tehtävien hoitamiseksi esimerkiksi investointineuvojana, konsulttina tai tilintarkastajana, eikä toimitsijamies saa missään yhteydessä joutua eturistiriitatilanteeseen. Toimitsijamiehen palkkiosta vastaa CGD tavalla, joka ei saa haitata toimeksiannon riippumatonta ja tehokasta suorittamista.

| iii) | Portugali ehdottaa toimitsijamieheksi hyväksyttäväksi kahta tai useampaa henkilöä viimeistään kuuden viikon kuluttua komission päätöksen tiedoksi antamisesta. |
| --- | --- |

iii)

Portugali ehdottaa toimitsijamieheksi hyväksyttäväksi kahta tai useampaa henkilöä viimeistään kuuden viikon kuluttua komission päätöksen tiedoksi antamisesta.

| iv) | Ehdotuksissa on esitettävä riittävät tiedot kyseisistä henkilöistä, jotta komissio voi varmistaa, vastaavatko ehdotetut toimitsijamiehet A osan ii kohdassa asetettuja vaatimuksia; ehdotuksissa on esitettävä etenkin seuraavat tiedot:






  a) | ehdotetun toimeksiannon ehdot kokonaisuudessaan sekä kaikki määräykset, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että toimitsijamies voi hoitaa tehtävänsä; |
| --- | --- | --- |

iv)

Ehdotuksissa on esitettävä riittävät tiedot kyseisistä henkilöistä, jotta komissio voi varmistaa, vastaavatko ehdotetut toimitsijamiehet A osan ii kohdassa asetettuja vaatimuksia; ehdotuksissa on esitettävä etenkin seuraavat tiedot:

a)

ehdotetun toimeksiannon ehdot kokonaisuudessaan sekä kaikki määräykset, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että toimitsijamies voi hoitaa tehtävänsä;

| b) | luonnos toimintasuunnitelmasta, jossa kuvataan, miten toimitsijamies aikoo hoitaa hänelle annetut tehtävät. |
| --- | --- |

b)

luonnos toimintasuunnitelmasta, jossa kuvataan, miten toimitsijamies aikoo hoitaa hänelle annetut tehtävät.

| v) | Komissio voi harkinnanvaraisesti hyväksyä tai hylätä ehdotetut toimitsijamiehet ja hyväksyä ehdotetun toimeksiannon, ja komissio voi myös tehdä siihen tarpeelliseksi katsomiaan muutoksia, jotta toimitsijamies voi hoitaa velvollisuutensa. Jos vain yksi nimi hyväksytään, CGD nimittää tai nimityttää kyseisen henkilön tai laitoksen toimitsijamieheksi komission hyväksymän toimeksiannon mukaisesti. Jos useampi kuin yksi nimi hyväksytään, CGD voi vapaasti päättää, ketkä hyväksytyistä henkilöistä nimitetään toimitsijamiehiksi. Toimitsijamies nimitetään yhden viikon kuluessa komission hyväksynnästä komission hyväksymän toimeksiannon mukaisesti. |
| --- | --- |

v)

Komissio voi harkinnanvaraisesti hyväksyä tai hylätä ehdotetut toimitsijamiehet ja hyväksyä ehdotetun toimeksiannon, ja komissio voi myös tehdä siihen tarpeelliseksi katsomiaan muutoksia, jotta toimitsijamies voi hoitaa velvollisuutensa. Jos vain yksi nimi hyväksytään, CGD nimittää tai nimityttää kyseisen henkilön tai laitoksen toimitsijamieheksi komission hyväksymän toimeksiannon mukaisesti. Jos useampi kuin yksi nimi hyväksytään, CGD voi vapaasti päättää, ketkä hyväksytyistä henkilöistä nimitetään toimitsijamiehiksi. Toimitsijamies nimitetään yhden viikon kuluessa komission hyväksynnästä komission hyväksymän toimeksiannon mukaisesti.

| vi) | Jos kaikki ehdotetut välimiehet hylätään, Portugali ehdottaa vähintään kahta muuta henkilöä tai laitosta kahden viikon kuluessa hylkäämisen ilmoittamisesta A osan i ja iv kohdassa esitettyjen vaatimusten ja menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

vi)

Jos kaikki ehdotetut välimiehet hylätään, Portugali ehdottaa vähintään kahta muuta henkilöä tai laitosta kahden viikon kuluessa hylkäämisen ilmoittamisesta A osan i ja iv kohdassa esitettyjen vaatimusten ja menettelyn mukaisesti.

| vii) | Jos komissio hylkää myös kaikki muut ehdotetut toimitsijamiehet, komissio nimeää toimitsijamiehen, jonka CGD nimittää tai nimityttää komission hyväksymän toimitsijamiehen toimeksiannon mukaisesti. |
| --- | --- |

vii)

Jos komissio hylkää myös kaikki muut ehdotetut toimitsijamiehet, komissio nimeää toimitsijamiehen, jonka CGD nimittää tai nimityttää komission hyväksymän toimitsijamiehen toimeksiannon mukaisesti.

B)   Myyntiä hoitavan toimitsijamiehen nimittäminen

| i) | Portugali sitoutuu varmistamaan, että CGD nimittää myyntiä hoitavan toimitsijamiehen edellä kuvatun nimitysmenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

Portugali sitoutuu varmistamaan, että CGD nimittää myyntiä hoitavan toimitsijamiehen edellä kuvatun nimitysmenettelyn mukaisesti.

| ii) | Portugali ehdottaa toimitsijamieheksi hyväksyttäväksi kahta tai useampaa henkilöä viimeistään [...], jos CGD ei siihen mennessä vielä ole tehnyt lopullista ja sitovaa kauppasopimusta Caixa Segurosista. |
| --- | --- |

ii)

Portugali ehdottaa toimitsijamieheksi hyväksyttäväksi kahta tai useampaa henkilöä viimeistään [...], jos CGD ei siihen mennessä vielä ole tehnyt lopullista ja sitovaa kauppasopimusta Caixa Segurosista.

| iii) | Portugali ehdottaa toimitsijamieheksi hyväksyttäväksi kahta tai useampaa henkilöä viimeistään [...], jos CGD ei siihen mennessä vielä ole tehnyt lopullista ja sitovaa kauppasopimusta jäljellä olevista ei-strategisista osakkuuksista ([...]). |
| --- | --- |

iii)

Portugali ehdottaa toimitsijamieheksi hyväksyttäväksi kahta tai useampaa henkilöä viimeistään [...], jos CGD ei siihen mennessä vielä ole tehnyt lopullista ja sitovaa kauppasopimusta jäljellä olevista ei-strategisista osakkuuksista ([...]).

C)   Yleiset tehtävät ja velvollisuudet

Toimitsijamies auttaa komissiota varmistamaan, että CGD täyttää sitoumukset, ja ottaa hoitaakseen sitoumuksia koskevassa asiakirjassa esitetyt valvovan toimitsijamiehen tehtävät. Toimitsijamies hoitaa tehtävänsä tämän toimeksiannon mukaisesti ja noudattaen toimintasuunnitelmaa ja toimintasuunnitelman tarkistettuja versioita, jotka komissio on hyväksynyt. Komissio voi omasta aloitteestaan tai toimitsijamiehen tai CGD:n pyynnöstä antaa toimitsijamiehelle käskyjä tai ohjeita, joilla varmistetaan sitoumusten noudattaminen. CGD:llä ei ole oikeutta antaa toimitsijamiehelle ohjeita. Toimitsijamiestä sitoo ammatillinen salassapitovelvollisuus.

D)   Valvovan toimitsijamiehen ja myyntiä hoitavan toimitsijamiehen tehtävät ja velvollisuudet

| 1) | Toimitsijamiehen tehtävänä on taata sitoumuksissa esitettyjen velvoitteiden täydellinen ja asianmukainen noudattaminen ja CGD:n rakenneuudistussuunnitelman täydellinen ja asianmukainen täytäntöönpano. Komissio voi omasta aloitteestaan tai toimitsijamiehen tai CGD:n pyynnöstä antaa toimitsijamiehelle käskyjä tai ohjeita, joilla varmistetaan päätökseen liitettyjen sitoumusten noudattaminen. |
| --- | --- |

1)

Toimitsijamiehen tehtävänä on taata sitoumuksissa esitettyjen velvoitteiden täydellinen ja asianmukainen noudattaminen ja CGD:n rakenneuudistussuunnitelman täydellinen ja asianmukainen täytäntöönpano. Komissio voi omasta aloitteestaan tai toimitsijamiehen tai CGD:n pyynnöstä antaa toimitsijamiehelle käskyjä tai ohjeita, joilla varmistetaan päätökseen liitettyjen sitoumusten noudattaminen.

| 2) | Toimitsijamies:






  i) | ehdottaa komissiolle yksityiskohtaista toimintasuunnitelmaa, jossa kuvataan, miten toimitsijamies aikoo valvoa päätöksen liitteenä olevien sitoumusten noudattamista, |
| --- | --- | --- |

2)

Toimitsijamies:

i)

ehdottaa komissiolle yksityiskohtaista toimintasuunnitelmaa, jossa kuvataan, miten toimitsijamies aikoo valvoa päätöksen liitteenä olevien sitoumusten noudattamista,

| ii) | valvoo CGD:n rakenneuudistussuunnitelman täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa ja erityisesti






  a) | taseen loppusumman ja riskipainotettujen omaisuuserien supistamista; |
| --- | --- | --- |

ii)

valvoo CGD:n rakenneuudistussuunnitelman täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa ja erityisesti

a)

taseen loppusumman ja riskipainotettujen omaisuuserien supistamista;

| b) | liiketoiminnan rajoittamista; |
| --- | --- |

b)

liiketoiminnan rajoittamista;

| c) | määritetyistä liiketoimintayksiköistä luopumista; |
| --- | --- |

c)

määritetyistä liiketoimintayksiköistä luopumista;

| d) | määritettyjen yritysten osakkeiden myyntiprosessia; |
| --- | --- |

d)

määritettyjen yritysten osakkeiden myyntiprosessia;

| e) | Espanjan toiminnan rakenteiden uudistamista; |
| --- | --- |

e)

Espanjan toiminnan rakenteiden uudistamista;

| iii) | valvoo, että CGD noudattaa omistajaohjausta koskevan osan periaatteita, että sillä on tosiasiallisesti käytössä tehokas ja riittävä sisäinen valvonta ja että se tosiasiallisesti soveltaa soveliaita kaupallisia menettelyjä. Tätä varten:






  a) | toimitsijamiehelle toimitetaan jäljennökset kaikista sisäisiltä valvontaelimiltä peräisin olevista raporteista, ja hän kuulee yksinomaan oman harkintansa perusteella ketä tahansa valvojaa tai tarkastajaa tämän hallinnollisista vastuista riippumatta. Välimies varmistaa, että i) pysyvien johtohenkilöiden tai määräaikaisten valvojien/tarkastajien suositukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että ii) toimintasuunnitelmia pannaan täytäntöön sisäisen valvonnan puitteissa havaittujen puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- | --- |

iii)

valvoo, että CGD noudattaa omistajaohjausta koskevan osan periaatteita, että sillä on tosiasiallisesti käytössä tehokas ja riittävä sisäinen valvonta ja että se tosiasiallisesti soveltaa soveliaita kaupallisia menettelyjä. Tätä varten:

a)

toimitsijamiehelle toimitetaan jäljennökset kaikista sisäisiltä valvontaelimiltä peräisin olevista raporteista, ja hän kuulee yksinomaan oman harkintansa perusteella ketä tahansa valvojaa tai tarkastajaa tämän hallinnollisista vastuista riippumatta. Välimies varmistaa, että i) pysyvien johtohenkilöiden tai määräaikaisten valvojien/tarkastajien suositukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että ii) toimintasuunnitelmia pannaan täytäntöön sisäisen valvonnan puitteissa havaittujen puutteiden korjaamiseksi;

| b) | toimitsijamies valvoo säännöllisesti CGD:n kaupallisia menettelyjä keskittyen luottopolitiikkaan ja talletuspolitiikkaan. Toimitsijamies arvioi uudelleen CGD:n maksamatta jääneiden lainojen uudelleenjärjestelyä ja niille varauksen tekemistä koskevaa politiikkaa. CGD:n on ilmoitettava toimitsijamiehelle kaikista hallitukselle ilmoitetuista riskiraporteista ja kaikista CGD:n luottoriskejä koskevista analyyseistä/arvioista. Toimitsijamies toteuttaa omat analyysinsa ja tutkimuksensa edellä mainittujen raporttien, kuulemisten ja tarpeen vaatiessa yksittäisten luottoasiakkaiden arviointien perusteella. Tältä osin toimitsijamiehelle annetaan oikeus tutustua kaikkiin luottoasiakkaita koskeviin tietoihin. toimitsijamiehellä on oikeus kuulla luottoanalyytikkoja ja riskinhallinnan toimihenkilöitä katsoessaan sen tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

b)

toimitsijamies valvoo säännöllisesti CGD:n kaupallisia menettelyjä keskittyen luottopolitiikkaan ja talletuspolitiikkaan. Toimitsijamies arvioi uudelleen CGD:n maksamatta jääneiden lainojen uudelleenjärjestelyä ja niille varauksen tekemistä koskevaa politiikkaa. CGD:n on ilmoitettava toimitsijamiehelle kaikista hallitukselle ilmoitetuista riskiraporteista ja kaikista CGD:n luottoriskejä koskevista analyyseistä/arvioista. Toimitsijamies toteuttaa omat analyysinsa ja tutkimuksensa edellä mainittujen raporttien, kuulemisten ja tarpeen vaatiessa yksittäisten luottoasiakkaiden arviointien perusteella. Tältä osin toimitsijamiehelle annetaan oikeus tutustua kaikkiin luottoasiakkaita koskeviin tietoihin. toimitsijamiehellä on oikeus kuulla luottoanalyytikkoja ja riskinhallinnan toimihenkilöitä katsoessaan sen tarpeelliseksi.

| c) | toimitsijamies seuraa säännöllisesti CGD:n vaatimusten ja riita-asioiden käsittelyä. Toimitsijamies varmistaa, että vaatimuksia ja riita-asioita hallinta tapahtuu CGD:n sisäisen valvonnan kehyksessä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti ja että CGD noudattaa alan parhaita käytäntöjä. Toimitsijamies määrittelee täytäntöön pantavia korjaavia toimenpiteitä, jos nykyisissä menettelyissä on puutteita. |
| --- | --- |

c)

toimitsijamies seuraa säännöllisesti CGD:n vaatimusten ja riita-asioiden käsittelyä. Toimitsijamies varmistaa, että vaatimuksia ja riita-asioita hallinta tapahtuu CGD:n sisäisen valvonnan kehyksessä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti ja että CGD noudattaa alan parhaita käytäntöjä. Toimitsijamies määrittelee täytäntöön pantavia korjaavia toimenpiteitä, jos nykyisissä menettelyissä on puutteita.

| iv) | valvoo kaikkien muiden sitoumusten noudattamista; |
| --- | --- |

iv)

valvoo kaikkien muiden sitoumusten noudattamista;

| v) | hoitaa muut päätökseen liitetyissä sitoumuksissa määritetyt toimitsijamiehen tehtävät; |
| --- | --- |

v)

hoitaa muut päätökseen liitetyissä sitoumuksissa määritetyt toimitsijamiehen tehtävät;

| vi) | ehdottaa CGD:lle toimenpiteitä, joita se pitää välttämättöminä, jotta CGD pystyy täyttämään päätökseen liitetyt sitoumukset; |
| --- | --- |

vi)

ehdottaa CGD:lle toimenpiteitä, joita se pitää välttämättöminä, jotta CGD pystyy täyttämään päätökseen liitetyt sitoumukset;

| vii) | ottaa huomioon mahdolliset vakavaraisuutta ja maksukykyä koskevat lainsäädännölliset muutokset tarkastaessaan CGD:n tosiasiallisia taloudellisia lukuja verrattuna rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyihin ennusteisiin; |
| --- | --- |

vii)

ottaa huomioon mahdolliset vakavaraisuutta ja maksukykyä koskevat lainsäädännölliset muutokset tarkastaessaan CGD:n tosiasiallisia taloudellisia lukuja verrattuna rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyihin ennusteisiin;

| viii) | toimittaa kirjallisen selvityksen luonnoksen komissiolle, Portugalille ja CGD:lle 30 päivän kuluessa kunkin puolivuotiskauden päättymisestä. Komissio, Portugali ja CGD voivat esittää luonnoksesta huomautuksia viiden arkipäivän kuluessa. Viiden arkipäivän kuluessa huomautusten vastaanottamisesta toimitsijamies laatii loppuselvityksen, johon hän mahdollisuuksien mukaan ja oman harkintavaltansa mukaisesti sisällyttää huomautukset, ja toimittaa sen komissiolle ja Portugalille. Vasta tämän jälkeen toimitsijamies toimittaa Portugalille ja CGD:lle jäljennöksen loppuselvityksestä. Jos selvitysluonnos tai loppuselvitys sisältää tietoa, jota ei saa paljastaa CGD:lle, CGD saa selvitysluonnoksesta ja loppuselvityksestä vain version, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja. Toimitsijamies ei missään olosuhteissa toimita selvityksen mitään versiota Portugalille ja/tai CGD:lle, ennen kuin se on toimitettu komissiolle.
  Selvityksessä tarkastellaan toimitsijamiehen toimeksiannossa määritettyjen velvollisuuksien täyttämistä ja sitoumusten noudattamista CGD:ssä, jotta komissio voi arvioida, johdetaanko CGD:tä sitoumusten mukaisesti. Komissio voi tarpeen vaatiessa tarkentaa raportin laajuutta. Näiden selvitysten lisäksi toimitsijamies raportoi viipymättä kirjallisesti komissiolle, jos sillä on syytä epäillä, että CGD ei täytä näitä sitoumuksia, ja lähettää CGD:lle samaan aikaan version, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja. |
| --- | --- |

viii)

toimittaa kirjallisen selvityksen luonnoksen komissiolle, Portugalille ja CGD:lle 30 päivän kuluessa kunkin puolivuotiskauden päättymisestä. Komissio, Portugali ja CGD voivat esittää luonnoksesta huomautuksia viiden arkipäivän kuluessa. Viiden arkipäivän kuluessa huomautusten vastaanottamisesta toimitsijamies laatii loppuselvityksen, johon hän mahdollisuuksien mukaan ja oman harkintavaltansa mukaisesti sisällyttää huomautukset, ja toimittaa sen komissiolle ja Portugalille. Vasta tämän jälkeen toimitsijamies toimittaa Portugalille ja CGD:lle jäljennöksen loppuselvityksestä. Jos selvitysluonnos tai loppuselvitys sisältää tietoa, jota ei saa paljastaa CGD:lle, CGD saa selvitysluonnoksesta ja loppuselvityksestä vain version, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja. Toimitsijamies ei missään olosuhteissa toimita selvityksen mitään versiota Portugalille ja/tai CGD:lle, ennen kuin se on toimitettu komissiolle.

Selvityksessä tarkastellaan toimitsijamiehen toimeksiannossa määritettyjen velvollisuuksien täyttämistä ja sitoumusten noudattamista CGD:ssä, jotta komissio voi arvioida, johdetaanko CGD:tä sitoumusten mukaisesti. Komissio voi tarpeen vaatiessa tarkentaa raportin laajuutta. Näiden selvitysten lisäksi toimitsijamies raportoi viipymättä kirjallisesti komissiolle, jos sillä on syytä epäillä, että CGD ei täytä näitä sitoumuksia, ja lähettää CGD:lle samaan aikaan version, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja.

| 3) | Myyntiä hoitava toimitsijamies myy Caixa Segurosin vakuutusalan liiketoimintayksikköjensä omaisuuserät (arvioitu arvo [0–5] miljardia euroa) ostajalle. Myyntiä hoitava toimitsijamies sisällyttää kauppasopimukseen ehdot, jotka se katsoo tarpeellisiksi asianmukaisen myynnin toteutumiseksi ennen [...]. Erityisesti myyntiä hoitava toimitsijamies voi sisällyttää kauppasopimukseen kaikki edustusta, vakuuksia ja korvauksia koskevat tavanomaiset ehdot, jotka ovat tarpeen kaupan tekemiseksi. Myyntiä hoitava toimitsijamies suojelee CGD:n oikeutettuja taloudellisia etuja, joihin sovelletaan CGD:n ehdotonta velvollisuutta myydä [...]. |
| --- | --- |

3)

Myyntiä hoitava toimitsijamies myy Caixa Segurosin vakuutusalan liiketoimintayksikköjensä omaisuuserät (arvioitu arvo [0–5] miljardia euroa) ostajalle. Myyntiä hoitava toimitsijamies sisällyttää kauppasopimukseen ehdot, jotka se katsoo tarpeellisiksi asianmukaisen myynnin toteutumiseksi ennen [...]. Erityisesti myyntiä hoitava toimitsijamies voi sisällyttää kauppasopimukseen kaikki edustusta, vakuuksia ja korvauksia koskevat tavanomaiset ehdot, jotka ovat tarpeen kaupan tekemiseksi. Myyntiä hoitava toimitsijamies suojelee CGD:n oikeutettuja taloudellisia etuja, joihin sovelletaan CGD:n ehdotonta velvollisuutta myydä [...].

| 4) | Myyntiä hoitava toimitsijamies myy jäljellä olevat ei-strategiset osakkuudet (arvioitu myyntihinta [200‒250] miljoonaa euroa) [...] ostajalle. Myyntiä hoitava toimitsijamies sisällyttää kauppasopimukseen ehdot, jotka se katsoo tarpeellisiksi asianmukaisen myynnin toteutumiseksi ennen [...]. Myyntiä hoitava toimitsijamies suojelee CGD:n oikeutettuja taloudellisia etuja, joihin sovelletaan CGD:n ehdotonta velvollisuutta myydä [...]. |
| --- | --- |

4)

Myyntiä hoitava toimitsijamies myy jäljellä olevat ei-strategiset osakkuudet (arvioitu myyntihinta [200‒250] miljoonaa euroa) [...] ostajalle. Myyntiä hoitava toimitsijamies sisällyttää kauppasopimukseen ehdot, jotka se katsoo tarpeellisiksi asianmukaisen myynnin toteutumiseksi ennen [...]. Myyntiä hoitava toimitsijamies suojelee CGD:n oikeutettuja taloudellisia etuja, joihin sovelletaan CGD:n ehdotonta velvollisuutta myydä [...].

E)   CGD:n tehtävät ja velvollisuudet

| 1) | CGD takaa ja vaatii neuvonantajiaan takaamaan kaiken yhteistyön, avun ja tiedotuksen, jota toimitsijamies voi toimeksiantonsa mukaisesti perustellusti vaatia tehtäviensä suorittamiseksi. Toimitsijamiehellä on rajoittamaton pääsy kaikkeen CGD:n tai myytävän liiketoiminnan kirjanpitoon, rekistereihin, asiakirjoihin, hallintoon tai muihin henkilökuntaa, tiloja, toimipaikkoja ja teknisiä näkökohtia koskeviin tietoihin, jotka ovat tarpeen toimitsijamiehen toimeksiannossa määritettyjen tehtävien hoitamiseksi. CGD antaa toimitsijamiehen käyttöön yhden tai useamman toimistotilan omissa liiketiloissaan ja tämä voi keskustella kaikkien CGD:n työntekijöiden kanssa, jotta toimitsijamies saa kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen toimitsijamiehen tehtävien hoitamiseksi. |
| --- | --- |

1)

CGD takaa ja vaatii neuvonantajiaan takaamaan kaiken yhteistyön, avun ja tiedotuksen, jota toimitsijamies voi toimeksiantonsa mukaisesti perustellusti vaatia tehtäviensä suorittamiseksi. Toimitsijamiehellä on rajoittamaton pääsy kaikkeen CGD:n tai myytävän liiketoiminnan kirjanpitoon, rekistereihin, asiakirjoihin, hallintoon tai muihin henkilökuntaa, tiloja, toimipaikkoja ja teknisiä näkökohtia koskeviin tietoihin, jotka ovat tarpeen toimitsijamiehen toimeksiannossa määritettyjen tehtävien hoitamiseksi. CGD antaa toimitsijamiehen käyttöön yhden tai useamman toimistotilan omissa liiketiloissaan ja tämä voi keskustella kaikkien CGD:n työntekijöiden kanssa, jotta toimitsijamies saa kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen toimitsijamiehen tehtävien hoitamiseksi.

| 2) | Toimitsijamies voi CGD:n kustantamana nimittää neuvonantajia (etenkin yritysten rahoituksen tai oikeudellisten kysymysten alalla), jos CGD hyväksyy nimittämisen (hyväksyntää ei saa evätä tai viivyttää perusteettomasti) ja jos toimitsijamies katsoo, että tällaisten neuvonantajien nimittäminen on tarpeen tai asianmukaista oman toimeksiantonsa mukaisten tehtävien ja velvoitteiden hoitamiseksi, edellyttäen että toimitsijamiehestä johtuvat maksut ja muut kustannukset ovat kohtuulliset. Jos CGD ei hyväksy toimitsijamiehen ehdottamia neuvonantajia, komissio voi hyväksyä neuvonantajien nimittämisen kuultuaan CGD:tä. Vain toimitsijamies voi antaa ohjeita neuvonantajille. |
| --- | --- |

2)

Toimitsijamies voi CGD:n kustantamana nimittää neuvonantajia (etenkin yritysten rahoituksen tai oikeudellisten kysymysten alalla), jos CGD hyväksyy nimittämisen (hyväksyntää ei saa evätä tai viivyttää perusteettomasti) ja jos toimitsijamies katsoo, että tällaisten neuvonantajien nimittäminen on tarpeen tai asianmukaista oman toimeksiantonsa mukaisten tehtävien ja velvoitteiden hoitamiseksi, edellyttäen että toimitsijamiehestä johtuvat maksut ja muut kustannukset ovat kohtuulliset. Jos CGD ei hyväksy toimitsijamiehen ehdottamia neuvonantajia, komissio voi hyväksyä neuvonantajien nimittämisen kuultuaan CGD:tä. Vain toimitsijamies voi antaa ohjeita neuvonantajille.

F)   Toimitsijamiehen korvaaminen, tehtävistä vapauttaminen ja uudelleennimittäminen

| 1) | Jos toimitsijamies keskeyttää sitoumuksissa määritetyt tehtävänsä etuajassa tai muusta hyvästä syystä, esimerkiksi jos toimitsijamies on eturistiriitatilanteessa,






  i) | komissio voi toimitsijamiestä kuultuaan vaatia CGD:tä korvaamaan toimitsijamiehen
  tai |
| --- | --- | --- |

1)

Jos toimitsijamies keskeyttää sitoumuksissa määritetyt tehtävänsä etuajassa tai muusta hyvästä syystä, esimerkiksi jos toimitsijamies on eturistiriitatilanteessa,

i)

komissio voi toimitsijamiestä kuultuaan vaatia CGD:tä korvaamaan toimitsijamiehen

tai

| ii) | CGD voi komission hyväksynnällä korvata toimitsijamiehen. |
| --- | --- |

ii)

CGD voi komission hyväksynnällä korvata toimitsijamiehen.

| 2) | Jos toimitsijamies vapautetaan tehtävistään F osan 1 kohdan mukaisesti, toimitsijamiestä voidaan vaatia jatkamaan tehtäviensä hoitamista, kunnes tehtävään on nimitetty uusi toimitsijamies, jolle kyseinen toimitsijamies on antanut kaikki olennaiset tiedot. Uusi toimitsijamies nimitetään A osan iii–vii kohdassa määritetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Jos toimitsijamies vapautetaan tehtävistään F osan 1 kohdan mukaisesti, toimitsijamiestä voidaan vaatia jatkamaan tehtäviensä hoitamista, kunnes tehtävään on nimitetty uusi toimitsijamies, jolle kyseinen toimitsijamies on antanut kaikki olennaiset tiedot. Uusi toimitsijamies nimitetään A osan iii–vii kohdassa määritetyn menettelyn mukaisesti.

| 3) | Lukuun ottamatta F osan 1 kohdassa tarkoitettua tehtävistä vapauttamista, toimitsijamiehen tehtävät päättyvät vasta, kun komissio on vapauttanut hänet tehtävistään. Vapauttaminen toteutetaan, kun kaikki toimitsijamiehelle annetut velvollisuudet on täytetty. Komissio voi kuitenkin milloin tahansa vaatia toimitsijamiehen uudelleennimittämistä, jos myöhemmin havaitaan, että asianmukaisia koskevia korjaustoimia ei ole pantu täydellisesti ja asianmukaisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

3)

Lukuun ottamatta F osan 1 kohdassa tarkoitettua tehtävistä vapauttamista, toimitsijamiehen tehtävät päättyvät vasta, kun komissio on vapauttanut hänet tehtävistään. Vapauttaminen toteutetaan, kun kaikki toimitsijamiehelle annetut velvollisuudet on täytetty. Komissio voi kuitenkin milloin tahansa vaatia toimitsijamiehen uudelleennimittämistä, jos myöhemmin havaitaan, että asianmukaisia koskevia korjaustoimia ei ole pantu täydellisesti ja asianmukaisesti täytäntöön.

Lisäys II

NETTOVARAT, JOTKA OVAT PERÄISIN OSAKKUUKSISTA ULKOPUOLISISSA KOTIMAISISSA LIIKETOIMINTAYKSIKÖISSÄ (PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄN PERUSTEELLA)

Arvot joulukuussa 2012

| Liiketoimintayksikkö | Maa | Omistusosuus (prosenttia) | Nettovarat
  Pääomaosuusmenetelmä
  (miljoonaa euroa) | Toiminta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SIBS SGPS | Portugali | 21,6 | 14,7 | Holdingyhtiö, joka on erikoistunut sähköisiin maksuihin ja kaikkien Portugalissa toimivien pankkien käyttämän Portugalin pankkiautomaattijärjestelmän hallinnointiin. Yrityksessä on osakkaana 26 Portugalin markkinoilla toimivaa pankkia. |
| Prado – Cartolinas da Lousã | Portugali | 37,4 | 4,4 | Kartonkia ja paperia valmistava teollisuusyksikkö. [...]. |
| Torre Ocidente | Portugali | 25,0 | 4,1 | Kiinteistöyhtiö, joka omistaa yksittäisen kaupalliseen leasingiin käytettävän omaisuuserän. [...]. |
| Locarent | Portugali | 50,0 | 3,9 | Autonvuokrausta harjoittava yritys. |
| Ca Papel do Prado | Portugali | 37,4 | 1,3 | Yritys, joka omistaa täällä hetkellä poissa toiminnasta olevan tehtaan [...] kiinteistöomaisuuden. |
| TF Fundo Turismo | Portugali | 33,5 | 1,3 | Matkailualan kiinteistösijoitusrahastojen hallintoyhtiö, jonka pääomistaja on Portugalin valtio. |
| Yunit Serviços | Portugali | 33,33 | 0,3 | Pk-yritysten tuotteille ja palveluille sähköisen kaupankäynnin ratkaisuja tarjoava yritys. |
| Bem Comum SCR | Portugali | 32,0 | 0,1 | Sijoitusrahastojen hoitaja, joka on erikoistunut yksittäisten yrittäjien ja työttömien uusien liiketoimien edistämiseen ja tukemiseen. |

Liiketoimintayksikkö

Maa

Omistusosuus (prosenttia)

Nettovarat

Pääomaosuusmenetelmä

(miljoonaa euroa)

Toiminta

SIBS SGPS

Portugali

21,6

14,7

Holdingyhtiö, joka on erikoistunut sähköisiin maksuihin ja kaikkien Portugalissa toimivien pankkien käyttämän Portugalin pankkiautomaattijärjestelmän hallinnointiin. Yrityksessä on osakkaana 26 Portugalin markkinoilla toimivaa pankkia.

Prado – Cartolinas da Lousã

Portugali

37,4

4,4

Kartonkia ja paperia valmistava teollisuusyksikkö. [...].

Torre Ocidente

Portugali

25,0

4,1

Kiinteistöyhtiö, joka omistaa yksittäisen kaupalliseen leasingiin käytettävän omaisuuserän. [...].

Locarent

Portugali

50,0

3,9

Autonvuokrausta harjoittava yritys.

Ca Papel do Prado

Portugali

37,4

1,3

Yritys, joka omistaa täällä hetkellä poissa toiminnasta olevan tehtaan [...] kiinteistöomaisuuden.

TF Fundo Turismo

Portugali

33,5

1,3

Matkailualan kiinteistösijoitusrahastojen hallintoyhtiö, jonka pääomistaja on Portugalin valtio.

Yunit Serviços

Portugali

33,33

0,3

Pk-yritysten tuotteille ja palveluille sähköisen kaupankäynnin ratkaisuja tarjoava yritys.

Bem Comum SCR

Portugali

32,0

0,1

Sijoitusrahastojen hoitaja, joka on erikoistunut yksittäisten yrittäjien ja työttömien uusien liiketoimien edistämiseen ja tukemiseen.

Lisäys III

YKSITYISKOHTAISET TIEDOT BCG:N OMAISUUSERISTÄ (CGD:N ESPANJAN SIVULIIKKEELLE SIIRRETTÄVÄT OMAISUUSERÄT MUKAAN LUETTUNA)

(...)

Lisäys IV

YKSITYISKOHTAISET TIEDOT ESPANJAN SIVULIIKKEEN OMAISUUSERISTÄ

(...)

Lisäys V

LUETTELO [...] ESPANJAN KONTTOREISTA ([...])

(...)

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 7.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 323/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 323/52

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 85 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkiin M ja N kuuluvien moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai sähköisten ajolaitteiden hyväksymistä niiden nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 6 säännön alkuperäisversioon – Voimaantulopäivä: 15. heinäkuuta 2013

SISÄLLYS

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset ja testit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ajolaitetyypin hyväksynnän muutokset ja laajentaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

10.

LIITTEET

| 1 | Polttomoottorin olennaiset ominaisuudet sekä tiedot testien suorittamisesta |
| --- | --- |

1

| 2 | Sähköisen ajolaitteen olennaiset ominaisuudet sekä tiedot testien suorittamisesta |
| --- | --- |

2

| 3a | Ilmoitus sähköisen ajolaitteen hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta säännön 85 mukaisesti |
| --- | --- |

3a

| 3b | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta sähköisen ajolaitteen osalta säännön nro 85 mukaisesti |
| --- | --- |

3b

| 4 | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

4

| 5 | Polttomoottorin nettotehon mittausmenetelmä |
| --- | --- |

5

| 6 | Sähköisten ajolaitteiden nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon mittausmenetelmä |
| --- | --- |

6

| 7 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastus |
| --- | --- |

7

| 8 | Vertailupolttoaineet |
| --- | --- |

8

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tätä sääntöä sovelletaan käyrään, joka kuvaa valmistajan ilmoittamaa luokkiin M ja N (1) kuuluvien moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai sähköisten ajolaitteiden tehoa täydellä kuormalla sekä sähköisten ajolaitteiden 30 minuutin enimmäistehoa moottorin nopeuden funktiona. |
| --- | --- |

1.1

Tätä sääntöä sovelletaan käyrään, joka kuvaa valmistajan ilmoittamaa luokkiin M ja N (1) kuuluvien moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai sähköisten ajolaitteiden tehoa täydellä kuormalla sekä sähköisten ajolaitteiden 30 minuutin enimmäistehoa moottorin nopeuden funktiona.

| 1.2 | Polttomoottorit kuuluvat johonkin seuraavista luokista:
  Iskumäntämoottorit (kipinäsytytysmoottorit tai puristussytytysmoottorit), kuitenkin vapaamäntämoottoreita lukuun ottamatta.
  Kiertomäntämoottorit (kipinäsytytysmoottorit tai puristussytytysmoottorit).
  Vapaasti hengittävät ja mekaanisesti ahdetut moottorit. |
| --- | --- |

1.2

Polttomoottorit kuuluvat johonkin seuraavista luokista:

Iskumäntämoottorit (kipinäsytytysmoottorit tai puristussytytysmoottorit), kuitenkin vapaamäntämoottoreita lukuun ottamatta.

Kiertomäntämoottorit (kipinäsytytysmoottorit tai puristussytytysmoottorit).

Vapaasti hengittävät ja mekaanisesti ahdetut moottorit.

| 1.3 | Sähköiset ajolaitteet koostuvat säätimistä ja moottoreista, ja niitä käytetään ajoneuvojen yksinomaisena käyttövoimana. |
| --- | --- |

1.3

Sähköiset ajolaitteet koostuvat säätimistä ja moottoreista, ja niitä käytetään ajoneuvojen yksinomaisena käyttövoimana.

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1 | ’Ajolaitteen hyväksymisellä’ tarkoitetaan ajolaitteen hyväksymistä sille tämän säännön liitteessä 5 tai 6 täsmennetyn menettelyn mukaisesti mitatun nettotehon osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Ajolaitteen hyväksymisellä’ tarkoitetaan ajolaitteen hyväksymistä sille tämän säännön liitteessä 5 tai 6 täsmennetyn menettelyn mukaisesti mitatun nettotehon osalta.

| 2.2 | ’Ajolaitetyypillä’ tarkoitetaan sellaisten polttomoottoreiden tai moottoriajoneuvoon asennettavien sähköisten ajolaitteiden luokkaa, jotka eivät olennaisilta ominaisuuksiltaan poikkea toisistaan; nämä ominaisuudet vastaavat tämän säännön liitteessä 1 ja 2 annettuja määritelmiä. |
| --- | --- |

2.2

’Ajolaitetyypillä’ tarkoitetaan sellaisten polttomoottoreiden tai moottoriajoneuvoon asennettavien sähköisten ajolaitteiden luokkaa, jotka eivät olennaisilta ominaisuuksiltaan poikkea toisistaan; nämä ominaisuudet vastaavat tämän säännön liitteessä 1 ja 2 annettuja määritelmiä.

| 2.3 | ’Nettoteholla’ tarkoitetaan testipenkissä kampiakselin tai vastaavan päästä saatua tehoa vastaavalla moottorin nopeudella ja tämän säännön liitteen 5 taulukossa 1 tai liitteessä 6 lueteltujen apulaitteiden kanssa ja ulkoilman vertailuolosuhteissa määritettynä. |
| --- | --- |

2.3

’Nettoteholla’ tarkoitetaan testipenkissä kampiakselin tai vastaavan päästä saatua tehoa vastaavalla moottorin nopeudella ja tämän säännön liitteen 5 taulukossa 1 tai liitteessä 6 lueteltujen apulaitteiden kanssa ja ulkoilman vertailuolosuhteissa määritettynä.

| 2.4 | ’Suurimmalla nettoteholla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettotehon enimmäisarvoa. |
| --- | --- |

2.4

’Suurimmalla nettoteholla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettotehon enimmäisarvoa.

| 2.5 | ’30 minuutin enimmäisteholla’ tarkoitetaan sähköisen tehonlähteen sellaista enimmäisnettotehoa kohdassa 5.3.1 annettujen määrittelyjen mukaisella tasavirralla, jonka ajolaite voi keskimäärin tarjota 30 minuutin ajan. |
| --- | --- |

2.5

’30 minuutin enimmäisteholla’ tarkoitetaan sähköisen tehonlähteen sellaista enimmäisnettotehoa kohdassa 5.3.1 annettujen määrittelyjen mukaisella tasavirralla, jonka ajolaite voi keskimäärin tarjota 30 minuutin ajan.

| 2.6 | ’Hybridiajoneuvot’






  2.6.1 | ’Hybridiajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa on vähintään kaksi erilaista energiamuunninta ja kaksi erilaista energianvarastointijärjestelmää (ajoneuvossa) ajoneuvon voimanlähteinä. |
| --- | --- | --- |

2.6

’Hybridiajoneuvot’

2.6.1

’Hybridiajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa on vähintään kaksi erilaista energiamuunninta ja kaksi erilaista energianvarastointijärjestelmää (ajoneuvossa) ajoneuvon voimanlähteinä.

| 2.6.2 | ’Sähköhybridiajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka käyttää mekaanisen liikkeen aikaansaamiseksi energiaa molemmista seuraavista ajoneuvossa sijaitsevista varastoidun energian/tehon lähteistä:






  — | käyttöpolttoaine |
| --- | --- | --- |

2.6.2

’Sähköhybridiajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka käyttää mekaanisen liikkeen aikaansaamiseksi energiaa molemmista seuraavista ajoneuvossa sijaitsevista varastoidun energian/tehon lähteistä:

—

käyttöpolttoaine

| — | sähköenergian/-tehon varastointilaite (esim. akku, kondensaattori, vauhtipyörä/generaattori ...); |
| --- | --- |

—

sähköenergian/-tehon varastointilaite (esim. akku, kondensaattori, vauhtipyörä/generaattori ...);

| 2.6.3 | Sähköhybridiajoneuvojen voimalaitteeseen sisältyy kahden erilaisen ajolaitetyypin yhdistelmä:






  — | polttomoottori ja sekä |
| --- | --- | --- |

2.6.3

Sähköhybridiajoneuvojen voimalaitteeseen sisältyy kahden erilaisen ajolaitetyypin yhdistelmä:

—

polttomoottori ja sekä

| — | sähköinen ajolaite (tai useita sähköisiä ajolaitteita). |
| --- | --- |

—

sähköinen ajolaite (tai useita sähköisiä ajolaitteita).

| 2.7 | ’Vakiotuotantolaitteilla’ tarkoitetaan kaikki laitteita, jotka valmistaja on toimittanut tiettyä moottorisovellusta varten. |
| --- | --- |

2.7

’Vakiotuotantolaitteilla’ tarkoitetaan kaikki laitteita, jotka valmistaja on toimittanut tiettyä moottorisovellusta varten.

| 2.8 | ’Kaksipolttoainemoottorilla (dual-fuel)’ tarkoitetaan moottorijärjestelmää, joka on hyväksytty säännön nro 49 mukaisesti, tai asennettu ajoneuvotyyppiin, joka on päästöjensä osalta hyväksytty säännön nro 49 mukaisesti, ja suunniteltu toimimaan samanaikaisesti dieselpolttoaineella ja kaasumaisella polttoaineella siten, että kumpaakin polttoainetta syötetään erikseen, ja jossa yhden polttoaineen kulutuksen määrä suhteessa toisen polttoaineen kulutuksen määrään voi vaihdella toiminnan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.8

’Kaksipolttoainemoottorilla (dual-fuel)’ tarkoitetaan moottorijärjestelmää, joka on hyväksytty säännön nro 49 mukaisesti, tai asennettu ajoneuvotyyppiin, joka on päästöjensä osalta hyväksytty säännön nro 49 mukaisesti, ja suunniteltu toimimaan samanaikaisesti dieselpolttoaineella ja kaasumaisella polttoaineella siten, että kumpaakin polttoainetta syötetään erikseen, ja jossa yhden polttoaineen kulutuksen määrä suhteessa toisen polttoaineen kulutuksen määrään voi vaihdella toiminnan mukaisesti.

| 2.9 | ’Kaksipolttoaineajoneuvolla (dual-fuel)’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka käyttövoiman antaa kaksipolttoainemoottori ja jossa moottorin käyttämät polttoaineet syötetään erillisistä ajoneuvoon sijoitetuista varastointijärjestelmistä. |
| --- | --- |

2.9

’Kaksipolttoaineajoneuvolla (dual-fuel)’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka käyttövoiman antaa kaksipolttoainemoottori ja jossa moottorin käyttämät polttoaineet syötetään erillisistä ajoneuvoon sijoitetuista varastointijärjestelmistä.

| 2.10 | ’Kaksipolttoainetilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori käyttää samanaikaisesti dieselpolttoainetta ja kaasumaista polttoainetta joissakin moottorin käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

2.10

’Kaksipolttoainetilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori käyttää samanaikaisesti dieselpolttoainetta ja kaasumaista polttoainetta joissakin moottorin käyttöolosuhteissa.

| 2.11 | ’Dieseltilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin (dual-fuel) tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori ei käytä kaasumaista polttoainetta missään moottorin käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

2.11

’Dieseltilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin (dual-fuel) tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori ei käytä kaasumaista polttoainetta missään moottorin käyttöolosuhteissa.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Ajolaitteen valmistajan, ajoneuvon valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on haettava ajolaitetyypin hyväksyntää nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta. |
| --- | --- |

3.1

Ajolaitteen valmistajan, ajoneuvon valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on haettava ajolaitetyypin hyväksyntää nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta.

| 3.2 | Hakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena ajolaitteen kuvaus, johon sisältyvät kaikki vaadittavat, seuraavassa mainitut yksityiskohtaiset tiedot:






  — | liite 1 niiden ajoneuvojen osalta, joiden käyttövoimana on ainoastaan polttomoottori, tai |
| --- | --- | --- |

3.2

Hakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena ajolaitteen kuvaus, johon sisältyvät kaikki vaadittavat, seuraavassa mainitut yksityiskohtaiset tiedot:

—

liite 1 niiden ajoneuvojen osalta, joiden käyttövoimana on ainoastaan polttomoottori, tai

| — | liite 2 puhtaasti sähköisten ajoneuvojen osalta, tai |
| --- | --- |

—

liite 2 puhtaasti sähköisten ajoneuvojen osalta, tai

| — | liitteet 1 ja 2 sähköhybridiajoneuvojen osalta. |
| --- | --- |

—

liitteet 1 ja 2 sähköhybridiajoneuvojen osalta.

| 3.3 | Sähköhybridiajoneuvojen testit tehdään erikseen polttomoottorille (liitteen 5 mukaisesti) ja sähköisille ajolaitteille (liitteen 6 mukaisesti). |
| --- | --- |

3.3

Sähköhybridiajoneuvojen testit tehdään erikseen polttomoottorille (liitteen 5 mukaisesti) ja sähköisille ajolaitteille (liitteen 6 mukaisesti).

| 3.4 | Hyväksyttävää ajolaitetyyppiä edustava ajolaite (tai ajolaitteiden kokonaisuus) on tämän säännön liitteissä 5 ja 6 tarkoitettuine apulaitteineen toimitettava hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

3.4

Hyväksyttävää ajolaitetyyppiä edustava ajolaite (tai ajolaitteiden kokonaisuus) on tämän säännön liitteissä 5 ja 6 tarkoitettuine apulaitteineen toimitettava hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitetun ajolaitteen teho on mitattu jäljempänä kohdassa 5 annettujen määrittelyiden mukaisesti, ajolaitetyypille on myönnettävä hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitetun ajolaitteen teho on mitattu jäljempänä kohdassa 5 annettujen määrittelyiden mukaisesti, ajolaitetyypille on myönnettävä hyväksyntä.

| 4.2 | Kullekin hyväksytylle ajolaitetyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännöksen ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää viimeisimmät hyväksynnän myöntämishetkellä sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset. Sama sopimusosapuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajolaitetyypille. |
| --- | --- |

4.2

Kullekin hyväksytylle ajolaitetyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännöksen ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää viimeisimmät hyväksynnän myöntämishetkellä sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset. Sama sopimusosapuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajolaitetyypille.

| 4.3 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajolaitetyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 3a esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajolaitetyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 3a esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.4 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä ajolaitetyypin osalta tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 3b esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.4

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä ajolaitetyypin osalta tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 3b esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.5 | Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn ajolaitetyypin mukaiseen ajolaitteeseen on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat






  4.5.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä; |
| --- | --- | --- |

4.5

Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn ajolaitetyypin mukaiseen ajolaitteeseen on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat

4.5.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä;

| 4.5.2 | edellä 4.5.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.5.2

edellä 4.5.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

| 4.5.3 | Sen sijaan, että nämä hyväksyntämerkit ja tunnukset kiinnitettäisiin ajolaitteeseen, valmistaja voi päättää, että jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn ajolaitteeseen liitetään tällaiset tiedot sisältävä asiakirja-aineisto, jolloin hyväksyntämerkit ja tunnukset voidaan kiinnittää ajoneuvoon. |
| --- | --- |

4.5.3

Sen sijaan, että nämä hyväksyntämerkit ja tunnukset kiinnitettäisiin ajolaitteeseen, valmistaja voi päättää, että jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn ajolaitteeseen liitetään tällaiset tiedot sisältävä asiakirja-aineisto, jolloin hyväksyntämerkit ja tunnukset voidaan kiinnittää ajoneuvoon.

| 4.6 | Edellä kohdassa 4.5.1 määriteltyä symbolia ei tarvitse toistaa, jos ajolaite vastaa tyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella; tällöin kaikkien niiden sääntöjen ja hyväksyntien numerot, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.5.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.6

Edellä kohdassa 4.5.1 määriteltyä symbolia ei tarvitse toistaa, jos ajolaite vastaa tyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella; tällöin kaikkien niiden sääntöjen ja hyväksyntien numerot, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.5.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

| 4.7 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.8 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava lähelle valmistajan antamia ajolaitteen tunnuslukuja. |
| --- | --- |

4.8

Hyväksyntämerkki on sijoitettava lähelle valmistajan antamia ajolaitteen tunnuslukuja.

| 4.9 | Tämän säännön liitteessä 4 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkin sijoittelusta. |
| --- | --- |

4.9

Tämän säännön liitteessä 4 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkin sijoittelusta.

5.   VAATIMUKSET JA TESTIT

5.1   Yleistä

Ajolaitteen tehoon mahdollisesti vaikuttavat osat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että ajolaite täyttää tämän säännön vaatimukset tavanomaisessa käytössä siihen mahdollisesti kohdistuvista värinöistä huolimatta.

5.2   Polttomoottoreille tehtävien testien kuvaus

5.2.1   Kipinäsytytysmoottoreiden nettotehotesti koostuu ajosta täydellä kaasulla ja puristussytytysmoottoreiden ja kaksipolttoainemoottoreiden (dual-fuel) ajosta täydellä kuormituksella siten, että moottori on varustettu tämän säännön liitteessä 5 olevan taulukon 1 mukaisesti.

| 5.2.1.1 | Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottori (dual-fuel), jossa on dieseltila, testi koostuu saman moottorin ajosta kaksipolttoainetilassa (dual-fuel) ja dieseltilassa. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottori (dual-fuel), jossa on dieseltila, testi koostuu saman moottorin ajosta kaksipolttoainetilassa (dual-fuel) ja dieseltilassa.

5.2.2   Mittauksia on tehtävä riittävän monilla moottorin nopeuksilla, jotta voidaan asianmukaisesti määritellä tehokäyrä valmistajan suosittelemasta suurimmasta moottorin nopeudesta pienimpään nopeuteen. Näihin nopeuksiin on sisällyttävä pyörimisnopeudet, joilla moottori tuottaa enimmäistehonsa ja suurimman vääntömomenttinsa. Jokaiselle nopeudelle on määritettävä vähintään kahden vakiintuneen mittauksen keskiarvo.

5.2.3   Käytettävät polttoaineet:

| 5.2.3.1 | Bensiinillä toimivissa kipinäsytytysmoottoreissa:
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksissa polttoaineen on oltava jokin vertailupolttoaineista, jotka CEC (3) on määritellyt bensiinillä toimivia polttomoottoreita varten CEC:n asiakirjoissa RF-01-A-84 ja RF-01-A-85 |
| --- | --- |

5.2.3.1

Bensiinillä toimivissa kipinäsytytysmoottoreissa:

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksissa polttoaineen on oltava jokin vertailupolttoaineista, jotka CEC (3) on määritellyt bensiinillä toimivia polttomoottoreita varten CEC:n asiakirjoissa RF-01-A-84 ja RF-01-A-85

| 5.2.3.2 | Nestekaasukäyttöiset kipinäsytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel):






  5.2.3.2.1 | Itsesäätyvässä moottorissa:
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa polttoaineena on käytettävä jotakin liitteessä 8 määritellyistä vertailupolttoaineista. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2

Nestekaasukäyttöiset kipinäsytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel):

5.2.3.2.1

Itsesäätyvässä moottorissa:

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa polttoaineena on käytettävä jotakin liitteessä 8 määritellyistä vertailupolttoaineista.

| 5.2.3.2.2 | Jos moottori ei ole itsesäätyvä:
  Käytettävän polttoaineen on oltava liitteessä 8 määritelty vertailupolttoaine, jolla on matalin C3 -pitoisuus, tai |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

Jos moottori ei ole itsesäätyvä:

Käytettävän polttoaineen on oltava liitteessä 8 määritelty vertailupolttoaine, jolla on matalin C3 -pitoisuus, tai

| 5.2.3.2.3 | Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä polttoaineseoksella:
  Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä polttoaineseoksella:

Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta.

| 5.2.3.2.4 | Käytetty polttoaine määritellään testausselosteessa. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

Käytetty polttoaine määritellään testausselosteessa.

| 5.2.3.3 | Maakaasukäyttöiset kipinäsytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit:






  5.2.3.3.1 | Itsesäätyvässä moottorissa:
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa polttoaineena on käytettävä jotakin liitteessä 8 määritellyistä vertailupolttoaineista. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3

Maakaasukäyttöiset kipinäsytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit:

5.2.3.3.1

Itsesäätyvässä moottorissa:

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa polttoaineena on käytettävä jotakin liitteessä 8 määritellyistä vertailupolttoaineista.

| 5.2.3.3.2 | Jos moottori ei ole itsesäätyvä:
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa). Kiistatapauksissa käytetään vertailupolttoainetta G20, joka on määritelty liitteessä 8, eli polttoainetta, jolla on korkein Wobben indeksi. |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

Jos moottori ei ole itsesäätyvä:

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa). Kiistatapauksissa käytetään vertailupolttoainetta G20, joka on määritelty liitteessä 8, eli polttoainetta, jolla on korkein Wobben indeksi.

| 5.2.3.3.3 | Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi tietyillä polttoaineilla:
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai vähintään 47,2 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla. Kiistatapauksissa polttoaineena on käytettävä liitteessä 8 tarkoitettua vertailupolttoainetta G20, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai vertailupolttoainetta G23, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla, eli polttoainetta, jonka Wobben indeksi on korkein kyseisessä ryhmässä; tai |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi tietyillä polttoaineilla:

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai vähintään 47,2 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla. Kiistatapauksissa polttoaineena on käytettävä liitteessä 8 tarkoitettua vertailupolttoainetta G20, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai vertailupolttoainetta G23, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla, eli polttoainetta, jonka Wobben indeksi on korkein kyseisessä ryhmässä; tai

| 5.2.3.3.4 | Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä LNG-polttoainekoostumuksella (nesteytetty maakaasu):
  Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta tai liitteessä 8 määriteltyä vertailupolttoainetta G20, jos moottorille on määritelty LNG20. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä LNG-polttoainekoostumuksella (nesteytetty maakaasu):

Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta tai liitteessä 8 määriteltyä vertailupolttoainetta G20, jos moottorille on määritelty LNG20.

| 5.2.3.3.5 | Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä polttoaineseoksella:
  Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä polttoaineseoksella:

Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta.

| 5.2.3.3.6 | Käytetty polttoaine ilmoitetaan testausselosteessa. |
| --- | --- |

5.2.3.3.6

Käytetty polttoaine ilmoitetaan testausselosteessa.

| 5.2.3.4 | Puristussytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel):
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa vertailupolttoaineen on oltava CEC:n puristussytytysmoottoreita varten asiakirjassa RF-03-A-84 määrittämä polttoaine. |
| --- | --- |

5.2.3.4

Puristussytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel):

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa vertailupolttoaineen on oltava CEC:n puristussytytysmoottoreita varten asiakirjassa RF-03-A-84 määrittämä polttoaine.

| 5.2.3.5 | Kipinäsytytteiset polttomoottorit ajoneuvoissa, jotka voivat käyttää joko bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta, on testattava kummallakin polttoaineella 5.2.3.1–5.2.3.3 kohdan säännösten mukaisesti. Ajoneuvot, joiden polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta mutta joihin bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja joiden bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi. |
| --- | --- |

5.2.3.5

Kipinäsytytteiset polttomoottorit ajoneuvoissa, jotka voivat käyttää joko bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta, on testattava kummallakin polttoaineella 5.2.3.1–5.2.3.3 kohdan säännösten mukaisesti. Ajoneuvot, joiden polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta mutta joihin bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja joiden bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

| 5.2.3.6 | Kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel) tai ajoneuvot, joissa on dieseltila, on testattava kuhunkin tilaan soveltuvilla polttoaineilla 5.2.3.1–5.2.3.5 kohdan säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.3.6

Kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel) tai ajoneuvot, joissa on dieseltila, on testattava kuhunkin tilaan soveltuvilla polttoaineilla 5.2.3.1–5.2.3.5 kohdan säännösten mukaisesti.

5.2.4   Mittaukset on tehtävä tämän säännön liitteen 5 säännösten mukaisesti.

5.2.5   Testausselosteeseen on sisällytettävä tämän säännön liitteen 5 lisäyksessä luetellut tulokset ja kaikki laskutoimitukset, joita nettotehon selvittäminen edellyttää, sekä tämän säännön liitteessä 1 luetellut moottorin ominaispiirteet. Toimivaltainen viranomainen voi tämän asiakirjan laatimiseksi käyttää raporttia, jonka hyväksytty tunnustettu laboratorio on antanut tämän säännön säännösten mukaisesti.

5.3   Sähköisten ajolaitteiden nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon mittaustestien kuvaus

Sähköinen ajolaite on varustettava tämän säännön liitteen 6 mukaisesti. Sähköiselle ajolaitteelle on syötettävä tasavirtaa virranlähteestä, jonka jännitteen alenema on enintään 5 prosenttia ajan ja virran mukaisesti (alle 10 sekunnin jaksot pois luettuina). Testin syöttöjännitteen on oltava ajoneuvon valmistajan ilmoittama.

| Huom. | Jos akku rajoittaa 30 minuutin enimmäistehoa, sähköajoneuvon 30 minuutin enimmäisteho voi olla pienempi kuin testissä saatu ajoneuvon ajolaitteen 30 minuutin enimmäisteho. |
| --- | --- |

Huom.

Jos akku rajoittaa 30 minuutin enimmäistehoa, sähköajoneuvon 30 minuutin enimmäisteho voi olla pienempi kuin testissä saatu ajoneuvon ajolaitteen 30 minuutin enimmäisteho.

5.3.1   Nettotehon määritys

| 5.3.1.1 | Moottoria ja sen koko laitekokonaisuutta on pidettävä 25 °C ± 5 °C:n lämpötilassa vähintään kahden tunnin ajan. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Moottoria ja sen koko laitekokonaisuutta on pidettävä 25 °C ± 5 °C:n lämpötilassa vähintään kahden tunnin ajan.

| 5.3.1.2 | Nettotehotesti tehdään tehonsäätimen täydellä asetuksella. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Nettotehotesti tehdään tehonsäätimen täydellä asetuksella.

| 5.3.1.3 | Juuri ennen testiä moottoria on käytettävä penkissä kolme minuuttia siten, että saadaan 80 prosenttia enimmäistehosta valmistajan suosittelemalla nopeudella. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Juuri ennen testiä moottoria on käytettävä penkissä kolme minuuttia siten, että saadaan 80 prosenttia enimmäistehosta valmistajan suosittelemalla nopeudella.

| 5.3.1.4 | Mittauksia on tehtävä riittävän monilla moottorin nopeuksilla, jotta voidaan asianmukaisesti määritellä tehokäyrä nollasta valmistajan suosittelemaan suurimpaan moottorin nopeuteen. Testi tulee suorittaa loppuun 5 minuutissa. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Mittauksia on tehtävä riittävän monilla moottorin nopeuksilla, jotta voidaan asianmukaisesti määritellä tehokäyrä nollasta valmistajan suosittelemaan suurimpaan moottorin nopeuteen. Testi tulee suorittaa loppuun 5 minuutissa.

5.3.2   30 minuutin enimmäistehon määritys

| 5.3.2.1 | Moottoria ja sen koko laitekokonaisuutta on pidettävä 25 °C ± 5 °C:n lämpötilassa vähintään neljän tunnin ajan. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Moottoria ja sen koko laitekokonaisuutta on pidettävä 25 °C ± 5 °C:n lämpötilassa vähintään neljän tunnin ajan.

| 5.3.2.2 | Sähköistä ajolaitetta on käytettävä testipenkissä teholla, joka on valmistajan paras estimaatti 30 minuutin enimmäistehosta. Nopeuden on oltava alueella, jolla nettoteho on vähintään 90 prosenttia kohdan 5.3.1 mukaisesti mitatusta enimmäistehosta. Tämän nopeuden on oltava valmistajan suosittelema. |
| --- | --- |

5.3.2.2

Sähköistä ajolaitetta on käytettävä testipenkissä teholla, joka on valmistajan paras estimaatti 30 minuutin enimmäistehosta. Nopeuden on oltava alueella, jolla nettoteho on vähintään 90 prosenttia kohdan 5.3.1 mukaisesti mitatusta enimmäistehosta. Tämän nopeuden on oltava valmistajan suosittelema.

| 5.3.2.3 | Nopeus ja teho on kirjattava. Teho saa erota enintään ± 5 prosenttia testin alussa mitatusta tehon arvosta. 30 minuutin enimmäisteho on tehon keskiarvo 30 minuutin jaksolta. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Nopeus ja teho on kirjattava. Teho saa erota enintään ± 5 prosenttia testin alussa mitatusta tehon arvosta. 30 minuutin enimmäisteho on tehon keskiarvo 30 minuutin jaksolta.

5.4   Tulosten tulkitseminen

Valmistajan ajolaitetyypille ilmoittama nettoteho ja 30 minuutin enimmäisteho on hyväksyttävä, jos se eroaa enimmäistehon osalta enintään ± 2 prosenttia ja käyrän muissa mittauspisteissä enintään ± 4 prosenttia, kun moottorin nopeuden toleranssi on ± 2 prosenttia tai kun moottorin nopeus vaihtelee välillä (X1 min–1 + 2 prosenttia) – (X2 min–1 – 2 prosenttia) (X1 < X2), niistä arvoista, jotka tutkimuslaitos on mitannut testattavaksi toimitetusta ajolaitteesta.

Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottori (dual-fuel), valmistajan ilmoittama nettoteho on se, joka on mitattu kyseisen moottorin kaksipolttoainetilassa.

6.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimuksenmukaisuuden testausmenettelyiden on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

| 6.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt moottorit on valmistettava siten, että ne ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. |
| --- | --- |

6.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt moottorit on valmistettava siten, että ne ovat hyväksytyn tyypin mukaisia.

| 6.2 | Tämän säännön liitteessä 7 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

6.2

Tämän säännön liitteessä 7 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

7.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 7.1 | Ajolaitetyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu ajolaite ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä. |
| --- | --- |

7.1

Ajolaitetyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu ajolaite ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

| 7.2 | Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3a tai 3b esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

7.2

Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3a tai 3b esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8.   AJOLAITETYYPIN HYVÄKSYNNÄN MUUTOKSET JA LAAJENTAMINEN

| 8.1 | Kaikista muutoksista, jotka tehdään tiettyä tyyppiä edustaviin ajolaitteisiin liitteessä 1 tai 2 lueteltujen ominaisuuksien osalta, on ilmoitettava ajolaitetyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ilmoituksen saatuaan






  8.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- | --- |

8.1

Kaikista muutoksista, jotka tehdään tiettyä tyyppiä edustaviin ajolaitteisiin liitteessä 1 tai 2 lueteltujen ominaisuuksien osalta, on ilmoitettava ajolaitetyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ilmoituksen saatuaan

8.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 8.2 | Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi edellä olevan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset. |
| --- | --- |

8.2

Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi edellä olevan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset.

| 8.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3a tai 3b esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

8.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3a tai 3b esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajolaitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Asianmukaisen ilmoituksen saatuaan kyseisen viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3a tai 3b esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   HYVÄKSYNTÄTESTAUKSESTA VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä.

---

(1)  Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev. 2, kohta 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  European Coordinating Council.

---

LIITE 1

POLTTOMOOTTORIN OLENNAISET OMINAISUUDET SEKÄ TIEDOT TESTIEN SUORITTAMISESTA

Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava asianmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

| 0. | Ajoneuvon yleiset tunnistetiedot: ... |
| --- | --- |

0.

Ajoneuvon yleiset tunnistetiedot: ...

| 0.1 | Merkki (valmistajan kauppanimi): ... |
| --- | --- |

0.1

Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

| 0.2 | Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ... |
| --- | --- |

0.2

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ...

| 0.3 | Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: ... |
| --- | --- |

0.3

Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: ...

| 0.3.1 | Merkinnän sijainti: ... |
| --- | --- |

0.3.1

Merkinnän sijainti: ...

| 0.4 | Ajoneuvoluokka: ... |
| --- | --- |

0.4

Ajoneuvoluokka: ...

| 0.5 | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

0.5

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 0.6 | Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ... |
| --- | --- |

0.6

Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

| 1. | Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet |
| --- | --- |

1.

Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet

| 1.1 | Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: ... |
| --- | --- |

1.1

Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: ...

| 1.2 | Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea (1): ... |
| --- | --- |

1.2

Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea (1): ...

| 1.3 | Kaksipolttoaineajoneuvo (dual-fuel): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

1.3

Kaksipolttoaineajoneuvo (dual-fuel): kyllä/ei (1)

| 1.3.1 | Kaksipolttoainemoottori (dual-fuel), jossa dieseltila: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

1.3.1

Kaksipolttoainemoottori (dual-fuel), jossa dieseltila: kyllä/ei (1)

| 2.0 | Käyttövoimayksikkö |
| --- | --- |

2.0

Käyttövoimayksikkö

| 2.1 | Valmistaja: ... |
| --- | --- |

2.1

Valmistaja: ...

| 2.2 | Valmistajan merkitsemä moottorin koodi (merkittynä moottoriin, tai muut tunnisteet): ... |
| --- | --- |

2.2

Valmistajan merkitsemä moottorin koodi (merkittynä moottoriin, tai muut tunnisteet): ...

| 2.3 | Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys, neli/kaksitahtinen (1) |
| --- | --- |

2.3

Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys, neli/kaksitahtinen (1)

| 2.4 | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

2.4

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 2.5 | Halkaisija: ... mm |
| --- | --- |

2.5

Halkaisija: ... mm

| 2.6 | Iskunpituus: ... mm |
| --- | --- |

2.6

Iskunpituus: ... mm

| 2.7 | Sytytysjärjestys: ... |
| --- | --- |

2.7

Sytytysjärjestys: ...

| 2.8 | Sylinteritilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

2.8

Sylinteritilavuus: ... cm3

| 2.9 | Puristussuhde: ... |
| --- | --- |

2.9

Puristussuhde: ...

| 2.10 | Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja, kun on kyse kipinäsytytysmoottoreista, männänrenkaista: ... |
| --- | --- |

2.10

Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja, kun on kyse kipinäsytytysmoottoreista, männänrenkaista: ...

| 2.11 | Enimmäisnettoteho: ...kW nopeudella ... min–1 (valmistajan ilmoittama arvo) |
| --- | --- |

2.11

Enimmäisnettoteho: ...kW nopeudella ... min–1 (valmistajan ilmoittama arvo)

| 2.12 | Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörintänopeus: ... min–1 |
| --- | --- |

2.12

Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörintänopeus: ... min–1

| 2.13 | Suurin nettovääntömomentti (1): ...Nm kierrosnopeudella min–1 (valmistajan ilmoittama arvo) |
| --- | --- |

2.13

Suurin nettovääntömomentti (1): ...Nm kierrosnopeudella min–1 (valmistajan ilmoittama arvo)

| 3.0 | Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu / nesteytetty maakaasu (1) |
| --- | --- |

3.0

Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu / nesteytetty maakaasu (1)

| 3.0.1 | Soveltuvissa tapauksissa asetuksen nro 49 mukaisesti edellytetyt hyväksyntämerkinnän lisämerkit, joilla erotetaan moottorityyppi, jolle hvyäksyntä on myönnetty (esim. HLt). |
| --- | --- |

3.0.1

Soveltuvissa tapauksissa asetuksen nro 49 mukaisesti edellytetyt hyväksyntämerkinnän lisämerkit, joilla erotetaan moottorityyppi, jolle hvyäksyntä on myönnetty (esim. HLt).

| 3.1 | RON-luku, lyijyä sisältävä: ... |
| --- | --- |

3.1

RON-luku, lyijyä sisältävä: ...

| 3.2 | RON-luku, lyijytön: ... |
| --- | --- |

3.2

RON-luku, lyijytön: ...

| 3.3 | Polttoaineensyöttö |
| --- | --- |

3.3

Polttoaineensyöttö

| 3.3.1 | Kaasuttimilla: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.3.1

Kaasuttimilla: kyllä/ei (1)

| 3.3.1.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

3.3.1.1

Merkit: ...

| 3.3.1.2 | Tyypit... |
| --- | --- |

3.3.1.2

Tyypit...

| 3.3.1.3 | Lukumäärä: ... |
| --- | --- |

3.3.1.3

Lukumäärä: ...

| 3.3.1.4 | Mukautukset |
| --- | --- |

3.3.1.4

Mukautukset

| 3.3.1.4.1 | Suuttimet: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.1

Suuttimet: ...

| 3.3.1.4.2 | Kaasuttimen kurkut: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.2

Kaasuttimen kurkut: ...

| 3.3.1.4.3 | Kohokammion pinnakorkeus: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.3

Kohokammion pinnakorkeus: ...

| 3.3.1.4.4 | Kohon massa: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.4

Kohon massa: ...

| 3.3.1.4.5 | Kohon neula: ...
  Tai käyrä polttoaineen syötöstä ilmavirtauksen funktiona ja säädöt, jotka vaaditaan tällä käyrällä pysymiseksi. |
| --- | --- |

3.3.1.4.5

Kohon neula: ...

Tai käyrä polttoaineen syötöstä ilmavirtauksen funktiona ja säädöt, jotka vaaditaan tällä käyrällä pysymiseksi.

| 3.3.1.5 | Kylmäkäynnistysjärjestelmä: käsikäyttöinen/automaattinen (1) |
| --- | --- |

3.3.1.5

Kylmäkäynnistysjärjestelmä: käsikäyttöinen/automaattinen (1)

| 3.3.1.5.1 | Toimintaperiaatteet: ... |
| --- | --- |

3.3.1.5.1

Toimintaperiaatteet: ...

| 3.3.1.5.2 | Toimintarajat/säädöt (1): ... |
| --- | --- |

3.3.1.5.2

Toimintarajat/säädöt (1): ...

| 3.3.2 | Polttoaineen ruiskutuksella (vain puristussytytysmoottorit): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.3.2

Polttoaineen ruiskutuksella (vain puristussytytysmoottorit): kyllä/ei (1)

| 3.3.2.1 | Järjestelmän kuvaus: ... |
| --- | --- |

3.3.2.1

Järjestelmän kuvaus: ...

| 3.3.2.2 | Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrekammio (1) |
| --- | --- |

3.3.2.2

Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrekammio (1)

| 3.3.2.3 | Ruiskutuspumppu |
| --- | --- |

3.3.2.3

Ruiskutuspumppu

| 3.3.2.3.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.1

Merkit: ...

| 3.3.2.3.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.2

Tyypit: ...

| 3.3.2.3.3 | Suurin polttoaineen virtausmäärä (1):... mm3//isku tai jakso pumpun pyörintänopeudella: ... min–1 tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.3

Suurin polttoaineen virtausmäärä (1):... mm3//isku tai jakso pumpun pyörintänopeudella: ... min–1 tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio: ...

| 3.3.2.3.4 | Ruiskutuksen ennakkosäätölaite: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.4

Ruiskutuksen ennakkosäätölaite: ...

| 3.3.2.3.5 | Ruiskutusennakon käyrä: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.5

Ruiskutusennakon käyrä: ...

| 3.3.2.3.6 | Kalibrointimenettely: testipenkki/moottori (1) |
| --- | --- |

3.3.2.3.6

Kalibrointimenettely: testipenkki/moottori (1)

| 3.3.2.4 | Säädin |
| --- | --- |

3.3.2.4

Säädin

| 3.3.2.4.1 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.1

Tyyppi: ...

| 3.3.2.4.2 | Merkki: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.2

Merkki: ...

| 3.3.2.4.3 | Ryntäysnopeus |
| --- | --- |

3.3.2.4.3

Ryntäysnopeus

| 3.3.2.4.3.1 | Ryntäysnopeus kuormitettuna: ...min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.1

Ryntäysnopeus kuormitettuna: ...min–1

| 3.3.2.4.3.2 | Ryntäysnopeus kuormittamattomana: ...min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.2

Ryntäysnopeus kuormittamattomana: ...min–1

| 3.3.2.4.4 | Suurin nopeus kuormittamattomana ...min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.4

Suurin nopeus kuormittamattomana ...min–1

| 3.3.2.4.5 | Joutokäynti: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.5

Joutokäynti: ...

| 3.3.2.5 | Ruiskutusputkisto |
| --- | --- |

3.3.2.5

Ruiskutusputkisto

| 3.3.2.5.1 | Pituus: ... mm |
| --- | --- |

3.3.2.5.1

Pituus: ... mm

| 3.3.2.5.2 | Sisähalkaisija: ... mm |
| --- | --- |

3.3.2.5.2

Sisähalkaisija: ... mm

| 3.3.2.6 | Ruiskutussuuttimet |
| --- | --- |

3.3.2.6

Ruiskutussuuttimet

| 3.3.2.6.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.1

Merkit: ...

| 3.3.2.6.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.2

Tyypit: ...

| 3.3.2.6.3 | Avautumispaine: ... kPa tai ominaiskaavio: ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.3

Avautumispaine: ... kPa tai ominaiskaavio: ...

| 3.3.2.7 | Kylmäkäynnistysjärjestelmä |
| --- | --- |

3.3.2.7

Kylmäkäynnistysjärjestelmä

| 3.3.2.7.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.1

Merkit: ...

| 3.3.2.7.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.2

Tyypit: ...

| 3.3.2.7.3 | Kuvaus: ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.3

Kuvaus: ...

| 3.3.2.8 | Elektroninen ohjauslaite |
| --- | --- |

3.3.2.8

Elektroninen ohjauslaite

| 3.3.2.8.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

3.3.2.8.1

Merkit: ...

| 3.3.2.8.2 | Järjestelmän kuvaus: ... |
| --- | --- |

3.3.2.8.2

Järjestelmän kuvaus: ...

| 3.3.3 | Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.3.3

Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (1)

| 3.3.3.1 | Toimintaperiaate: imusarja (yksi- / monipiste (1)) / suorasuihkutus / muu (määritellään) (1)... |
| --- | --- |

3.3.3.1

Toimintaperiaate: imusarja (yksi- / monipiste (1)) / suorasuihkutus / muu (määritellään) (1)...

| 3.3.3.2 | Merkit: ... |
| --- | --- |

3.3.3.2

Merkit: ...

| 3.3.3.3 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

3.3.3.3

Tyypit: ...

| 3.3.3.4 | Järjestelmän kuvaus |
| --- | --- |

3.3.3.4

Järjestelmän kuvaus

| 3.3.3.4.1 | Ohjausyksikön tyyppi tai numero: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.1

Ohjausyksikön tyyppi tai numero: ...

| 3.3.3.4.2 | Polttoaineen säätimen tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.2

Polttoaineen säätimen tyyppi: ...

| 3.3.3.4.3 | Ilmanvirtausanturin tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.3

Ilmanvirtausanturin tyyppi: ...

| 3.3.3.4.4 | Polttoaineen jakajan tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.4

Polttoaineen jakajan tyyppi: ...

| 3.3.3.4.5 | Paineensäätimen tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.5

Paineensäätimen tyyppi: ...

| 3.3.3.4.6 | Kuristustilan tyyppi: ...
  Muiden kuin jatkuvaruiskutteisten järjestelmien osalta annetaan vastaavat tiedot. |
| --- | --- |

3.3.3.4.6

Kuristustilan tyyppi: ...

Muiden kuin jatkuvaruiskutteisten järjestelmien osalta annetaan vastaavat tiedot.

| 3.3.3.5 | Ruiskutussuuttimet: avautumispaine: ... kPa tai ominaiskaavio: ...... |
| --- | --- |

3.3.3.5

Ruiskutussuuttimet: avautumispaine: ... kPa tai ominaiskaavio: ......

| 3.3.3.6 | Ruiskutuksen ennakkosäädin: ... |
| --- | --- |

3.3.3.6

Ruiskutuksen ennakkosäädin: ...

| 3.3.3.7 | Kylmäkäynnistysjärjestelmä |
| --- | --- |

3.3.3.7

Kylmäkäynnistysjärjestelmä

| 3.3.3.7.1 | Toimintaperiaatteet: ... |
| --- | --- |

3.3.3.7.1

Toimintaperiaatteet: ...

| 3.3.3.7.2 | Toimintarajat/säädöt (1): ... |
| --- | --- |

3.3.3.7.2

Toimintarajat/säädöt (1): ...

| 3.4 | Kaasu- ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel) |
| --- | --- |

3.4

Kaasu- ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel)

| 3.4.1 | Itsesäätyvä polttoainejärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.4.1

Itsesäätyvä polttoainejärjestelmä: kyllä/ei (1)

| 3.4.2 | Kun kyseessä on moottori, jossa ei ole itsesäätyvää polttoainejärjestelmää: erityinen kaasukoostumus/kaasuryhmä, jolle moottori on kalibroitu. |
| --- | --- |

3.4.2

Kun kyseessä on moottori, jossa ei ole itsesäätyvää polttoainejärjestelmää: erityinen kaasukoostumus/kaasuryhmä, jolle moottori on kalibroitu.

| 4.0 | Syöttöpumppu |
| --- | --- |

4.0

Syöttöpumppu

| 4.1 | Paine: ... kPa tai ominaiskaavio: |
| --- | --- |

4.1

Paine: ... kPa tai ominaiskaavio:

| 5.0 | Sähköjärjestelmä |
| --- | --- |

5.0

Sähköjärjestelmä

| 5.1 | Nimellisjännite: ... V, positiivinen/negatiivinen maatto (1) |
| --- | --- |

5.1

Nimellisjännite: ... V, positiivinen/negatiivinen maatto (1)

| 5.2 | Laturi |
| --- | --- |

5.2

Laturi

| 5.2.1 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

5.2.1

Tyyppi: ...

| 5.2.2 | Nimellisteho: ... VA |
| --- | --- |

5.2.2

Nimellisteho: ... VA

| 6.0 | Sytytys |
| --- | --- |

6.0

Sytytys

| 6.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

6.1

Merkit: ...

| 6.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

6.2

Tyypit: ...

| 6.3 | Toimintaperiaate: ... |
| --- | --- |

6.3

Toimintaperiaate: ...

| 6.4 | Sytytysennakkokäyrä: ... |
| --- | --- |

6.4

Sytytysennakkokäyrä: ...

| 6.5 | Staattinen sytytyksen ajoitus: ... astetta ennen yläkuolokohtaa |
| --- | --- |

6.5

Staattinen sytytyksen ajoitus: ... astetta ennen yläkuolokohtaa

| 6.6 | Katkojan kärkiväli: ... mm |
| --- | --- |

6.6

Katkojan kärkiväli: ... mm

| 6.7 | Katkojan kosketuskulma: ... astetta |
| --- | --- |

6.7

Katkojan kosketuskulma: ... astetta

| 7.0 | Jäähdytysjärjestelmä (neste/ilma) (1) |
| --- | --- |

7.0

Jäähdytysjärjestelmä (neste/ilma) (1)

| 7.1 | Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin nimellinen asetusarvo: ... |
| --- | --- |

7.1

Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin nimellinen asetusarvo: ...

| 7.2 | Neste |
| --- | --- |

7.2

Neste

| 7.2.1 | Nesteen tyyppi: ... |
| --- | --- |

7.2.1

Nesteen tyyppi: ...

| 7.2.2 | Kiertopumput: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

7.2.2

Kiertopumput: kyllä/ei (1)

| 7.2.3 | Ominaisuudet: ... |
| --- | --- |

7.2.3

Ominaisuudet: ...

| 7.2.3.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

7.2.3.1

Merkit: ...

| 7.2.3.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

7.2.3.2

Tyypit: ...

| 7.2.4 | Välityssuhteet: ... |
| --- | --- |

7.2.4

Välityssuhteet: ...

| 7.2.5 | Tuulettimen ja sen käyttömekanismin kuvaus: ... |
| --- | --- |

7.2.5

Tuulettimen ja sen käyttömekanismin kuvaus: ...

| 7.3 | Ilma |
| --- | --- |

7.3

Ilma

| 7.3.1 | Puhallin: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

7.3.1

Puhallin: kyllä/ei (1)

| 7.3.2 | Ominaisuudet: ... tai |
| --- | --- |

7.3.2

Ominaisuudet: ... tai

| 7.3.2.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

7.3.2.1

Merkit: ...

| 7.3.2.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

7.3.2.2

Tyypit: ...

| 7.3.3 | Välityssuhteet: ... |
| --- | --- |

7.3.3

Välityssuhteet: ...

| 8.0 | Imujärjestelmä |
| --- | --- |

8.0

Imujärjestelmä

| 8.1 | Ahdin: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

8.1

Ahdin: kyllä/ei (1)

| 8.1.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

8.1.1

Merkit: ...

| 8.1.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

8.1.2

Tyypit: ...

| 8.1.3 | Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: ...
  kPa, ohivirtausventtiili, jos on)... |
| --- | --- |

8.1.3

Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: ...

kPa, ohivirtausventtiili, jos on)...

| 8.2 | Välijäähdytin: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

8.2

Välijäähdytin: kyllä/ei (1)

| 8.3 | Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot jne.): ... |
| --- | --- |

8.3

Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot jne.): ...

| 8.3.1 | Imusarjan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat): ... |
| --- | --- |

8.3.1

Imusarjan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat): ...

| 8.3.2 | Ilmansuodatin, piirustukset: ... tai |
| --- | --- |

8.3.2

Ilmansuodatin, piirustukset: ... tai

| 8.3.2.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

8.3.2.1

Merkit: ...

| 8.3.2.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

8.3.2.2

Tyypit: ...

| 8.3.3 | Imuäänen vaimennin, piirustukset: ... tai |
| --- | --- |

8.3.3

Imuäänen vaimennin, piirustukset: ... tai

| 8.3.3.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

8.3.3.1

Merkit: ...

| 8.3.3.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

8.3.3.2

Tyypit: ...

| 9.0 | Pakojärjestelmä |
| --- | --- |

9.0

Pakojärjestelmä

| 9.1 | Pakosarjan kuvaus ja/tai piirustus: ... |
| --- | --- |

9.1

Pakosarjan kuvaus ja/tai piirustus: ...

| 9.2 | Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus: ... |
| --- | --- |

9.2

Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus: ...

| 9.3 | Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja täydellä kuormituksella: ... kPa |
| --- | --- |

9.3

Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja täydellä kuormituksella: ... kPa

| 10.0 | Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ... |
| --- | --- |

10.0

Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ...

| 11.0 | Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot |
| --- | --- |

11.0

Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot

| 11.1 | Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoituksen yksityiskohdat ylä- ja alakuolokohtaan nähden: ... |
| --- | --- |

11.1

Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoituksen yksityiskohdat ylä- ja alakuolokohtaan nähden: ...

| 11.2 | Vertailu- ja/tai säätöalueet (1): ... |
| --- | --- |

11.2

Vertailu- ja/tai säätöalueet (1): ...

| 12.0 | Ilmansaastumisen estämiseksi suoritetut toimenpiteet |
| --- | --- |

12.0

Ilmansaastumisen estämiseksi suoritetut toimenpiteet

| 12.1 | Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos niitä on eikä niitä mainita muissa kohdissa) |
| --- | --- |

12.1

Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos niitä on eikä niitä mainita muissa kohdissa)

| 12.2 | Katalysaattori: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

12.2

Katalysaattori: kyllä/ei (1)

| 12.2.1 | Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

12.2.1

Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: ...

| 12.2.2 | Katalysaattoreiden mitat, muoto ja tilavuus: ... |
| --- | --- |

12.2.2

Katalysaattoreiden mitat, muoto ja tilavuus: ...

| 12.3 | Happianturi: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

12.3

Happianturi: kyllä/ei (1)

| 12.4 | Ilmansyöttö: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

12.4

Ilmansyöttö: kyllä/ei (1)

| 12.5 | Pakokaasun kierrätys: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

12.5

Pakokaasun kierrätys: kyllä/ei (1)

| 12.6 | Hiukkasloukku: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

12.6

Hiukkasloukku: kyllä/ei (1)

| 12.6.1 | Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ... |
| --- | --- |

12.6.1

Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ...

| 12.7 | Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta): ... |
| --- | --- |

12.7

Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta): ...

| 13.0 | Nestekaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

13.0

Nestekaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

| 13.1 | Säännön nro 67 mukainen hyväksyntänumero: ... |
| --- | --- |

13.1

Säännön nro 67 mukainen hyväksyntänumero: ...

| 13.2 | Moottorinhallinnan elektroninen valvontayksikkö maakaasusyötön osalta: ... |
| --- | --- |

13.2

Moottorinhallinnan elektroninen valvontayksikkö maakaasusyötön osalta: ...

| 13.2.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

13.2.1

Merkit: ...

| 13.2.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

13.2.2

Tyypit: ...

| 13.2.3 | Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ... |
| --- | --- |

13.2.3

Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

| 13.3 | Lisäasiakirjat: ... |
| --- | --- |

13.3

Lisäasiakirjat: ...

| 13.3.1 | Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä nestekaasuun tai päinvastoin: ... |
| --- | --- |

13.3.1

Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä nestekaasuun tai päinvastoin: ...

| 13.3.2 | Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.)... |
| --- | --- |

13.3.2

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.)...

| 13.3.3 | Piirustus tunnuksesta: ... |
| --- | --- |

13.3.3

Piirustus tunnuksesta: ...

| 14.0 | Maakaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

14.0

Maakaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

| 14.1 | Säännön nro 110 mukainen hyväksyntänumero: ... |
| --- | --- |

14.1

Säännön nro 110 mukainen hyväksyntänumero: ...

| 14.2 | Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö maakaasusyötön osalta: ... |
| --- | --- |

14.2

Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö maakaasusyötön osalta: ...

| 14.2.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

14.2.1

Merkit: ...

| 14.2.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

14.2.2

Tyypit: ...

| 14.2.3 | Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ... |
| --- | --- |

14.2.3

Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

| 14.3 | Lisäasiakirjat... |
| --- | --- |

14.3

Lisäasiakirjat...

| 14.3.1 | Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä maakaasuun tai päinvastoin: ... |
| --- | --- |

14.3.1

Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä maakaasuun tai päinvastoin: ...

| 14.3.2 | Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.)... |
| --- | --- |

14.3.2

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.)...

| 14.3.3 | Piirustus tunnuksesta: ... |
| --- | --- |

14.3.3

Piirustus tunnuksesta: ...

| 15.0 | Valmistajan sallimat lämpötilat |
| --- | --- |

15.0

Valmistajan sallimat lämpötilat

| 15.1 | Jäähdytysjärjestelmä |
| --- | --- |

15.1

Jäähdytysjärjestelmä

| 15.1.1 | Nestejäähdytys
  Suurin lämpötila poistokanavassa: ...°C |
| --- | --- |

15.1.1

Nestejäähdytys

Suurin lämpötila poistokanavassa: ...°C

| 15.1.2 | Ilmajäähdytys |
| --- | --- |

15.1.2

Ilmajäähdytys

| 15.1.2.1 | Tarkistuspiste: ... |
| --- | --- |

15.1.2.1

Tarkistuspiste: ...

| 15.1.2.2 | Maksimilämpötila tarkistuspisteessä: ...°C |
| --- | --- |

15.1.2.2

Maksimilämpötila tarkistuspisteessä: ...°C

| 15.2 | Välijäähdyttimen suurin ulostulolämpötila: ...°C |
| --- | --- |

15.2

Välijäähdyttimen suurin ulostulolämpötila: ...°C

| 15.3 | Pakokaasujen suurin lämpötila pakoputkien ja pakosarjan ulkolaippojen liitoskohdassa: ...°C |
| --- | --- |

15.3

Pakokaasujen suurin lämpötila pakoputkien ja pakosarjan ulkolaippojen liitoskohdassa: ...°C

| 15.4 | Polttoaineen lämpötila
  Vähintään: ...°C
  Enintään: ...°C |
| --- | --- |

15.4

Polttoaineen lämpötila

Vähintään: ...°C

Enintään: ...°C

| 15.5 | Voiteluaineen lämpötila
  Vähintään: ...°C
  Enintään: ...°C |
| --- | --- |

15.5

Voiteluaineen lämpötila

Vähintään: ...°C

Enintään: ...°C

| 16.0 | Voitelujärjestelmä |
| --- | --- |

16.0

Voitelujärjestelmä

| 16.1 | Järjestelmän kuvaus |
| --- | --- |

16.1

Järjestelmän kuvaus

| 16.1.1 | Voiteluainesäiliön sijainti: ... |
| --- | --- |

16.1.1

Voiteluainesäiliön sijainti: ...

| 16.1.2 | Syöttöjärjestelmä (pumppu/ruiskutus imusarjaan/sekoitus polttoaineeseen jne.) (1): ... |
| --- | --- |

16.1.2

Syöttöjärjestelmä (pumppu/ruiskutus imusarjaan/sekoitus polttoaineeseen jne.) (1): ...

| 16.2 | Voitelupumppu |
| --- | --- |

16.2

Voitelupumppu

| 16.2.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

16.2.1

Merkit: ...

| 16.2.2 | Tyypit: ... |
| --- | --- |

16.2.2

Tyypit: ...

| 16.3 | Sekoitus polttoaineeseen |
| --- | --- |

16.3

Sekoitus polttoaineeseen

| 16.3.1 | Prosenttiosuus: ... |
| --- | --- |

16.3.1

Prosenttiosuus: ...

| 16.4 | Öljynjäähdytin: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

16.4

Öljynjäähdytin: kyllä/ei (1)

| 16.4.1 | Piirustukset: ...tai |
| --- | --- |

16.4.1

Piirustukset: ...tai

| 16.4.1.1 | Merkit: ... |
| --- | --- |

16.4.1.1

Merkit: ...

| 16.4.1.2 | Tyypit: ...
  Muut moottorin käyttämät apulaitteet (liitteessä 5 olevan 2.3.2 kohdan mukaisesti) (luettelo ja lyhyt kuvaus tarvittaessa): |
| --- | --- |

16.4.1.2

Tyypit: ...

Muut moottorin käyttämät apulaitteet (liitteessä 5 olevan 2.3.2 kohdan mukaisesti) (luettelo ja lyhyt kuvaus tarvittaessa):

| 17.0 | Lisätietoja testausolosuhteista (vain kipinäsytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit – dual-fuel) |
| --- | --- |

17.0

Lisätietoja testausolosuhteista (vain kipinäsytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit – dual-fuel)

| 17.1 | Sytytystulpat |
| --- | --- |

17.1

Sytytystulpat

| 17.1.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

17.1.1

Merkki: ...

| 17.1.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

17.1.2

Tyyppi: ...

| 17.1.3 | Kärkivälin asetus: ... |
| --- | --- |

17.1.3

Kärkivälin asetus: ...

| 17.2 | Sytytyspuola |
| --- | --- |

17.2

Sytytyspuola

| 17.2.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

17.2.1

Merkki: ...

| 17.2.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

17.2.2

Tyyppi: ...

| 17.3 | Sytytyskondensaattori |
| --- | --- |

17.3

Sytytyskondensaattori

| 17.3.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

17.3.1

Merkki: ...

| 17.3.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

17.3.2

Tyyppi: ...

| 17.4 | Radiotaajuisten häiriöiden poistolaite |
| --- | --- |

17.4

Radiotaajuisten häiriöiden poistolaite

| 17.4.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

17.4.1

Merkki: ...

| 17.4.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

17.4.2

Tyyppi: ...

| 17.5 | Testissä käytetty kaasupolttoaine: Viitepolttoaine (2) / muu (1) |
| --- | --- |

17.5

Testissä käytetty kaasupolttoaine: Viitepolttoaine (2) / muu (1)

| 17.5.1 | Jos testissä käytetty kaasupolttoaine on jokin viitepolttoaine, kyseisen kaasun nimike: ... |
| --- | --- |

17.5.1

Jos testissä käytetty kaasupolttoaine on jokin viitepolttoaine, kyseisen kaasun nimike: ...

| 17.5.2 | Jos testissä käytetty kaasupolttoaine ei ole viitepolttoaine, kyseisen kaasun koostumus: ...
  (Päivämäärä, tiedosto) |
| --- | --- |

17.5.2

Jos testissä käytetty kaasupolttoaine ei ole viitepolttoaine, kyseisen kaasun koostumus: ...

(Päivämäärä, tiedosto)

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Tämän säännön liitteen 8 mukaisesti.

---

LIITE 2

SÄHKÖISEN AJOLAITTEEN OLENNAISET OMINAISUUDET SEKÄ TIEDOT TESTIEN SUORITTAMISESTA

| 1. | Yleistä |
| --- | --- |

1.

Yleistä

| 1.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

1.1

Merkki: ...

| 1.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.2

Tyyppi: ...

| 1.3 | Käyttövoima (1): Yksimoottorinen/monimoottorinen (lukumäärä) ... |
| --- | --- |

1.3

Käyttövoima (1): Yksimoottorinen/monimoottorinen (lukumäärä) ...

| 1.4 | Voimansiirtojärjestely: akselinsuuntainen / kohtisuora / muu, tarkemmin:... |
| --- | --- |

1.4

Voimansiirtojärjestely: akselinsuuntainen / kohtisuora / muu, tarkemmin:...

| 1.5 | Testausjännite: ... V |
| --- | --- |

1.5

Testausjännite: ... V

| 1.6 | Moottorin perusnopeus: ... min–1 |
| --- | --- |

1.6

Moottorin perusnopeus: ... min–1

| 1.7 | Moottorin kampiakselin enimmäisnopeus: ... min–1

  (tai oletusarvona): ... hidastusvaihde/vaihteiston jättöakseli (2) ... min–1 |
| --- | --- |

1.7

Moottorin kampiakselin enimmäisnopeus: ... min–1

(tai oletusarvona): ... hidastusvaihde/vaihteiston jättöakseli (2) ... min–1

| 1.8 | Enimmäistehon nopeus (3) (valmistajan ilmoittama): ... min–1 |
| --- | --- |

1.8

Enimmäistehon nopeus (3) (valmistajan ilmoittama): ... min–1

| 1.9 | Enimmäisteho (valmistajan ilmoittama): ... kW |
| --- | --- |

1.9

Enimmäisteho (valmistajan ilmoittama): ... kW

| 1.10 | 30 minuutin enimmäisteho (valmistajan ilmoittama): ... kW |
| --- | --- |

1.10

30 minuutin enimmäisteho (valmistajan ilmoittama): ... kW

| 1.11 | Joustava alue (jossa P ≥ 90 prosenttia enimmäistehosta):
  Nopeus alueen alussa: ... min–1

  Nopeus alueen lopussa: ... min–1 |
| --- | --- |

1.11

Joustava alue (jossa P ≥ 90 prosenttia enimmäistehosta):

Nopeus alueen alussa: ... min–1

Nopeus alueen lopussa: ... min–1

| 2. | Moottori |
| --- | --- |

2.

Moottori

| 2.1 | Toimintaperiaate |
| --- | --- |

2.1

Toimintaperiaate

| 2.1.1 | Tasavirta (DC) / vaihtovirta (AC) (1) vaiheiden lukumäärä: ... |
| --- | --- |

2.1.1

Tasavirta (DC) / vaihtovirta (AC) (1) vaiheiden lukumäärä: ...

| 2.1.2 | Herätepiiri/erillinen/päävirtamagnetointi/kaksoismagnetoitu moottori (1) |
| --- | --- |

2.1.2

Herätepiiri/erillinen/päävirtamagnetointi/kaksoismagnetoitu moottori (1)

| 2.1.3 | Synkroni-/asynkronimoottori (1) |
| --- | --- |

2.1.3

Synkroni-/asynkronimoottori (1)

| 2.1.4 | Käämitty roottori / kestomagneetit / koteloitu (1) |
| --- | --- |

2.1.4

Käämitty roottori / kestomagneetit / koteloitu (1)

| 2.1.5 | Moottorin napojen lukumäärä: ... |
| --- | --- |

2.1.5

Moottorin napojen lukumäärä: ...

| 2.2 | Hitausmassa: ... |
| --- | --- |

2.2

Hitausmassa: ...

| 3. | Tehonsäädin |
| --- | --- |

3.

Tehonsäädin

| 3.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

3.1

Merkki: ...

| 3.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.2

Tyyppi: ...

| 3.3 | Säätöperiaate: vektorisäätö / avoin silmukka / suljettu / muu, eriteltävä: ... |
| --- | --- |

3.3

Säätöperiaate: vektorisäätö / avoin silmukka / suljettu / muu, eriteltävä: ...

| 3.4 | Suurin moottorille tuleva tehollinen virta (3): ... A
  ... sekunnin ajan |
| --- | --- |

3.4

Suurin moottorille tuleva tehollinen virta (3): ... A

... sekunnin ajan

| 3.5 | Käytettävä jännitealue: ... V – ... V |
| --- | --- |

3.5

Käytettävä jännitealue: ... V – ... V

| 4. | Jäähdytysjärjestelmä: | Moottori: neste/ilma (1) |
| --- | --- | --- |

4.

Jäähdytysjärjestelmä:

Moottori: neste/ilma (1)

| | Säädin: neste/ilma (1) |
| --- | --- |

Säädin: neste/ilma (1)

| 4.1 | Nestejäähdytyslaitteiden ominaisuudet: |
| --- | --- |

4.1

Nestejäähdytyslaitteiden ominaisuudet:

| 4.1.1 | Nesteen tyyppi ... kiertopumput: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

4.1.1

Nesteen tyyppi ... kiertopumput: kyllä/ei (1)

| 4.1.2 | Pumpun ominaisuudet tai merkit ja tyypit: ... |
| --- | --- |

4.1.2

Pumpun ominaisuudet tai merkit ja tyypit: ...

| 4.1.3 | Termostaatti: asetus: ... |
| --- | --- |

4.1.3

Termostaatti: asetus: ...

| 4.1.4 | Jäähdytin: piirustukset tai merkit ja tyypit: ... |
| --- | --- |

4.1.4

Jäähdytin: piirustukset tai merkit ja tyypit: ...

| 4.1.5 | Ylipaineventtiili: avautumispaine: ... |
| --- | --- |

4.1.5

Ylipaineventtiili: avautumispaine: ...

| 4.1.6 | Tuuletin: ominaispiirteet tai merkit ja tyypit: ... |
| --- | --- |

4.1.6

Tuuletin: ominaispiirteet tai merkit ja tyypit: ...

| 4.1.7 | Jäähdytysilmakanava: ... |
| --- | --- |

4.1.7

Jäähdytysilmakanava: ...

| 4.2 | Ilmajäähdytyslaitteiden ominaisuudet |
| --- | --- |

4.2

Ilmajäähdytyslaitteiden ominaisuudet

| 4.2.1 | Puhallin: ominaispiirteet tai merkit ja tyypit: ... |
| --- | --- |

4.2.1

Puhallin: ominaispiirteet tai merkit ja tyypit: ...

| 4.2.2 | Ilmakanava: ... |
| --- | --- |

4.2.2

Ilmakanava: ...

| 4.2.3 | Lämpötilan säätöjärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

4.2.3

Lämpötilan säätöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

| 4.2.4 | Lyhyt kuvaus: ... |
| --- | --- |

4.2.4

Lyhyt kuvaus: ...

| 4.2.5 | Ilmansuodatin ... merkit ... tyypit ... |
| --- | --- |

4.2.5

Ilmansuodatin ... merkit ... tyypit ...

| 4.3 | Valmistajan sallimat lämpötilat |
| --- | --- |

4.3

Valmistajan sallimat lämpötilat

| 4.3.1 | Moottorista poistuva ilma: (enint.) ... °C |
| --- | --- |

4.3.1

Moottorista poistuva ilma: (enint.) ... °C

| 4.3.2 | Tehonsäätimestä poistuva ilma: (enint.) ... °C |
| --- | --- |

4.3.2

Tehonsäätimestä poistuva ilma: (enint.) ... °C

| 4.3.3 | Moottorin mittapisteissä: (enint.) ... °C |
| --- | --- |

4.3.3

Moottorin mittapisteissä: (enint.) ... °C

| 4.3.4 | Tehonsäätimen mittapisteissä: (enint.) ... °C |
| --- | --- |

4.3.4

Tehonsäätimen mittapisteissä: (enint.) ... °C

| 5. | Eristysluokka: ... |
| --- | --- |

5.

Eristysluokka: ...

| 6. | Suojausluokka (IP-1uokka): ... |
| --- | --- |

6.

Suojausluokka (IP-1uokka): ...

| 7. | Voitelujärjestelmän periaate (1): | Laakerit: liuku-/kuulalaakerit |
| --- | --- | --- |

7.

Voitelujärjestelmän periaate (1):

Laakerit: liuku-/kuulalaakerit

| | Voiteluaine: rasva/öljy |
| --- | --- |

Voiteluaine: rasva/öljy

| | Tiiviste: kyllä/ei |
| --- | --- |

Tiiviste: kyllä/ei

| | Kierto: on/ei |
| --- | --- |

Kierto: on/ei

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Vaihde kytkettynä.

(3)  Toleranssit määritettävä.

---

LIITE 3A

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Antaja:

Viranomaisen nimi

Aihe: ajolaitteen (2):

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 85 mukaisesti.

Hyväksyntänumero ...

Laajennuksen numero ...

1. Ajolaitteen tai ajolaitteiden kokonaisuuden kauppanimi tai merkki: ...

2. Polttomoottori:

2.1. Merkki: ...

2.2. Tyyppi: ...

2.3. Valmistajan nimi ja osoite: ...

3. Sähköiset ajolaitteet:

3.1. Merkki: ...

3.2. Tyyppi: ...

3.3. Valmistajan nimi ja osoite: ...

4. Päivä, jona ajolaite tai ajolaitteiden kokonaisuus on toimitettu hyväksyttäväksi: ...

5. Hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos: ...

6. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä: ...

7. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...

8. Hyväksyntämerkin sijainti: ...

9. Hyväksynnän laajentamisen perusteet (tarvittaessa): ...

10. Polttomoottori

10.1. Ilmoitetut tiedot

10.1.1. Enimmäisnettoteho: ... kW kierrosnopeudellatpdel ... min-1

Image

10.1.2 Suurin nettovääntömomentti: ... Nm kierrosnopeudella ... min-1

10.2 Moottorityypin olennaiset ominaisuudet:

Toimintaperiaate: nelitahtinen/kaksitahtinen (2)

Sylinterien lukumäärä ja järjestely: ...

Sylinteritilavuus: ... cm3

Polttonesteen syöttö: kaasutin / epäsuora ruiskutus / suora ruiskutus (2)

Ahdinlaite: kyllä/ei (2)

Pakokaasun puhdistuslaite: kyllä/ei (2)

Kaksipolttoainemoottori (dual-fuel): kyllä, moottorissa dieseltila / kyllä, ilman dieseltilaa / ei (2)

10.3 Moottorin polttoainevaatimukset: lyijypitoinen bensiini / lyijytön bensiini / dieselpolttoaine / paineistettu maakaasu / nesteytetty maakaasu / nestekaasu (2): ...

11. Sähköiset ajolaitteet: ...

11.1 Ilmoitetut tiedot

11.1.1 Enimmäisnettoteho: ... kW kierrosnopeudella ... min-1

11.1.2 Suurin nettovääntömomentti: ... Nm kierrosnopeudella ... min-1

11.1.3 Suurin nettovääntömomentti nopeudella 0: ... Nm

11.1.4 30 minuutin enimmäisteho: ... kW

11.2 Sähköisen ajolaitteen olennaiset ominaisuudet

11.2.1 Testaustasajännite: ... V

11.2.2 Toimintaperiaate: ...

11.2.3 Jäähdytysjärjestelmä:

Moottori: neste/ilma (2)

Muunnin: neste/ilma (2)

12. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)

13. Paikka: ...

14. Päiväys: ...

15. Allekirjoitus: ...

16. Hyväksyntää tai hyväksynnän laajentamista koskevan pyynnön yhteydessä toimitetut asiakirjat ovat saatavissa pyynnöstä

(1) Hyväksynnän myöntäneen / hyväksyntää laajentaneen / hyväksynnän evänneen / hyväksynnän peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 3B

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Antaja:

Viranomaisen nimi

Aihe: ajoneuvotyypin (2):

hyväksynnän myöntäminen,

hyväksynnän laajentaminen,

hyväksynnän epääminen,

hyväksynnän peruuttaminen,

tuotannon lopettaminen,

ajolaitteen osalta säännön nro 85 mukaisesti.

Hyväksyntä numero ...

Laajennuksen numero ...

1. Ajoneuvon merkki ja malli: ...

2. Valmistajan nimi ja osoite: ...

3. Tarvittaessa valmistajan edustajien nimi ja osoite: ...

4. Ajolaitteen tai ajolaitteiden kokonaisuuden kauppanimi tai merkki: ...

5. Polttomoottori:

5.1. Merkki: ...

5.2. Tyyppi: ...

5.3. Valmistajan nimi ja osoite: ...

6. Sähköiset ajolaitteet:

6.1. Merkki: ...

6.2. Tyyppi: ...

6.3. Valmistajan nimi ja osoite: ...

7. Päivä, jona ajolaite tai ajolaitteiden kokonaisuus on toimitettu hyväksyttäväksi: ...

8. Hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos: ...

9. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä: ...

10. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...

11. Hyväksyntämerkin sijainti: ...

12. Hyväksynnän laajentamisen perusteet (tarvittaessa): ...

13. Polttomoottori

13.1. Ilmoitetut tiedot

Image

13.1.1. Enimmäisnettoteho: ... kW kierrosnopeudella ... min-1

13.1.2. Suurin nettovääntömomentti: ... Nm kierrosnopeudella ... min-1

13.2. Moottorityypin olennaiset ominaisuudet:

Toimintaperiaate: nelitahtinen/kaksitahtinen (2)

Sylinterien lukumäärä ja järjestely: ...

Sylinteritilavuus: ... cm3

Polttonesteen syöttö: kaasutin / epäsuora ruiskutus / suora ruiskutus (2)

Ahdinlaite: kyllä/ei (2)

Pakokaasun puhdistuslaite: kyllä/ei (2)

Kaksipolttoainemoottori (dual-fuel): kyllä, moottorissa dieseltila / kyllä, ilman dieseltilaa / ei (2)

13.3. Moottorin polttoainevaatimukset: lyijypitoinen bensiini / lyijytön bensiini / dieselpolttoaine / paineistettu maakaasu / nesteytetty maakaasu / nestekaasu (2):

14. Sähköiset ajolaitteet: ...

15.1. Ilmoitetut tiedot

15.1.1. Enimmäisnettoteho: ... kW, kierrosnopeudella ... min-1

15.1.2. Suurin nettovääntömomentti: ... Nm kierrosnopeudella ... min-1

15.1.3. Suurin nettovääntömomentti nopeudella: ... Nm

15.1.4. 30 minuutin enimmäisteho: ... kW

15.2. Sähköisen ajolaitteen olennaiset ominaisuudet

15.2.1. Testaustasajännite: ... V

15.2.2. Toimintaperiaate: ...

15.2.3. Jäähdytysjärjestelmä:

Moottori: neste/ilma (2)

Muunnin: neste/ilma (2)

16. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)

17. Paikka: ...

18. Päiväys: ...

19. Allekirjoitus: ...

20. Hyväksyntää tai hyväksynnän laajentamista koskevan pyynnön yhteydessä toimitetut asiakirjat ovat saatavissa pyynnöstä.

(1) Hyväksynnän myöntäneen / hyväksyntää laajentaneen / hyväksynnän evänneen / hyväksynnän peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 4

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

Malli A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Yllä olevasta ajolaitteeseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajolaitetyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) nettotehon mittauksen osalta säännön nro 85 mukaisesti hyväksyntänumerolla 002492. Hyväksyntänumero ilmaisee, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 85 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

Malli B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 85 ja 31 mukaisesti (1). Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä lukua ilmaisevat, että kyseisten hyväksyntien myöntämishetkellä sääntö nro 85 oli alkuperäisessä muodossaan ja sääntöön nro 31 oli jo tehty sarjan 01 muutokset.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 5

POLTTOMOOTTORIN NETTOTEHON MITTAUSMENETELMÄ

1.   NÄITÄ SÄÄNNÖKSIÄ SOVELLETAAN MENETELMÄÄN, JOLLA POLTTOMOOTTORIN TEHOA TÄYDELLÄ KUORMALLA MOOTTORIN NOPEUDEN FUNKTIONA KUVAAVA KÄYRÄ VOIDAAN ESITTÄÄ.

2.   TESTIOLOSUHTEET

2.1   Moottoreiden täytyy olla valmistajan suositusten mukaisesti sisäänajettuja.

2.2   Jos tehon mittaus tehdään ainoastaan moottorista, johon on asennettu vaihteisto, vaihteiston hyötysuhde on otettava huomioon.

2.3   Apulaitteet

2.3.1   Asennettavat apulaitteet

Testin ajaksi testipenkkiin on asennettava apulaitteet, jotka ovat moottorin toiminnan kannalta tarpeen moottorille tarkoitetussa sovelluskäytössä (taulukon 1 luettelon mukaisesti). Apulaitteet on asennettava mahdollisimman tarkoin samaan asentoon kuin niille tarkoitetussa käyttösovelluksessa.

2.3.2   Poistettavat apulaitteet

Apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain ajoneuvon toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testin ajaksi. Esimerkkinä annetaan seuraava luettelo, joka ei ole kattava:

| | jarrujen ilmakompressori, ohjaustehostimen kompressori, jousituksen kompressori, |
| --- | --- |

jarrujen ilmakompressori, ohjaustehostimen kompressori, jousituksen kompressori,

| | ilmastointijärjestelmä. |
| --- | --- |

ilmastointijärjestelmä.

| | Jos apulaitteita ei voida poistaa, niiden kuormittamattomassa tilassa absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä moottorille mitattuun tehoon. |
| --- | --- |

Jos apulaitteita ei voida poistaa, niiden kuormittamattomassa tilassa absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä moottorille mitattuun tehoon.

Taulukko 1

Moottorin nettotehon määritystestiä varten asennettavat apulaitteet

(”Vakiotuotantolaitteilla” tarkoitetaan kaikkia laitteita, jotka valmistaja on toimittanut tiettyä sovellusta varten)

| Numero | Apulaitteet | Asennus nettotehotestiä varten |
| --- | --- | --- |
| 1 | Imujärjestelmä | |
| Imusarja
  Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä | Kyllä, vakiotuotantolaite |
| Ilmansuodatin
  Imusarjan äänenvaimennin
  Nopeudenrajoitin | Kyllä, vakiotuotantolaite (1) |
| 2 | Imusarjan induktiolämmityslaite | Kyllä, vakiotuotantolaite. Jos mahdollista, asetettava edullisimpaan asentoon |
| 3 | Pakojärjestelmä | |
| Pakokaasunpuhdistaja
  Pakosarja
  Ahdinlaite
  Yhdysputket (2)

  Äänenvaimennin (2)

  Pakoputki (2)

  Pakokaasujarru (1) | Kyllä, vakiotuotantolaite |
| 4 | Polttoainepumppu (2) | Kyllä, vakiotuotantolaite |
| 5 | Kaasutin | |
| Elektroninen ohjainjärjestelmä, ilmanvirtausmittari jne. (jos asennettu) | Kyllä, vakiotuotantolaite |
| Paineenalennin
  Haihdutin
  Sekoitin | Kaasumoottoreiden laitteet |
| 6 | Polttoaineen ruiskutuslaitteet (bensiini ja diesel) | |
| Esisuodatin
  Suodatin
  Pumppu
  Korkeapaineputket
  Suutin
  Ilmaventtiili (3), jos asennettu
  Elektroninen säätöjärjestelmä, ilmanvirtausmittari jne., jos asennettu
  Säädin/säätöjärjestelmä Ilmasto-olosuhteiden mukaan toimiva automaattinen täyskuormitusrajoitin | Kyllä, vakiotuotantolaite |
| 7 | Nestejäähdytysjärjestelmä | |
| Moottorin konepelti
  Konepellin ilmanpoistoaukko | Ei |
| Jäähdyttäjä (4)
   (5)

  Tuulettimen suojus
  Vesipumppu
  Termostaatti (6) | Kyllä, (4) vakiotuotantolaite |
| 8 | Ilmajäähdytys | |
| Suojus
  Puhallin (4)
   (5) | Kyllä, vakiotuotantolaite |
| Lämpötilan säätölaite | Kyllä, vakiotuotantolaite |
| 9 | Sähkölaitteet | Kyllä, (7) vakiotuotantolaite |
| 10 | Ahdinlaitteet (jos asennettu) | |
| Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujen avulla käyttämä ahdin
  Ahtoilman jäähdytin (8)

  Jäähdytysnestepumppu tai -tuuletin (moottorikäyttöinen)
  Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet (jos asennettu) | Kyllä, vakiotuotantolaite |
| 11 | Ylimääräinen testipenkkituuletin | Kyllä, tarvittaessa |
| 12 | Pakokaasun puhdistuslaitteet (9) | Kyllä, vakiotuotantolaite |

Numero

Apulaitteet

Asennus nettotehotestiä varten

1

Imujärjestelmä

Imusarja

Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä

Kyllä, vakiotuotantolaite

Ilmansuodatin

Imusarjan äänenvaimennin

Nopeudenrajoitin

Kyllä, vakiotuotantolaite (1)

2

Imusarjan induktiolämmityslaite

Kyllä, vakiotuotantolaite. Jos mahdollista, asetettava edullisimpaan asentoon

3

Pakojärjestelmä

Pakokaasunpuhdistaja

Pakosarja

Ahdinlaite

Yhdysputket (2)

Äänenvaimennin (2)

Pakoputki (2)

Pakokaasujarru (1)

Kyllä, vakiotuotantolaite

4

Polttoainepumppu (2)

Kyllä, vakiotuotantolaite

5

Kaasutin

Elektroninen ohjainjärjestelmä, ilmanvirtausmittari jne. (jos asennettu)

Kyllä, vakiotuotantolaite

Paineenalennin

Haihdutin

Sekoitin

Kaasumoottoreiden laitteet

6

Polttoaineen ruiskutuslaitteet (bensiini ja diesel)

Esisuodatin

Suodatin

Pumppu

Korkeapaineputket

Suutin

Ilmaventtiili (3), jos asennettu

Elektroninen säätöjärjestelmä, ilmanvirtausmittari jne., jos asennettu

Säädin/säätöjärjestelmä Ilmasto-olosuhteiden mukaan toimiva automaattinen täyskuormitusrajoitin

Kyllä, vakiotuotantolaite

7

Nestejäähdytysjärjestelmä

Moottorin konepelti

Konepellin ilmanpoistoaukko

Ei

Jäähdyttäjä (4)
   (5)

Tuulettimen suojus

Vesipumppu

Termostaatti (6)

Kyllä, (4) vakiotuotantolaite

8

Ilmajäähdytys

Suojus

Puhallin (4)
   (5)

Kyllä, vakiotuotantolaite

Lämpötilan säätölaite

Kyllä, vakiotuotantolaite

9

Sähkölaitteet

Kyllä, (7) vakiotuotantolaite

10

Ahdinlaitteet (jos asennettu)

Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujen avulla käyttämä ahdin

Ahtoilman jäähdytin (8)

Jäähdytysnestepumppu tai -tuuletin (moottorikäyttöinen)

Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet (jos asennettu)

Kyllä, vakiotuotantolaite

11

Ylimääräinen testipenkkituuletin

Kyllä, tarvittaessa

12

Pakokaasun puhdistuslaitteet (9)

Kyllä, vakiotuotantolaite

2.3.3   Puristussytytysmoottorin käynnistämisen apulaitteet

Puristussytytysmoottoreiden käynnistämiseen käytettävien apulaitteiden osalta on otettava huomioon seuraavat kaksi tapausta:

| a) | Sähkökäynnistys: laturi on asennettu ja palvelee tarvittaessa moottorin toiminnan kannalta välttämättömiä apulaitteita |
| --- | --- |

a)

Sähkökäynnistys: laturi on asennettu ja palvelee tarvittaessa moottorin toiminnan kannalta välttämättömiä apulaitteita

| b) | Muu kuin sähkökäynnistys: jos on moottorin käynnin kannalta välttämättömiä sähköisiä apulaitteita, laturi asennetaan syöttämään virtaa näille apulaitteille; muussa tapauksessa se poistetaan. |
| --- | --- |

b)

Muu kuin sähkökäynnistys: jos on moottorin käynnin kannalta välttämättömiä sähköisiä apulaitteita, laturi asennetaan syöttämään virtaa näille apulaitteille; muussa tapauksessa se poistetaan.

Kummassakin tapauksessa järjestelmä, jota tarvitaan käynnistämisen vaatiman energian tuottamiseen ja varastointiin, on asennettuna ja toiminnassa kuormittamattomana.

2.4   Asetukset

Moottorin nettotehon määritystestiä varten tarvittavat asetukset on annettu taulukossa 2.

Taulukko 2

Asetukset

| 1 | Kaasuttimien asetus |
| --- | --- |

1

Kaasuttimien asetus

Valmistajan tuotantoasetusten mukaisesti ja käytössä ilman lisämuutoksia kyseistä sovellusta varten

| 2 | Ruiskutuspumpun syöttöjärjestelmän asetus |
| --- | --- |

2

Ruiskutuspumpun syöttöjärjestelmän asetus

| 3 | Sytytyksen tai ruiskutuksen ajoitus (ajoituskäyrä) |
| --- | --- |

3

Sytytyksen tai ruiskutuksen ajoitus (ajoituskäyrä)

| 4 | Säätimen asetus |
| --- | --- |

4

Säätimen asetus

| 5 | Päästöjenrajoituslaitteet |
| --- | --- |

5

Päästöjenrajoituslaitteet

3.   KIRJATTAVAT TIEDOT

| 3.1 | Kipinäsytytysmoottoreiden nettotehotesti koostuu ajosta täydellä kaasulla ja puristussytytysmoottoreiden testi ajetaan ruiskutuspumpun asetuksella kiinteällä täydellä kuormituksella siten, että moottori on varustettu taulukon 1 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1

Kipinäsytytysmoottoreiden nettotehotesti koostuu ajosta täydellä kaasulla ja puristussytytysmoottoreiden testi ajetaan ruiskutuspumpun asetuksella kiinteällä täydellä kuormituksella siten, että moottori on varustettu taulukon 1 mukaisesti.

| 3.2 | Kirjattavat tiedot annetaan tämän liitteen lisäyksen kohdassa 4. Suorituskykyä kuvaavat tiedot on otettava vakautetuissa toimintaoloissa, joihin kuuluu riittävä raittiinilman syöttö moottorille. Palokammioissa voi olla karstaa, mutta vain vähäisiä määriä. Testiolot, kuten ottoilman lämpötila, on valittava mahdollisimman lähelle viiteolosuhteita (ks. tämän liitteen kohta 5.2), jotta korjauskerroin voidaan minimoida. |
| --- | --- |

3.2

Kirjattavat tiedot annetaan tämän liitteen lisäyksen kohdassa 4. Suorituskykyä kuvaavat tiedot on otettava vakautetuissa toimintaoloissa, joihin kuuluu riittävä raittiinilman syöttö moottorille. Palokammioissa voi olla karstaa, mutta vain vähäisiä määriä. Testiolot, kuten ottoilman lämpötila, on valittava mahdollisimman lähelle viiteolosuhteita (ks. tämän liitteen kohta 5.2), jotta korjauskerroin voidaan minimoida.

| 3.3 | Moottorin syöttöilman (ympäristön ilman) lämpötila on mitattava enintään 0,15 m päästä ilmanpuhdistimen sisääntuloaukosta, tai jos ilmanpuhdistinta ei käytetä, enintään 0,15 m etäisyydeltä ilmantulotorvesta. Lämpömittari tai termoparimittari on suojattava säteilylämmöltä ja asetettava suoraan ilmavirtaan. Se on suojattava myös takaisinsuihkuavalta polttoaineelta. Mittaukset on tehtävä riittävän monesta kohtaa, jotta saadaan edustava keskiarvo ottoilman lämpötilasta. |
| --- | --- |

3.3

Moottorin syöttöilman (ympäristön ilman) lämpötila on mitattava enintään 0,15 m päästä ilmanpuhdistimen sisääntuloaukosta, tai jos ilmanpuhdistinta ei käytetä, enintään 0,15 m etäisyydeltä ilmantulotorvesta. Lämpömittari tai termoparimittari on suojattava säteilylämmöltä ja asetettava suoraan ilmavirtaan. Se on suojattava myös takaisinsuihkuavalta polttoaineelta. Mittaukset on tehtävä riittävän monesta kohtaa, jotta saadaan edustava keskiarvo ottoilman lämpötilasta.

| 3.4 | Tietoja kirjataan vasta, kun vääntömomentti, nopeus ja lämpötilat ovat pysyneet olennaisilta osin vakaina vähintään 1 minuutin ajan. |
| --- | --- |

3.4

Tietoja kirjataan vasta, kun vääntömomentti, nopeus ja lämpötilat ovat pysyneet olennaisilta osin vakaina vähintään 1 minuutin ajan.

| 3.5 | Moottorin pyörimisnopeus käytön ja lukeman oton aikana ei saa poiketa valitusta nopeudesta enempää kuin ± 1 % tai ± 10 min–1, sen mukaan kumpi on suurempi. |
| --- | --- |

3.5

Moottorin pyörimisnopeus käytön ja lukeman oton aikana ei saa poiketa valitusta nopeudesta enempää kuin ± 1 % tai ± 10 min–1, sen mukaan kumpi on suurempi.

| 3.6 | Jarrutuskuormitusta, polttoaineen kulutusta ja tuloilman lämpötilaa koskevat tiedot on kirjattava samanaikaisesti, ja niiden on oltava vakautettu keskiarvo kahdesta perättäisestä arvosta, jotka eroavat toisistaan enintään 2 prosenttia jarrutuskuormituksen ja polttoaineen kulutuksen osalta. |
| --- | --- |

3.6

Jarrutuskuormitusta, polttoaineen kulutusta ja tuloilman lämpötilaa koskevat tiedot on kirjattava samanaikaisesti, ja niiden on oltava vakautettu keskiarvo kahdesta perättäisestä arvosta, jotka eroavat toisistaan enintään 2 prosenttia jarrutuskuormituksen ja polttoaineen kulutuksen osalta.

| 3.7 | Jäädytysnesteen lämpötila moottorin poistoaukolla on pidettävä valmistajan ilmoittamassa arvossa. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, se on 353 K ± 5 K. Ilmajäähdytteisten moottoreiden lämpötila on valmistajan ilmoittamassa kohdassa pidettävä

  :n sisällä valmistajan viiteolosuhteita varten ilmoittamasta enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

3.7

Formula

| 3.8 | Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen imuaukosta tai polttoaineen ruiskutusjärjestelmästä, ja se on pidettävä moottorin valmistajan asettamissa rajoissa. |
| --- | --- |

3.8

Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen imuaukosta tai polttoaineen ruiskutusjärjestelmästä, ja se on pidettävä moottorin valmistajan asettamissa rajoissa.

| 3.9 | Öljypumpusta tai öljypohjasta tai mahdollisesti asennetun öljynjäähdyttimen ulostulosta mitattu voiteluöljyn lämpötila on pidettävä moottorin valmistajan asettamissa rajoissa. |
| --- | --- |

3.9

Öljypumpusta tai öljypohjasta tai mahdollisesti asennetun öljynjäähdyttimen ulostulosta mitattu voiteluöljyn lämpötila on pidettävä moottorin valmistajan asettamissa rajoissa.

| 3.10 | Tarvittaessa voidaan käyttää ylimääräisiä säätöjärjestelmiä lämpötilan säilyttämiseksi edellä tämän liitteen 3.7, 3.8 ja 3.9 kohdassa täsmennetyissä rajoissa. |
| --- | --- |

3.10

Tarvittaessa voidaan käyttää ylimääräisiä säätöjärjestelmiä lämpötilan säilyttämiseksi edellä tämän liitteen 3.7, 3.8 ja 3.9 kohdassa täsmennetyissä rajoissa.

4.   MITTAUSTARKKUUS

4.1   Vääntömomentti ± 11 prosenttia mitatusta vääntömomentista.

Vääntömomentin mittausjärjestelmä on kalibroitava kitkahäviön huomioon ottamiseksi. Dynamometripenkin mittausalueen alemmalla puoliskolla tarkkuus voi olla ± 2 prosenttia mitatusta vääntömomentista.

4.2   Moottorin kierrosnopeus: Mittauksen tarkkuuden on oltava ± 0,5 prosenttia. Moottorin pyörimisnopeus on mitattava mieluiten automaattisynkronoidulla kierroslaskurilla ja kronometrilla (tai laskinajastimella).

4.3   Polttoaineenkulutus: ± 1 prosenttia mitatusta kulutuksesta.

4.4   Polttoaineen lämpötila: ± 2 K.

4.5   Moottorin imuilman lämpötila: ± 1 K.

4.6   Ilmanpaine: ± 100 Pa.

4.7   Paine imukanavassa: ± 50 Pa.

4.8   Paine poistokanavassa: ± 200 Pa.

5.   TEHON KORJAUSKERTOIMET

5.1   Määritelmä

Tehon korjauskerroin on kerroin, joilla mitattu teho on kerrottava, jotta saadaan moottorin teho jäljempänä 5.2 kohdassa täsmennetyissä ulkoilman vertailuolosuhteissa.

jossa

Formula

Po on korjattu teho (ts. teho ulkoilman vertailuolosuhteissa),

L on korjauskerroin (La tai Ld),

P on mitattu teho (testiteho).

5.2   Ulkoilman vertailuolosuhteet

5.2.1   Lämpötila (To): 298 K (25 °C)

5.2.2   Kuivan ilman paine (Pso): 99 kPa

Huom. Kuivan ilman paine perustuu 100 kPa:n kokonaispaineeseen ja 1 kPa:n vesihöyryn paineeseen.

5.3   Testin ilmaolosuhteet

Testin aikana ulkoilman olosuhteiden on oltava seuraavat:

5.3.1   Lämpötila (T)

| Kipinäsytytysmoottorit | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- |
| Dieselmoottorit | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Kipinäsytytysmoottorit

288 K ≤ T ≤ 308 K

Dieselmoottorit

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2   Paine (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

5.4   Korjauskertoimen αa ja αd
   (10) määrittäminen

5.4.1   Vapaasti hengittävät ja ahdetut kipinäsytytysmoottorit, kerroin αa

Korjauskerroin αa saadaan kaavasta:

Formula
   (11)

jossa

Ps on kuivan ilman kokonaispaine kilopascaleina (kPa); eli kokonaisilmanpaine, josta on vähennetty vesihöyryn paine

T on moottorin sisään imemän ilman absoluuttinen lämpötila kelvinasteina (K).

Laboratoriossa täytettävät edellytykset

Jotta testi on validi, korjauskertoimen αa arvon on oltava sellainen, että 0,93 ≤ αa ≤ 1,07.

Jos nämä raja-arvot ylittyvät, testausselosteessa on ilmoitettava saadut korjatut arvot ja tarkasti selvitettävä testiolosuhteet (lämpötila ja paine).

5.4.2   Dieselmoottorit – kerroin αd

Dieselmoottoreiden tehon korjauskerroin (αd) polttoaineen vakiovirtauksella saadaan kaavasta:

jossa αd = (fa) fm

fa on olosuhdekerroin

fm on kunkin moottori- ja säätötyypin ominaisparametri.

5.4.2.1   Olosuhdekerroin fa

Tämä kerroin osoittaa ympäristöolojen (paine, lämpötila ja kosteus) vaikutuksen moottorin sisään imemässä ilmassa. Olosuhdekertoimen kaava on erilainen moottorityypin mukaisesti.

5.4.2.1.1   Vapaasti hengittävät ja mekaanisesti ahdetut moottorit

Formula

5.4.2.1.2   Turboahdetut moottorit, joko tuloilman jäähdytyksellä tai ilman sitä

Formula

5.4.2.2   Moottorikerroin fm

fm on qc:n (korjattu polttoainevirta) funktio seuraavasti:

fm = 0,036 qc – 1,14

jossa: qc = q/r

jossa

q on polttoaineenvirtaus, milligrammaa / käyntikierros / kokonaisiskutilavuuslitra (mg/(l.käyntikierros)).

r on kompressorin ulostulon ja sisäänmenon välinen painesuhde (r = 1 vapaasti hengittävissä moottoreissa)

Tämä kaava on validi qc:n arvoille, jotka ovat välillä 40 mg/(l. käyntikierros) ja 65 mg/(l. käyntikierros).

qc: n arvoille, jotka ovat pienempiä kuin 40 mg/(l. käyntikierros), käytetään fm:n arvoa 0,3 (fm = 0,3).

qc: n arvoille, jotka ovat suurempia kuin 65 mg/(l. käyntikierros), käytetään fm:n arvoa 1,2 (fm = 1,2) (ks. kuva).

Image

5.4.2.3   Laboratoriossa täytettävät edellytykset

Jotta testi on validi, korjauskertoimen αd arvon on oltava sellainen, että 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.

Jos nämä raja-arvot ylittyvät, testausselosteessa on ilmoitettava saadut korjatut arvot ja tarkasti selvitettävä testiolosuhteet (lämpötila ja paine).

---

(1)

| (1a) | Täydellisen imujärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:
  jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moottorin tehoon;
  jos kyseessä ovat kaksitahtiset ja kipinäsytytysmoottorit;
  kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.
  Muissa tapauksissa voidaan käyttää vastaavaa järjestelmää ja on tarkistettava ja varmistettava, että imupaine ei poikkea enempää kuin 100 Pa valmistajan puhtaalle suodattimelle ilmoittamasta raja-arvosta. |
| --- | --- |

(1a)

Täydellisen imujärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moottorin tehoon;

jos kyseessä ovat kaksitahtiset ja kipinäsytytysmoottorit;

kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.

Muissa tapauksissa voidaan käyttää vastaavaa järjestelmää ja on tarkistettava ja varmistettava, että imupaine ei poikkea enempää kuin 100 Pa valmistajan puhtaalle suodattimelle ilmoittamasta raja-arvosta.

(2)

| (1b) | Täydellisen pakojärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:
  jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moottorin tehoon;
  jos kyseessä ovat kaksitahtiset ja kipinäsytytysmoottorit;
  kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.
  Muussa tapauksessa voidaan asentaa vastaava järjestelmä sillä edellytyksellä, että moottorin pakojärjestelmän ulostulossa mitattu paine eroaa enintään 1 000 Pa valmistajan ilmoittamasta.
  Moottorin pakojärjestelmän ulostuloksi määritellään kohta, joka sijaitsee 150 mm etäisyydellä moottoriin asennetun pakojärjestelmän osan päättymiskohdasta.
  Nestettä voidaan jäähdyttää joko moottorin jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä, edellyttäen että piirin painehäviöt ovat samaa suuruusluokkaa kuin moottorin jäähdytysjärjestelmässä. Jäähdyttimen kaihtimen, jos se kuuluu kokoonpanoon, on oltava avoinna. |
| --- | --- |

(1b)

Täydellisen pakojärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moottorin tehoon;

jos kyseessä ovat kaksitahtiset ja kipinäsytytysmoottorit;

kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.

Muussa tapauksessa voidaan asentaa vastaava järjestelmä sillä edellytyksellä, että moottorin pakojärjestelmän ulostulossa mitattu paine eroaa enintään 1 000 Pa valmistajan ilmoittamasta.

Moottorin pakojärjestelmän ulostuloksi määritellään kohta, joka sijaitsee 150 mm etäisyydellä moottoriin asennetun pakojärjestelmän osan päättymiskohdasta.

Nestettä voidaan jäähdyttää joko moottorin jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä, edellyttäen että piirin painehäviöt ovat samaa suuruusluokkaa kuin moottorin jäähdytysjärjestelmässä. Jäähdyttimen kaihtimen, jos se kuuluu kokoonpanoon, on oltava avoinna.

(1)  Jos moottorissa on pakokaasujarru, kuristimen venttiilin on oltava täysin auki.

(2)  Tarvittaessa polttoaineen syöttöpainetta voidaan säätää jäljittämään tietyssä moottorin käyttösovelluksessa esiintyviä paineita (erityisesti käytettäessä polttoaineen paluujärjestelmää).

(3)  Ilmaventtiili on ruiskutuspumpun paineilmatoimisen säätimen säätöventtiili. Polttoaineen ruiskutusjärjestelmän säädin saattaa sisältää muita laitteita, jotka saattavat vaikuttaa ruiskutetun polttoaineen määrään.

(4)  Jäähdytin, tuuletin, tuulettimen suojus, vesipumppu ja termostaatti on sijoitettava testipenkissä suhteessa toisiinsa samanlaisiin asentoihin kuin ajoneuvossakin. Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan moottorin vesipumpun avulla.

Jos tuuletinta, jäähdytintä ja suojusjärjestelmää ei voida helposti asentaa moottoriin, tuulettimen absorboima teho sen ollessa erikseen asennettuna oikeaan asentoon jäähdyttimeen ja suojukseen (jos käytössä) nähden, on määritettävä laskemalla se vakio-ominaisuuksista tai tekemällä käytännön testejä nopeuksilla, jotka vastaavat moottorin tehon mittauksessa käytettyjä moottorin nopeuksia. Tämä teho, joka on korjattu ulkoilman vertailuolosuhteisiin (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa), olisi vähennettävä korjatusta tehosta.

(5)  Jos moottoriin kuuluu tuuletin tai puhallin, joka voidaan kytkeä pois toiminnasta tai joka toimii asteittain, testi on tehtävä siten, että tuuletin (tai puhallin) on kytketty pois toiminnasta tai että asteittain toimiva tuuletin tai puhallin toimii enimmäisteholla.

(6)  Termostaatti voi olla täysin auki.

(7)  Generaattorin pienin teho: Generaattorin tehon on oltava rajoitettu ainoastaan moottorin toiminnan kannalta välttämättömien apulaitteiden käytölle. Jos akun käyttäminen on välttämätöntä, on käytettävä hyväkuntoista täyteen ladattua akkua.

(8)  Ahtoilman jäähdytyksellä, joko neste- tai ilmajäähdytyksellä, varustetut moottorit on testattava ahtoilman jäähdytyksellä, tai moottorin valmistajan pyynnöstä testipenkkijärjestelmä voi korvata ilmajäähdyttimen. Kummassakin tapauksessa moottorin teho kullakin nopeudella on mitattava siten, että moottorin ilman paineenalennus ja lämpötilan lasku testipenkkijärjestelmän ahtoilman jäähdyttimessä vastaa täydellisen arvoja, jotka valmistaja on määrittänyt ajoneuvon järjestelmää varten.

(9)  Niihin voi sisältyä esimerkiksi EGR-järjestelmä (Exhaust gas recirculation, pakokaasujen uudelleenkierrätys), katalysaattori, terminen reaktori, sekundaarinen ilmansyöttöjärjestelmä ja polttoaineen haihtumisen suojajärjestelmä.

(10)  Testit voidaan suorittaa ilmastoidussa testitilassa, jossa ilmaolosuhteita voidaan kontrolloida.

(11)  Jos moottoriin on asennettu automaattinen ilman lämpötilan säätö ja jos säätölaite on sellainen, että täydellä kuormalla 25 °C:ssa ei tarvita lämmitettyä ilmaa, testi on tehtävä laite täysin käytöstä suljettuna. Jos laite on edelleen toiminnassa 25 °C:ssa, testi tehdään laitteen toimiessa tavanomaisesti ja lämpötilatekijän eksponentiksi korjauskertoimen kaavassa otetaan nolla (ei lämpötilakorjausta).

Lisäys

Moottorin nettotehon mittaustestien tulokset

Tämä lomake on täytettävä testin suorittavassa laboratoriossa.

1.   Testiolosuhteet

| 1.1 | Enimmäisteholla mitatut paineet |
| --- | --- |

1.1

Enimmäisteholla mitatut paineet

| 1.1.1 | Kokonaisilmanpaine: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.1

Kokonaisilmanpaine: ... Pa

| 1.1.2 | Vesihöyrynpaine: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.2

Vesihöyrynpaine: ... Pa

| 1.1.3 | Pakokaasun paine: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.3

Pakokaasun paine: ... Pa

| 1.2 | Enimmäisteholla mitatut lämpötilat |
| --- | --- |

1.2

Enimmäisteholla mitatut lämpötilat

| 1.2.1 | imuilman: ... K |
| --- | --- |

1.2.1

imuilman: ... K

| 1.2.2 | moottorin välijäähdyttimen poistoaukossa: ... K |
| --- | --- |

1.2.2

moottorin välijäähdyttimen poistoaukossa: ... K

| 1.2.3 | jäähdytysnesteen: |
| --- | --- |

1.2.3

jäähdytysnesteen:

| 1.2.3.1 | moottorin jäähdytysnesteen poistoaukossa: ... K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.1

moottorin jäähdytysnesteen poistoaukossa: ... K (1)

| 1.2.3.2 | vertailukohdasta, kun kyseessä on ilmajäähdytys: ... K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.2

vertailukohdasta, kun kyseessä on ilmajäähdytys: ... K (1)

| 1.2.4 | voiteluöljyn lämpötila: ... K (ilmoitetaan mittauskohta) |
| --- | --- |

1.2.4

voiteluöljyn lämpötila: ... K (ilmoitetaan mittauskohta)

| 1.2.5 | polttoaineen |
| --- | --- |

1.2.5

polttoaineen

| 1.2.5.1 | polttoainepumpun imuaukossa: ... K |
| --- | --- |

1.2.5.1

polttoainepumpun imuaukossa: ... K

| 1.2.5.2 | polttoaineen kulutuksen mittauslaitteessa: ... K |
| --- | --- |

1.2.5.2

polttoaineen kulutuksen mittauslaitteessa: ... K

| 1.2.6 | pakokaasun lämpötila mitattuna pakosarjojen ulostulolaippojen läheisyydestä: ... °C |
| --- | --- |

1.2.6

pakokaasun lämpötila mitattuna pakosarjojen ulostulolaippojen läheisyydestä: ... °C

| 1.3 | Moottorin kierrosnopeus tyhjäkäynnillä: ... min–1 |
| --- | --- |

1.3

Moottorin kierrosnopeus tyhjäkäynnillä: ... min–1

| 1.4 | Dynamometrin ominaisuudet |
| --- | --- |

1.4

Dynamometrin ominaisuudet

| 1.4.1 | Merkki: ... Malli: ... |
| --- | --- |

1.4.1

Merkki: ... Malli: ...

| 1.4.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.4.2

Tyyppi: ...

| 1.5 | Opasimetrin ominaisuudet |
| --- | --- |

1.5

Opasimetrin ominaisuudet

| 1.5.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

1.5.1

Merkki: ...

| 1.5.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.5.2

Tyyppi: ...

2.   Polttoaine

| 2.1 | Nestemäistä polttoainetta käyttävät kipinäsytytysmoottorit |
| --- | --- |

2.1

Nestemäistä polttoainetta käyttävät kipinäsytytysmoottorit

| 2.1.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

2.1.1

Merkki: ...

| 2.1.2 | Eritelmä: ... |
| --- | --- |

2.1.2

Eritelmä: ...

| 2.1.3 | Nakutuksen estoaine (lyijy jne.): ... |
| --- | --- |

2.1.3

Nakutuksen estoaine (lyijy jne.): ...

| 2.1.3.1 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1

Tyyppi: ...

| 2.1.3.2 | Sisältö: ... mg/1 |
| --- | --- |

2.1.3.2

Sisältö: ... mg/1

| 2.1.4 | Oktaaniluku RON: ... (ASTM D 26 99–70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktaaniluku RON: ... (ASTM D 26 99–70)

| 2.1.4.1 | Moottorioktaaniluku, MON:... |
| --- | --- |

2.1.4.1

Moottorioktaaniluku, MON:...

| 2.1.4.2 | Ominaistiheys: ... g/cm3 lämpötilassa 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.2

Ominaistiheys: ... g/cm3 lämpötilassa 288 K

| 2.1.4.3 | Alempi lämpöarvo: ... kJ/kg | Moottorin nopeus (min–1) | Nimellisvirtaus G (l/s) | Raja-absorptioarvot (m–1) | Mitatut absorptioarvot (m–1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| 5 | | | | |
| 6 | | | | |

2.1.4.3

Alempi lämpöarvo: ... kJ/kg

Moottorin nopeus (min–1)

Nimellisvirtaus G (l/s)

Raja-absorptioarvot (m–1)

Mitatut absorptioarvot (m–1)

1

2

3

4

5

6

Enimmäisnettoteho: ... kW nopeudella ... min–1

Suurin nettovääntömomentti: ... Nm kierrosnopeudella ... min–1

| 2.2 | Kaasumaista polttoainetta käyttävät kipinäsytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel) |
| --- | --- |

2.2

Kaasumaista polttoainetta käyttävät kipinäsytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel)

| 2.2.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

2.2.1

Merkki: ...

| 2.2.2 | Eritelmä: ... |
| --- | --- |

2.2.2

Eritelmä: ...

| 2.2.3 | Varastointipaine: ... baaria |
| --- | --- |

2.2.3

Varastointipaine: ... baaria

| 2.2.4 | Käyttöpaine: ... baaria |
| --- | --- |

2.2.4

Käyttöpaine: ... baaria

| 2.2.5 | Alempi lämpöarvo: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Alempi lämpöarvo: ... kJ/kg

| 2.3 | Kaasumaista polttoainetta käyttävät puristussytytysmoottorit |
| --- | --- |

2.3

Kaasumaista polttoainetta käyttävät puristussytytysmoottorit

| 2.3.1 | Syöttöjärjestelmä: ... kaasu |
| --- | --- |

2.3.1

Syöttöjärjestelmä: ... kaasu

| 2.3.2 | Käytetyn kaasun tiedot: ... |
| --- | --- |

2.3.2

Käytetyn kaasun tiedot: ...

| 2.3.3 | Polttoaineen öljy–kaasusuhde: ... |
| --- | --- |

2.3.3

Polttoaineen öljy–kaasusuhde: ...

| 2.3.4 | Alempi lämpöarvo: ... |
| --- | --- |

2.3.4

Alempi lämpöarvo: ...

| 2.4 | Dieselpolttoainetta käyttävät puristussytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel) |
| --- | --- |

2.4

Dieselpolttoainetta käyttävät puristussytytysmoottorit ja kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel)

| 2.4.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

2.4.1

Merkki: ...

| 2.4.2 | Käytetyn polttoaineen tiedot: ... |
| --- | --- |

2.4.2

Käytetyn polttoaineen tiedot: ...

| 2.4.3 | Setaaniluku (ASTM D 976–71) ... |
| --- | --- |

2.4.3

Setaaniluku (ASTM D 976–71) ...

| 2.4.4 | Ominaistiheys: ... g/cm3 lämpötilassa 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Ominaistiheys: ... g/cm3 lämpötilassa 288 K

| 2.4.5 | Alempi lämpöarvo: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Alempi lämpöarvo: ... kJ/kg

3.   Voiteluaine

| 3.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

3.1

Merkki: ...

| 3.2 | Eritelmä: ... |
| --- | --- |

3.2

Eritelmä: ...

| 3.3 | SAE-viskositeetti: ... |
| --- | --- |

3.3

SAE-viskositeetti: ...

4.   Mittausten yksityiskohtaiset tulokset (2)

| Moottorin kierrosnopeus, min–1 | | |
| --- | --- | --- |
| Mitattu vääntömomentti, Nm | | |
| Mitattu teho, kW | | |
| Mitattu polttoaineen virtaus, g/h | | |
| Ilmanpaine, kPa | | |
| Vesihöyryn paine, kPa | | |
| Imuilman lämpötila, K | | |
| Edellä olevaan taulukkoon kuulumattomia Nro 1
  apulaitteita Nro 2
  varten lisättävä teho, kW Nro 3 | | |
| Tehon korjauskerroin | | |
| Korjattu jarrutusvoima, kW (tuulettimen kanssa / ilman tuuletinta (3)) | | |
| Tuulettimen teho, kW (vähennettävä, jos tuuletinta ei ole asennettu) | | |
| Nettoteho, kW | | |
| Nettovääntömomentti, Nm | | |
| Korjattu polttoaineen ominaiskulutus g/(kWh) (4) | | |
| Jäähdytysnesteen lämpötila poistoaukossa, K | | |
| Voiteluöljyn lämpötila mittauskohdassa, K | | |
| Ilman lämpötila ahtimen jälkeen, K (5) | | |
| Polttoaineen lämpötila ruiskutuspumpun imuaukossa, K | | |
| Ilman lämpötila ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, K (5) | | |
| Paine ahtimen jälkeen, kPa (5) | | |
| Paine ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, kPa | | |

Moottorin kierrosnopeus, min–1

Mitattu vääntömomentti, Nm

Mitattu teho, kW

Mitattu polttoaineen virtaus, g/h

Ilmanpaine, kPa

Vesihöyryn paine, kPa

Imuilman lämpötila, K

Edellä olevaan taulukkoon kuulumattomia Nro 1

apulaitteita Nro 2

varten lisättävä teho, kW Nro 3

Tehon korjauskerroin

Korjattu jarrutusvoima, kW (tuulettimen kanssa / ilman tuuletinta (3))

Tuulettimen teho, kW (vähennettävä, jos tuuletinta ei ole asennettu)

Nettoteho, kW

Nettovääntömomentti, Nm

Korjattu polttoaineen ominaiskulutus g/(kWh) (4)

Jäähdytysnesteen lämpötila poistoaukossa, K

Voiteluöljyn lämpötila mittauskohdassa, K

Ilman lämpötila ahtimen jälkeen, K (5)

Polttoaineen lämpötila ruiskutuspumpun imuaukossa, K

Ilman lämpötila ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, K (5)

Paine ahtimen jälkeen, kPa (5)

Paine ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, kPa

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

(2)  Nettotehon ja nettovääntömomentin ominaiskäyrät on piirrettävä moottorin nopeuden funktiona.

(3)  Tarpeeton viivataan yli.

(4)  Lasketaan nettotehosta puristussytytysmoottoreilla ja kipinäsytytysmoottoreille, viimeksi mainituille kerrotaan tehon korjauskertoimella.

(5)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 6

SÄHKÖISTEN AJOLAITTEIDEN NETTOTEHON JA 30 MINUUTIN ENIMMÄISTEHON MITTAUSMENETELMÄ

1.   NÄITÄ VAATIMUKSIA SOVELLETAAN MITATTAESSA PUHTAASTI SÄHKÖISISSÄ MAANTIEAJONEUVOISSA KÄYTETTÄVIEN SÄHKÖISTEN AJOLAITTEIDEN ENIMMÄISNETTOTEHOA JA 30 MINUUTIN ENIMMÄISTEHOA.

2.   TESTIOLOSUHTEET

2.1   Ajolaitteen on oltava valmistajan suositusten mukaisesti sisäänajettu.

2.2   Jos tehonmittaus voidaan tehdä ainoastaan ajolaitteesta, johon on asennettu vaihteisto tai hidastusvaihde, hyötysuhde on otettava huomioon.

2.3   Apulaitteet

2.3.1   Asennettavat apulaitteet

Testin ajaksi on asennettava sellaiset apulaitteet, jotka ovat tarpeen ajolaitteen käyttämiseksi sille tarkoitetussa sovelluksessa (tämän liitteen taulukossa 1 luetellut), samaan asentoon kuin ajoneuvossakin.

2.3.2   Poistettavat apulaitteet

Apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain ajoneuvon asianmukaisen toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testin ajaksi. Seuraava epätäydellinen luettelo on esimerkinomainen:

jarrujen ilmakompressori, ohjaustehostimen kompressori, jousituksen kompressori, ilmastointijärjestelmä jne.

Jos apulaitteita ei voida poistaa, niiden kuormittamattomassa tilassa absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä mitattuun tehoon.

Taulukko 1

Sähköisten ajolaitteiden nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon määritystestiä varten asennettavat apulaitteet

(’Vakiotuotantolaitteilla’ tarkoitetaan kaikki laitteita, jotka valmistaja on toimittanut tiettyä sovellusta varten.)

| Nro | Apulaitteet | Asennus nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon määritystestiä varten |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tasavirtalähde | Jännitteen alenema testin aikana vähemmän kuin 5 % |
| 2 | Nopeuden muunnin ja säätölaite | Kyllä: vakiotuotantovaruste |
| 3 | Nestejäähdytys | |
| Konepelti
  Konepellin ilmanpoistoaukko | Ei |
| Jäähdytin (1)
   (2)

  Tuuletin
  Tuulettimen suojus
  Pumppu
  Termostaatti (3) | Kyllä: vakiotuotantolaite |
| Ilmajäähdytys | |
| Ilmansuodatin
  Suojus
  Puhallin
  Lämpötilan säätöjärjestelmä | Kyllä: vakiotuotantolaite |
| 4 | Sähkölaitteet | Kyllä: vakiotuotantolaite |
| 5 | Lisätuuletin testipenkkiä varten | Kyllä, tarvittaessa |

Nro

Apulaitteet

Asennus nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon määritystestiä varten

1

Tasavirtalähde

Jännitteen alenema testin aikana vähemmän kuin 5 %

2

Nopeuden muunnin ja säätölaite

Kyllä: vakiotuotantovaruste

3

Nestejäähdytys

Konepelti

Konepellin ilmanpoistoaukko

Ei

Jäähdytin (1)
   (2)

Tuuletin

Tuulettimen suojus

Pumppu

Termostaatti (3)

Kyllä: vakiotuotantolaite

Ilmajäähdytys

Ilmansuodatin

Suojus

Puhallin

Lämpötilan säätöjärjestelmä

Kyllä: vakiotuotantolaite

4

Sähkölaitteet

Kyllä: vakiotuotantolaite

5

Lisätuuletin testipenkkiä varten

Kyllä, tarvittaessa

2.4   Asetukset

Asetusten on oltava kyseistä moottoria koskevien valmistajan tuotantoasetusten mukaiset ja käytössä ilman lisämuutoksia kyseistä sovellusta varten.

2.5   Kirjattavat tiedot

2.5.1   Nettotehon määritystesti on tehtävä kaasupolkimen ollessa pohjassa.

2.5.2   Moottorin täytyy olla hyväksynnän hakijan antamien suositusten mukaisesti sisäänajettu.

2.5.3   Vääntömomenttia ja nopeutta koskevat tiedot on kirjattava samanaikaisesti.

2.5.4   Tarvittaessa moottorin poistoaukosta mitattu jäähdytysnesteen lämpötila saa poiketa ± 5 K valmistajan ilmoittamasta termostaatin lämpötila-asetuksesta.

Ilmajäähdytteisissä ajolaitteissa valmistajan osoittamasta kohdasta mitattu lämpötila saa poiketa enintään + 0/– 20 K valmistajan ilmoittamasta enimmäislämpötilasta.

2.5.5   Öljypohjasta tai mahdollisesti asennetun öljynjäähdyttimen ulostulosta mitattu voiteluöljyn lämpötila on pidettävä valmistajan asettamissa rajoissa.

2.5.6   Lisäsäätöjärjestelmää voidaan käyttää lämpötilan pitämiseksi edellä 2.5.4 ja 2.5.5 kohdassa määritellyissä rajoissa.

3.   MITTAUSTARKKUUS

3.1   Vääntömomentti: ± 1 prosenttia mitatusta vääntömomentista.

Vääntömomentin mittausjärjestelmä on kalibroitava kitkahäviön huomioon ottamiseksi. Dynamometripenkin mittausalueen alemmalla puoliskolla tarkkuus voi olla ± 2 prosenttia mitatusta vääntömomentista.

3.2   Moottorin pyörimisnopeus: 0,5 prosenttia mitatusta vääntömomentista.

3.3   Moottorin imuilman lämpötila: ± 2 K.

---

(1)  Jäähdytin, tuuletin, tuulettimen suojus, vesipumppu ja termostaatti on sijoitettava testipenkissä suhteessa toisiinsa samanlaisiin asentoihin kuin ajoneuvossakin. Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan ajolaitteen vesipumpun avulla.

Nesteen jäähdytys voidaan toteuttaa joko ajolaitteen jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä sillä edellytyksellä, että tällaisen piirin painehäviö ja paine pumpun imuaukossa pysyvät olennaisesti samoina kuin ajolaitteen jäähdytysjärjestelmässä. Jäähdyttimen mahdollisen kaihtimen on oltava avoinna.

Jos tuuletinta, jäähdytintä ja tuulettimen suojusta ei voida helposti asentaa testipenkissä tehtävää testausta varten, tuulettimen absorboima teho sen ollessa erikseen asennettuna oikeaan asentoon jäähdyttimeen ja suojukseen (jos käytössä) nähden, on määritettävä laskemalla se vakio-ominaisuuksista tai tekemällä käytännön testejä nopeuksilla, jotka vastaavat moottorin tehon mittauksessa käytettyjä moottorin nopeuksia. Tämä teho, joka on korjattu ulkoilman vertailuolosuhteisiin, olisi vähennettävä korjatusta tehosta.

(2)  Jos kokonaisuuteen kuuluu tuuletin tai puhallin, joka voidaan kytkeä pois toiminnasta tai joka toimii asteittain, testi on tehtävä siten, että tuuletin (tai puhallin) on kytketty pois toiminnasta tai että asteittain toimiva tuuletin tai puhallin toimii enimmäisteholla.

(3)  Termostaatti voi olla täysin auki.

---

LIITE 7

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUS

1.   YLEISTÄ

Nämä vaatimukset vastaavat tarkastuksia, joita on tehtävä tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi 6 kohdan ja sen alakohtien mukaisesti.

2.   TESTAUSMENETTELYT

Testimenetelmien ja mittauslaitteiden on oltava tämän säännön liitteissä 5 ja 6 kuvatut.

3.   NÄYTTEIDENOTTO

On valittava yksi ajolaite. Jos jäljempänä 5.1 kohdassa kuvatun testin jälkeen katsotaan, että ajolaite ei ole tämän säännön vaatimusten mukainen, on testattava vielä kaksi ajolaitetta.

4.   MITTAUSPERUSTEET

4.1   Polttomoottorin nettoteho

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi tehtävien testien aikana on mitattava teho kahdella moottorin nopeudella S1 ja S2, jotka vastaavat tyyppihyväksyntää varten hyväksytyn enimmäistehon ja suurimman vääntömomentin mittauspisteitä. Näillä kahdella moottorin nopeudella, joita koskee ± 5 prosentin toleranssi, on mitattava nettoteho vähintään yhdestä pisteestä alueella S1 ± 5 prosenttia ja alueella S2 ± 5 prosenttia, ja näin mitattu teho voi erota enintään ± 5 prosenttia hyväksyntäarvosta.

4.2   Sähköisten ajolaitteiden nettoteho ja 30 minuutin enimmäisteho

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi tehtävien testien aikana on mitattava teho moottorin nopeudella S1, joka vastaa tyyppihyväksyntää varten hyväksytyn enimmäistehon mittauspistettä. Tällä nopeudella mitattu nettoteho voi erota korkeintaan ± 5 prosenttia hyväksyntäarvosta.

5.   TULOSTEN ARVIOINTI

5.1   Jos edellä olevan 2 kohdan mukaisesti testatun ajolaitteen nettoteho ja 30 minuutin enimmäisteho täyttävät edellä olevan kohdan 4 vaatimukset, tuotanto katsotaan tyyppihyväksynnän mukaiseksi.

5.2   Jos edellä olevan 4 kohdan vaatimukset eivät täyty, testataan vielä kaksi ajolaitetta samalla tavoin.

5.3   Jos edellä 5.2 kohdassa tarkoitetun toisen ja/tai kolmannen ajolaitteen nettoteholukema tai 30 minuutin enimmäisteho ei täytä edellä olevan kohdan 4 vaatimuksia, on katsottava, että tuotanto ei vastaa tämän säännön vaatimuksia ja että tämän säännön 7.1 kohdan säännöksiä on sovellettava.

---

LIITE 8

VERTAILUPOLTTOAINEET

| 1. | Nestekaasuviitepolttoaineiden tekniset | Polttoaine A | Polttoaine B | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostumus: | | | ISO 7941 |
| C3 | tilavuus-% | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 | tilavuus-% | loput | loput | |
| < C3, > C4 | tilavuus-% | enint. 2 %; | enint. 2 % | |
| Olefiinit | tilavuus-% | 9 ± 3 | 12 ± 3 | |
| Haihdutusjäännös | ppm | enint. 50 | enint. 50 | NFM 41–015 |
| Vesipitoisuus | | ei ole | ei ole | silmämäär. tarkastelu |
| Rikkipitoisuus | ppm-massa (*) | enint. 50 | enint. 50 | EN 24260 |
| Rikkivetypitoisuus | | ei ole | ei ole | |
| Kuparikorroosio | luokitus | luokka 1 | luokka 1 | ISO 625 1 (**) |
| Haju | | luont.omainen | luont.omainen | |
| MON | | vähint. 89 | vähint. 89 | EN 589 liite B |

1.

Nestekaasuviitepolttoaineiden tekniset

Polttoaine A

Polttoaine B

Testimenetelmä

Koostumus:

ISO 7941

C3

tilavuus-%

30 ± 2

85 ± 2

C4

tilavuus-%

loput

loput

< C3, > C4

tilavuus-%

enint. 2 %;

enint. 2 %

Olefiinit

tilavuus-%

9 ± 3

12 ± 3

Haihdutusjäännös

ppm

enint. 50

enint. 50

NFM 41–015

Vesipitoisuus

ei ole

ei ole

silmämäär. tarkastelu

Rikkipitoisuus

ppm-massa (*)

enint. 50

enint. 50

EN 24260

Rikkivetypitoisuus

ei ole

ei ole

Kuparikorroosio

luokitus

luokka 1

luokka 1

ISO 625 1 (**)

Haju

luont.omainen

luont.omainen

MON

vähint. 89

vähint. 89

EN 589 liite B

| 2. | Maakaasuviitepolttoaineiden tekniset tiedot | G20 | G23 | G25 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostumus: | | | |
| CH4 | tilavuus-% | 100 | 92,5 | 86 |
| N2 | tilavuus-% | 0 | 7,5 | 14 |
| Wobben indeksi (***) | MJ/m3 | 53,6 ± 2 % | 48,2 ± 2 % | 43,9 ± 2 % |

2.

Maakaasuviitepolttoaineiden tekniset tiedot

G20

G23

G25

Koostumus:

CH4

tilavuus-%

100

92,5

86

N2

tilavuus-%

0

7,5

14

Wobben indeksi (***)

MJ/m3

53,6 ± 2 %

48,2 ± 2 %

43,9 ± 2 %

Seokset muodostavilla kaasuilla on oltava ainakin seuraavat puhtaudet:

N2
  : 99 %

CH4
  : 95 % vedyn, hiilimonoksidin ja hapen kokonaispitoisuus alle 1prosentti ja typen ja hiilidioksidin kokonaispitoisuus alle 2 prosenttia.

Wobben indeksi on kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhde samoissa vertailuolosuhteissa:

Formula

jossa

| Hgas | = | polttoaineen lämpöarvo MJ/m3 |
| --- | --- | --- |
| ρair | = | ilman tiheys 0 °C:n lämpötilassa |
| ρgas | = | polttoaineen tiheys 0 °C:n lämpötilassa |

Hgas

=

polttoaineen lämpöarvo MJ/m3

ρair

=

ilman tiheys 0 °C:n lämpötilassa

ρgas

=

polttoaineen tiheys 0 °C:n lämpötilassa

Wobben indeksi määritellään brutoksi tai netoksi sen mukaan, onko lämpöarvo brutto- vai nettolämpöarvo.

---

(*)  Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(**)  Tällä menetelmällä ei voi tarkasti määrittää korroosiota aiheuttavien aineiden läsnäoloa, jos näyte sisältää korroosionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kuparinauhakorroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisääminen ainoastaan testimenetelmän antamaan tulokseen vaikuttamiseksi on kielletty.

(***)  Perustuu bruttolämpöarvoon ja lasketaan 0 °C:ta varten.

---

| 7.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 323/91 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 323/91

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö N:o 115 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

| I | – Tietyt jälkiasennettavat nestekaasujärjestelmät (LPG), jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin nestekaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena |
| --- | --- |

I

– Tietyt jälkiasennettavat nestekaasujärjestelmät (LPG), jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin nestekaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena

| II | – Tietyt jälkiasennettavat maakaasujärjestelmät (CNG), jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin maakaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena |
| --- | --- |

II

– Tietyt jälkiasennettavat maakaasujärjestelmät (CNG), jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin maakaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 6 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 10. kesäkuuta 2014

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jälkiasennusjärjestelmiä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käyttöoppaat |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jälkiasennusjärjestelmän tyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

LIITTEET

| 1A | Tiedonanto jälkiasennettavan LPG-laitteen tyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta säännön nro 115 mukaisesti |
| --- | --- |

1A

| 1B | Tiedonanto jälkiasennettavan CNG-laitteen tyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta säännön nro 115 mukaisesti |
| --- | --- |

1B

| 2A | Jälkiasennettavan LPG-järjestelmän tyyppihyväksyntämerkki |
| --- | --- |

2A

| 2B | Jälkiasennettavan CNG-järjestelmän tyyppihyväksyntämerkki |
| --- | --- |

2B

| 3A | Täydellinen ilmoitusluettelo ajoneuvoon jälkiasennetun LPG-järjestelmän tyyppihyväksyntää varten |
| --- | --- |

3A

| 3B | Täydellinen ilmoitusluettelo ajoneuvoon jälkiasennetun CNG-järjestelmän tyyppihyväksyntää varten |
| --- | --- |

3B

| 4 | Ajoneuvoon asennetun CNG- tai LPG-järjestelmän vuototestausmenettelyt |
| --- | --- |

4

| 5 | LPG- ja CNG-säiliöiden asentamista koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5

| 6A | Bensiinikäyttöisillä suorasuihkutusmoottoreilla varustetut kaksoispolttoaineajoneuvot – nestekaasu-energiasuhteen laskeminen |
| --- | --- |

6A

| 6B | Bensiinikäyttöisillä suorasuihkutusmoottoreilla varustetut kaksoispolttoaineajoneuvot – maakaasu-energiasuhteen laskeminen |
| --- | --- |

6B

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin:

| 1.1 | Osa I | : | Tietyt jälkiasennettavat LPG-järjestelmät, jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin nestekaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena |
| --- | --- | --- | --- |
| Osa II | : | Tietyt jälkiasennettavat CNG-järjestelmät, jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin maakaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena |

1.1

Osa I

:

Tietyt jälkiasennettavat LPG-järjestelmät, jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin nestekaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena

Osa II

:

Tietyt jälkiasennettavat CNG-järjestelmät, jotka on tarkoitettu asennettaviksi moottoriajoneuvoihin maakaasun käyttämiseksi niiden polttoaineena

| 1.2 | Tätä sääntöä sovelletaan, kun jälkiasennusjärjestelmien valmistaja säilyttää koko järjestelmän alkuperäiset ominaisuudet koko sen ajoneuvoperheen osalta, jolle hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

1.2

Tätä sääntöä sovelletaan, kun jälkiasennusjärjestelmien valmistaja säilyttää koko järjestelmän alkuperäiset ominaisuudet koko sen ajoneuvoperheen osalta, jolle hyväksyntä on myönnetty.

| 1.3 | Tätä sääntöä ei sovelleta menettelyihin ja tarkastuksiin, joilla varmennetaan jälkiasennusjärjestelmien oikea asentaminen ajoneuvoihin, koska asia kuuluu sen sopimuspuolen toimivaltaan, jossa ajoneuvo on rekisteröity. |
| --- | --- |

1.3

Tätä sääntöä ei sovelleta menettelyihin ja tarkastuksiin, joilla varmennetaan jälkiasennusjärjestelmien oikea asentaminen ajoneuvoihin, koska asia kuuluu sen sopimuspuolen toimivaltaan, jossa ajoneuvo on rekisteröity.

| 1.4 | Tätä sääntöä sovelletaan jälkiasennusjärjestelmiin, jotka on tarkoitettu luokkien M ja N ajoneuvoihin (1) lukuun ottamatta seuraavia:






  a) | ajoneuvot, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 83, muutossarjat 00, 01, 02, 03 tai 04, mukaisesti |
| --- | --- | --- |

1.4

Tätä sääntöä sovelletaan jälkiasennusjärjestelmiin, jotka on tarkoitettu luokkien M ja N ajoneuvoihin (1) lukuun ottamatta seuraavia:

a)

ajoneuvot, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 83, muutossarjat 00, 01, 02, 03 tai 04, mukaisesti

| b) | ajoneuvot, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 49, muutossarjat 00, 01, 02 tai 03, mukaisesti |
| --- | --- |

b)

ajoneuvot, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 49, muutossarjat 00, 01, 02 tai 03, mukaisesti

| c) | ajoneuvot, jotka on tyyppihyväksytty neuvoston direktiivin 70/220/ETY (2), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 96/69/EY (3), mukaisesti |
| --- | --- |

c)

ajoneuvot, jotka on tyyppihyväksytty neuvoston direktiivin 70/220/ETY (2), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 96/69/EY (3), mukaisesti

| d) | ajoneuvot, jotka on tyyppihyväksytty neuvoston direktiivin 88/77/ETY (4), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 96/1/EY (5), mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

ajoneuvot, jotka on tyyppihyväksytty neuvoston direktiivin 88/77/ETY (4), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 96/1/EY (5), mukaisesti.

| 1.5 | Eri ajoneuvoluokkia (M1, N1 tai muu) koskevat vaatimukset määritellään kohdissa 2–7 (6).
  Kun jälkiasennusjärjestelmä on asennettu ajoneuvoon, muunnetun ajoneuvon on täytettävä kaikki sen säännön määräykset, jonka mukaisesti tyyppihyväksyntä on alun perin myönnetty. |
| --- | --- |

1.5

Eri ajoneuvoluokkia (M1, N1 tai muu) koskevat vaatimukset määritellään kohdissa 2–7 (6).

Kun jälkiasennusjärjestelmä on asennettu ajoneuvoon, muunnetun ajoneuvon on täytettävä kaikki sen säännön määräykset, jonka mukaisesti tyyppihyväksyntä on alun perin myönnetty.

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1 | ’LPG- tai CNG-jälkiasennusjärjestelmän hyväksynnällä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoihin neste- tai maakaasun käyttöä varten asennettavien jälkiasennusjärjestelmien hyväksyntää.






  2.1.1 | Hyväksyttyä tyyppiä edustava LPG-jälkiasennusjärjestelmä voi koostua useista komponenteista, jotka on luokiteltu ja hyväksytty säännön nro 67, muutossarja 01, osan I ja asianomaisen ajoneuvon käyttöoppaan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

2.1

’LPG- tai CNG-jälkiasennusjärjestelmän hyväksynnällä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoihin neste- tai maakaasun käyttöä varten asennettavien jälkiasennusjärjestelmien hyväksyntää.

2.1.1

Hyväksyttyä tyyppiä edustava LPG-jälkiasennusjärjestelmä voi koostua useista komponenteista, jotka on luokiteltu ja hyväksytty säännön nro 67, muutossarja 01, osan I ja asianomaisen ajoneuvon käyttöoppaan mukaisesti.

| 2.1.2 | Hyväksyttyä tyyppiä edustava CNG-jälkiasennusjärjestelmä voi koostua useista komponenteista, jotka on luokiteltu ja hyväksytty säännön nro 110 osan I ja asianomaisen ajoneuvon käyttöoppaan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.2

Hyväksyttyä tyyppiä edustava CNG-jälkiasennusjärjestelmä voi koostua useista komponenteista, jotka on luokiteltu ja hyväksytty säännön nro 110 osan I ja asianomaisen ajoneuvon käyttöoppaan mukaisesti.

| 2.1.3 | Ajoneuvon katsotaan olevan ’yhtä polttoainetta käyttävä ajoneuvo’, kun se on jälkiasennuksen jälkeen tarkoitettu käymään jatkuvasti neste- tai maakaasulla mutta siinä voi edelleen olla hätätilanteita varten enintään 15 litran bensiinisäiliöllä varustettu bensiinijärjestelmä. |
| --- | --- |

2.1.3

Ajoneuvon katsotaan olevan ’yhtä polttoainetta käyttävä ajoneuvo’, kun se on jälkiasennuksen jälkeen tarkoitettu käymään jatkuvasti neste- tai maakaasulla mutta siinä voi edelleen olla hätätilanteita varten enintään 15 litran bensiinisäiliöllä varustettu bensiinijärjestelmä.

| 2.1.4 | Ajoneuvon katsotaan olevan ’kaksoispolttoaineajoneuvo’, kun se on jälkiasennuksen jälkeen varustettu kaasusäiliöllä ja erillisellä yli 15 litran bensiinisäiliöllä ja tarkoitettu käyttämään vain yhtä polttoainetta kerrallaan. Molempien polttoaineiden samanaikainen käyttö rajoitetaan määrän tai keston mukaan. |
| --- | --- |

2.1.4

Ajoneuvon katsotaan olevan ’kaksoispolttoaineajoneuvo’, kun se on jälkiasennuksen jälkeen varustettu kaasusäiliöllä ja erillisellä yli 15 litran bensiinisäiliöllä ja tarkoitettu käyttämään vain yhtä polttoainetta kerrallaan. Molempien polttoaineiden samanaikainen käyttö rajoitetaan määrän tai keston mukaan.

| 2.1.5 | ’Isäntä–renki-järjestelmällä’ tarkoitetaan jälkiasennusjärjestelmää, jossa LPG- tai CNG-järjestelmän elektroninen ohjauslaite (ECU) pystyy muuntamaan bensiinijärjestelmän ECU:n ohjausstrategian neste- tai maakaasukäyttöä varten. |
| --- | --- |

2.1.5

’Isäntä–renki-järjestelmällä’ tarkoitetaan jälkiasennusjärjestelmää, jossa LPG- tai CNG-järjestelmän elektroninen ohjauslaite (ECU) pystyy muuntamaan bensiinijärjestelmän ECU:n ohjausstrategian neste- tai maakaasukäyttöä varten.

| 2.1.6 | ’Alkuperäisellä ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, johon ei ole vielä asennettu jälkiasennusjärjestelmää. |
| --- | --- |

2.1.6

’Alkuperäisellä ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, johon ei ole vielä asennettu jälkiasennusjärjestelmää.

| 2.2 | ’Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla LPG- tai CNG-jälkiasennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eivät poikkea toisistaan seuraavilta ominaisuuksiltaan:






  2.2.1 | jälkiasennusjärjestelmän valmistaja (joka vastaa järjestelmän hyväksyntähakemuksesta) |
| --- | --- | --- |

2.2

’Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla LPG- tai CNG-jälkiasennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eivät poikkea toisistaan seuraavilta ominaisuuksiltaan:

2.2.1

jälkiasennusjärjestelmän valmistaja (joka vastaa järjestelmän hyväksyntähakemuksesta)

| 2.2.2 | saman valmistajan paineensäätimen/höyrystimen tyyppi |
| --- | --- |

2.2.2

saman valmistajan paineensäätimen/höyrystimen tyyppi

| 2.2.3 | saman valmistajan kaasunsyöttöjärjestelmän tyyppi (ts. syöttösekoitin, ruiskutuslaite – höyry/neste, yksi- tai monipisteruiskutusjärjestelmä) |
| --- | --- |

2.2.3

saman valmistajan kaasunsyöttöjärjestelmän tyyppi (ts. syöttösekoitin, ruiskutuslaite – höyry/neste, yksi- tai monipisteruiskutusjärjestelmä)

| 2.2.4 | anturien ja toimilaitteiden tyypit |
| --- | --- |

2.2.4

anturien ja toimilaitteiden tyypit

| 2.2.5 | polttoainesäiliön tyyppi (ts. LPG:n nesteensyöttö/höyrynpaine, LPG:n höyrynsyöttö, LPG:n nesteensyöttö/pumppupaine, paineistettu CNG-syöttö), turvalaitteet ja polttoainesäiliön apulaitteet, kuten säännössä nro 67, muutossarja 01, tai tapauksen mukaan säännössä nro 110 vaaditaan (rajoitusventtiili) |
| --- | --- |

2.2.5

polttoainesäiliön tyyppi (ts. LPG:n nesteensyöttö/höyrynpaine, LPG:n höyrynsyöttö, LPG:n nesteensyöttö/pumppupaine, paineistettu CNG-syöttö), turvalaitteet ja polttoainesäiliön apulaitteet, kuten säännössä nro 67, muutossarja 01, tai tapauksen mukaan säännössä nro 110 vaaditaan (rajoitusventtiili)

| 2.2.6 | polttoainesäiliön asennuslaitteet;

  Huom. kohtien 2.2.4, 2.2.5 ja 2.2.6 osalta jälkiasennusjärjestelmän valmistaja voi sisällyttää asennusohjeisiin muitakin hyväksyntään keskenään vaihdettavina komponentteina sisältyviä komponentteja (ks. kohta 7) |
| --- | --- |

2.2.6

polttoainesäiliön asennuslaitteet;

Huom. kohtien 2.2.4, 2.2.5 ja 2.2.6 osalta jälkiasennusjärjestelmän valmistaja voi sisällyttää asennusohjeisiin muitakin hyväksyntään keskenään vaihdettavina komponentteina sisältyviä komponentteja (ks. kohta 7)

| 2.2.7 | saman valmistajan ECU:n tyyppi |
| --- | --- |

2.2.7

saman valmistajan ECU:n tyyppi

| 2.2.8 | ohjelmistojen perusperiaatteet ja valvontastrategia |
| --- | --- |

2.2.8

ohjelmistojen perusperiaatteet ja valvontastrategia

| 2.2.9 | asennusohjeet (ks. kohta 7) |
| --- | --- |

2.2.9

asennusohjeet (ks. kohta 7)

| 2.2.10 | loppukäyttäjän ohjeet (ks. kohta 7). |
| --- | --- |

2.2.10

loppukäyttäjän ohjeet (ks. kohta 7).

| 2.3 | ’Järjestelmän valmistajalla’ tarkoitetaan organisaatiota, joka voi ottaa teknisen vastuun LPG- tai CNG-jälkiasennusjärjestelmän valmistamisesta ja pystyy osoittamaan, että sillä on järjestelmän valmistamisen laadunvalvonnassa ja vaatimustenmukaisuudessa tarvittavat valmiudet ja keinot. |
| --- | --- |

2.3

’Järjestelmän valmistajalla’ tarkoitetaan organisaatiota, joka voi ottaa teknisen vastuun LPG- tai CNG-jälkiasennusjärjestelmän valmistamisesta ja pystyy osoittamaan, että sillä on järjestelmän valmistamisen laadunvalvonnassa ja vaatimustenmukaisuudessa tarvittavat valmiudet ja keinot.

| 2.4 | ’Asentajalla’ tarkoitetaan organisaatiota, joka voi ottaa teknisen vastuun hyväksytyn LPG- tai CNG-jälkiasennusjärjestelmän oikeasta ja turvallisesta asentamisesta tämän säännön kohtien 6.1.1.3 ja 6.2.1.3 mukaisesti (7). |
| --- | --- |

2.4

’Asentajalla’ tarkoitetaan organisaatiota, joka voi ottaa teknisen vastuun hyväksytyn LPG- tai CNG-jälkiasennusjärjestelmän oikeasta ja turvallisesta asentamisesta tämän säännön kohtien 6.1.1.3 ja 6.2.1.3 mukaisesti (7).

| 2.5 | Tässä säännössä tarkoitetaan ’kanta-ajoneuvolla’ LPG- ja CNG-järjestelmän osalta ajoneuvoa, joka on valittu ajoneuvoksi, jonka osalta tämän säännön vaatimukset osoitetaan ja johon ajoneuvoperheen jäsenillä viitataan.






  2.5.1 | Tässä säännössä tarkoitetaan ’ajoneuvoperheen jäsenellä’ ajoneuvoa, jolla on seuraavat samat olennaiset ominaisuudet kuin sen kanta-ajoneuvolla –
  ajoneuvoperheen määritelmä perustuu alkuperäisen ajoneuvon ominaisuuksiin:






  2.5.1.1 | a) | Se on saman ajoneuvovalmistajan valmistama. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.5

Tässä säännössä tarkoitetaan ’kanta-ajoneuvolla’ LPG- ja CNG-järjestelmän osalta ajoneuvoa, joka on valittu ajoneuvoksi, jonka osalta tämän säännön vaatimukset osoitetaan ja johon ajoneuvoperheen jäsenillä viitataan.

2.5.1

Tässä säännössä tarkoitetaan ’ajoneuvoperheen jäsenellä’ ajoneuvoa, jolla on seuraavat samat olennaiset ominaisuudet kuin sen kanta-ajoneuvolla –

ajoneuvoperheen määritelmä perustuu alkuperäisen ajoneuvon ominaisuuksiin:

2.5.1.1

a)

Se on saman ajoneuvovalmistajan valmistama.

| b) | Se on luokiteltu samaan ajoneuvoluokkaan M1 tai M2 tai M3 tai N1 tai N2 tai N3. Luokkien M1 ja N1 alaluokan I ajoneuvot voivat kuulua samaan perheeseen. |
| --- | --- |

b)

Se on luokiteltu samaan ajoneuvoluokkaan M1 tai M2 tai M3 tai N1 tai N2 tai N3. Luokkien M1 ja N1 alaluokan I ajoneuvot voivat kuulua samaan perheeseen.

| c) | Siihen sovelletaan samoja päästörajoja tai sovellettavan säännön aiemmassa muutossarjassa vahvistettuja päästörajoja. |
| --- | --- |

c)

Siihen sovelletaan samoja päästörajoja tai sovellettavan säännön aiemmassa muutossarjassa vahvistettuja päästörajoja.

| d) | Jos kaasun syöttöjärjestelmä on keskitetty koko moottorin osalta: sen hyväksytty lähtöteho on 0,7–1,15 kertaa kanta-ajoneuvon moottorin lähtöteho. Jos kaasun syöttöjärjestelmässä on erillinen syöttö sylinteriä kohti: sen hyväksytty lähtöteho sylinteriä kohti on 0,7–1,15 kertaa kanta-ajoneuvon moottorin lähtöteho. |
| --- | --- |

d)

Jos kaasun syöttöjärjestelmä on keskitetty koko moottorin osalta: sen hyväksytty lähtöteho on 0,7–1,15 kertaa kanta-ajoneuvon moottorin lähtöteho. Jos kaasun syöttöjärjestelmässä on erillinen syöttö sylinteriä kohti: sen hyväksytty lähtöteho sylinteriä kohti on 0,7–1,15 kertaa kanta-ajoneuvon moottorin lähtöteho.

| e) | Polttoaineensyöttö ja palamisprosessi (ruiskutus: suora tai epäsuora, yksi- tai monipisteruiskutus). |
| --- | --- |

e)

Polttoaineensyöttö ja palamisprosessi (ruiskutus: suora tai epäsuora, yksi- tai monipisteruiskutus).

| f) | Sen päästöjenrajoitusjärjestelmä on sama:






  i) | asennettu samaa tyyppiä oleva katalysaattori (kolmitie, hapetus, typen oksidien poisto) |
| --- | --- | --- |

f)

Sen päästöjenrajoitusjärjestelmä on sama:

i)

asennettu samaa tyyppiä oleva katalysaattori (kolmitie, hapetus, typen oksidien poisto)

| ii) | ilmansyöttö (kyllä/ei) |
| --- | --- |

ii)

ilmansyöttö (kyllä/ei)

| iii) | pakokaasujen kierrätys (kyllä/ei) |
| --- | --- |

iii)

pakokaasujen kierrätys (kyllä/ei)

Jos testatussa ajoneuvossa ei ollut ilmansyöttöä tai pakokaasujen kierrätystä, tällaisilla laitteilla varustetut moottorit sallitaan.

| 2.5.1.2 | Kohdan 2.5.1.1 a alakohdan vaatimuksen osalta ajoneuvoperheeseen voi kuulua myös muiden ajonneuvonvalmistajien valmistamia ajoneuvoja, jos tyyppihyväksyntäviranomaiselle voidaan osoittaa, että niissä käytetään samaa moottorityyppiä ja päästöstrategiaa. |
| --- | --- |

2.5.1.2

Kohdan 2.5.1.1 a alakohdan vaatimuksen osalta ajoneuvoperheeseen voi kuulua myös muiden ajonneuvonvalmistajien valmistamia ajoneuvoja, jos tyyppihyväksyntäviranomaiselle voidaan osoittaa, että niissä käytetään samaa moottorityyppiä ja päästöstrategiaa.

| 2.5.1.3 | Kohdan 2.5.1.1 d alakohta:






  a) | Jos koko ajoneuvon keskitetyn syöttöjärjestelmän tapauksessa osoitetaan, että kaksi kaasua polttoaineena käyttävää ajoneuvoa voisi kuulua samaan perheeseen niiden hyväksyttyä lähtötehoa, vastaavasti P1 ja P2 (P1 < P2), lukuun ottamatta, ja kumpikin ajoneuvoista testataan kanta-ajoneuvon testausmenettelyllä, perhesuhde katsotaan päteväksi kaikkien niiden ajoneuvojen osalta, joiden hyväksytty lähtöteho on 0,7*P1-1,15*P2. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.3

Kohdan 2.5.1.1 d alakohta:

a)

Jos koko ajoneuvon keskitetyn syöttöjärjestelmän tapauksessa osoitetaan, että kaksi kaasua polttoaineena käyttävää ajoneuvoa voisi kuulua samaan perheeseen niiden hyväksyttyä lähtötehoa, vastaavasti P1 ja P2 (P1 < P2), lukuun ottamatta, ja kumpikin ajoneuvoista testataan kanta-ajoneuvon testausmenettelyllä, perhesuhde katsotaan päteväksi kaikkien niiden ajoneuvojen osalta, joiden hyväksytty lähtöteho on 0,7*P1-1,15*P2.

| b) | Jos sylinterikohtaisen syöttöjärjestelmän tapauksessa osoitetaan, että kaksi kaasua polttoaineena käyttävää ajoneuvoa voisi kuulua samaan perheeseen niiden hyväksyttyä lähtötehoa, vastaavasti P1 ja P2 (P1 < P2), lukuun ottamatta, ja kumpikin ajoneuvoista testataan kanta-ajoneuvon testausmenettelyllä, perhesuhde katsotaan päteväksi kaikkien niiden ajoneuvojen osalta, joiden hyväksytty lähtöteho on 0,7*P1-1,15*P2. |
| --- | --- |

b)

Jos sylinterikohtaisen syöttöjärjestelmän tapauksessa osoitetaan, että kaksi kaasua polttoaineena käyttävää ajoneuvoa voisi kuulua samaan perheeseen niiden hyväksyttyä lähtötehoa, vastaavasti P1 ja P2 (P1 < P2), lukuun ottamatta, ja kumpikin ajoneuvoista testataan kanta-ajoneuvon testausmenettelyllä, perhesuhde katsotaan päteväksi kaikkien niiden ajoneuvojen osalta, joiden hyväksytty lähtöteho on 0,7*P1-1,15*P2.

| 2.5.1.4 | Kohdan 2.5.1.1 f alakohdan vaatimuksen osalta katsotaan kohdassa 2.1.6 määritellyn isäntä–renki-järjestelmän tapauksessa perhesuhde päteväksi riippumatta siitä, onko ajoneuvo varustettu ilmansyötöllä tai pakokaasujen kierrätysjärjestelmällä. |
| --- | --- |

2.5.1.4

Kohdan 2.5.1.1 f alakohdan vaatimuksen osalta katsotaan kohdassa 2.1.6 määritellyn isäntä–renki-järjestelmän tapauksessa perhesuhde päteväksi riippumatta siitä, onko ajoneuvo varustettu ilmansyötöllä tai pakokaasujen kierrätysjärjestelmällä.

| 2.6 | LPG-jälkiasennusjärjestelmien komponenttien määritelmien osalta sovelletaan säännön nro 67, muutossarja 01, vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.6

LPG-jälkiasennusjärjestelmien komponenttien määritelmien osalta sovelletaan säännön nro 67, muutossarja 01, vaatimuksia.

| 2.7 | CNG-jälkiasennusjärjestelmien komponenttien määritelmien osalta sovelletaan säännön nro 110 vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.7

CNG-jälkiasennusjärjestelmien komponenttien määritelmien osalta sovelletaan säännön nro 110 vaatimuksia.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Jälkiasennusjärjestelmän hyväksyntää hakee valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja. |
| --- | --- |

3.1

Jälkiasennusjärjestelmän hyväksyntää hakee valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

| 3.2 | Hakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena jäljempänä mainitut asiakirjat sekä seuraavat tiedot:






  3.2.1 | jälkiasennusjärjestelmän kuvaus, joka sisältää kaikki merkitykselliset seikat, mukaan luettuina kaikkien tämän säännön liitteessä 3A (LPG-järjestelmä) ja liitteessä 3B (CNG-järjestelmä) mainittujen komponenttien hyväksyntänumerot |
| --- | --- | --- |

3.2

Hakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena jäljempänä mainitut asiakirjat sekä seuraavat tiedot:

3.2.1

jälkiasennusjärjestelmän kuvaus, joka sisältää kaikki merkitykselliset seikat, mukaan luettuina kaikkien tämän säännön liitteessä 3A (LPG-järjestelmä) ja liitteessä 3B (CNG-järjestelmä) mainittujen komponenttien hyväksyntänumerot

| 3.2.2 | kuvaus kanta-ajoneuvoista, joilla tämän säännön vaatimukset on määrä testata |
| --- | --- |

3.2.2

kuvaus kanta-ajoneuvoista, joilla tämän säännön vaatimukset on määrä testata

| 3.2.3 | kuvaus kaikista alkuperäiseen kanta-ajoneuvoon tehdyistä muutoksista (vain kaksoispolttoainekokoonpanon tapauksessa) |
| --- | --- |

3.2.3

kuvaus kaikista alkuperäiseen kanta-ajoneuvoon tehdyistä muutoksista (vain kaksoispolttoainekokoonpanon tapauksessa)

| 3.2.4 | todistus tämän säännön kohdassa 6 asetettujen vaatimusten noudattamisesta |
| --- | --- |

3.2.4

todistus tämän säännön kohdassa 6 asetettujen vaatimusten noudattamisesta

| 3.2.5 | jos kohdan 5.2 soveltamiseksi tarvitaan, ilmoitus kanta-ajoneuvoon asennettavaksi tarkoitetun jälkiasennusjärjestelmän hyväksymisestä, jos järjestelmä on muu kuin se, jolle hyväksyntää haetaan; ilmoituksessa on todistettava, että jälkiasennusjärjestelmä on hyväksytty kohdassa 2.1.5 määriteltynä ”isäntä–renki-järjestelmänä”. |
| --- | --- |

3.2.5

jos kohdan 5.2 soveltamiseksi tarvitaan, ilmoitus kanta-ajoneuvoon asennettavaksi tarkoitetun jälkiasennusjärjestelmän hyväksymisestä, jos järjestelmä on muu kuin se, jolle hyväksyntää haetaan; ilmoituksessa on todistettava, että jälkiasennusjärjestelmä on hyväksytty kohdassa 2.1.5 määriteltynä ”isäntä–renki-järjestelmänä”.

| 3.3 | Asennusohjeet jälkiasennusjärjestelmän asentamiseksi kanta-ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

3.3

Asennusohjeet jälkiasennusjärjestelmän asentamiseksi kanta-ajoneuvoihin.

| 3.4 | Loppukäyttäjän käsikirja. |
| --- | --- |

3.4

Loppukäyttäjän käsikirja.

| 3.5 | Näytekappale jälkiasennusjärjestelmästä asianmukaisesti asennettuna kanta-ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

3.5

Näytekappale jälkiasennusjärjestelmästä asianmukaisesti asennettuna kanta-ajoneuvoihin.

4.   MERKINNÄT

| 4.1 | Tyyppihyväksyttäväksi toimitettua jälkiasennusjärjestelmää edustavien näytekappaleiden mukana on oltava kilpi, jossa on järjestelmän valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja tyyppi liitteissä 2A ja 2B esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1

Tyyppihyväksyttäväksi toimitettua jälkiasennusjärjestelmää edustavien näytekappaleiden mukana on oltava kilpi, jossa on järjestelmän valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja tyyppi liitteissä 2A ja 2B esitetyn mukaisesti.

| 4.2 | Kaikki tämän säännön kohdassa 2 määriteltyyn ajoneuvoperheeseen kuuluvaan ajoneuvoon asennetut jälkiasennusjärjestelmät on varustettava tunnistuskilvellä, johon sijoitetaan hyväksyntänumero ja tekniset eritelmät liitteiden 2A ja 2B vaatimusten mukaisesti. Kilpi on kiinnitettävä pysyvästi ajoneuvon rakenteeseen, ja sen on oltava selkeästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.2

Kaikki tämän säännön kohdassa 2 määriteltyyn ajoneuvoperheeseen kuuluvaan ajoneuvoon asennetut jälkiasennusjärjestelmät on varustettava tunnistuskilvellä, johon sijoitetaan hyväksyntänumero ja tekniset eritelmät liitteiden 2A ja 2B vaatimusten mukaisesti. Kilpi on kiinnitettävä pysyvästi ajoneuvon rakenteeseen, ja sen on oltava selkeästi luettavissa ja pysyvä.

5.   HYVÄKSYNTÄ

| 5.1 | Jos hyväksyttäväksi toimitettu jälkiasennusjärjestelmä täyttää tämän säännön kohdan 6 vaatimukset, sille on myönnettävä tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

5.1

Jos hyväksyttäväksi toimitettu jälkiasennusjärjestelmä täyttää tämän säännön kohdan 6 vaatimukset, sille on myönnettävä tyyppihyväksyntä.

| 5.2 | Jälkiasennusjärjestelmien, jotka on jo hyväksytty isäntä–renki-järjestelminä vähintään yhdessä kanta-ajoneuvossa, ei tarvitse täyttää tämän säännön 6.1.4.4.2.1 tai 6.2.4.4.2.1 vaatimuksia. |
| --- | --- |

5.2

Jälkiasennusjärjestelmien, jotka on jo hyväksytty isäntä–renki-järjestelminä vähintään yhdessä kanta-ajoneuvossa, ei tarvitse täyttää tämän säännön 6.1.4.4.2.1 tai 6.2.4.4.2.1 vaatimuksia.

| 5.3 | Kullekin hyväksytylle jälkiasennusjärjestelmätyypille annetaan hyväksyntänumero. Sen kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa tyyppihyväksyntänumeroa toiselle jälkiasennusjärjestelmätyypille. |
| --- | --- |

5.3

Kullekin hyväksytylle jälkiasennusjärjestelmätyypille annetaan hyväksyntänumero. Sen kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa tyyppihyväksyntänumeroa toiselle jälkiasennusjärjestelmätyypille.

| 5.4 | Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta jälkiasennusjärjestelmän hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta taikka epäämisestä tämän säännön liitteissä 1A ja 1B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.4

Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta jälkiasennusjärjestelmän hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta taikka epäämisestä tämän säännön liitteissä 1A ja 1B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.5 | Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaisiin jälkiasennusjärjestelmiin on merkittävä liitteissä 2A ja 2B tarkoitettuun kilpeen kohdassa 4.1 määrätyn merkin lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki. Hyväksyntämerkki koostuu seuraavista osista:






  5.5.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (8), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- | --- |

5.5

Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaisiin jälkiasennusjärjestelmiin on merkittävä liitteissä 2A ja 2B tarkoitettuun kilpeen kohdassa 4.1 määrätyn merkin lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki. Hyväksyntämerkki koostuu seuraavista osista:

5.5.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (8), jotka ovat ympyrän sisällä

| 5.5.2 | tämän säännön numero kohdassa 5.5.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. Hyväksyntänumerossa on jälkiasennusjärjestelmän tyyppihyväksyntänumero, joka ilmenee kyseisen tyypin ilmoituslomakkeesta (ks. kohta 5.2 ja liitteet 1A ja 1B), ja sen edellä kaksi numeroa, jotka ilmaisevat tämän säännön viimeisimmän muutossarjan. |
| --- | --- |

5.5.2

tämän säännön numero kohdassa 5.5.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. Hyväksyntänumerossa on jälkiasennusjärjestelmän tyyppihyväksyntänumero, joka ilmenee kyseisen tyypin ilmoituslomakkeesta (ks. kohta 5.2 ja liitteet 1A ja 1B), ja sen edellä kaksi numeroa, jotka ilmaisevat tämän säännön viimeisimmän muutossarjan.

| 5.6 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

5.6

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 5.7 | Tämän säännön liitteissä 2A ja 2B annetaan esimerkkejä edellä mainitusta kilvestä ja hyväksyntämerkistä. |
| --- | --- |

5.7

Tämän säännön liitteissä 2A ja 2B annetaan esimerkkejä edellä mainitusta kilvestä ja hyväksyntämerkistä.

6.   JÄLKIASENNUSJÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

6.1   Osa I – LPG-jälkiasennusjärjestelmiä koskevat vaatimukset:

6.1.1   Vaatimukset nestekaasuun liittyvien erityislaitteiden asennuksesta nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävään ajoneuvoon

| 6.1.1.1 | LPG-jälkiasennusjärjestelmän on käsitettävä vähintään seuraavat komponentit:






  6.1.1.1.1 | säännössä nro 67, muutossarja 01, mainitut ja tarpeen mukaan määritellyt komponentit |
| --- | --- | --- |

6.1.1.1

LPG-jälkiasennusjärjestelmän on käsitettävä vähintään seuraavat komponentit:

6.1.1.1.1

säännössä nro 67, muutossarja 01, mainitut ja tarpeen mukaan määritellyt komponentit

| 6.1.1.1.2 | asennusopas |
| --- | --- |

6.1.1.1.2

asennusopas

| 6.1.1.1.3 | loppukäyttäjän käsikirja. |
| --- | --- |

6.1.1.1.3

loppukäyttäjän käsikirja.

| 6.1.1.2 | LPG-jälkiasennusjärjestelmässä voi lisäksi olla komponentteja, jotka säännössä nro 67, muutossarja 01, on merkitty vapaaehtoisiksi. |
| --- | --- |

6.1.1.2

LPG-jälkiasennusjärjestelmässä voi lisäksi olla komponentteja, jotka säännössä nro 67, muutossarja 01, on merkitty vapaaehtoisiksi.

| 6.1.1.3 | LPG-jälkiasennusjärjestelmän, joka on asennettu ajoneuvoon asianmukaisesti siten kuin edellä mainitussa asennusoppaassa täsmennetään, on täytettävä säännön nro 67, muutossarja 01, asennusvaatimukset. Polttoainesäiliön kiinnittämisen osalta katsotaan säännön nro 67, muutossarja 01, vaatimusten täyttyvän, jos tämän säännön liitteen 5 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

6.1.1.3

LPG-jälkiasennusjärjestelmän, joka on asennettu ajoneuvoon asianmukaisesti siten kuin edellä mainitussa asennusoppaassa täsmennetään, on täytettävä säännön nro 67, muutossarja 01, asennusvaatimukset. Polttoainesäiliön kiinnittämisen osalta katsotaan säännön nro 67, muutossarja 01, vaatimusten täyttyvän, jos tämän säännön liitteen 5 vaatimukset täyttyvät.

6.1.2   Epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöt (vain luokkien M1 ja N1 ajoneuvot)

6.1.2.1   Yhdelle tämän säännön kohdassa 2.2 kuvattua, tämän säännön kohdassa 2.5 kuvattuihin kanta-ajoneuvoihin asennettua LPG-jälkiasennusjärjestelmää edustavalle näytekappaleelle on tehtävä säännössä nro 83 (9) ja nro 101 tai tapauksen mukaan nro 49 (10) kuvatut testit kohtien 6.1.2.4 ja 6.1.2.5 vaatimusten rajoissa. Ajoneuvoille ja/tai moottoreille tehdään myös moottorien osalta säännössä nro 85 ja ajoneuvojen osalta kohdassa 6.1.3 kuvattu enimmäistehon vertailutesti.

6.1.2.2   Moottorikohtaiset polttoainevaatimukset: moottorin tavallisesti käyttämän polttoaineen tyyppi voi olla

| a) | pelkästään nestekaasu (nestekaasutila), jos kyseessä on yhtä polttoainetta käyttävä ajoneuvo (9) |
| --- | --- |

a)

pelkästään nestekaasu (nestekaasutila), jos kyseessä on yhtä polttoainetta käyttävä ajoneuvo (9)

| b) | joko lyijytön bensiini (bensiinitila) tai nestekaasu (nestekaasutila), jos kyseessä on kaksoispolttoaineajoneuvo |
| --- | --- |

b)

joko lyijytön bensiini (bensiinitila) tai nestekaasu (nestekaasutila), jos kyseessä on kaksoispolttoaineajoneuvo

| c) | dieselpolttoaine taikka dieselpolttoaine ja nestekaasu (monipolttoaineajoneuvo)
  (Monipolttoaineajoneuvoa koskevat määräykset on vielä määriteltävä.) |
| --- | --- |

c)

dieselpolttoaine taikka dieselpolttoaine ja nestekaasu (monipolttoaineajoneuvo)

(Monipolttoaineajoneuvoa koskevat määräykset on vielä määriteltävä.)

6.1.2.3   ’Epäpuhtauksilla’ tarkoitetaan seuraavia:

| a) | hiilimonoksidi |
| --- | --- |

a)

hiilimonoksidi

| b) | hiilivedyt seuraavilla suhde-oletuksilla:


  CH1,85

  bensiini


  CH1,86

  dieselöljy


  CH2,52

  nestekaasu


  CH (määriteltävä)
  monipolttoaine |
| --- | --- |

b)

hiilivedyt seuraavilla suhde-oletuksilla:

CH1,85

  bensiini

CH1,86

  dieselöljy

CH2,52

  nestekaasu

CH (määriteltävä)
  monipolttoaine

| c) | typen oksidit ilmaistuna typpidioksidivastaavina (NO2) |
| --- | --- |

c)

typen oksidit ilmaistuna typpidioksidivastaavina (NO2)

| d) | hiukkaset jne. |
| --- | --- |

d)

hiukkaset jne.

6.1.2.4   Pakokaasu- ja hiilidioksidipäästöt (luokkien M1 ja N1 ajoneuvot):

6.1.2.4.1   Testityyppiä I koskevat vaatimukset (tarkastetaan keskimääräiset päästöt kylmäkäynnistyksen jälkeen):

6.1.2.4.1.1   Pakokaasupäästöt on mitattava kylmäkäynnistyksen jälkeen kunkin polttoaineen osalta:

| a) | vertailubensiini |
| --- | --- |

a)

vertailubensiini

| b) | vertailunestekaasu A |
| --- | --- |

b)

vertailunestekaasu A

| c) | vertailunestekaasu B. |
| --- | --- |

c)

vertailunestekaasu B.

Hiilidioksidi-, hiilivety- ja typen oksidien päästöt lasketaan säännön nro 83 (9) mukaisesti.

6.1.2.4.1.2   Dynamometrin säätäminen

Tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan käyttää jotakin seuraavista menetelmistä:

| 6.1.2.4.1.2.1 | Käytetään alkuperäisen ajoneuvon vapaa rullaus -kertoimia:
  Jos käytetään tyyppihyväksynnässä käytetyn alkuperäisen ajoneuvon vapaa rullaus -kertoimia, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:






  a) | Mitataan kanta-ajoneuvon massa, kun ajoneuvoon on asennettu jälkiasennusjärjestelmä ja täyteen täytetty nestekaasusäiliö, tai lasketaan se laskemalla yhteen alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa ja jälkiasennusjärjestelmän ja täyden nestekaasusäiliön massa. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4.1.2.1

Käytetään alkuperäisen ajoneuvon vapaa rullaus -kertoimia:

Jos käytetään tyyppihyväksynnässä käytetyn alkuperäisen ajoneuvon vapaa rullaus -kertoimia, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

a)

Mitataan kanta-ajoneuvon massa, kun ajoneuvoon on asennettu jälkiasennusjärjestelmä ja täyteen täytetty nestekaasusäiliö, tai lasketaan se laskemalla yhteen alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa ja jälkiasennusjärjestelmän ja täyden nestekaasusäiliön massa.

| b) | Määritetään kanta-ajoneuvon inertiamassa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon massan mukaan. |
| --- | --- |

b)

Määritetään kanta-ajoneuvon inertiamassa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon massan mukaan.

| c) | Kanta-ajoneuvon vierintävastuksen on vastattava alkuperäisen ajoneuvon arvoa, joka on suhteutettu kanta-ajoneuvon massaan, joka on mitattu tai laskettu edellä esitetyllä tavalla:

  jossa







  F’0 | = | kanta-ajoneuvon vierintävastus |
| --- | --- | --- | --- |
| f0 | = | alkuperäisen ajoneuvon vierintävastus |
| m | = | alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa |
| p | = | jälkiasennusjärjestelmän massa. |

c)

Kanta-ajoneuvon vierintävastuksen on vastattava alkuperäisen ajoneuvon arvoa, joka on suhteutettu kanta-ajoneuvon massaan, joka on mitattu tai laskettu edellä esitetyllä tavalla:

jossa

F’0

=

kanta-ajoneuvon vierintävastus

f0

=

alkuperäisen ajoneuvon vierintävastus

m

=

alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa

p

=

jälkiasennusjärjestelmän massa.

| d) | Kanta-ajoneuvon muiden vastuskertoimien on vastattava alkuperäisen ajoneuvon kertoimia. |
| --- | --- |

d)

Kanta-ajoneuvon muiden vastuskertoimien on vastattava alkuperäisen ajoneuvon kertoimia.

| 6.1.2.4.1.2.2 | Käytetään taulukkoarvoja:






  a) | Mitataan kanta-ajoneuvon massa, kun ajoneuvoon on asennettu jälkiasennusjärjestelmä ja täyteen täytetty nestekaasusäiliö, tai lasketaan se laskemalla yhteen alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa ja jälkiasennusjärjestelmän ja täyden nestekaasusäiliön massa. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4.1.2.2

Käytetään taulukkoarvoja:

a)

Mitataan kanta-ajoneuvon massa, kun ajoneuvoon on asennettu jälkiasennusjärjestelmä ja täyteen täytetty nestekaasusäiliö, tai lasketaan se laskemalla yhteen alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa ja jälkiasennusjärjestelmän ja täyden nestekaasusäiliön massa.

| b) | Määritetään kanta-ajoneuvon inertiamassa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon massan mukaan. |
| --- | --- |

b)

Määritetään kanta-ajoneuvon inertiamassa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon massan mukaan.

| c) | Kertoimen a on oltava se, joka vastaa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon vertailumassaa. |
| --- | --- |

c)

Kertoimen a on oltava se, joka vastaa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon vertailumassaa.

| d) | Kertoimen b on oltava se, joka vastaa alkuperäisen ajoneuvon vertailumassaa. |
| --- | --- |

d)

Kertoimen b on oltava se, joka vastaa alkuperäisen ajoneuvon vertailumassaa.

6.1.2.4.1.3   Pakokaasumittaustesti bensiinitilassa

Ellei kohdan 6.1.2.4.1.5 määräyksistä muuta johdu, testit on tehtävä kolme kertaa käyttäen vertailubensiiniä. Jälkiasennusjärjestelmällä varustettujen kanta-ajoneuvojen on täytettävä alkuperäisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukaiset raja-arvot mukaan luettuina alkuperäisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnän aikana sovelletut huononemiskertoimet.

6.1.2.4.1.4   Sen estämättä, mitä kohdassa 6.1.2.4.1.3 vaaditaan, jokaisen epäpuhtauden tai epäpuhtauksien yhdistelmän osalta sallitaan yhden tuloksen kolmesta ylittää raja-arvo enintään 10 prosentilla edellyttäen, että kolmen tuloksen aritmeettinen keskiarvo on epäpuhtauksien rajan alapuolella. Jos vahvistetut rajat ylittyvät useamman kuin yhden epäpuhtauden osalta, on yhdentekevää, tapahtuuko ylitys samassa testissä vai eri testeissä.

6.1.2.4.1.5   Kohdassa 6.1.2.4.1.3 määrättyä päästötestien määrää voidaan vähentää seuraavin edellytyksin:

| a) | Jos testin tulos kustakin raja-arvoissa tarkoitetusta epäpuhtaudesta on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,7 kertaa päästöraja
  (eli V1 ≤ 0,70 G), suoritetaan vain yksi testi. |
| --- | --- |

a)

Jos testin tulos kustakin raja-arvoissa tarkoitetusta epäpuhtaudesta on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,7 kertaa päästöraja

(eli V1 ≤ 0,70 G), suoritetaan vain yksi testi.

| b) | On tehtävä kaksi testiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kunkin raja-arvoissa tarkoitetun epäpuhtauden osalta:
  V1 ≤ 0,85 G ja V1 + V2 ≤ 1,70 G ja V2 ≤ G
  jossa






  V1 | on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu ensimmäisestä tyypin I testistä |
| --- | --- | --- |
| V2 | on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu toisesta tyypin I testistä |
| G | yhden epäpuhtauden (CO/HC/NOx) ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen raja-arvo jaettuna huononemiskertoimilla. |

b)

On tehtävä kaksi testiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kunkin raja-arvoissa tarkoitetun epäpuhtauden osalta:

V1 ≤ 0,85 G ja V1 + V2 ≤ 1,70 G ja V2 ≤ G

jossa

V1

on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu ensimmäisestä tyypin I testistä

V2

on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu toisesta tyypin I testistä

G

yhden epäpuhtauden (CO/HC/NOx) ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen raja-arvo jaettuna huononemiskertoimilla.

6.1.2.4.1.6   Pakokaasumittaustesti nestekaasutilassa

Ellei kohdan 6.1.2.4.1.8 määräyksistä muuta johdu, testit on tehtävä kolme kertaa käyttäen kutakin vertailunestekaasua. Jälkiasennusjärjestelmällä varustetun kanta-ajoneuvon on täytettävä alkuperäisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukaiset raja-arvot mukaan luettuina alkuperäisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnän aikana sovelletut huononemiskertoimet.

Jos kanta-ajoneuvo on säännön nro 83, muutossarja 05, tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/69/EY (11) tai säännön nro 49, muutossarja 04, tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/96/EY (12) mukainen, ajoneuvo saa käyttää bensiiniä enintään 90 sekuntia kunkin testin aikana.

Jos ajoneuvo on sääntöjen nro 83 ja 49 myöhempien muutossarjojen taikka myöhempien muuttavien direktiivien tai EU-asetusten mukainen, kyseinen jakso on enintään 60 sekuntia.

6.1.2.4.1.6.1   Moottorin käynnistys

Moottori voidaan käynnistää bensiiniä käyttäen ja siirtyä sitten nestekaasun käyttöön, kun ennalta määrätty aika, jota kuljettaja ei voi muuttaa, on kulunut.

6.1.2.4.1.6.2   Bensiinin käyttö

Jos kanta-ajoneuvo on säännön nro 83, muutossarja 05, tai direktiivin 98/69/EY tai säännön nro 49, muutossarja 04, tai direktiivin 1999/96/EY mukainen, ajoneuvo saa käyttää bensiiniä enintään 90 sekuntia kunkin testin aikana.

Jos ajoneuvo on sääntöjen nro 83 ja 49 myöhempien muutossarjojen taikka myöhempien muuttavien direktiivien tai EU-asetusten mukainen, kyseinen jakso on enintään 60 sekuntia.

6.1.2.4.1.6.3   Bensiinikäyttöisiä suorasuihkutusmoottoreita koskevat erityiset vaatimukset

Jollei kohdasta 6.1.2.4.1.6.2 muuta johdu, bensiinikäyttöisellä suorasuihkutusmoottorilla varustettujen ajoneuvojen tapauksessa voidaan käyttää koko testisyklin ajan pelkästään bensiiniä taikka samanaikaisesti bensiiniä ja nestekaasua, kunhan kaasun energiankulutus on suurempi kuin 80 prosenttia testin aikana kulutetusta kokonaisenergiasta.

Prosenttiosuus lasketaan liitteessä 6A määritellyn menetelmän mukaisesti.

6.1.2.4.1.7   Sen estämättä, mitä kohdassa 6.1.2.4.1.6 vaaditaan, jokaisen epäpuhtauden tai epäpuhtauksien yhdistelmän osalta sallitaan yhden tuloksen kolmesta ylittää raja-arvo enintään 10 prosentilla edellyttäen, että kolmen tuloksen aritmeettinen keskiarvo on epäpuhtauksien rajan alapuolella. Raja-arvot voivat tässä tapauksessa ylittyä useamman kuin yhden epäpuhtauden osalta samassa testissä tai eri testeissä.

6.1.2.4.1.8   Kohdassa 6.1.2.4.1.6 määrättyä kullakin vertailunestekaasulla tehtävien päästötestien määrää voidaan vähentää seuraavin edellytyksin:

| a) | Jos testin tulos kustakin raja-arvoissa tarkoitetusta epäpuhtaudesta tai kahden epäpuhtauden yhdistelmästä on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,7 kertaa päästöraja (eli M1 ≤ 0,70 G), suoritetaan vain yksi testi. |
| --- | --- |

a)

Jos testin tulos kustakin raja-arvoissa tarkoitetusta epäpuhtaudesta tai kahden epäpuhtauden yhdistelmästä on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,7 kertaa päästöraja (eli M1 ≤ 0,70 G), suoritetaan vain yksi testi.

| b) | On tehtävä kaksi testiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kunkin raja-arvoissa tarkoitetun epäpuhtauden tai kahden epäpuhtauden yhdistelmän kokonaispäästön osalta:
  M1 ≤ 0,85 G ja M1 + M2 ≤ 1,70 G ja M2 ≤ G
  jossa






  M1 | on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu ensimmäisestä tyypin I testistä |
| --- | --- | --- |
| M2 | on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu toisesta tyypin I testistä |
| G | yhden epäpuhtauden (CO/HC/NOx) tai kahden epäpuhtauden summan (HC + NOx) ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen raja-arvo jaettuna huononemiskertoimilla. |

b)

On tehtävä kaksi testiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kunkin raja-arvoissa tarkoitetun epäpuhtauden tai kahden epäpuhtauden yhdistelmän kokonaispäästön osalta:

M1 ≤ 0,85 G ja M1 + M2 ≤ 1,70 G ja M2 ≤ G

jossa

M1

on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu ensimmäisestä tyypin I testistä

M2

on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu toisesta tyypin I testistä

G

yhden epäpuhtauden (CO/HC/NOx) tai kahden epäpuhtauden summan (HC + NOx) ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen raja-arvo jaettuna huononemiskertoimilla.

6.1.2.4.2   Testityyppiä II (hiilimonoksidipäästötesti joutokäynnillä) koskevat erityiset vaatimukset ajoneuvoille, joiden enimmäismassa on yli 3 500 kg:

| 6.1.2.4.2.1 | Yhdelle tämän säännön kohdassa 2.2 kuvattua, tämän säännön kohdassa 2.5 kuvattuun kanta-ajoneuvoon asennettua LPG-jälkiasennusjärjestelmää edustavalle näytekappaleelle on tehtävä säännössä nro 83 (9) kuvattu tyypin II testi. |
| --- | --- |

6.1.2.4.2.1

Yhdelle tämän säännön kohdassa 2.2 kuvattua, tämän säännön kohdassa 2.5 kuvattuun kanta-ajoneuvoon asennettua LPG-jälkiasennusjärjestelmää edustavalle näytekappaleelle on tehtävä säännössä nro 83 (9) kuvattu tyypin II testi.

| 6.1.2.4.2.2 | Sen estämättä, mitä säännössä nro 83 (9) määrätään, tyypin II testi on tehtävä järjestelmän valmistajan pyynnöstä käyttäen vain yhtä vertailunestekaasua, joka valitaan testistä vastaavan tutkimuslaitoksen harkinnan mukaan. |
| --- | --- |

6.1.2.4.2.2

Sen estämättä, mitä säännössä nro 83 (9) määrätään, tyypin II testi on tehtävä järjestelmän valmistajan pyynnöstä käyttäen vain yhtä vertailunestekaasua, joka valitaan testistä vastaavan tutkimuslaitoksen harkinnan mukaan.

6.1.2.4.3   Kanta-ajoneuvoihin asennetun, kohdassa 2.2 kuvatun LPG-jälkiasennusjärjestelmän on täytettävä säännössä nro 83 (9) määrätyt vaatimukset ja testit sekä bensiini- että nestekaasutilassa.

| 6.1.2.4.3.1 | Hiilidioksidipäästöt lasketaan soveltuvassa tapauksessa säännön nro 101 mukaisesti kunkin kanta-ajoneuvon osalta.
  Hiilidioksidipäästöjen keskiarvo lasketaan seuraavasti:


  jossa






  i | on kanta-ajoneuvojen lukumäärää (i = 1–n) |
| --- | --- | --- |
| CO2Ai | on kolmesta jälkiasennusjärjestelmän kanssa vertailunestekaasulla A ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo |
| CO2Bi | on kolmesta jälkiasennusjärjestelmän kanssa vertailunestekaasulla B ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo |
| CO2petrol.i | on kolmesta vertailubensiinillä ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo. |

6.1.2.4.3.1

Hiilidioksidipäästöt lasketaan soveltuvassa tapauksessa säännön nro 101 mukaisesti kunkin kanta-ajoneuvon osalta.

Hiilidioksidipäästöjen keskiarvo lasketaan seuraavasti:

jossa

i

on kanta-ajoneuvojen lukumäärää (i = 1–n)

CO2Ai

on kolmesta jälkiasennusjärjestelmän kanssa vertailunestekaasulla A ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo

CO2Bi

on kolmesta jälkiasennusjärjestelmän kanssa vertailunestekaasulla B ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo

CO2petrol.i

on kolmesta vertailubensiinillä ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo.

| 6.1.2.4.3.2 | Polttoaineen keskikulutus lasketaan samalla tavalla kuin hiilidioksidipäästöjen keskiarvo kohdassa 6.1.2.4.3.1 määritellyn mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.2.4.3.2

Polttoaineen keskikulutus lasketaan samalla tavalla kuin hiilidioksidipäästöjen keskiarvo kohdassa 6.1.2.4.3.1 määritellyn mukaisesti.

| 6.1.2.4.3.3 | Hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen suhteet lasketaan seuraavasti:


  Viralliset hiilidioksidipäästöarvot ajoneuvoperheen kunkin jäsenen osalta kerrotaan edellä annetuilla suhteilla. |
| --- | --- |

6.1.2.4.3.3

Hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen suhteet lasketaan seuraavasti:

Viralliset hiilidioksidipäästöarvot ajoneuvoperheen kunkin jäsenen osalta kerrotaan edellä annetuilla suhteilla.

6.1.2.5   Pakokaasupäästöt (luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvot)

Tämä kohta on varattu erityisille vaatimuksille, joita sovelletaan sellaisten dieselmoottorien päästöihin, jotka on hyväksytty säännön nro 49 mukaisesti ja jotka on vaadittaessa varustettu LPG-jälkiasennusjärjestelmällä (monipolttoaine).

6.1.3   Tehovaatimukset

Kanta-ajoneuvoille tai -moottoreille tehdään testit seuraavasti:

6.1.3.1   Yhdelle tämän säännön kohdassa 2.2 kuvattua, kanta-ajoneuvoihin tai -moottoreihin asennettua LPG-jälkiasennusjärjestelmää edustavalle näytekappaleelle on tehtävä kohdassa 6.1.3.2 tai 6.1.3.3 kuvatut testimenettelyt. Nestekaasua käyttäen mitatun tehon on oltava pienempi kuin bensiinillä mitattu teho +5 prosenttia.

6.1.3.2   Alustadynamometrimenetelmä

Kustakin kanta-ajoneuvosta mitataan alustadynamometrillä enimmäisteho pyörillä käyttäen seuraavia polttoaineita:

| a) | vertailubensiini |
| --- | --- |

a)

vertailubensiini

| b) | vertailunestekaasu A tai B. |
| --- | --- |

b)

vertailunestekaasu A tai B.

Tehomittausten keskiarvo lasketaan seuraavasti:

Formula

Formula

Moottorin tehon suhde lasketaan seuraavasti:

Formula

Viralliset moottorin tehon arvot ajoneuvoperheen kunkin jäsenen osalta kerrotaan edellä annetulla suhteella.

6.1.3.3   Moottoridynamometrimenetelmä

Kustakin kanta-ajoneuvosta mitataan moottoridynamometrillä enimmäisteho kampiakselilla säännön nro 85 mukaisesti käyttäen seuraavia polttoaineita:

| a) | Kaupallinen bensiini- tai dieselpolttoaine |
| --- | --- |

a)

Kaupallinen bensiini- tai dieselpolttoaine

| b) | Kaupallinen nestekaasu. |
| --- | --- |

b)

Kaupallinen nestekaasu.

Tehomittausten keskiarvo lasketaan seuraavasti:

Formula

Formula

Moottorin tehon suhde lasketaan seuraavasti:

Formula

Viralliset moottorin tehon arvot ajoneuvoperheen kunkin jäsenen osalta kerrotaan edellä annetulla suhteella.

6.1.4   LPG-jälkiasennusjärjestelmällä varustettuja ajoneuvoja koskevat ajoneuvon sisäistä valvontajärjestelmää (OBD-järjestelmä) koskevat vaatimukset ja testit

| 6.1.4.1 | Tässä kohdassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  6.1.4.1.1 | ’Alkuperäisellä päästöjen rajoittamiseen liittyvällä komponentilla’ tarkoitetaan ilmanimu-, pako- tai haihdutusjärjestelmässä olevaa komponenttia, joka lähettää tietoja bensiinijärjestelmän ohjaimelle tai vastaanottaa tietoja siltä. |
| --- | --- | --- |

6.1.4.1

Tässä kohdassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

6.1.4.1.1

’Alkuperäisellä päästöjen rajoittamiseen liittyvällä komponentilla’ tarkoitetaan ilmanimu-, pako- tai haihdutusjärjestelmässä olevaa komponenttia, joka lähettää tietoja bensiinijärjestelmän ohjaimelle tai vastaanottaa tietoja siltä.

| 6.1.4.1.2 | ’Päästöjen rajoittamiseen liittyvällä nestekaasujärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan ilmanimu-, pako- tai haihdutusjärjestelmässä olevaa komponenttia, joka lähettää tietoja nestekaasujärjestelmän ohjaimelle tai vastaanottaa tietoja siltä. |
| --- | --- |

6.1.4.1.2

’Päästöjen rajoittamiseen liittyvällä nestekaasujärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan ilmanimu-, pako- tai haihdutusjärjestelmässä olevaa komponenttia, joka lähettää tietoja nestekaasujärjestelmän ohjaimelle tai vastaanottaa tietoja siltä.

| 6.1.4.2 | Jos LPG-jälkiasennusjärjestelmän asianmukainen asentaminen ajoneuvoon sitä vaatii, voidaan sellaisten alkuperäisten päästöjen rajoittamiseen liittyvien komponenttien, joita ei käytetä nestekaasutilassa, oikeanlaista toimintaa simuloida. |
| --- | --- |

6.1.4.2

Jos LPG-jälkiasennusjärjestelmän asianmukainen asentaminen ajoneuvoon sitä vaatii, voidaan sellaisten alkuperäisten päästöjen rajoittamiseen liittyvien komponenttien, joita ei käytetä nestekaasutilassa, oikeanlaista toimintaa simuloida.

| 6.1.4.3 | Kanta-ajoneuvoihin asennetun, kohdassa 2.2 kuvatun LPG-jälkiasennusjärjestelmän on täytettävä säännön nro 83, muutossarja 05, liitteessä 11 määrätyt vaatimukset ja testit sekä bensiini- että nestekaasutilassa. |
| --- | --- |

6.1.4.3

Kanta-ajoneuvoihin asennetun, kohdassa 2.2 kuvatun LPG-jälkiasennusjärjestelmän on täytettävä säännön nro 83, muutossarja 05, liitteessä 11 määrätyt vaatimukset ja testit sekä bensiini- että nestekaasutilassa.

| 6.1.4.4 | OBD-järjestelmää koskevat erityiset vaatimukset ja isäntä–renki-jälkiasennusjärjestelmän testit






  6.1.4.4.1 | Sen estämättä, mitä kohdassa 6.1.4.3 vaaditaan, isäntä–renki-jälkiasennusjärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | Bensiinijärjestelmän elektronisen ohjauslaitteen (ECU) on toimittava aktiivisena moottorinohjauslaitteena sekä bensiini- että nestekaasutilassa. |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.4

OBD-järjestelmää koskevat erityiset vaatimukset ja isäntä–renki-jälkiasennusjärjestelmän testit

6.1.4.4.1

Sen estämättä, mitä kohdassa 6.1.4.3 vaaditaan, isäntä–renki-jälkiasennusjärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

Bensiinijärjestelmän elektronisen ohjauslaitteen (ECU) on toimittava aktiivisena moottorinohjauslaitteena sekä bensiini- että nestekaasutilassa.

| b) | Bensiinikäytön aikana bensiinijärjestelmän OBD-järjestelmän on oltava ainoa toiminnassa oleva ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä. |
| --- | --- |

b)

Bensiinikäytön aikana bensiinijärjestelmän OBD-järjestelmän on oltava ainoa toiminnassa oleva ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä.

| c) | Nestekaasukäytön aikana bensiinijärjestelmän OBD-järjestelmän on edelleen valvottava muita alkuperäisiä päästöjen rajoittamiseen liittyviä komponentteja kuin niitä, jotka eivät ole käytössä. |
| --- | --- |

c)

Nestekaasukäytön aikana bensiinijärjestelmän OBD-järjestelmän on edelleen valvottava muita alkuperäisiä päästöjen rajoittamiseen liittyviä komponentteja kuin niitä, jotka eivät ole käytössä.

| d) | Nestekaasukäytön aikana nestekaasujärjestelmän elektroninen ohjauslaite saa valvoa vain päästöjen rajoittamiseen liittyviä nestekaasujärjestelmän komponentteja ja niiden sähköliitäntöjä. |
| --- | --- |

d)

Nestekaasukäytön aikana nestekaasujärjestelmän elektroninen ohjauslaite saa valvoa vain päästöjen rajoittamiseen liittyviä nestekaasujärjestelmän komponentteja ja niiden sähköliitäntöjä.

| 6.1.4.4.2 | Sen estämättä, mitä kohdassa 6.1.4.3 vaaditaan, LPG-jälkiasennusjärjestelmälle on tehtävä seuraavat testit, jotka testityypin I tapauksessa on tehtävä säännön nro 83 (9) mukaisesti.






  6.1.4.4.2.1 | Seuraavat testit on tehtävä yhdelle kanta-ajoneuvolle, joka on varustettu LPG-jälkiasennusjärjestelmällä:






  a) | Nestekaasujärjestelmän elektronisen ohjauslaitteen on noudatettava bensiinijärjestelmän ECU-laitteen toimintaa polttoainestrategioiden osalta (esim. suihkutus). Tämä voidaan osoittaa valvontaohjelmalla (diagnoosiohjelmalla) ja muuntamalla bensiinijärjestelmän jonkin anturin signaalia, joka vaikuttaa suihkutusaikaan. |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.4.2

Sen estämättä, mitä kohdassa 6.1.4.3 vaaditaan, LPG-jälkiasennusjärjestelmälle on tehtävä seuraavat testit, jotka testityypin I tapauksessa on tehtävä säännön nro 83 (9) mukaisesti.

6.1.4.4.2.1

Seuraavat testit on tehtävä yhdelle kanta-ajoneuvolle, joka on varustettu LPG-jälkiasennusjärjestelmällä:

a)

Nestekaasujärjestelmän elektronisen ohjauslaitteen on noudatettava bensiinijärjestelmän ECU-laitteen toimintaa polttoainestrategioiden osalta (esim. suihkutus). Tämä voidaan osoittaa valvontaohjelmalla (diagnoosiohjelmalla) ja muuntamalla bensiinijärjestelmän jonkin anturin signaalia, joka vaikuttaa suihkutusaikaan.

| b) | Bensiinikäytöllä tehtävän tyypin I testin aikana alkuperäisen vikailmaisimen (MI) on aktivoiduttava, kun jonkin alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä kytketään irti. |
| --- | --- |

b)

Bensiinikäytöllä tehtävän tyypin I testin aikana alkuperäisen vikailmaisimen (MI) on aktivoiduttava, kun jonkin alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä kytketään irti.

| c) | Nestekaasukäytöllä tehtävän tyypin I testin aikana alkuperäisen vikailmaisimen (MI) on aktivoiduttava, kun jonkin nestekaasukäytössä käytettävän alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä kytketään irti. |
| --- | --- |

c)

Nestekaasukäytöllä tehtävän tyypin I testin aikana alkuperäisen vikailmaisimen (MI) on aktivoiduttava, kun jonkin nestekaasukäytössä käytettävän alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä kytketään irti.

| 6.1.4.4.2.2 | Seuraavat testit on tehtävä kanta-ajoneuvoille, jotka on varustettu LPG-jälkiasennusjärjestelmällä, pelkästään nestekaasutilassa:






  a) | Kytketään tyypin I testin aikana yhden nestekaasukäytössä käytettävän alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä irti. |
| --- | --- | --- |

6.1.4.4.2.2

Seuraavat testit on tehtävä kanta-ajoneuvoille, jotka on varustettu LPG-jälkiasennusjärjestelmällä, pelkästään nestekaasutilassa:

a)

Kytketään tyypin I testin aikana yhden nestekaasukäytössä käytettävän alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä irti.

| b) | Korvataan tyypin I testin aikana yksi nestekaasukäytössä käytettävä päästöjen rajoittamiseen liittyvä komponentti kuluneella ja viallisella komponentilla tai simuloidaan vastaava vika elektronisesti. |
| --- | --- |

b)

Korvataan tyypin I testin aikana yksi nestekaasukäytössä käytettävä päästöjen rajoittamiseen liittyvä komponentti kuluneella ja viallisella komponentilla tai simuloidaan vastaava vika elektronisesti.

Minkä tahansa edellä esitetyn tilanteen yhteydessä alkuperäisen vikailmaisimen on aktivoiduttava tai nestekaasutilasta on automaattisesti siirryttävä bensiinitilaan ennen testien päättymistä.

| 6.1.4.4.2.3 | Nestekaasukäytössä käytettävien päästöjen rajoittamiseen liittyvien komponenttien ja niiden sähkökytkentöjen toimintahäiriöiden aiheuttamat vikakoodit on tallennettava nestekaasujärjestelmän elektroniseen ohjauslaitteeseen. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.3

Nestekaasukäytössä käytettävien päästöjen rajoittamiseen liittyvien komponenttien ja niiden sähkökytkentöjen toimintahäiriöiden aiheuttamat vikakoodit on tallennettava nestekaasujärjestelmän elektroniseen ohjauslaitteeseen.

| 6.1.4.4.2.4 | Järjestelmän valmistajan on annettava ohjeet kohdassa 6.1.4.4.2.3 tarkoitettujen nestekaasujärjestelmän vikakoodien tulkitsemiseen. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.4

Järjestelmän valmistajan on annettava ohjeet kohdassa 6.1.4.4.2.3 tarkoitettujen nestekaasujärjestelmän vikakoodien tulkitsemiseen.

6.2   Osa II – CNG-jälkiasennusjärjestelmiä koskevat vaatimukset:

6.2.1   Paineistetun maakaasun (CNG) käyttämiseksi ajoneuvon moottorin polttoaineena tarvittavien erityisten laitteiden asentamista koskevat vaatimukset

| 6.2.1.1 | CNG-jälkiasennusjärjestelmän on käsitettävä vähintään seuraavat komponentit:






  6.2.1.1.1 | säännössä nro 110 mainitut ja tarpeen mukaan määritellyt komponentit |
| --- | --- | --- |

6.2.1.1

CNG-jälkiasennusjärjestelmän on käsitettävä vähintään seuraavat komponentit:

6.2.1.1.1

säännössä nro 110 mainitut ja tarpeen mukaan määritellyt komponentit

| 6.2.1.1.2 | asennusopas |
| --- | --- |

6.2.1.1.2

asennusopas

| 6.2.1.1.3 | loppukäyttäjän käsikirja. |
| --- | --- |

6.2.1.1.3

loppukäyttäjän käsikirja.

| 6.2.1.2 | CNG-jälkiasennusjärjestelmässä voi lisäksi olla komponentteja, jotka säännössä nro 110 on merkitty vapaaehtoisiksi. |
| --- | --- |

6.2.1.2

CNG-jälkiasennusjärjestelmässä voi lisäksi olla komponentteja, jotka säännössä nro 110 on merkitty vapaaehtoisiksi.

| 6.2.1.3 | CNG-jälkiasennusjärjestelmän, joka on asennettu ajoneuvoon asianmukaisesti siten kuin edellä mainitussa asennusoppaassa täsmennetään, on täytettävä säännön nro 110 asennusvaatimukset. Polttoainesäiliön kiinnittämisen osalta katsotaan säännön nro 110 vaatimusten täyttyvän, jos tämän säännön liitteen 5 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

6.2.1.3

CNG-jälkiasennusjärjestelmän, joka on asennettu ajoneuvoon asianmukaisesti siten kuin edellä mainitussa asennusoppaassa täsmennetään, on täytettävä säännön nro 110 asennusvaatimukset. Polttoainesäiliön kiinnittämisen osalta katsotaan säännön nro 110 vaatimusten täyttyvän, jos tämän säännön liitteen 5 vaatimukset täyttyvät.

6.2.2   Epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöt (vain luokkien M1 ja N1 ajoneuvot)

6.2.2.1   Yhdelle tämän säännön kohdassa 2.2 kuvattua, tämän säännön kohdassa 2.5 kuvattuihin kanta-ajoneuvoihin asennettua CNG-jälkiasennusjärjestelmää edustavalle näytekappaleelle on tehtävä säännössä nro 83 (9) ja nro 101 tai tapauksen mukaan nro 49 (10) kuvatut testit kohtien 6.2.2.5 ja 6.2.2.6 vaatimusten rajoissa.

Ajoneuvoille ja/tai moottoreille tehdään myös moottorien osalta säännössä nro 85 ja ajoneuvojen osalta kohdassa 6.2.3 kuvattu enimmäistehon vertailutesti.

6.2.2.2   Moottorin polttoainevaatimukset – moottorin tavallisesti käyttämät polttoainetyypit:

| a) | pelkästään maakaasu (maakaasutila), jos kyseessä on yhtä polttoainetta käyttävä ajoneuvo (9) |
| --- | --- |

a)

pelkästään maakaasu (maakaasutila), jos kyseessä on yhtä polttoainetta käyttävä ajoneuvo (9)

| b) | joko lyijytön bensiini (bensiinitila) tai maakaasu (maakaasutila), jos kyseessä on kaksoispolttoaineajoneuvo |
| --- | --- |

b)

joko lyijytön bensiini (bensiinitila) tai maakaasu (maakaasutila), jos kyseessä on kaksoispolttoaineajoneuvo

| c) | dieselpolttoaine taikka dieselpolttoaine ja maakaasu (monipolttoaineajoneuvo)
  (Monipolttoaineajoneuvoa koskevat määräykset on vielä määriteltävä.) |
| --- | --- |

c)

dieselpolttoaine taikka dieselpolttoaine ja maakaasu (monipolttoaineajoneuvo)

(Monipolttoaineajoneuvoa koskevat määräykset on vielä määriteltävä.)

6.2.2.3   ’Epäpuhtauksilla’ tarkoitetaan seuraavia:

| a) | hiilimonoksidi |
| --- | --- |

a)

hiilimonoksidi

| b) | hiilivedyt seuraavilla suhde-oletuksilla:


  CH1,85

  bensiini


  CH1,86

  dieselpolttoaine


  CH4

  maakaasu


  CH
  (määriteltävä) monipolttoaine |
| --- | --- |

b)

hiilivedyt seuraavilla suhde-oletuksilla:

CH1,85

  bensiini

CH1,86

  dieselpolttoaine

CH4

  maakaasu

CH
  (määriteltävä) monipolttoaine

| c) | typen oksidit ilmaistuna typpidioksidivastaavina (NO2) |
| --- | --- |

c)

typen oksidit ilmaistuna typpidioksidivastaavina (NO2)

| d) | hiukkaset jne. |
| --- | --- |

d)

hiukkaset jne.

6.2.2.4   Pakokaasupäästöt (luokkien M1 ja M2 ajoneuvot ja luokan M1 ajoneuvojen hiilidioksidipäästöt):

6.2.2.4.1   Testityyppiä I koskevat vaatimukset (tarkastetaan keskimääräiset päästöt kylmäkäynnistyksen jälkeen):

6.2.2.4.1.1   Pakokaasupäästöt on mitattava kylmäkäynnistyksen jälkeen kunkin polttoaineen osalta:

| a) | vertailubensiini |
| --- | --- |

a)

vertailubensiini

| b) | G20-vertailupolttoaine |
| --- | --- |

b)

G20-vertailupolttoaine

| c) | G25-vertailupolttoaine |
| --- | --- |

c)

G25-vertailupolttoaine

Hiilidioksidi-, hiilivety- ja typen oksidien päästöt lasketaan säännön nro 83 (9) mukaisesti.

6.2.2.4.1.2   Dynamometrin säätäminen

Tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan käyttää jotakin seuraavista menetelmistä:

| 6.2.2.4.1.2.1 | Käytetään alkuperäisen ajoneuvon vapaa rullaus -kertoimia:
  Jos käytetään tyyppihyväksynnässä käytetyn alkuperäisen ajoneuvon vapaa rullaus -kertoimia, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:






  a) | Mitataan kanta-ajoneuvon massa, kun ajoneuvoon on asennettu jälkiasennusjärjestelmä ja täyteen täytetty maakaasusäiliö, tai lasketaan se laskemalla yhteen alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa ja jälkiasennusjärjestelmän ja täyden maakaasusäiliön massa. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.4.1.2.1

Käytetään alkuperäisen ajoneuvon vapaa rullaus -kertoimia:

Jos käytetään tyyppihyväksynnässä käytetyn alkuperäisen ajoneuvon vapaa rullaus -kertoimia, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

a)

Mitataan kanta-ajoneuvon massa, kun ajoneuvoon on asennettu jälkiasennusjärjestelmä ja täyteen täytetty maakaasusäiliö, tai lasketaan se laskemalla yhteen alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa ja jälkiasennusjärjestelmän ja täyden maakaasusäiliön massa.

| b) | Määritetään kanta-ajoneuvon inertiamassa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon massan mukaan. |
| --- | --- |

b)

Määritetään kanta-ajoneuvon inertiamassa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon massan mukaan.

| c) | Kanta-ajoneuvon vierintävastuksen on vastattava alkuperäisen ajoneuvon arvoa, joka on suhteutettu kanta-ajoneuvon massaan, joka on mitattu tai laskettu edellä esitetyllä tavalla:

  jossa







  f’0 | = | kanta-ajoneuvon vierintävastus |
| --- | --- | --- | --- |
| f0 | = | alkuperäisen ajoneuvon vierintävastus |
| m | = | alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa |
| p | = | jälkiasennusjärjestelmän massa. |

c)

Kanta-ajoneuvon vierintävastuksen on vastattava alkuperäisen ajoneuvon arvoa, joka on suhteutettu kanta-ajoneuvon massaan, joka on mitattu tai laskettu edellä esitetyllä tavalla:

jossa

f’0

=

kanta-ajoneuvon vierintävastus

f0

=

alkuperäisen ajoneuvon vierintävastus

m

=

alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa

p

=

jälkiasennusjärjestelmän massa.

| d) | Kanta-ajoneuvon muiden vastuskertoimien on vastattava alkuperäisen ajoneuvon kertoimia. |
| --- | --- |

d)

Kanta-ajoneuvon muiden vastuskertoimien on vastattava alkuperäisen ajoneuvon kertoimia.

| 6.2.2.4.1.2.2 | Käytetään taulukkoarvoja:






  a) | Mitataan kanta-ajoneuvon massa, kun ajoneuvoon on asennettu jälkiasennusjärjestelmä ja täyteen täytetty maakaasusäiliö, tai lasketaan se laskemalla yhteen alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa ja jälkiasennusjärjestelmän ja täyden maakaasusäiliön massa. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.4.1.2.2

Käytetään taulukkoarvoja:

a)

Mitataan kanta-ajoneuvon massa, kun ajoneuvoon on asennettu jälkiasennusjärjestelmä ja täyteen täytetty maakaasusäiliö, tai lasketaan se laskemalla yhteen alkuperäisen ajoneuvon vertailumassa ja jälkiasennusjärjestelmän ja täyden maakaasusäiliön massa.

| b) | Määritetään kanta-ajoneuvon inertiamassa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon massan mukaan. |
| --- | --- |

b)

Määritetään kanta-ajoneuvon inertiamassa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon massan mukaan.

| c) | Kertoimen a on oltava se, joka vastaa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon vertailumassaa. |
| --- | --- |

c)

Kertoimen a on oltava se, joka vastaa jälkiasennusjärjestelmällä varustetun ajoneuvon vertailumassaa.

| d) | Kertoimen b on oltava se, joka vastaa alkuperäisen ajoneuvon vertailumassaa. |
| --- | --- |

d)

Kertoimen b on oltava se, joka vastaa alkuperäisen ajoneuvon vertailumassaa.

6.2.2.4.1.3   Pakokaasumittaustesti bensiinitilassa

Ellei kohdan 6.2.2.4.1.5 määräyksistä muuta johdu, testit on tehtävä kolme kertaa käyttäen vertailubensiiniä. Jälkiasennusjärjestelmällä varustettujen kanta-ajoneuvojen on täytettävä alkuperäisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukaiset raja-arvot mukaan luettuina alkuperäisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnän aikana sovelletut huononemiskertoimet.

6.2.2.4.1.4   Sen estämättä, mitä kohdassa 6.2.2.4.1.3 vaaditaan, jokaisen epäpuhtauden tai epäpuhtauksien yhdistelmän osalta sallitaan yhden tuloksen kolmesta ylittää raja-arvo enintään 10 prosentilla edellyttäen, että kolmen tuloksen aritmeettinen keskiarvo on epäpuhtauksien rajan alapuolella. Raja-arvot voivat tässä tapauksessa ylittyä useamman kuin yhden epäpuhtauden osalta samassa testissä tai eri testeissä.

6.2.2.4.1.5   Kohdassa 6.2.2.4.1.3 määrättyä päästötestien määrää voidaan vähentää seuraavin edellytyksin:

| a) | Jos testin tulos kustakin raja-arvoissa tarkoitetusta epäpuhtaudesta on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,7 kertaa päästöraja
  (eli V1 ≤ 0,70 G), suoritetaan vain yksi testi. |
| --- | --- |

a)

Jos testin tulos kustakin raja-arvoissa tarkoitetusta epäpuhtaudesta on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,7 kertaa päästöraja

(eli V1 ≤ 0,70 G), suoritetaan vain yksi testi.

| b) | On tehtävä kaksi testiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kunkin raja-arvoissa tarkoitetun epäpuhtauden osalta:
  V1 ≤ 0,85 G ja V1 + V2 ≤ 1,70 G ja V2 ≤ G
  jossa






  V1 | on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu ensimmäisestä tyypin I testistä |
| --- | --- | --- |
| V2 | on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu toisesta tyypin I testistä |
| G | yhden epäpuhtauden (CO/HC/NOx) ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen raja-arvo jaettuna huononemiskertoimilla. |

b)

On tehtävä kaksi testiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kunkin raja-arvoissa tarkoitetun epäpuhtauden osalta:

V1 ≤ 0,85 G ja V1 + V2 ≤ 1,70 G ja V2 ≤ G

jossa

V1

on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu ensimmäisestä tyypin I testistä

V2

on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu toisesta tyypin I testistä

G

yhden epäpuhtauden (CO/HC/NOx) ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen raja-arvo jaettuna huononemiskertoimilla.

6.2.2.4.1.6   Pakokaasumittaustesti maakaasutilassa

Ellei kohdan 6.2.2.4.1.8 määräyksistä muuta johdu, testit on tehtävä kolme kertaa käyttäen kutakin vertailumaakaasua. Jälkiasennusjärjestelmällä varustettujen kanta-ajoneuvojen on täytettävä alkuperäisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukaiset raja-arvot mukaan luettuina alkuperäisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnän aikana sovelletut huononemiskertoimet.

Jos kanta-ajoneuvo on säännön nro 83, muutossarja 05, tai direktiivin 98/69/EY tai säännön nro 49, muutossarja 04, tai direktiivin 1999/96/EY mukainen, ajoneuvo saa käyttää bensiiniä enintään 90 sekuntia kunkin testin aikana.

Jos ajoneuvo on sääntöjen nro 83 ja 49 myöhempien muutossarjojen taikka myöhempien muuttavien direktiivien tai EU-asetusten mukainen, kyseinen jakso on enintään 60 sekuntia.

6.2.2.4.1.6.1   Moottorin käynnistys

Moottori voidaan käynnistää bensiiniä käyttäen ja siirtyä sitten maakaasun käyttöön, kun ennalta määrätty aika, jota kuljettaja ei voi muuttaa, on kulunut.

6.2.2.4.1.6.2   Bensiinin käyttö

Jos kanta-ajoneuvo on säännön nro 83, muutossarja 05, tai direktiivin 98/69/EY tai säännön nro 49, muutossarja 04, tai direktiivin 1999/96/EY mukainen, ajoneuvo saa käyttää bensiiniä enintään 90 sekuntia kunkin testin aikana.

Jos ajoneuvo on sääntöjen nro 83 ja 49 myöhempien muutossarjojen taikka myöhempien muuttavien direktiivien tai EU-asetusten mukainen, kyseinen jakso on enintään 60 sekuntia.

6.2.2.4.1.6.3   Bensiinikäyttöisiä suorasuihkutusmoottoreita koskevat erityiset vaatimukset

Jollei kohdasta 6.1.2.4.1.6.2 muuta johdu, bensiinikäyttöisellä suorasuihkutusmoottorilla varustettujen ajoneuvojen tapauksessa voidaan käyttää koko testisyklin ajan pelkästään bensiiniä taikka samanaikaisesti bensiiniä ja nestekaasua, kunhan kaasun energiankulutus on suurempi kuin 80 prosenttia testin aikana kulutetusta kokonaisenergiasta.

Prosenttiosuus lasketaan liitteessä 6B määritellyn menetelmän mukaisesti.

6.2.2.4.1.7   Sen estämättä, mitä kohdassa 6.2.2.4.1.6 vaaditaan, jokaisen epäpuhtauden tai epäpuhtauksien yhdistelmän osalta sallitaan yhden tuloksen kolmesta ylittää raja-arvo enintään 10 prosentilla edellyttäen, että kolmen tuloksen aritmeettinen keskiarvo on epäpuhtauksien rajan alapuolella. Raja-arvot voivat tässä tapauksessa ylittyä useamman kuin yhden epäpuhtauden osalta samassa testissä tai eri testeissä.

6.2.2.4.1.8   Kohdassa 6.2.2.4.1.6 määrättyä kullakin vertailumaakaasulla tehtävien päästötestien määrää voidaan vähentää seuraavin edellytyksin:

| a) | Jos testin tulos kustakin raja-arvoissa tarkoitetusta epäpuhtaudesta on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,7 kertaa päästöraja
  (eli M1 ≤ 0,70 G), suoritetaan vain yksi testi. |
| --- | --- |

a)

Jos testin tulos kustakin raja-arvoissa tarkoitetusta epäpuhtaudesta on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,7 kertaa päästöraja

(eli M1 ≤ 0,70 G), suoritetaan vain yksi testi.

| b) | On tehtävä kaksi testiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kunkin raja-arvoissa tarkoitetun epäpuhtauden osalta:
  M1 ≤ 0,85 G ja M1 + M2 ≤ 1,70 G ja M2 ≤ G
  jossa






  M1 | on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu ensimmäisestä tyypin I testistä |
| --- | --- | --- |
| M2 | on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu toisesta tyypin I testistä |
| G | yhden epäpuhtauden (CO/HC/NOx) ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen raja-arvo jaettuna huononemiskertoimilla. |

b)

On tehtävä kaksi testiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kunkin raja-arvoissa tarkoitetun epäpuhtauden osalta:

M1 ≤ 0,85 G ja M1 + M2 ≤ 1,70 G ja M2 ≤ G

jossa

M1

on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu ensimmäisestä tyypin I testistä

M2

on yhden epäpuhtauden päästöarvo, joka on saatu toisesta tyypin I testistä

G

yhden epäpuhtauden (CO/HC/NOx) ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen raja-arvo jaettuna huononemiskertoimilla.

6.2.2.4.2   Testityyppiä II (hiilimonoksidipäästötesti joutokäynnillä) koskevat erityiset vaatimukset ajoneuvoille, joiden enimmäismassa on yli 3 500 kg:

| 6.2.2.4.2.1 | Yhdelle tämän säännön kohdassa 2.2 kuvattua, tämän säännön kohdassa 2.5 kuvattuun kanta-ajoneuvoon asennettua CNG-jälkiasennusjärjestelmää edustavalle näytekappaleelle on tehtävä säännössä nro 83 (9) kuvattu tyypin II testi. |
| --- | --- |

6.2.2.4.2.1

Yhdelle tämän säännön kohdassa 2.2 kuvattua, tämän säännön kohdassa 2.5 kuvattuun kanta-ajoneuvoon asennettua CNG-jälkiasennusjärjestelmää edustavalle näytekappaleelle on tehtävä säännössä nro 83 (9) kuvattu tyypin II testi.

| 6.2.2.4.2.2 | Sen estämättä, mitä säännössä nro 83 (9) määrätään, tyypin II testi on tehtävä järjestelmän valmistajan pyynnöstä käyttäen vain yhtä vertailumaakaasua, joka valitaan testistä vastaavan tutkimuslaitoksen harkinnan mukaan. |
| --- | --- |

6.2.2.4.2.2

Sen estämättä, mitä säännössä nro 83 (9) määrätään, tyypin II testi on tehtävä järjestelmän valmistajan pyynnöstä käyttäen vain yhtä vertailumaakaasua, joka valitaan testistä vastaavan tutkimuslaitoksen harkinnan mukaan.

6.2.2.4.3   Hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen laskeminen (luokkien M1 ja N1 ajoneuvot)

| 6.2.2.4.3.1 | Hiilidioksidipäästöt lasketaan soveltuvassa tapauksessa säännön nro 101 mukaisesti kunkin kanta-ajoneuvon osalta.
  Hiilidioksidipäästöjen keskiarvo lasketaan seuraavasti:


  jossa






  i | on kanta-ajoneuvojen lukumäärää (i = 1–n) |
| --- | --- | --- |
| CO2G20 | on kolmesta jälkiasennusjärjestelmän kanssa vertailumaakaasulla G20 ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo |
| CO2G25 | on kolmesta jälkiasennusjärjestelmän kanssa vertailumaakaasulla G25 ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo |
| CO2petrol.i | on kolmesta vertailubensiinillä ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo. |

6.2.2.4.3.1

Hiilidioksidipäästöt lasketaan soveltuvassa tapauksessa säännön nro 101 mukaisesti kunkin kanta-ajoneuvon osalta.

Hiilidioksidipäästöjen keskiarvo lasketaan seuraavasti:

jossa

i

on kanta-ajoneuvojen lukumäärää (i = 1–n)

CO2G20

on kolmesta jälkiasennusjärjestelmän kanssa vertailumaakaasulla G20 ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo

CO2G25

on kolmesta jälkiasennusjärjestelmän kanssa vertailumaakaasulla G25 ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo

CO2petrol.i

on kolmesta vertailubensiinillä ajoneuvolle nro i tehdystä tyypin I testistä saatujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo.

| 6.2.2.4.3.2 | Polttoaineen keskikulutus lasketaan samalla tavalla kuin hiilidioksidipäästöjen keskiarvo kohdassa 6.2.2.4.3.1 määritellyn mukaisesti. |
| --- | --- |

6.2.2.4.3.2

Polttoaineen keskikulutus lasketaan samalla tavalla kuin hiilidioksidipäästöjen keskiarvo kohdassa 6.2.2.4.3.1 määritellyn mukaisesti.

| 6.2.2.4.3.3 | Hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen suhteet lasketaan seuraavasti:


  Viralliset hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvot ajoneuvoperheen kunkin jäsenen osalta kerrotaan edellä annetuilla suhteilla. |
| --- | --- |

6.2.2.4.3.3

Hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen suhteet lasketaan seuraavasti:

Viralliset hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvot ajoneuvoperheen kunkin jäsenen osalta kerrotaan edellä annetuilla suhteilla.

6.2.2.5   Pakokaasupäästöt (luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvot)

6.2.2.6   Tämä kohta on varattu erityisille vaatimuksille, joita sovelletaan sellaisten dieselmoottorien päästöihin, jotka on hyväksytty säännön nro 49 mukaisesti ja jotka on vaadittaessa varustettu CNG-jälkiasennusjärjestelmällä (monipolttoaine).

6.2.3   Tehovaatimukset

Kanta-ajoneuvoille tai -moottoreille tehdään testit seuraavasti:

6.2.3.1   Yhdelle tämän säännön kohdassa 2.2 kuvattua, kanta-ajoneuvoihin tai -moottoreihin asennettua CNG-jälkiasennusjärjestelmää edustavalle näytekappaleelle on tehtävä kohdassa 6.2.3.2 tai 6.2.3.3 kuvatut testimenettelyt. Maakaasua käyttäen mitatun tehon on oltava pienempi kuin bensiinillä mitattu teho +5 prosenttia.

6.2.3.2   Alustadynamometrimenetelmä

Kustakin kanta-ajoneuvosta mitataan alustadynamometrillä enimmäisteho pyörillä käyttäen seuraavia polttoaineita:

| a) | vertailubensiini |
| --- | --- |

a)

vertailubensiini

| b) | vertailupolttoaine G20 tai G25. |
| --- | --- |

b)

vertailupolttoaine G20 tai G25.

Tehomittausten keskiarvo lasketaan seuraavasti:

Formula

Formula

Moottorin tehon suhde lasketaan seuraavasti:

Formula

Viralliset moottorin tehon arvot ajoneuvoperheen kunkin jäsenen osalta kerrotaan edellä annetulla suhteella.

6.2.3.3   Moottoridynamometrimenetelmä

Kustakin kanta-ajoneuvosta mitataan moottoridynamometrillä enimmäisteho kampiakselilla säännön nro 85 mukaisesti käyttäen seuraavia polttoaineita:

| a) | Kaupallinen bensiini- tai dieselpolttoaine |
| --- | --- |

a)

Kaupallinen bensiini- tai dieselpolttoaine

| b) | Kaupallinen maakaasu |
| --- | --- |

b)

Kaupallinen maakaasu

Tehomittausten keskiarvo lasketaan seuraavasti:

Formula

Formula

Moottorin tehon suhde lasketaan seuraavasti:

Formula

Viralliset moottorin tehon arvot ajoneuvoperheen kunkin jäsenen osalta kerrotaan edellä annetulla suhteella.

6.2.4   CNG-jälkiasennusjärjestelmällä varustettuja ajoneuvoja koskevat OBD-järjestelmää koskevat vaatimukset ja testit

| 6.2.4.1 | Tässä kohdassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  6.2.4.1.1 | ’Alkuperäisellä päästöjen rajoittamiseen liittyvällä komponentilla’ tarkoitetaan ilmanimu-, pako- tai haihdutusjärjestelmässä olevaa komponenttia, joka lähettää tietoja bensiinijärjestelmän ohjaimelle tai vastaanottaa tietoja siltä. |
| --- | --- | --- |

6.2.4.1

Tässä kohdassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

6.2.4.1.1

’Alkuperäisellä päästöjen rajoittamiseen liittyvällä komponentilla’ tarkoitetaan ilmanimu-, pako- tai haihdutusjärjestelmässä olevaa komponenttia, joka lähettää tietoja bensiinijärjestelmän ohjaimelle tai vastaanottaa tietoja siltä.

| 6.2.4.1.2 | ’Päästöjen rajoittamiseen liittyvällä maakaasujärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan ilmanimu-, pako- tai haihdutusjärjestelmässä olevaa komponenttia, joka lähettää tietoja maakaasujärjestelmän ohjaimelle tai vastaanottaa tietoja siltä. |
| --- | --- |

6.2.4.1.2

’Päästöjen rajoittamiseen liittyvällä maakaasujärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan ilmanimu-, pako- tai haihdutusjärjestelmässä olevaa komponenttia, joka lähettää tietoja maakaasujärjestelmän ohjaimelle tai vastaanottaa tietoja siltä.

| 6.2.4.2 | Jos CNG-jälkiasennusjärjestelmän asianmukainen asentaminen ajoneuvoon sitä vaatii, voidaan sellaisten alkuperäisten päästöjen rajoittamiseen liittyvien komponenttien, joita ei käytetä maakaasutilassa, oikeanlaista toimintaa simuloida. |
| --- | --- |

6.2.4.2

Jos CNG-jälkiasennusjärjestelmän asianmukainen asentaminen ajoneuvoon sitä vaatii, voidaan sellaisten alkuperäisten päästöjen rajoittamiseen liittyvien komponenttien, joita ei käytetä maakaasutilassa, oikeanlaista toimintaa simuloida.

| 6.2.4.3 | Kanta-ajoneuvoihin asennetun, kohdassa 2.2 kuvatun CNG-jälkiasennusjärjestelmän on täytettävä säännössä nro 83 (9) määrätyt vaatimukset ja testit sekä bensiini- että maakaasutilassa. |
| --- | --- |

6.2.4.3

Kanta-ajoneuvoihin asennetun, kohdassa 2.2 kuvatun CNG-jälkiasennusjärjestelmän on täytettävä säännössä nro 83 (9) määrätyt vaatimukset ja testit sekä bensiini- että maakaasutilassa.

| 6.2.4.4 | OBD-järjestelmää koskevat erityiset vaatimukset ja isäntä–renki-jälkiasennusjärjestelmän testit






  6.2.4.4.1 | Sen estämättä, mitä kohdassa 6.2.4.3 vaaditaan, isäntä–renki-jälkiasennusjärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | Bensiinijärjestelmän elektronisen ohjauslaitteen (ECU) on toimittava aktiivisena moottorinohjauslaitteena sekä bensiini- että maakaasutilassa. |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.4.4

OBD-järjestelmää koskevat erityiset vaatimukset ja isäntä–renki-jälkiasennusjärjestelmän testit

6.2.4.4.1

Sen estämättä, mitä kohdassa 6.2.4.3 vaaditaan, isäntä–renki-jälkiasennusjärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

Bensiinijärjestelmän elektronisen ohjauslaitteen (ECU) on toimittava aktiivisena moottorinohjauslaitteena sekä bensiini- että maakaasutilassa.

| b) | Bensiinikäytön aikana bensiinijärjestelmän OBD-järjestelmän on oltava ainoa toiminnassa oleva ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä. |
| --- | --- |

b)

Bensiinikäytön aikana bensiinijärjestelmän OBD-järjestelmän on oltava ainoa toiminnassa oleva ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä.

| c) | Maakaasukäytön aikana bensiinijärjestelmän OBD-järjestelmän on edelleen valvottava muita alkuperäisiä päästöjen rajoittamiseen liittyviä komponentteja kuin niitä, jotka eivät ole käytössä. |
| --- | --- |

c)

Maakaasukäytön aikana bensiinijärjestelmän OBD-järjestelmän on edelleen valvottava muita alkuperäisiä päästöjen rajoittamiseen liittyviä komponentteja kuin niitä, jotka eivät ole käytössä.

| d) | Maakaasukäytön aikana maakaasujärjestelmän elektroninen ohjauslaite saa valvoa vain päästöjen rajoittamiseen liittyviä maakaasujärjestelmän komponentteja ja niiden sähköliitäntöjä. |
| --- | --- |

d)

Maakaasukäytön aikana maakaasujärjestelmän elektroninen ohjauslaite saa valvoa vain päästöjen rajoittamiseen liittyviä maakaasujärjestelmän komponentteja ja niiden sähköliitäntöjä.

| 6.2.4.4.2 | Sen estämättä, mitä kohdassa 6.2.4.3 vaaditaan, CNG-jälkiasennusjärjestelmälle on tehtävä seuraavat testit, jotka testityypin I tapauksessa on tehtävä säännön nro 83 (9) mukaisesti.






  6.2.4.4.2.1 | Seuraavat testit on tehtävä yhdelle kanta-ajoneuvolle, joka on varustettu CNG-jälkiasennusjärjestelmällä:






  a) | Maakaasujärjestelmän elektronisen ohjauslaitteen on noudatettava bensiinijärjestelmän ECU-laitteen toimintaa polttoainestrategioiden osalta (esim. suihkutus- ja sytytysstrategiat – kuten sytytysennakko). Tämä voidaan osoittaa valvontaohjelmalla (diagnoosiohjelmalla) ja muuntamalla bensiinijärjestelmän jonkin anturin signaalia, joka vaikuttaa suihkutusaikaan ja sytytysennakkoon. |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.4.4.2

Sen estämättä, mitä kohdassa 6.2.4.3 vaaditaan, CNG-jälkiasennusjärjestelmälle on tehtävä seuraavat testit, jotka testityypin I tapauksessa on tehtävä säännön nro 83 (9) mukaisesti.

6.2.4.4.2.1

Seuraavat testit on tehtävä yhdelle kanta-ajoneuvolle, joka on varustettu CNG-jälkiasennusjärjestelmällä:

a)

Maakaasujärjestelmän elektronisen ohjauslaitteen on noudatettava bensiinijärjestelmän ECU-laitteen toimintaa polttoainestrategioiden osalta (esim. suihkutus- ja sytytysstrategiat – kuten sytytysennakko). Tämä voidaan osoittaa valvontaohjelmalla (diagnoosiohjelmalla) ja muuntamalla bensiinijärjestelmän jonkin anturin signaalia, joka vaikuttaa suihkutusaikaan ja sytytysennakkoon.

| b) | Bensiinikäytöllä tehtävän tyypin I testin aikana alkuperäisen vikailmaisimen (MI) on aktivoiduttava, kun jonkin alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä kytketään irti. |
| --- | --- |

b)

Bensiinikäytöllä tehtävän tyypin I testin aikana alkuperäisen vikailmaisimen (MI) on aktivoiduttava, kun jonkin alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä kytketään irti.

| c) | Maakaasukäytöllä tehtävän tyypin I testin aikana alkuperäisen vikailmaisimen (MI) on aktivoiduttava, kun jonkin maakaasukäytössä käytettävän alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä kytketään irti. |
| --- | --- |

c)

Maakaasukäytöllä tehtävän tyypin I testin aikana alkuperäisen vikailmaisimen (MI) on aktivoiduttava, kun jonkin maakaasukäytössä käytettävän alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä kytketään irti.

| 6.2.4.4.2.2 | Seuraavat testit on tehtävä kanta-ajoneuvoille, jotka on varustettu CNG-jälkiasennusjärjestelmällä, pelkästään maakaasutilassa:






  a) | Kytketään tyypin I testin aikana yhden maakaasukäytössä käytettävän alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä irti. |
| --- | --- | --- |

6.2.4.4.2.2

Seuraavat testit on tehtävä kanta-ajoneuvoille, jotka on varustettu CNG-jälkiasennusjärjestelmällä, pelkästään maakaasutilassa:

a)

Kytketään tyypin I testin aikana yhden maakaasukäytössä käytettävän alkuperäisen päästöjen rajoittamiseen liittyvän komponentin sähköinen kytkentä irti.

| b) | Korvataan tyypin I testin aikana yksi maakaasukäytössä käytettävä päästöjen rajoittamiseen liittyvä komponentti kuluneella ja viallisella komponentilla tai simuloidaan vastaava vika elektronisesti. |
| --- | --- |

b)

Korvataan tyypin I testin aikana yksi maakaasukäytössä käytettävä päästöjen rajoittamiseen liittyvä komponentti kuluneella ja viallisella komponentilla tai simuloidaan vastaava vika elektronisesti.

Minkä tahansa edellä esitetyn tilanteen yhteydessä alkuperäisen vikailmaisimen on aktivoiduttava tai maakaasutilasta on automaattisesti siirryttävä bensiinitilaan ennen testien päättymistä.

| 6.2.4.4.2.3 | Maakaasukäytössä käytettävien päästöjen rajoittamiseen liittyvien komponenttien ja niiden sähkökytkentöjen toimintahäiriöiden aiheuttamat vikakoodit on tallennettava maakaasujärjestelmän elektroniseen ohjauslaitteeseen. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.3

Maakaasukäytössä käytettävien päästöjen rajoittamiseen liittyvien komponenttien ja niiden sähkökytkentöjen toimintahäiriöiden aiheuttamat vikakoodit on tallennettava maakaasujärjestelmän elektroniseen ohjauslaitteeseen.

| 6.2.4.4.2.4 | Järjestelmän valmistajan on annettava ohjeet kohdassa 6.2.4.4.2.3 tarkoitettujen maakaasujärjestelmän vikakoodien tulkitsemiseen. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.4

Järjestelmän valmistajan on annettava ohjeet kohdassa 6.2.4.4.2.3 tarkoitettujen maakaasujärjestelmän vikakoodien tulkitsemiseen.

7.   KÄYTTÖOPPAAT

7.1.   Asennusohjeet jälkiasennusjärjestelmän asentamiseksi ajoneuvoon

7.1.1   Soveltamisala

Tässä kohdassa luetellaan asennusohjeiden sisältöä koskevat vähimmäisvaatimukset.

7.1.2   Viitestandardien luettelo

7.1.3   Yleiset vaatimukset

7.1.3.1   Käyttöopas ohjaa asentajaa suorittamaan asianmukaiset menettelyt, joita on noudatettava LPG- tai CNG-järjestelmän kokoamisessa.

7.1.3.2   Käyttöoppaan laatii jälkiasennusjärjestelmän valmistaja.

7.1.3.3   Käyttöopas on osa jälkiasennusjärjestelmää, ja se on toimitettava jokaisen muuntamissarjan mukana.

7.1.3.4   Käyttöopas on laadittava sen maan kielellä, johon jälkiasennusjärjestelmä toimitetaan, tai vähintään englannin kielellä.

7.1.3.5   Käyttöoppaassa voi olla kaksi osaa:

| Osa I | : | a) | osa, jossa kuvataan jälkiasennusjärjestelmää edustava näytekappale |
| --- | --- | --- | --- |

Osa I

:

a)

osa, jossa kuvataan jälkiasennusjärjestelmää edustava näytekappale

| b) | osa, jossa luetellaan komponentit, jotka jälkiasennusjärjestelmän valmistaja on ilmoittanut vaihtoehtoisiksi. |
| --- | --- |

b)

osa, jossa luetellaan komponentit, jotka jälkiasennusjärjestelmän valmistaja on ilmoittanut vaihtoehtoisiksi.

Osa II

:

Osa, jossa on asianomaista ajoneuvoa koskevat asennusohjeet.

7.1.3.6   Kanta-ajoneuvojen asennusohjeet on toimitettava tyyppihyväksynnän myöntävälle tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

7.1.3.7   Jälkiasennusjärjestelmän valmistajan on pidettävä ajoneuvoperheeseen kuuluvien ajoneuvojen asennusohjeet saatavilla tyyppihyväksynnän myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen määrittämän ajan.

7.1.4   Asennusohjeiden osan I kohdan a sisältö

7.1.4.1   Jälkiasennusjärjestelmän kuvaus

| 7.1.4.1.1 | Jälkiasennusjärjestelmän toimintaperiaatteet |
| --- | --- |

7.1.4.1.1

Jälkiasennusjärjestelmän toimintaperiaatteet

| 7.1.4.1.2 | Jälkiasennusjärjestelmän kunkin komponentin toimintaperiaatteet. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2

Jälkiasennusjärjestelmän kunkin komponentin toimintaperiaatteet.

7.1.4.2   Kokoamisen asianmukaisuuden tarkastus

| 7.1.4.2.1 | Asennusohjeissa on esitettävä yksityiskohtaiset menettelyt ja toimenpiteet, jotka asentajan on toteutettava tarkastaakseen, että järjestelmä on koottu siten, että se toimii turvallisesti ja että asennusohjeita on noudatettu. |
| --- | --- |

7.1.4.2.1

Asennusohjeissa on esitettävä yksityiskohtaiset menettelyt ja toimenpiteet, jotka asentajan on toteutettava tarkastaakseen, että järjestelmä on koottu siten, että se toimii turvallisesti ja että asennusohjeita on noudatettu.

7.1.4.3   Käynnistysmenettelyt

| 7.1.4.3.1 | Asennusohjeissa on esitettävä käynnistystoimenpiteet, jotka asentajan on suoritettava. |
| --- | --- |

7.1.4.3.1

Asennusohjeissa on esitettävä käynnistystoimenpiteet, jotka asentajan on suoritettava.

7.1.4.4   Huolto-ohjeet

| 7.1.4.4.1 | Asennusohjeissa on esitettävä huolto-ohjelma, jossa täsmennetään kaikki tavanomaiset huoltotoimenpiteet, jotka yksittäisille komponenteille ja järjestelmälle on tehtävä niiden käyttöiän aikana (aika ja ajoneuvon ajokilometrit). |
| --- | --- |

7.1.4.4.1

Asennusohjeissa on esitettävä huolto-ohjelma, jossa täsmennetään kaikki tavanomaiset huoltotoimenpiteet, jotka yksittäisille komponenteille ja järjestelmälle on tehtävä niiden käyttöiän aikana (aika ja ajoneuvon ajokilometrit).

| 7.1.4.4.2 | Asennusohjeissa on täsmennettävä asiantuntemus, jota järjestelmän asentamiseen ja huoltamiseen tarvitaan. |
| --- | --- |

7.1.4.4.2

Asennusohjeissa on täsmennettävä asiantuntemus, jota järjestelmän asentamiseen ja huoltamiseen tarvitaan.

7.1.4.5   Järjestelmän toimintahäiriö

| 7.1.4.5.1 | Asennusohjeissa on esitettävä järjestelmän toimintahäiriöiden ilmetessä tarvittavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

7.1.4.5.1

Asennusohjeissa on esitettävä järjestelmän toimintahäiriöiden ilmetessä tarvittavat toimenpiteet.

7.1.4.6   Vianmääritys

| 7.1.4.6.1 | Jos muuntamisjärjestelmä sisältää vianmääritysjärjestelmän, asennusohjeissa on esitettävä järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus sekä korjaavat toimenpiteet, joihin voidaan ryhtyä toimintahäiriön ilmetessä. |
| --- | --- |

7.1.4.6.1

Jos muuntamisjärjestelmä sisältää vianmääritysjärjestelmän, asennusohjeissa on esitettävä järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus sekä korjaavat toimenpiteet, joihin voidaan ryhtyä toimintahäiriön ilmetessä.

7.1.5   Asennusohjeiden osan II sisältö

7.1.5.1   Jälkiasennusjärjestelmän tunnistetiedot

| 7.1.5.1.1 | Jälkiasennusjärjestelmän hyväksyntänumero |
| --- | --- |

7.1.5.1.1

Jälkiasennusjärjestelmän hyväksyntänumero

| 7.1.5.1.2 | Ajoneuvon valmistaja |
| --- | --- |

7.1.5.1.2

Ajoneuvon valmistaja

| 7.1.5.1.3 | Ajoneuvoluokka |
| --- | --- |

7.1.5.1.3

Ajoneuvoluokka

| 7.1.5.1.4 | Ajoneuvon tyyppi |
| --- | --- |

7.1.5.1.4

Ajoneuvon tyyppi

| 7.1.5.1.5 | Moottorin tyyppi |
| --- | --- |

7.1.5.1.5

Moottorin tyyppi

| 7.1.5.1.6 | Moottorin iskutilavuus |
| --- | --- |

7.1.5.1.6

Moottorin iskutilavuus

| 7.1.5.1.7 | Voimansiirron tyyppi |
| --- | --- |

7.1.5.1.7

Voimansiirron tyyppi

| 7.1.5.1.8 | Ajoneuvon malli |
| --- | --- |

7.1.5.1.8

Ajoneuvon malli

| 7.1.5.1.9 | Jälkiasennusjärjestelmän tyyppi (LPG tai CNG) |
| --- | --- |

7.1.5.1.9

Jälkiasennusjärjestelmän tyyppi (LPG tai CNG)

| 7.1.5.1.10 | Kokoamisohjeiden numero |
| --- | --- |

7.1.5.1.10

Kokoamisohjeiden numero

| 7.1.5.1.11 | Jälkiasennusjärjestelmän yleisesitys, jossa annetaan seuraavat tiedot jokaisesta komponentista:






  a) | tunnistenumero |
| --- | --- | --- |

7.1.5.1.11

Jälkiasennusjärjestelmän yleisesitys, jossa annetaan seuraavat tiedot jokaisesta komponentista:

a)

tunnistenumero

| b) | valmistajan tunnus |
| --- | --- |

b)

valmistajan tunnus

| c) | mahdollinen tyyppihyväksyntä |
| --- | --- |

c)

mahdollinen tyyppihyväksyntä

| d) | säiliöiden osalta tilavuus / valmistaja / tyyppi / viimeinen käyttöpäivä tai vaihtopäivä, jos on. |
| --- | --- |

d)

säiliöiden osalta tilavuus / valmistaja / tyyppi / viimeinen käyttöpäivä tai vaihtopäivä, jos on.

| 7.1.5.1.12 | Kuvaus (tapauksen mukaan myös piirustukset) säiliön asentamiseen ajoneuvoon tarvittavista kiinnitystarvikkeista. |
| --- | --- |

7.1.5.1.12

Kuvaus (tapauksen mukaan myös piirustukset) säiliön asentamiseen ajoneuvoon tarvittavista kiinnitystarvikkeista.

7.1.5.2   Asennusohjeet

| 7.1.5.2.1 | Kaikkien komponenttien kokoamisohjeet sekä kaaviot tai valokuvat, joista käy selvästi ilmi yksittäisten komponenttien sijainti moottoritilassa. |
| --- | --- |

7.1.5.2.1

Kaikkien komponenttien kokoamisohjeet sekä kaaviot tai valokuvat, joista käy selvästi ilmi yksittäisten komponenttien sijainti moottoritilassa.

| 7.1.5.2.2 | Kaavio tai valokuva, josta käy ilmi tarkka paikka, johon asentajan on sijoitettava jälkiasennusjärjestelmän tyyppihyväksyntäkilpi (sisältyy muuntamissarjaan). |
| --- | --- |

7.1.5.2.2

Kaavio tai valokuva, josta käy ilmi tarkka paikka, johon asentajan on sijoitettava jälkiasennusjärjestelmän tyyppihyväksyntäkilpi (sisältyy muuntamissarjaan).

| 7.1.5.2.3 | Selkeä sähköjärjestelmän kytkentäkaavio, josta käyvät ilmi ne mekaaniset komponentit, joihin johdot kytketään. |
| --- | --- |

7.1.5.2.3

Selkeä sähköjärjestelmän kytkentäkaavio, josta käyvät ilmi ne mekaaniset komponentit, joihin johdot kytketään.

7.2.   Loppukäyttäjän käsikirja

7.2.1   Soveltamisala

Loppukäyttäjän käsikirjaa koskevat LPG- tai CNG-järjestelmän kunnossapitoon liittyvät vähimmäisvaatimukset

7.2.2   Yleiset vaatimukset

7.2.2.1   Käyttäjän käsikirjan tarkoituksena on antaa loppukäyttäjälle tietoja asennettujen LPG- tai CNG-järjestelmien ominaisuuksista ja turvaominaisuuksista.

7.2.2.2   Jälkiasennusjärjestelmän valmistajan on laadittava käyttäjän käsikirja.

7.2.2.3   Järjestelmän valmistajan on sisällytettävä siihen kaikki tiedot, joita tarvitaan LPG-/CNG-järjestelmien asianmukaiseen ja turvalliseen käyttöön.

7.2.2.4   Käyttäjän käsikirjaa on pidettävä erottamattomana osana järjestelmää, ja sen vuoksi se on toimitettava LPG-/CNG-järjestelmien mukana.

7.2.2.5   Käyttäjän käsikirja on laadittava sen maan kielellä, johon jälkiasennusjärjestelmä toimitetaan.

7.2.2.6   Käyttäjän käsikirjassa on ilmoitettava sen kohteena olevan tuotteen tyyppi ja versio ja valmistusvuosi.

7.2.2.7   Siinä on annettava tietoja soveltuvista äärimmäisistä ympäristöolosuhteista.

7.2.3   Loppukäyttäjän käsikirjan sisältö:

7.2.3.1   Tekniset eritelmät

Käyttäjän käsikirjassa on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | käyttöominaisuudet |
| --- | --- |

a)

käyttöominaisuudet

| b) | toiminta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa |
| --- | --- |

b)

toiminta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa

| c) | äärimmäiset ympäristöolosuhteet. |
| --- | --- |

c)

äärimmäiset ympäristöolosuhteet.

7.2.3.2   Turvallisuusohjeet

Käyttäjän käsikirjassa on annettava terveys- ja turvallisuusvaaroja koskeva varoitus seuraavan luokituksen mukaisesti:

| a) | EHDOTUKSET järjestelmän optimaalista käyttöä varten |
| --- | --- |

a)

EHDOTUKSET järjestelmän optimaalista käyttöä varten

| b) | HUOMAUTUS mahdollisista virheellisestä käytöstä johtuvista ongelmista |
| --- | --- |

b)

HUOMAUTUS mahdollisista virheellisestä käytöstä johtuvista ongelmista

| c) | VAROITUS henkilöille tai esineille aiheutuvista vahingoista, jos menettelyjä ei noudateta. |
| --- | --- |

c)

VAROITUS henkilöille tai esineille aiheutuvista vahingoista, jos menettelyjä ei noudateta.

Käytettävien turvamerkkien on oltava kansainvälisen SI-järjestelmän mukaisia, ja niiden tarkoitus on esitettävä selvästi käyttäjän käsikirjassa.

Käyttäjän käsikirjassa on esitettävä asianmukaiset toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä, jos ajoneuvo maalataan uudelleen ja sijoitetaan kuumaan kuivaustilaan.

7.2.3.3   LPG-/CNG-järjestelmien kuvaus

Kaikkien LPG-/CNG-järjestelmän komponenttien tarkoitus, käyttö ja toiminta on kuvattava selkeästi.

7.2.3.4   LPG-/CNG-järjestelmien ensimmäinen käyttö ja säätäminen

Käyttäjän käsikirjassa on annettava loppukäyttäjälle kaikki tarvittavat tiedot järjestelmän totutuskäytöstä ja/tai tarvittavasta säätämisestä.

7.2.3.5   LPG-/CNG-järjestelmien käyttäminen

7.2.3.5.1   LPG-/CNG-järjestelmien täyttäminen

Käyttäjän käsikirjassa on ilmoitettava vaihe vaiheelta ne toimenpiteet, joita tarvitaan LPG-/CNG-säiliöiden täyttämiseen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että LPG-säiliön enimmäistäyttötaso on 80 prosenttia.

7.2.3.5.2   Käytettävän polttoaineen vaihtaminen

Käyttäjän käsikirjassa on kuvattava selkeästi vaihe vaiheelta menettely, jolla käyttöön vaihdetaan toinen vaihtoehtoinen polttoaine.

7.2.3.5.3   Käsikäyttöisten venttiilien avaaminen ja sulkeminen

Jos järjestelmässä on käsikäyttöisiä venttiilejä, käyttäjän käsikirjassa on ilmoitettava oikea menettely niiden käyttöön.

7.2.3.5.4   Määrämittari

Käyttäjän käsikirjassa on esitettävä määrämittarin sijainti (esim. kojelaudassa tai säiliössä). Mittarin lukema on selostettava selvästi käyttäjälle korostaen etenkin LPG-säiliön 80 prosentin täyttömäärää.

7.2.3.5.5   Huolto

Jos järjestelmää on huollettava, käyttäjän käsikirjassa on ilmoitettava huoltotoimenpiteiden suoritustiheys ja tyyppi.

7.2.3.5.6   Viat ja korjaaminen

Käyttäjän käsikirjassa on ilmoitettava, mitä toimia on toteutettava järjestelmän vikaantuessa.

Jos järjestelmä on varustettu vianmääritysjärjestelmällä, käyttäjän käsikirjassa on kuvattava kyseinen järjestelmä ja ilmoitettava tarvittavat toimenpiteet.

7.2.3.5.7   Tuotteen romuttaminen

Käyttäjän käsikirjassa on annettava asianmukaiset tiedot varotoimenpiteistä, jotka on toteutettava, kun järjestelmä on poistettava ajoneuvosta.

8.   JÄLKIASENNUSJÄRJESTELMÄN TYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 8.1 | Kaikista neste- tai maakaasun käyttöön ajoneuvon käyttövoimajärjestelmässä liittyvien erityisten laitteiden asennuksen muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myönsi jälkiasennusjärjestelmän tyyppihyväksynnän. Viranomainen voi tämän jälkeen






  8.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että jälkiasennusjärjestelmä joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- | --- |

8.1

Kaikista neste- tai maakaasun käyttöön ajoneuvon käyttövoimajärjestelmässä liittyvien erityisten laitteiden asennuksen muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myönsi jälkiasennusjärjestelmän tyyppihyväksynnän. Viranomainen voi tämän jälkeen

8.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että jälkiasennusjärjestelmä joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 8.2 | Kohdissa 8.1.1 ja 8.1.2 kuvatuissa tapauksissa valvontaviranomaiselle on toimitettava päivitetty asennusopas. |
| --- | --- |

8.2

Kohdissa 8.1.1 ja 8.1.2 kuvatuissa tapauksissa valvontaviranomaiselle on toimitettava päivitetty asennusopas.

| 8.3 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 5.4 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

8.3

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 5.4 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille.

| 8.4 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A, ja/tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

8.4

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A, ja/tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324/Rev.2 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 10.1 | Jälkiasennusjärjestelmän tyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdan 9 vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

10.1

Jälkiasennusjärjestelmän tyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdan 9 vaatimukset eivät täyty.

| 10.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A ja/tai 1B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

10.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A ja/tai 1B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

| 11.1 | Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn jälkiasennusjärjestelmätyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A ja/tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

11.1

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn jälkiasennusjärjestelmätyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A ja/tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTAUKSESTA VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

| 12.1 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta. |
| --- | --- |

12.1

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Ajoneuvoluokat määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev. 2, kohta 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  EYVL L 76, 6.4.1970, s. 1.

(3)  EYVL L 282, 1.11.1996.

(4)  EYVL L 36, 9.2.1988, s. 33.

(5)  EYVL L 40, 17.2.1996, s. 1.

(6)  Turvallisuusvaatimusten osalta suositellaan, että kaikkiin jälkiasennusjärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovelletaan säännön nro 67, muutossarja 01, ja säännön nro 110 vähimmäisvaatimuksia.

(7)  Asentajan pätevyyden varmistamiseksi on tämän säännön kohdassa 1.3 mainittujen sopimuspuolen lainsäädäntövallan puitteissa suositeltavaa vaatia asentajalta järjestelmän valmistajan ja/tai pätevien organisaatioiden antamat voimassa olevat todistukset, joissa vahvistetaan, että henkilökunnalla on tarvittava asiantuntemus ja toimitiloilla asianmukainen soveltuvuus jälkiasennusjärjestelmän asentamiseen.

(8)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(9)  Sääntö nro 83, moottorin ensimmäisen tyyppihyväksynnän aikana voimassa ollut muutossarja.

(10)  Sääntö nro 49, moottorin ensimmäisen tyyppihyväksynnän aikana voimassa ollut muutossarja.

(11)  EYVL L 350, 28.12.1998, s. 1.

(12)  EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1.

---

LIITE 1A

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Antaja:

Viranomaisen nimi

Aihe: LPG-jälkiasennuslaitteiston tyypin (2)

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 115 mukaisesti

Hyväksyntänumero: ...

Laajennuksen numero: ...

1. Kohteena oleva LPG-jälkiasennuslaitteisto

Säiliö

Säiliöön asennetut apulaitteet (2)

80 prosentin sulkuventtiili

Määrämittari

Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili)

Paineenrajoituslaite

Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili

LPG-polttoainepumppu: kyllä/ei (2)

Moniventtiili,, johon kuuluvat seuraavat varusteet: ...

Tuuletusjärjestelmän kotelo

Tehonsyötön läpivientieristin (pumppu/toimilaitteet) (2)

Polttoainepumppu (2)

Höyrystin/paineensäädin (2)

Sulkuventtiili (2)

Vastaventtiili (2)

Kaasuputken paineenrajoitusventtiili (2)

Huoltoliitäntä (2)

Taipuisa letku (2)

Ulkopuolinen täyttöpiste (2)

Image

Kaasunruiskutuslaite tai sumutin (2)

Kaasunannosteluyksikkö (2)

Kaasunsekoituskappale (2)

Elektroninen ohjauslaite (2)

Paine-/lämpötila-anturi (2)

Nestekaasunsuodatinyksikkö (2)

2. Kauppanimi tai tavaramerkki ...

3. Valmistajan nimi ja osoite ...

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite ...

5. Hyväksyntähakemuksen päiväys ...

6. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos ...

7. Kyseisen laitoksen antaman testausselosteen päiväys ...

8. Kyseisen laitoksen antaman testausselosteen numero ...

9. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)...

10. Laajentamisen syyt (tarvittaessa) ...

11. Ajoneuvotyypit, joihin jälkiasennusjärjestelmä voidaan asentaa(luokat M1 ja N1), tai ajoneuvotyypit, joihin jälkiasennusjärjestelmä voidaan asentaa (muut ajoneuvotyypit), ja tapauksen mukaan hiilidioksidi- ja tehosuhteet (ks. tämän liitteen lisäys) ...

11.1. Päästövaatimukset

Sääntö nro 83, muutossarja (3)...

Sääntö nro 49, muutossarja (3)...

11.2. OBD-vaatimukset

Onko jälkiasennusjärjestelmän oltava ”isäntä–renki-tyyppiä” : kyllä/ei (2)

12. Paikka ...

13. Päiväys ...

14. Allekirjoitus ...

15. Hyväksyntää tai hyväksynnän laajentamista koskevan hakemuksen yhteydessä toimitetut asiakirjat ovat pyynnöstä saatavissa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

(3) Ajoneuvon tai moottorin ensimmäisen tyyppihyväksynnän ajankohtana voimassa ollut muutossarja.

Lisäys

Lisäys LPG-jälkiasennuslaitteiston tyyppiä koskevaan säännön nro 115 mukaiseen ilmoitukseen

(Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...)

| 1. | Ajoneuvot, joilla jälkiasennuslaitteisto on testattu:








  Ajoneuvo nro | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merkki: | | | |
| Tyyppi: | | | |
| Luokka: | | | |
| Päästörajat: | | | |
| Teho: | | | |
| Päästöjenrajoitusjärjestelmän tyyppi: | | | |

1.

Ajoneuvot, joilla jälkiasennuslaitteisto on testattu:

Ajoneuvo nro

1

2

n

Merkki:

Tyyppi:

Luokka:

Päästörajat:

Teho:

Päästöjenrajoitusjärjestelmän tyyppi:

| 2. | Testitulokset:
  Suhde CO2LPG /CO2 bensiini (2): ...
  Suhde tehoLPG /tehobensiini (tai diesel): ... |
| --- | --- |

2.

Testitulokset:

Suhde CO2LPG /CO2 bensiini (2): ...

Suhde tehoLPG /tehobensiini (tai diesel): ...

| 3. | Ajoneuvotyypit, joihin jälkiasennuslaitteisto soveltuu:
















  Polttoaine | Bensiini (tai diesel) (1) | Nestekaasu (LPG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvotyyppi | Moottorityyppi | Teho
  (kW) | CO (3)

  (g/km) | HC (3)

  (g/km) | NOx
   (3)

  (g/km) | CO2
   (2)

  (g/km) | Teho
  (kW) | CO (3)

  (g/km) | HC (3)

  (g/km) | NOx
   (3)

  (g/km) | CO2
   (2)

  (g/km) |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

3.

Ajoneuvotyypit, joihin jälkiasennuslaitteisto soveltuu:

Polttoaine

Bensiini (tai diesel) (1)

Nestekaasu (LPG)

Ajoneuvotyyppi

Moottorityyppi

Teho

(kW)

CO (3)

(g/km)

HC (3)

(g/km)

NOx
   (3)

(g/km)

CO2
   (2)

(g/km)

Teho

(kW)

CO (3)

(g/km)

HC (3)

(g/km)

NOx
   (3)

(g/km)

CO2
   (2)

(g/km)

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Koskee ainoastaan luokkien M1 ja N1 ajoneuvoja.

(3)  Koskee ainoastaan kanta-ajoneuvoja.

---

LIITE 1B

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Antaja:

Viranomaisen nimi

Aihe:

CNG-jälkiasennuslaitteiston tyypin (2)

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen säännön nro 115 mukaisesti

Hyväksyntänumero ...

Laajennuksen numero: ...

1. CNG-laitteisto, joka koostuu seuraavista:

Säiliö

Säiliöön asennetut apulaitteet (2)

Määrän tai paineen ilmaisin

Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili)

Ylivirtausventtiilillä-varustettu kaukosäädettävä automaattiventtiili

Paineenrajoituslaite

Kaasutiivis kotelo

Paineensäädin (2)

Automaattiventtiili (2)

Suuntaventtiili (2)

Taipuisat polttoaineputket tai -letkut (2)

Täyttöyksikkö (2)

Kaasun-/ilmansekoitin (sumutin)

Kaasuvirtauksen säädin

Kaasun-/ilmansekoitin (kaasutin)

Elektroninen ohjauslaite (2)

Paine-/lämpötila-anturi (2)

CNG-suodatin (2)

2. Kauppanimi tai tavaramerkki ...

3. Valmistajan nimi ja osoite ...

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite...

Image

5. Hyväksyntähakemuksen päiväys ...

6. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos ...

7. Kyseisen laitoksen antaman testausselosteen päiväys ...

8. Kyseisen laitoksen antaman testausselosteen numero ...

9. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2) ...

10. Laajentamisen syyt (tarvittaessa) ...

11. Ajoneuvotyypit, joihin jälkiasennusjärjestelmä voidaan asentaa (luokat M1 ja N1), tai ajoneuvotyypit, joihin jälkiasennusjärjestelmä voidaan asentaa (muut ajoneuvotyypit), ja tapauksen mukaan hiilidioksidi- ja tehosuhteet (ks. tämän liitteen lisäys) ...

11.1. Päästövaatimukset

Sääntö nro 83, ... muutossarja (3)

Sääntö nro 49, ...muutossarja (3)

11.2. OBD-vaatimukset

Onko jälkiasennusjärjestelmän oltava ”isäntä–renki-tyyppiä”: kyllä/ei (2)

12. Paikka: ...

13. Päiväys: ...

14. Allekirjoitus: ...

15. Hyväksyntää tai hyväksynnän laajentamista koskevan hakemuksen yhteydessä toimitetut asiakirjat ovat pyynnöstä saatavissa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

(3) Ajoneuvon tai moottorin ensimmäisen tyyppihyväksynnän ajankohtana voimassa ollut muutossarja.

Lisäys

Lisäys CNG-jälkiasennuslaitteiston tyyppiä koskevaan säännön nro 115 mukaiseen ilmoitukseen

(Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...)

| 1. | Ajoneuvot, joilla jälkiasennuslaitteisto on testattu:








  Ajoneuvo nro | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merkki: | | | |
| Tyyppi: | | | |
| Luokka: | | | |
| Päästörajat: | | | |
| Teho: | | | |
| Päästöjenrajoitusjärjestelmän tyyppi: | | | |

1.

Ajoneuvot, joilla jälkiasennuslaitteisto on testattu:

Ajoneuvo nro

1

2

n

Merkki:

Tyyppi:

Luokka:

Päästörajat:

Teho:

Päästöjenrajoitusjärjestelmän tyyppi:

| 2. | Testitulokset:
  Suhde CO2CNG /CO2 bensiini (2): ...
  Suhde tehoCNG /teho bensiini (tai diesel): ... |
| --- | --- |

2.

Testitulokset:

Suhde CO2CNG /CO2 bensiini (2): ...

Suhde tehoCNG /teho bensiini (tai diesel): ...

| 3. | Ajoneuvotyypit, joihin jälkiasennuslaitteisto soveltuu:
















  Polttoaine | Bensiini (tai diesel) (1) | Maakaasu (CNG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvotyyppi | Moottorityyppi | Teho (kW) | CO (3) (g/km) | HC (3) (g/km) | NOx (3) (g/km) | CO2
   (2) (g/km) | Teho (kW) | CO (3) (g/km) | HC (3) (g/km) | NOx (3) (g/km) | CO2
   (2) (g/km) |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

3.

Ajoneuvotyypit, joihin jälkiasennuslaitteisto soveltuu:

Polttoaine

Bensiini (tai diesel) (1)

Maakaasu (CNG)

Ajoneuvotyyppi

Moottorityyppi

Teho (kW)

CO (3) (g/km)

HC (3) (g/km)

NOx (3) (g/km)

CO2
   (2) (g/km)

Teho (kW)

CO (3) (g/km)

HC (3) (g/km)

NOx (3) (g/km)

CO2
   (2) (g/km)

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Koskee ainoastaan luokkien M1 ja N1 ajoneuvoja.

(3)  Koskee ainoastaan kanta-ajoneuvoja.

---

LIITE 2A

JÄLKIASENNETTAVAN LPG-JÄRJESTELMÄN TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI

Yllä olevasta LPG-jälkiasennusjärjestelmän kilpeen sisällytetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen osa on hyväksytty Italiassa (E3) säännön nro 115 mukaisesti hyväksyntänumerolla 000000. Merkki ”#” tarkoittaa LPG-jälkiasennusjärjestelmää, ja hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 115 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

Edellä esitetty kilpi, jossa on hyväksyntämerkki ja teknisiä tietoja jälkiasennusjärjestelmästä, on kiinnitettävä pysyvästi ajoneuvon koriin.

---

LIITE 2B

JÄLKIASENNETTAVAN CNG-JÄRJESTELMÄN TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI

Yllä olevasta CNG-jälkiasennusjärjestelmän kilpeen sisällytetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen osa on hyväksytty Italiassa (E3) säännön nro 115 mukaisesti hyväksyntänumerolla 000000. Merkki ”*” tarkoittaa CNG-jälkiasennusjärjestelmää, ja hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 115 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

Edellä esitetty kilpi, jossa on hyväksyntämerkki ja teknisiä tietoja jälkiasennusjärjestelmästä, on kiinnitettävä pysyvästi ajoneuvon koriin.

---

LIITE 3A

TÄYDELLINEN ILMOITUSLUETTELO AJONEUVOON JÄLKIASENNETUN LPG-JÄRJESTELMÄN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN

| 1. | Kanta-ajoneuvon kuvaus |
| --- | --- |

1.

Kanta-ajoneuvon kuvaus

| 1.1 | Valmistajan nimi ja osoite ... |
| --- | --- |

1.1

Valmistajan nimi ja osoite ...

| 1.2 | Luokka ja tunniste ... |
| --- | --- |

1.2

Luokka ja tunniste ...

| 1.3 | Alustan tunnistenumero ... |
| --- | --- |

1.3

Alustan tunnistenumero ...

| 1.4 | Hyväksyntätodistuksen numero ... |
| --- | --- |

1.4

Hyväksyntätodistuksen numero ...

| 1.5 | Polttomoottorin tunniste ... |
| --- | --- |

1.5

Polttomoottorin tunniste ...

| 1.5.1 | Toimintaperiaate ja termodynaaminen prosessi ... |
| --- | --- |

1.5.1

Toimintaperiaate ja termodynaaminen prosessi ...

| 1.5.2 | Vapaasti hengittävä / ahdettu ... |
| --- | --- |

1.5.2

Vapaasti hengittävä / ahdettu ...

| 1.5.3 | Iskutilavuus ... |
| --- | --- |

1.5.3

Iskutilavuus ...

| 1.5.4 | Katalysaattorijärjestelmän tyyppi ... |
| --- | --- |

1.5.4

Katalysaattorijärjestelmän tyyppi ...

| 1.5.5 | Sytytysjärjestelmän tyyppi ... |
| --- | --- |

1.5.5

Sytytysjärjestelmän tyyppi ...

| 2. | LPG-jälkiasennusjärjestelmän kuvaus |
| --- | --- |

2.

LPG-jälkiasennusjärjestelmän kuvaus

| 2.1 | Kauppanimen tai tavaramerkin haltija ... |
| --- | --- |

2.1

Kauppanimen tai tavaramerkin haltija ...

| 2.2 | Tunniste ... |
| --- | --- |

2.2

Tunniste ...

| 2.3 | Ajoneuvoon asentamista kuvaavat piirustukset/vuokaaviot ... |
| --- | --- |

2.3

Ajoneuvoon asentamista kuvaavat piirustukset/vuokaaviot ...

| 2.4 | Isäntä–renki-järjestelmä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.4

Isäntä–renki-järjestelmä: kyllä/ei (1)

| 2.5 | Höyrystin/paineensäätimet: |
| --- | --- |

2.5

Höyrystin/paineensäätimet:

| 2.5.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.5.1

Merkit ...

| 2.5.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.5.2

Tyypit ...

| 2.5.3 | Hyväksyntätodistuksen numero ... |
| --- | --- |

2.5.3

Hyväksyntätodistuksen numero ...

| 2.5.4 | Tunnistetiedot ... |
| --- | --- |

2.5.4

Tunnistetiedot ...

| 2.5.5 | Piirustukset ... |
| --- | --- |

2.5.5

Piirustukset ...

| 2.5.6 | Pääsäätöpisteiden lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.5.6

Pääsäätöpisteiden lukumäärä ...

| 2.5.7 | Kuvaus pääsäätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta ... |
| --- | --- |

2.5.7

Kuvaus pääsäätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta ...

| 2.5.8 | Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.5.8

Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä ...

| 2.5.9 | Kuvaus joutokäynnin säätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta ... |
| --- | --- |

2.5.9

Kuvaus joutokäynnin säätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta ...

| 2.5.10 | Muut säätömahdollisuudet – jos on, millaisia (kuvaus ja piirrokset) ... |
| --- | --- |

2.5.10

Muut säätömahdollisuudet – jos on, millaisia (kuvaus ja piirrokset) ...

| 2.5.11 | Käyttöpaineet (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.5.11

Käyttöpaineet (2): ... KPa

| 2.6 | Sekoituskappale: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.6

Sekoituskappale: kyllä/ei (1)

| 2.6.1 | Lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.6.1

Lukumäärä ...

| 2.6.2 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.6.2

Merkit ...

| 2.6.3 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.6.3

Tyypit ...

| 2.6.4 | Piirustukset ... |
| --- | --- |

2.6.4

Piirustukset ...

| 2.6.5 | Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset) ... |
| --- | --- |

2.6.5

Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset) ...

| 2.6.6 | Säätömahdollisuudet ... |
| --- | --- |

2.6.6

Säätömahdollisuudet ...

| 2.6.7 | Käyttöpaineet: (2) ... KPa |
| --- | --- |

2.6.7

Käyttöpaineet: (2) ... KPa

| 2.7 | Kaasunannosteluyksikkö: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.7

Kaasunannosteluyksikkö: kyllä/ei (1)

| 2.7.1 | Lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.7.1

Lukumäärä ...

| 2.7.2 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.7.2

Merkit ...

| 2.7.3 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.7.3

Tyypit ...

| 2.7.4 | Piirustukset ... |
| --- | --- |

2.7.4

Piirustukset ...

| 2.7.5 | Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset) ... |
| --- | --- |

2.7.5

Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset) ...

| 2.7.6 | Säätömahdollisuudet ... |
| --- | --- |

2.7.6

Säätömahdollisuudet ...

| 2.7.7 | Käyttöpaineet: (2) ... KPa |
| --- | --- |

2.7.7

Käyttöpaineet: (2) ... KPa

| 2.8 | Kaasunruiskutuslaite tai sumutin kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.8

Kaasunruiskutuslaite tai sumutin kyllä/ei (1)

| 2.8.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.8.1

Merkit ...

| 2.8.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.8.2

Tyypit ...

| 2.8.3 | Tunnistetiedot ... |
| --- | --- |

2.8.3

Tunnistetiedot ...

| 2.8.4 | Käyttöpaineet: (2) ... KPa |
| --- | --- |

2.8.4

Käyttöpaineet: (2) ... KPa

| 2.8.5 | Asennuspiirrokset ... |
| --- | --- |

2.8.5

Asennuspiirrokset ...

| 2.9 | Elektroninen ohjauslaite |
| --- | --- |

2.9

Elektroninen ohjauslaite

| 2.9.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.9.1

Merkit ...

| 2.9.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.9.2

Tyypit ...

| 2.9.3 | Asennuspaikka ... |
| --- | --- |

2.9.3

Asennuspaikka ...

| 2.9.4 | Säätömahdollisuudet ... |
| --- | --- |

2.9.4

Säätömahdollisuudet ...

| 2.10 | Nestekaasusäiliö |
| --- | --- |

2.10

Nestekaasusäiliö

| 2.10.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.10.1

Merkit ...

| 2.10.2 | Tyypit (oheistetaan piirustukset) ... |
| --- | --- |

2.10.2

Tyypit (oheistetaan piirustukset) ...

| 2.10.3 | Säiliöiden lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.10.3

Säiliöiden lukumäärä ...

| 2.10.4 | Tilavuus ... litraa |
| --- | --- |

2.10.4

Tilavuus ... litraa

| 2.10.5 | LPG-polttoainepumppu säiliössä: kyllä/ei (1) ... |
| --- | --- |

2.10.5

LPG-polttoainepumppu säiliössä: kyllä/ei (1) ...

| 2.10.6 | Hyväksyntätodistuksen numero ... |
| --- | --- |

2.10.6

Hyväksyntätodistuksen numero ...

| 2.10.7 | Säiliön asennuspiirrokset ... |
| --- | --- |

2.10.7

Säiliön asennuspiirrokset ...

| 2.11 | LPG-säiliön lisävarusteet |
| --- | --- |

2.11

LPG-säiliön lisävarusteet

| 2.11.1 | 80 prosentin sulkuventtiili






  2.11.1.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.1

80 prosentin sulkuventtiili

2.11.1.1

Merkit ...

| 2.11.1.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.1.2

Tyypit ...

| 2.11.1.3 | Toimintaperiaate: kelluke/muu (1) (oheistetaan kuvaus tai piirrokset) |
| --- | --- |

2.11.1.3

Toimintaperiaate: kelluke/muu (1) (oheistetaan kuvaus tai piirrokset)

| 2.11.2 | Määrämittari:






  2.11.2.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.2

Määrämittari:

2.11.2.1

Merkit ...

| 2.11.2.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.2.2

Tyypit ...

| 2.11.2.3 | Toimintaperiaate: kelluke/muu (1) (oheistetaan kuvaus tai piirrokset) |
| --- | --- |

2.11.2.3

Toimintaperiaate: kelluke/muu (1) (oheistetaan kuvaus tai piirrokset)

| 2.11.3 | Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili):






  2.11.3.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.3

Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili):

2.11.3.1

Merkit ...

| 2.11.3.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.3.2

Tyypit ...

| 2.11.4 | Paineenrajoituslaite:






  2.11.4.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.4

Paineenrajoituslaite:

2.11.4.1

Merkit ...

| 2.11.4.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.4.2

Tyypit ...

| 2.11.5 | Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili






  2.11.5.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.5

Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili

2.11.5.1

Merkit ...

| 2.11.5.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.5.2

Tyypit ...

| 2.11.6 | Moniventtiili: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.11.6

Moniventtiili: kyllä/ei (1)

| 2.11.6.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.11.6.1

Merkit ...

| 2.11.6.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.6.2

Tyypit ...

| 2.11.6.3 | Moniventtiilin kuvaus (oheistetaan piirrokset) ... |
| --- | --- |

2.11.6.3

Moniventtiilin kuvaus (oheistetaan piirrokset) ...

| 2.11.7 | Tuuletusjärjestelmän kotelo: ...






  2.11.7.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.7

Tuuletusjärjestelmän kotelo: ...

2.11.7.1

Merkit ...

| 2.11.7.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.7.2

Tyypit ...

| 2.11.8 | Tehonsyötön läpivientieristin (polttoainepumppu/toimilaitteet):






  2.11.8.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.8

Tehonsyötön läpivientieristin (polttoainepumppu/toimilaitteet):

2.11.8.1

Merkit ...

| 2.11.8.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.8.2

Tyypit ...

| 2.11.8.3 | Piirustukset ... |
| --- | --- |

2.11.8.3

Piirustukset ...

| 2.12 | Polttoainepumppu (LPG): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.12

Polttoainepumppu (LPG): kyllä/ei (1)

| 2.12.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.12.1

Merkit ...

| 2.12.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.12.2

Tyypit ...

| 2.12.3 | Pumppu LPG-säiliössä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.12.3

Pumppu LPG-säiliössä: kyllä/ei (1)

| 2.12.4 | Käyttöpaineet: (2) ... KPa |
| --- | --- |

2.12.4

Käyttöpaineet: (2) ... KPa

| 2.13 | Sulkuventtiili / vastaventtiili / kaasuputken paineenrajoitusventtiili: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.13

Sulkuventtiili / vastaventtiili / kaasuputken paineenrajoitusventtiili: kyllä/ei (1)

| 2.13.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.13.1

Merkit ...

| 2.13.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.13.2

Tyypit ...

| 2.13.3 | Kuvaus ja piirrokset ... |
| --- | --- |

2.13.3

Kuvaus ja piirrokset ...

| 2.13.4 | Käyttöpaineet: (2) ... KPa |
| --- | --- |

2.13.4

Käyttöpaineet: (2) ... KPa

| 2.14 | Täyttöpiste: (1)







  2.14.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.14

Täyttöpiste: (1)

2.14.1

Merkit ...

| 2.14.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.14.2

Tyypit ...

| 2.14.3 | Kuvaus ja piirrokset |
| --- | --- |

2.14.3

Kuvaus ja piirrokset

| 2.15 | Taipuisat polttoaineletkut/-putket:






  2.15.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.15

Taipuisat polttoaineletkut/-putket:

2.15.1

Merkit ...

| 2.15.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.15.2

Tyypit ...

| 2.15.3 | Kuvaus ... |
| --- | --- |

2.15.3

Kuvaus ...

| 2.15.4 | Käyttöpaineet: (2) ... KPa |
| --- | --- |

2.15.4

Käyttöpaineet: (2) ... KPa

| 2.16 | Paine- ja lämpötila-anturit: (1)







  2.16.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.16

Paine- ja lämpötila-anturit: (1)

2.16.1

Merkit ...

| 2.16.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.16.2

Tyypit ...

| 2.16.3 | Kuvaus ... |
| --- | --- |

2.16.3

Kuvaus ...

| 2.16.4 | Käyttöpaineet: (2) ... KPa |
| --- | --- |

2.16.4

Käyttöpaineet: (2) ... KPa

| 2.17 | LPG-suodatinyksiköt: (1)







  2.17.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.17

LPG-suodatinyksiköt: (1)

2.17.1

Merkit ...

| 2.17.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.17.2

Tyypit ...

| 2.17.3 | Kuvaus ... |
| --- | --- |

2.17.3

Kuvaus ...

| 2.17.4 | Käyttöpaineet: (2) ... KPa |
| --- | --- |

2.17.4

Käyttöpaineet: (2) ... KPa

| 2.18 | Huoltoliitännät (yhtä polttoainetta käyttävät ajoneuvot, joita ei ole varustettu varakäyntijärjestelmällä): (1)







  2.18.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.18

Huoltoliitännät (yhtä polttoainetta käyttävät ajoneuvot, joita ei ole varustettu varakäyntijärjestelmällä): (1)

2.18.1

Merkit ...

| 2.18.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.18.2

Tyypit ...

| 2.18.3 | Kuvaus ja asennuspiirrokset |
| --- | --- |

2.18.3

Kuvaus ja asennuspiirrokset

| 2.19 | Lämmitysjärjestelmän liitäntä LPG-järjestelmää varten (sallittu luokkien M2 ja M3 ajoneuvoille): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.19

Lämmitysjärjestelmän liitäntä LPG-järjestelmää varten (sallittu luokkien M2 ja M3 ajoneuvoille): kyllä/ei (1)

| 2.19.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.19.1

Merkit ...

| 2.19.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.19.2

Tyypit ...

| 2.19.3 | Kuvaus ja asennuspiirrokset ... |
| --- | --- |

2.19.3

Kuvaus ja asennuspiirrokset ...

| 2.20 | Lisäasiakirjat |
| --- | --- |

2.20

Lisäasiakirjat

| 2.20.1 | Kuvaus LPG-laitteista ja katalysaattorin fyysisestä suojauksesta vaihdettaessa bensiinistä nestekaasuun ja takaisin |
| --- | --- |

2.20.1

Kuvaus LPG-laitteista ja katalysaattorin fyysisestä suojauksesta vaihdettaessa bensiinistä nestekaasuun ja takaisin

| 2.20.2 | Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.) |
| --- | --- |

2.20.2

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.)

| 2.20.3 | Tunnuksen piirros |
| --- | --- |

2.20.3

Tunnuksen piirros

| 2.20.4 | Säätötiedot |
| --- | --- |

2.20.4

Säätötiedot

| 2.21 | Jäähdytysjärjestelmä: (neste/ilma) (1) |
| --- | --- |

2.21

Jäähdytysjärjestelmä: (neste/ilma) (1)

| 2.21.1 | Järjestelmän kuvaus/piirustukset nestekaasulaitteiden osalta |
| --- | --- |

2.21.1

Järjestelmän kuvaus/piirustukset nestekaasulaitteiden osalta

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Määritellään toleranssi.

---

LIITE 3B

TÄYDELLINEN ILMOITUSLUETTELO AJONEUVOON JÄLKIASENNETUN CNG-JÄRJESTELMÄN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN

| 1. | Kanta-ajoneuvon kuvaus |
| --- | --- |

1.

Kanta-ajoneuvon kuvaus

| 1.1 | Valmistajan nimi ja osoite ... |
| --- | --- |

1.1

Valmistajan nimi ja osoite ...

| 1.2 | Luokka ja tunniste ... |
| --- | --- |

1.2

Luokka ja tunniste ...

| 1.3 | Alustan tunnistenumero ... |
| --- | --- |

1.3

Alustan tunnistenumero ...

| 1.4 | Hyväksyntätodistuksen numero ... |
| --- | --- |

1.4

Hyväksyntätodistuksen numero ...

| 1.5 | Polttomoottorin tunniste ... |
| --- | --- |

1.5

Polttomoottorin tunniste ...

| 1.5.1 | Toimintaperiaate ja termodynaaminen prosessi ... |
| --- | --- |

1.5.1

Toimintaperiaate ja termodynaaminen prosessi ...

| 1.5.2 | Vapaasti hengittävä / ahdettu ... |
| --- | --- |

1.5.2

Vapaasti hengittävä / ahdettu ...

| 1.5.3 | Iskutilavuus ... |
| --- | --- |

1.5.3

Iskutilavuus ...

| 1.5.4 | Katalysaattorijärjestelmän tyyppi ... |
| --- | --- |

1.5.4

Katalysaattorijärjestelmän tyyppi ...

| 1.5.5 | Sytytysjärjestelmän tyyppi ... |
| --- | --- |

1.5.5

Sytytysjärjestelmän tyyppi ...

| 2. | CNG-jälkiasennusjärjestelmän kuvaus |
| --- | --- |

2.

CNG-jälkiasennusjärjestelmän kuvaus

| 2.1 | Kauppanimen tai tavaramerkin haltija ... |
| --- | --- |

2.1

Kauppanimen tai tavaramerkin haltija ...

| 2.2 | Tunniste ... |
| --- | --- |

2.2

Tunniste ...

| 2.3 | Ajoneuvoon asentamista kuvaavat piirustukset/vuokaaviot ... |
| --- | --- |

2.3

Ajoneuvoon asentamista kuvaavat piirustukset/vuokaaviot ...

| 2.4 | Isäntä–renki-järjestelmä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.4

Isäntä–renki-järjestelmä: kyllä/ei (1)

| 2.5 | Paineensäätimet |
| --- | --- |

2.5

Paineensäätimet

| 2.5.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.5.1

Merkit ...

| 2.5.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.5.2

Tyypit ...

| 2.5.3 | Hyväksyntätodistuksen numero ... |
| --- | --- |

2.5.3

Hyväksyntätodistuksen numero ...

| 2.5.4 | Tunnistetiedot ... |
| --- | --- |

2.5.4

Tunnistetiedot ...

| 2.5.5 | Piirustukset ... |
| --- | --- |

2.5.5

Piirustukset ...

| 2.5.6 | Pääsäätöpisteiden lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.5.6

Pääsäätöpisteiden lukumäärä ...

| 2.5.7 | Kuvaus pääsäätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta |
| --- | --- |

2.5.7

Kuvaus pääsäätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta

| 2.5.8 | Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.5.8

Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä ...

| 2.5.9 | Kuvaus joutokäynnin säätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta |
| --- | --- |

2.5.9

Kuvaus joutokäynnin säätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta

| 2.5.10 | Muut säätömahdollisuudet – jos on, millaisia (kuvaus ja piirrokset) ... |
| --- | --- |

2.5.10

Muut säätömahdollisuudet – jos on, millaisia (kuvaus ja piirrokset) ...

| 2.5.11 | Käyttöpaineet (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.5.11

Käyttöpaineet (2): ... kPa

| 2.6 | Kaasun-/ilmansekoitin (kaasutin): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.6

Kaasun-/ilmansekoitin (kaasutin): kyllä/ei (1)

| 2.6.1 | Lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.6.1

Lukumäärä ...

| 2.6.2 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.6.2

Merkit ...

| 2.6.3 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.6.3

Tyypit ...

| 2.6.4 | Piirustukset ... |
| --- | --- |

2.6.4

Piirustukset ...

| 2.6.5 | Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset) ... |
| --- | --- |

2.6.5

Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset) ...

| 2.6.6 | Säätömahdollisuudet ... |
| --- | --- |

2.6.6

Säätömahdollisuudet ...

| 2.6.7 | Käyttöpaineet (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.6.7

Käyttöpaineet (2): ... kPa

| 2.7 | Kaasuvirtauksen säädin: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.7

Kaasuvirtauksen säädin: kyllä/ei (1)

| 2.7.1 | Lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.7.1

Lukumäärä ...

| 2.7.2 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.7.2

Merkit ...

| 2.7.3 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.7.3

Tyypit ...

| 2.7.4 | Piirustukset ... |
| --- | --- |

2.7.4

Piirustukset ...

| 2.7.5 | Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset) ... |
| --- | --- |

2.7.5

Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset) ...

| 2.7.6 | Säätömahdollisuudet ... |
| --- | --- |

2.7.6

Säätömahdollisuudet ...

| 2.7.7 | Käyttöpaineet (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.7.7

Käyttöpaineet (2): ... kPa

| 2.8 | Kaasun-/ilmansekoitin (sumutin): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.8

Kaasun-/ilmansekoitin (sumutin): kyllä/ei (1)

| 2.8.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.8.1

Merkit ...

| 2.8.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.8.2

Tyypit ...

| 2.8.3 | Tunnistetiedot ... |
| --- | --- |

2.8.3

Tunnistetiedot ...

| 2.8.4 | Käyttöpaineet (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.8.4

Käyttöpaineet (2): ... kPa

| 2.8.5 | Asennuspiirrokset ... |
| --- | --- |

2.8.5

Asennuspiirrokset ...

| 2.9 | Elektroninen ohjauslaite |
| --- | --- |

2.9

Elektroninen ohjauslaite

| 2.9.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.9.1

Merkit ...

| 2.9.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.9.2

Tyypit ...

| 2.9.3 | Asennuspaikka ... |
| --- | --- |

2.9.3

Asennuspaikka ...

| 2.9.4 | Säätömahdollisuudet ... |
| --- | --- |

2.9.4

Säätömahdollisuudet ...

| 2.10 | Maakaasusäiliö |
| --- | --- |

2.10

Maakaasusäiliö

| 2.10.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.10.1

Merkit ...

| 2.10.2 | Tyypit (oheistetaan piirustukset) ... |
| --- | --- |

2.10.2

Tyypit (oheistetaan piirustukset) ...

| 2.10.3 | Säiliöiden lukumäärä ... |
| --- | --- |

2.10.3

Säiliöiden lukumäärä ...

| 2.10.4 | Kokonaistilavuus ... litraa |
| --- | --- |

2.10.4

Kokonaistilavuus ... litraa

| 2.10.5 | Hyväksyntätodistuksen numero ... |
| --- | --- |

2.10.5

Hyväksyntätodistuksen numero ...

| 2.10.6 | Säiliön asennuspiirrokset ... |
| --- | --- |

2.10.6

Säiliön asennuspiirrokset ...

| 2.11 | Maakaasusäiliön lisävarusteet |
| --- | --- |

2.11

Maakaasusäiliön lisävarusteet

| 2.11.1 | Määrän tai paineen ilmaisin






  2.11.1.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.1

Määrän tai paineen ilmaisin

2.11.1.1

Merkit ...

| 2.11.1.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.1.2

Tyypit ...

| 2.11.2 | Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili) (1):






  2.11.2.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.2

Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili) (1):

2.11.2.1

Merkit ...

| 2.11.2.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.2.2

Tyypit ...

| 2.11.3 | Paineenrajoituslaite:






  2.11.3.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.3

Paineenrajoituslaite:

2.11.3.1

Merkit ...

| 2.11.3.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.3.2

Tyypit ...

| 2.11.4 | Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä automaattiventtiili:






  2.11.4.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.4

Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä automaattiventtiili:

2.11.4.1

Merkit ...

| 2.11.4.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.4.2

Tyypit ...

| 2.11.5 | Kaasutiivis kotelo:






  2.11.5.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.11.5

Kaasutiivis kotelo:

2.11.5.1

Merkit ...

| 2.11.5.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.11.5.2

Tyypit ...

| 2.12 | Automaattiventtiili/suuntaventtiili: kyllä/ei (1) ... |
| --- | --- |

2.12

Automaattiventtiili/suuntaventtiili: kyllä/ei (1) ...

| 2.12.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.12.1

Merkit ...

| 2.12.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.12.2

Tyypit ...

| 2.12.3 | Kuvaus ja piirrokset ... |
| --- | --- |

2.12.3

Kuvaus ja piirrokset ...

| 2.12.4 | Käyttöpaineet (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.12.4

Käyttöpaineet (2): ... kPa

| 2.13 | Täyttöyksikkö (1)







  2.13.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.13

Täyttöyksikkö (1)

2.13.1

Merkit ...

| 2.13.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.13.2

Tyypit ...

| 2.13.3 | Kuvaus ja piirrokset ... |
| --- | --- |

2.13.3

Kuvaus ja piirrokset ...

| 2.14 | Taipuisat polttoaineputket tai -letkut (2)







  2.14.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.14

Taipuisat polttoaineputket tai -letkut (2)

2.14.1

Merkit ...

| 2.14.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.14.2

Tyypit ...

| 2.14.3 | Kuvaus ... |
| --- | --- |

2.14.3

Kuvaus ...

| 2.14.4 | Käyttöpaineet (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.14.4

Käyttöpaineet (2): ... kPa

| 2.15 | Paine- ja lämpötila-anturit (1):






  2.15.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.15

Paine- ja lämpötila-anturit (1):

2.15.1

Merkit ...

| 2.15.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.15.2

Tyypit ...

| 2.15.3 | Kuvaus ... |
| --- | --- |

2.15.3

Kuvaus ...

| 2.15.4 | Käyttöpaineet (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.15.4

Käyttöpaineet (2): ... kPa

| 2.16 | CNG-suodatin (1):






  2.16.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.16

CNG-suodatin (1):

2.16.1

Merkit ...

| 2.16.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.16.2

Tyypit ...

| 2.16.3 | Kuvaus ... |
| --- | --- |

2.16.3

Kuvaus ...

| 2.16.4 | Käyttöpaineet (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.16.4

Käyttöpaineet (2): ... kPa

| 2.17 | Huoltoliitännät (yhtä polttoainetta käyttävät ajoneuvot, joita ei ole varustettu varakäyntijärjestelmällä) (1):






  2.17.1 | Merkit ... |
| --- | --- | --- |

2.17

Huoltoliitännät (yhtä polttoainetta käyttävät ajoneuvot, joita ei ole varustettu varakäyntijärjestelmällä) (1):

2.17.1

Merkit ...

| 2.17.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.17.2

Tyypit ...

| 2.17.3 | Kuvaus ja asennuspiirrokset ... |
| --- | --- |

2.17.3

Kuvaus ja asennuspiirrokset ...

| 2.18 | Lämmitysjärjestelmän liitäntä CNG-järjestelmää varten (sallittu luokkien M2 ja M3 ajoneuvoille): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.18

Lämmitysjärjestelmän liitäntä CNG-järjestelmää varten (sallittu luokkien M2 ja M3 ajoneuvoille): kyllä/ei (1)

| 2.18.1 | Merkit ... |
| --- | --- |

2.18.1

Merkit ...

| 2.18.2 | Tyypit ... |
| --- | --- |

2.18.2

Tyypit ...

| 2.18.3 | Kuvaus ja asennuspiirrokset ... |
| --- | --- |

2.18.3

Kuvaus ja asennuspiirrokset ...

| 2.19 | Lisäasiakirjat |
| --- | --- |

2.19

Lisäasiakirjat

| 2.19.1 | Kuvaus CNG-laitteista ja katalysaattorin fyysisestä suojauksesta vaihdettaessa bensiinistä maakaasuun ja takaisin |
| --- | --- |

2.19.1

Kuvaus CNG-laitteista ja katalysaattorin fyysisestä suojauksesta vaihdettaessa bensiinistä maakaasuun ja takaisin

| 2.19.2 | Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.) |
| --- | --- |

2.19.2

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.)

| 2.19.3 | Tunnuksen piirros |
| --- | --- |

2.19.3

Tunnuksen piirros

| 2.19.4 | Säätötiedot |
| --- | --- |

2.19.4

Säätötiedot

| 2.20 | Jäähdytysjärjestelmä: (neste/ilma) (1) |
| --- | --- |

2.20

Jäähdytysjärjestelmä: (neste/ilma) (1)

| 2.20.1 | Järjestelmän kuvaus/piirustukset maakaasulaitteiden osalta ... |
| --- | --- |

2.20.1

Järjestelmän kuvaus/piirustukset maakaasulaitteiden osalta ...

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Määritellään toleranssi.

---

LIITE 4

AJONEUVOON ASENNETUN CNG- TAI LPG-JÄRJESTELMÄN VUOTOTESTAUSMENETTELYT

1.   SOVELTAMISALA

Kuvataan menettelyt, joilla asentaja varmentaa järjestelmän kaasutiiviyden.

2.   Järjestelmä on asennettava jälkiasennusjärjestelmän valmistajan toimittaman asennusoppaan osien I ja II mukaisesti.

3.   LPG-JÄRJESTELMIEN VUOTOTESTAUSMENETTELY

| 3.1 | Kun asennus on valmis, asentajan on tehtävä tämän säännön kohdan 7.1.4.2 mukainen asianmukaisen kokoonpanon tarkastus ja tämän säännön kohdassa 7.1.4.3 kuvatut käynnistysmenettelyt. Kun järjestelmä on täytetty nestekaasulla, on kaikki järjestelmän kiinnikkeet ja liitokset tarkastettava kaasunilmaisimella tai vuotavan nesteen ilmaisimella. Solenoidiventtiilien on oltava auki-asennossa, jotta käyttöpaine kohdistuu kaikkiin järjestelmän komponentteihin. Mitään merkkejä vuodoista ei sallita. |
| --- | --- |

3.1

Kun asennus on valmis, asentajan on tehtävä tämän säännön kohdan 7.1.4.2 mukainen asianmukaisen kokoonpanon tarkastus ja tämän säännön kohdassa 7.1.4.3 kuvatut käynnistysmenettelyt. Kun järjestelmä on täytetty nestekaasulla, on kaikki järjestelmän kiinnikkeet ja liitokset tarkastettava kaasunilmaisimella tai vuotavan nesteen ilmaisimella. Solenoidiventtiilien on oltava auki-asennossa, jotta käyttöpaine kohdistuu kaikkiin järjestelmän komponentteihin. Mitään merkkejä vuodoista ei sallita.

4.   CNG-JÄRJESTELMIEN VUOTOTESTAUSMENETTELY

| 4.1 | Kun asennus on valmis, asentajan on tehtävä tämän säännön kohdan 7.1.4.2 mukainen asianmukaisen kokoonpanon tarkastus ja tämän säännön kohdassa 7.1.4.3 kuvatut käynnistysmenettelyt. Kun järjestelmä on täytetty maakaasulla, on kaikki järjestelmän kiinnikkeet ja liitokset tarkastettava kaasunilmaisimella tai vuotavan nesteen ilmaisimella. Solenoidiventtiilien on oltava auki-asennossa, jotta käyttöpaine kohdistuu kaikkiin järjestelmän komponentteihin. Mitään merkkejä vuodoista ei sallita. |
| --- | --- |

4.1

Kun asennus on valmis, asentajan on tehtävä tämän säännön kohdan 7.1.4.2 mukainen asianmukaisen kokoonpanon tarkastus ja tämän säännön kohdassa 7.1.4.3 kuvatut käynnistysmenettelyt. Kun järjestelmä on täytetty maakaasulla, on kaikki järjestelmän kiinnikkeet ja liitokset tarkastettava kaasunilmaisimella tai vuotavan nesteen ilmaisimella. Solenoidiventtiilien on oltava auki-asennossa, jotta käyttöpaine kohdistuu kaikkiin järjestelmän komponentteihin. Mitään merkkejä vuodoista ei sallita.

---

LIITE 5

LPG- JA CNG-SÄILIÖIDEN ASENTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   LPG-säiliöiden kiinnittämistä koskevien säännön nro 67, muutossarja 01, vaatimusten tai CNG-säiliöiden kiinnittämistä koskevien säännön nro 110 vaatimusten katsotaan täyttyvän, jos säiliö on kiinnitetty moottoriajoneuvoon vähintään seuraavilla:

| 1.1 | kaksi hihnaa säiliötä kohti |
| --- | --- |

1.1

kaksi hihnaa säiliötä kohti

| 1.2 | neljä pulttia ja |
| --- | --- |

1.2

neljä pulttia ja

| 1.3 | sopivat aluslaatat tai -levyt, jos runkopellit ovat kyseisessä kohdassa samanpaksuisia.
  Olettaen, että materiaalin luokka on Fe 370, kiinnityspulttien luokan on oltava 8.8 ja niiden mittojen taulukossa esitetyn mukaiset:








  Säiliön sisältö
  (litraa) | Aluslaattojen tai -levyjen vähimmäismitat (mm) | Säiliön hihnojen vähimmäismitat (mm) | Pulttien vähimmäishalkaisija (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 85 | pyöreät: 30 × 1,5
  pyöreät: 25 × 2,5 | 20 × 3
  30 × 1,5 | 8 |
| 85–100 | pyöreät: 30 × 1,5
  pyöreät: 25 × 2,5 | 30 × 3
  20 × 3 (*) | 10
  8  (*) |
| 100–150 | pyöreät: 50 × 2
  pyöreät: 30 × 3 | 50 × 6
  50 × 3 (**) | 12
  10  (**) |
| Yli 150 | täytettävä LPG-säiliöiden osalta säännön nro 67, muutossarja 01, ja CNG-säiliöiden osalta säännön nro 110 määräykset |

1.3

sopivat aluslaatat tai -levyt, jos runkopellit ovat kyseisessä kohdassa samanpaksuisia.

Olettaen, että materiaalin luokka on Fe 370, kiinnityspulttien luokan on oltava 8.8 ja niiden mittojen taulukossa esitetyn mukaiset:

Säiliön sisältö

(litraa)

Aluslaattojen tai -levyjen vähimmäismitat (mm)

Säiliön hihnojen vähimmäismitat (mm)

Pulttien vähimmäishalkaisija (mm)

Enintään 85

pyöreät: 30 × 1,5

pyöreät: 25 × 2,5

20 × 3

30 × 1,5

8

85–100

pyöreät: 30 × 1,5

pyöreät: 25 × 2,5

30 × 3

20 × 3 (*)

10

8  (*)

100–150

pyöreät: 50 × 2

pyöreät: 30 × 3

50 × 6

50 × 3 (**)

12

10  (**)

Yli 150

täytettävä LPG-säiliöiden osalta säännön nro 67, muutossarja 01, ja CNG-säiliöiden osalta säännön nro 110 määräykset

2.   Jos säiliö asennetaan istuimen taakse, tyhjän tilan ajoneuvon pituussuunnassa on oltava vähintään 100 mm. Tyhjästä tilasta osa voi olla säiliön ja ajoneuvon takaseinän välillä ja osa istuimen ja säiliön välillä.

3.   Jos säiliöhihnat kantavat myös polttoainesäiliön massan, on käytettävä vähintään kolmea säiliöhihnaa.

4.   Säiliöhihnoilla on varmistettava, ettei polttoainesäiliö pääse liukumaan, pyörähtämään tai liikkumaan pois paikaltaan.

5.   Polttoainesäiliön ja säiliöhihnojen väliin on sijoitettava suojaavaa materiaalia, kuten huopaa, nahkaa tai muovia. Kohdissa, joissa aluslaatat tai -levyt on kiinnitetty ajoneuvon koriin, ei kuitenkaan pidä käyttää kokoonpuristuvaa materiaalia.

6.   SÄILIÖN RUNKO

| 6.1 | Jos säiliön kiinnittämiseen moottoriajoneuvoon käytetään säiliön runkoa, säiliön rungon, säiliön hihnojen, aluslaattojen taikka -levyjen ja pulttien on täytettävä kohtien 1–5 vaatimukset. |
| --- | --- |

6.1

Jos säiliön kiinnittämiseen moottoriajoneuvoon käytetään säiliön runkoa, säiliön rungon, säiliön hihnojen, aluslaattojen taikka -levyjen ja pulttien on täytettävä kohtien 1–5 vaatimukset.

| 6.2 | Jos lieriömäinen säiliö asennetaan ajoneuvoon pitkittäissuunnassa, säiliön rungon edessä on oltava poikittaissuuntainen kiinnitys, joka estää säiliön liukumisen. Poikittaissuuntaisen kiinnityksen on oltava






  6.2.1 | vähintään samanpaksuinen kuin säiliön runko |
| --- | --- | --- |

6.2

Jos lieriömäinen säiliö asennetaan ajoneuvoon pitkittäissuunnassa, säiliön rungon edessä on oltava poikittaissuuntainen kiinnitys, joka estää säiliön liukumisen. Poikittaissuuntaisen kiinnityksen on oltava

6.2.1

vähintään samanpaksuinen kuin säiliön runko

| 6.2.2 | vähintään 30 mm korkea siten, että sen yläreuna on vähintään 30 mm säiliön pohjan yläpuolella |
| --- | --- |

6.2.2

vähintään 30 mm korkea siten, että sen yläreuna on vähintään 30 mm säiliön pohjan yläpuolella

| 6.2.3 | mahdollisimman lähellä säiliön kupumaista päätä tai sen sisällä. |
| --- | --- |

6.2.3

mahdollisimman lähellä säiliön kupumaista päätä tai sen sisällä.

’Pitkittäissuuntaisella asennuksella’ tarkoitetaan sitä, että lieriömäisen polttoainesäiliön akseli on enintään 30 asteen kulmassa ajoneuvon pitkittäissuuntaiseen keskitasoon nähden.

---

(*)  Tällöin säiliö on kiinnitettävä vähintään kolmella hihnalla.

(**)  Tällöin säiliö on kiinnitettävä vähintään neljällä hihnalla.

---

LIITE 6A

BENSIINIKÄYTTÖISILLÄ SUORASUIHKUTUSMOOTTOREILLA VARUSTETUT KAKSOISPOLTTOAINEAJONEUVOT – NESTEKAASU-ENERGIASUHTEEN LASKEMINEN

1.   SYKLIN AIKANA KULUTETUN NESTEKAASUN MASSAN MITTAAMINEN

Tyypin I testisyklin aikana kulutetun nestekaasun massa on mitattava polttoaineenpunnitusjärjestelmällä, joka pystyy mittaamaan nestekaasusäiliön painon testin aikana seuraavasti:

| | Testin alussa ja lopussa saatujen lukemien eron tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi. |
| --- | --- |

Testin alussa ja lopussa saatujen lukemien eron tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi.

| | Mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

Mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin.

| | Varotoimenpiteiden on käsitettävä vähintään laitteen huolellinen asentaminen instrumentin valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti. |
| --- | --- |

Varotoimenpiteiden on käsitettävä vähintään laitteen huolellinen asentaminen instrumentin valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti.

| | Muita mittausmenetelmiä saa käyttää, jos voidaan osoittaa niiden vastaava tarkkuus. |
| --- | --- |

Muita mittausmenetelmiä saa käyttää, jos voidaan osoittaa niiden vastaava tarkkuus.

2.   NESTEKAASU-ENERGIASUHTEEN LASKEMINEN

Polttoaineenkulutusarvo on laskettava mittaustulosten perusteella määritetyistä hiilivety-, hiilimonoksidi- ja hiilidioksidipäästöistä olettaen, että testin aikana poltetaan ainoastaan nestekaasua.

Syklin aikana kulutetun energian LPG-suhde määritetään seuraavasti:

Formula

jossa

GLPG
  : nestekaasu-energiasuhde (%)

MLPG
  : syklin aikana kulutetun nestekaasun massa (kg)

FCnorm
  : säännön nro 101 liitteen 6 kohdan 1.4.3 b-alakohdan mukaisesti laskettu polttoaineenkulutus (l/100 km). Soveltuvissa tapauksissa on laskettava kaavassa oleva FCnorm-arvon määrittämiseen käytettävä korjauskerroin cf käyttäen kaasumaisen polttoaineen vety-hiilisuhdetta.

dist: syklin aikana kuljettu matka (km)

d: tiheys d = 0,538 kg/litra.

---

LIITE 6B

BENSIINIKÄYTTÖISILLÄ SUORASUIHKUTUSMOOTTOREILLA VARUSTETUT KAKSOISPOLTTOAINEAJONEUVOT – MAAKAASU-ENERGIASUHTEEN LASKEMINEN

1.   SYKLIN AIKANA KULUTETUN MAAKAASUN MASSAN MITTAAMINEN

Tyypin I testisyklin aikana kulutetun maakaasun massa on mitattava polttoaineenpunnitusjärjestelmällä, joka pystyy mittaamaan maakaasusäiliön painon testin aikana seuraavasti:

| | Testin alussa ja lopussa saatujen lukemien eron tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi. |
| --- | --- |

Testin alussa ja lopussa saatujen lukemien eron tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi.

| | Mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

Mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin.

| | Varotoimenpiteiden on käsitettävä vähintään laitteen huolellinen asentaminen instrumentin valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti. |
| --- | --- |

Varotoimenpiteiden on käsitettävä vähintään laitteen huolellinen asentaminen instrumentin valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti.

| | Muita mittausmenetelmiä saa käyttää, jos voidaan osoittaa niiden vastaava tarkkuus. |
| --- | --- |

Muita mittausmenetelmiä saa käyttää, jos voidaan osoittaa niiden vastaava tarkkuus.

2.   MAAKAASU-ENERGIASUHTEEN LASKEMINEN

Polttoaineenkulutusarvo on laskettava mittaustulosten perusteella määritetyistä hiilivety-, hiilimonoksidi- ja hiilidioksidipäästöistä olettaen, että testin aikana poltetaan ainoastaan maakaasua.

Syklin aikana kulutetun energian CNG-suhde määritetään seuraavasti:

Formula

jossa

GCNG
  : maakaasu-energiasuhde (%)

MCNG
  : syklin aikana kulutetun maakaasun massa (kg)

FCnorm
  : säännön nro 101 liitteen 6 kohdan 1.4.3 c-alakohdan mukaisesti laskettu polttoaineenkulutus (l/100 km)

dist: syklin aikana kuljettu matka (km)

d: tiheys d = 0,654 kg/m3.

cf: korjauskerroin seuraavilla oletusarvoilla:

cf= 1, kun kyseessä on vertailupolttoaine G20

cf= 0,78, kun kyseessä on vertailupolttoaine G25.

---