# Euroopa Liidu L 43/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.043.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 43 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide13. veebruar 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.043.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 43

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide13. veebruar 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 135/2014, 11. veebruar 2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Hiina Rahvavabariigist pärit ditsüaandiamiidi impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 136/2014, 11. veebruar 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitega (Euro 5 ja Euro 6) ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 seoses raskeveokite heitega (Euro VI) (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 137/2014, 12. veebruar 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri | 47 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 138/2014, 12. veebruar 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 55 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 135/2014, 11. veebruar 2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Hiina Rahvavabariigist pärit ditsüaandiamiidi impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 136/2014, 11. veebruar 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitega (Euro 5 ja Euro 6) ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 seoses raskeveokite heitega (Euro VI) (
  1
  )

1

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 137/2014, 12. veebruar 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri

47

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 138/2014, 12. veebruar 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 43/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 135/2014,

11. veebruar 2014,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Hiina Rahvavabariigist pärit ditsüaandiamiidi impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 2 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1331/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiid) impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 49,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1331/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiid) impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 49,1 %.

1.2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (2) | Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon 14. augustil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas AlzChem AG (edaspidi „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab 100 % liidu ditsüaandiamiidi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon 14. augustil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas AlzChem AG (edaspidi „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab 100 % liidu ditsüaandiamiidi kogutoodangust.

| (3) | Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(3)

Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (4) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 15. novembril 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(4)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 15. novembril 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

1.4.   Uurimine

1.4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (5) | Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(5)

Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

| (6) | Pärast lõplikku avalikustamist teatas taotluse esitaja, et vaatlusalune periood oleks pidanud algama 2008. aastal, sest 2009. aasta tähelepanekud ei ole representatiivsed. Kõigepealt tuleb märkida, et komisjonil on kahju uurimisel arvesse võetava perioodi kindlaksmääramisel lai otsustusõigus. Teiseks esitas taotluse esitaja oma väite liiga hilja, et vaatlusalust perioodi muuta. Vaatlusalune periood avalikustati kohe menetluse alguses, kuid taotluse esitaja seda siis ei vaidlustanud. Vaatlusalust perioodi ei saa menetluse lõppetapis praktilistel põhjustel enam muuta, samuti oleks muutmine kogutud tõendite valguses vastuolus uurimise erapooletu läbiviimisega. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(6)

Pärast lõplikku avalikustamist teatas taotluse esitaja, et vaatlusalune periood oleks pidanud algama 2008. aastal, sest 2009. aasta tähelepanekud ei ole representatiivsed. Kõigepealt tuleb märkida, et komisjonil on kahju uurimisel arvesse võetava perioodi kindlaksmääramisel lai otsustusõigus. Teiseks esitas taotluse esitaja oma väite liiga hilja, et vaatlusalust perioodi muuta. Vaatlusalune periood avalikustati kohe menetluse alguses, kuid taotluse esitaja seda siis ei vaidlustanud. Vaatlusalust perioodi ei saa menetluse lõppetapis praktilistel põhjustel enam muuta, samuti oleks muutmine kogutud tõendite valguses vastuolus uurimise erapooletu läbiviimisega. Seetõttu lükati väide tagasi.

1.4.2.   Uurimisega seotud isikud

| (7) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (8) | Arvestades asjaomase riigi eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades asjaomase riigi eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (9) | Võeti ühendust kaheteistkümne teadaoleva Hiinas asuva eksportiva tootjaga. Kuna nõutud teabe esitas vaid üks Hiina eksportiv tootja, siis ei osutunud eksportivate tootjate valimi koostamine vajalikuks. |
| --- | --- |

(9)

Võeti ühendust kaheteistkümne teadaoleva Hiinas asuva eksportiva tootjaga. Kuna nõutud teabe esitas vaid üks Hiina eksportiv tootja, siis ei osutunud eksportivate tootjate valimi koostamine vajalikuks.

| (10) | Importijate puhul määrati liidus kindlaks 10 sõltumatut ditsüaandiamiidi importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist ainult kaks andsid endast märku ja olid valmis käesoleva läbivaatamise raames koostööd tegema. Seega ei olnud väljavõtteline uuring sõltumatute importijate puhul vajalik. |
| --- | --- |

(10)

Importijate puhul määrati liidus kindlaks 10 sõltumatut ditsüaandiamiidi importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist ainult kaks andsid endast märku ja olid valmis käesoleva läbivaatamise raames koostööd tegema. Seega ei olnud väljavõtteline uuring sõltumatute importijate puhul vajalik.

| (11) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi liidu tootjalt, koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt ja ühelt kasutajalt liidus. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi liidu tootjalt, koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt ja ühelt kasutajalt liidus.

| (12) | Täiendavaid märkuseid saadi kahelt sõltumatult importijalt/kauplejalt ja kolmelt kasutajalt liidus. |
| --- | --- |

(12)

Täiendavaid märkuseid saadi kahelt sõltumatult importijalt/kauplejalt ja kolmelt kasutajalt liidus.

| (13) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:






  a) | liidu tootja:






  — | AlzChem AG, Trostberg, Saksamaa |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

a)

liidu tootja:

—

AlzChem AG, Trostberg, Saksamaa

| b) | Hiina eksportiv tootja:






  — | Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Hiina |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina eksportiv tootja:

—

Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Hiina

| c) | liidus asuv sõltumatu importija:






  — | Helm AG, Hamburg, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

c)

liidus asuv sõltumatu importija:

—

Helm AG, Hamburg, Saksamaa

| d) | kasutaja liidus:






  — | Merck Santé S.A.S., Lyon, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |

d)

kasutaja liidus:

—

Merck Santé S.A.S., Lyon, Prantsusmaa

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode sama kui esialgses uurimises, st Hiina Rahvavabariigist pärit 1-tsüanoguanidiin (ditsüaandiamiid, DCD) (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi 2926 20 00 alla. Seda toodetakse kustutamata lubjast ja tahmast ning see saadakse pärast mitut tootmisetappi. See on tahke aine peene valge kristalse pulbri kujul, tavaliselt lõhnatu. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode sama kui esialgses uurimises, st Hiina Rahvavabariigist pärit 1-tsüanoguanidiin (ditsüaandiamiid, DCD) (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi 2926 20 00 alla. Seda toodetakse kustutamata lubjast ja tahmast ning see saadakse pärast mitut tootmisetappi. See on tahke aine peene valge kristalse pulbri kujul, tavaliselt lõhnatu.

| (15) | DCDd kasutatakse tavaliselt vahesaadusena suure hulga muude keemiliste vahesaaduste, nt ravimite tootmiseks, mitmes tööstusrakenduses – vesi, tselluloos ja paber, tekstiil, nahk – ja mitmesugustes epoksürakenduste valdkondades. See on lämmastik-süsinik-lämmastik (NCN) ahela põhielement koos niši lõpptoodetega (nt guanidiinnitraat jm NCN derivaadid). |
| --- | --- |

(15)

DCDd kasutatakse tavaliselt vahesaadusena suure hulga muude keemiliste vahesaaduste, nt ravimite tootmiseks, mitmes tööstusrakenduses – vesi, tselluloos ja paber, tekstiil, nahk – ja mitmesugustes epoksürakenduste valdkondades. See on lämmastik-süsinik-lämmastik (NCN) ahela põhielement koos niši lõpptoodetega (nt guanidiinnitraat jm NCN derivaadid).

| (16) | Enamik liidu turul müüdavast DCDst on standardne. Ülejäänud (nn mikro-DCD-l) on osakeste suurus väiksem. Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esitas teavet üksnes standardtüübi kohta. |
| --- | --- |

(16)

Enamik liidu turul müüdavast DCDst on standardne. Ülejäänud (nn mikro-DCD-l) on osakeste suurus väiksem. Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esitas teavet üksnes standardtüübi kohta.

2.2.   Samasugune toode

| (17) | Üks kasutaja väitis, et liidu tootmisharu toodetud DCD-standardtüüp on parema kvaliteediga kui Hiina eksportivate tootjate toodetud standardtüüp, mistõttu liidu DCD ja Hiina DCD ei ole samasugused tooted. Eelkõige väitis kasutaja, et Hiina DCD veesisaldus on märkimisväärselt suurem ja muutlikum, võrreldes liidus valmistatud DCD veesisaldusega. Lisaks on Hiina DCDs lisandite sisaldus suurem. |
| --- | --- |

(17)

Üks kasutaja väitis, et liidu tootmisharu toodetud DCD-standardtüüp on parema kvaliteediga kui Hiina eksportivate tootjate toodetud standardtüüp, mistõttu liidu DCD ja Hiina DCD ei ole samasugused tooted. Eelkõige väitis kasutaja, et Hiina DCD veesisaldus on märkimisväärselt suurem ja muutlikum, võrreldes liidus valmistatud DCD veesisaldusega. Lisaks on Hiina DCDs lisandite sisaldus suurem.

| (18) | Nagu täheldati juba esialgse uurimise käigus, näitas uurimine, et kuigi võib olla teatavaid kvaliteedi erinevusi, ei saa neid siiski koguseliselt väljendada, ning peale selle ei mõjuta need liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud DCD põhilisi keemilisi, füüsikalisi ja tehnilisi omadusi; ka leiti, et vaatlusalune toode on sama ja seda on kasutatud samadel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(18)

Nagu täheldati juba esialgse uurimise käigus, näitas uurimine, et kuigi võib olla teatavaid kvaliteedi erinevusi, ei saa neid siiski koguseliselt väljendada, ning peale selle ei mõjuta need liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud DCD põhilisi keemilisi, füüsikalisi ja tehnilisi omadusi; ka leiti, et vaatlusalune toode on sama ja seda on kasutatud samadel eesmärkidel.

| (19) | Teine kasutaja väitis, et mikro-DCD tuleks dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud vaatlusaluse toote mõistest välja jätta, sest selle füüsikalised omadused, lõppkasutajad ja hinnad võrreldes DCD-standardtüübiga on erinevad. |
| --- | --- |

(19)

Teine kasutaja väitis, et mikro-DCD tuleks dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud vaatlusaluse toote mõistest välja jätta, sest selle füüsikalised omadused, lõppkasutajad ja hinnad võrreldes DCD-standardtüübiga on erinevad.

| (20) | Uurimine aga näitas, et mõlema DCD-tüübi keemilised, füüsilised ja tehnilised põhiomadused on samad. DCD standardtüübi edasine töötlemine mikro-DCD tootmiseks hõlmab selgelt vaid füüsikalist protsessi (peenestamine), mitte aga keemilist protsessi. Lisaks on mõlemad tüübid omavahel vahetatavad ja neil on samad põhilised lõppkasutajad, kuigi mikro-DCD hinnad on kõrgemad võrreldes DCD standardtüübi hindadega. |
| --- | --- |

(20)

Uurimine aga näitas, et mõlema DCD-tüübi keemilised, füüsilised ja tehnilised põhiomadused on samad. DCD standardtüübi edasine töötlemine mikro-DCD tootmiseks hõlmab selgelt vaid füüsikalist protsessi (peenestamine), mitte aga keemilist protsessi. Lisaks on mõlemad tüübid omavahel vahetatavad ja neil on samad põhilised lõppkasutajad, kuigi mikro-DCD hinnad on kõrgemad võrreldes DCD standardtüübi hindadega.

| (21) | Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja siseturul müüdud tooted ning liidu tootja toodetud ja liidus müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(21)

Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja siseturul müüdud tooted ning liidu tootja toodetud ja liidus müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (22) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.

| (23) | Nagu märgitud põhjenduses 9, ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi moodustamine vajalik, sest koostööd tegi vaid üks äriühing. Selle äriühingu import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 35 % vaatlusaluse toote impordist Hiina Rahvavabariigist liitu. See äriühing ei eksportinud esialgse uurimise uurimisperioodil ja seega ei teinud ka esialgse uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(23)

Nagu märgitud põhjenduses 9, ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi moodustamine vajalik, sest koostööd tegi vaid üks äriühing. Selle äriühingu import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 35 % vaatlusaluse toote impordist Hiina Rahvavabariigist liitu. See äriühing ei eksportinud esialgse uurimise uurimisperioodil ja seega ei teinud ka esialgse uurimise käigus koostööd.

3.2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.2.1.   Võrdlusriik

| (24) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

| (25) | Vaatlusaluse toote väljaspool liitu ja Hiinas tootmise puudumise korral tõi komisjon algatamise teates välja kavatsuse võtta normaalväärtuse aluseks samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstavad hinnad, nagu seda tehti ka esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(25)

Vaatlusaluse toote väljaspool liitu ja Hiinas tootmise puudumise korral tõi komisjon algatamise teates välja kavatsuse võtta normaalväärtuse aluseks samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstavad hinnad, nagu seda tehti ka esialgses uurimises.

| (26) | Liidu tootmisharu müüs samasugust toodet tüüpilises mahus. Liidu tootmisharu omamaine läbimüük oli siiski kahjumis, ehkki kasumi nullpunkti lähedal. Seetõttu põhines normaalväärtus liidu tootmisharu tootmiskuludel, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks sama meetodi alusel kui esialgses uurimises. Artikli 11 lõike 9 kohaselt kohandati liidu tootmisharu tootmiskulusid, et neutraliseerida täiendavad veokulud, mis tekkisid tootmisüksuste füüsilise eraldatuse tõttu ja otsese juurdepääsu puudumise tõttu toorainele, mida tuleb vedada kaugemal asetsevatest tootmiskohtadest, ning kõrvalsaaduse (must lubi) eemaldamise tõttu. Kohandusi tehti ka esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(26)

Liidu tootmisharu müüs samasugust toodet tüüpilises mahus. Liidu tootmisharu omamaine läbimüük oli siiski kahjumis, ehkki kasumi nullpunkti lähedal. Seetõttu põhines normaalväärtus liidu tootmisharu tootmiskuludel, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks sama meetodi alusel kui esialgses uurimises. Artikli 11 lõike 9 kohaselt kohandati liidu tootmisharu tootmiskulusid, et neutraliseerida täiendavad veokulud, mis tekkisid tootmisüksuste füüsilise eraldatuse tõttu ja otsese juurdepääsu puudumise tõttu toorainele, mida tuleb vedada kaugemal asetsevatest tootmiskohtadest, ning kõrvalsaaduse (must lubi) eemaldamise tõttu. Kohandusi tehti ka esialgses uurimises.

3.2.2.   Ekspordihind

| (27) | Koostööd teinud eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(27)

Koostööd teinud eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

3.2.3.   Võrdlus

| (28) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(28)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (29) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja eksportiva tootja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi, kindlustuse, maksude ja krediidikulude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. |
| --- | --- |

(29)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja eksportiva tootja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi, kindlustuse, maksude ja krediidikulude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

3.2.4.   Dumpingumarginaal

| (30) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(30)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.

| (31) | Koostööd teinud eksportiva tootja puhul näitas võrdlus dumpingu olemasolu, kuid selle tase oli märkimisväärselt madalam esialgses uurimises kindlaksmääratud tasemest. |
| --- | --- |

(31)

Koostööd teinud eksportiva tootja puhul näitas võrdlus dumpingu olemasolu, kuid selle tase oli märkimisväärselt madalam esialgses uurimises kindlaksmääratud tasemest.

3.3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.3.1.   Sissejuhatav märkus

| (32) | Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumpingu olemasolust, uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ning analüüsiti järgmisi elemente: Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hind, liidu turu atraktiivsus Hiina impordi jaoks. |
| --- | --- |

(32)

Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumpingu olemasolust, uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ning analüüsiti järgmisi elemente: Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hind, liidu turu atraktiivsus Hiina impordi jaoks.

| (33) | Sellega seoses tuleks märkida, et koostööd teinud eksportiv tootja esindas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 30 % kogutoodangust Hiinas. |
| --- | --- |

(33)

Sellega seoses tuleks märkida, et koostööd teinud eksportiv tootja esindas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 30 % kogutoodangust Hiinas.

3.3.2.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas

| (34) | Kuna Hiina DCD tööstusharu kohta on vähe avalikku teavet, tuginesid järeldused Hiina vaba tootmisvõimsuse kohta peamiselt läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele ja ainsana koostööd teinud tootja esitatud teabele, mida on võimaluse korral võrreldud avalikult kättesaadava teabega. |
| --- | --- |

(34)

Kuna Hiina DCD tööstusharu kohta on vähe avalikku teavet, tuginesid järeldused Hiina vaba tootmisvõimsuse kohta peamiselt läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele ja ainsana koostööd teinud tootja esitatud teabele, mida on võimaluse korral võrreldud avalikult kättesaadava teabega.

| (35) | Selle põhjal eeldatakse, et Hiina kogu installeeritud tootmisvõimsus suurenes aastatel 2007–2012. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piirdus tegelik tootmine siiski 80 000 tonniga, mis viitab vaba tootmisvõimsuse olemasolule. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina installeeritud tootmisvõimsus suurem kui DCD üleilmne nõudlus ning vaba tootmisvõimsus võib tähendada suuremat kogust kui liidu kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina omamaine tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaid 40 000 tonni, st pool Hiina tegelikust toodangust. |
| --- | --- |

(35)

Selle põhjal eeldatakse, et Hiina kogu installeeritud tootmisvõimsus suurenes aastatel 2007–2012. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piirdus tegelik tootmine siiski 80 000 tonniga, mis viitab vaba tootmisvõimsuse olemasolule. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina installeeritud tootmisvõimsus suurem kui DCD üleilmne nõudlus ning vaba tootmisvõimsus võib tähendada suuremat kogust kui liidu kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina omamaine tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaid 40 000 tonni, st pool Hiina tegelikust toodangust.

| (36) | Seoses vaba tootmisvõimsusega näitab uurimise käigus kohapeal kogutud teave seda, et ainsale koostööd tegevale tootjale, kellele kuulus üle 20 % Hiina installeeritud tootmisvõimsusest 2012. aastal, anti luba tootmisvõimsust 2014. aastal 50 % võrra suurendada. Eeldatavasti kasutatakse seda uut tootmisvõimsust muu hulgas tootja enda tootmisprotsessides (DCD sisemine kasutamine) ja Hiina siseturul, mis kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ära umbes poole ainsa koostööd tegeva tootja DCD toodangust. Ainsalt koostööd tegevalt tootjalt saadud teave näitas, et tootmisvõimsusesse tehtavaid tulevasi investeeringuid kasutatakse muu hulgas nõudluse rahuldamiseks Hiina siseturul, mis on suur ja mis kasvab kiiresti. |
| --- | --- |

(36)

Seoses vaba tootmisvõimsusega näitab uurimise käigus kohapeal kogutud teave seda, et ainsale koostööd tegevale tootjale, kellele kuulus üle 20 % Hiina installeeritud tootmisvõimsusest 2012. aastal, anti luba tootmisvõimsust 2014. aastal 50 % võrra suurendada. Eeldatavasti kasutatakse seda uut tootmisvõimsust muu hulgas tootja enda tootmisprotsessides (DCD sisemine kasutamine) ja Hiina siseturul, mis kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ära umbes poole ainsa koostööd tegeva tootja DCD toodangust. Ainsalt koostööd tegevalt tootjalt saadud teave näitas, et tootmisvõimsusesse tehtavaid tulevasi investeeringuid kasutatakse muu hulgas nõudluse rahuldamiseks Hiina siseturul, mis on suur ja mis kasvab kiiresti.

| (37) | Hiina on seega olukorras, kus ta saab toota suuri koguseid ekspordiks, sest eelkõige puuduvad märgid selle kohta, et kogu vaba tootmisvõimsus suudetakse Hiina siseturul ära kasutada. |
| --- | --- |

(37)

Hiina on seega olukorras, kus ta saab toota suuri koguseid ekspordiks, sest eelkõige puuduvad märgid selle kohta, et kogu vaba tootmisvõimsus suudetakse Hiina siseturul ära kasutada.

3.3.3.   Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad

| (38) | Eurostati andmete ja kontrollitud impordiandmete kohaselt vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt pärast meetmete kehtestamist 2007. aastal, kuid hakkas seejärel taas tasapisi suurenema alates 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni, jäädes 2007. aasta tasemele siiski alla. See peegeldub ka Hiinast pärit impordi turuosas, mis langes 40–45 % tasemelt 2007. aastal 10–15 % tasemele 2009. aastal ning jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks uuesti 15–20 % tasemele vaatamata sellele, et Hiina hinnad olid 73 % suurenenud. |
| --- | --- |

(38)

Eurostati andmete ja kontrollitud impordiandmete kohaselt vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt pärast meetmete kehtestamist 2007. aastal, kuid hakkas seejärel taas tasapisi suurenema alates 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni, jäädes 2007. aasta tasemele siiski alla. See peegeldub ka Hiinast pärit impordi turuosas, mis langes 40–45 % tasemelt 2007. aastal 10–15 % tasemele 2009. aastal ning jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks uuesti 15–20 % tasemele vaatamata sellele, et Hiina hinnad olid 73 % suurenenud.

3.3.4.   Liidu turu atraktiivsus

| (39) | Liidu turg on suhteliselt suur turg ja hõlmab ligikaudu 18 % maailma DCD tarbimisest, kuid see ei ole tingimata kõige atraktiivsem ega ainus atraktiivne turg müügisegmentide või hinna poolest (vt põhjendus 74). Olemasoleva teabe põhjal saab tõepoolest väita, et Hiina tootjad prognoosivad nõudluse suurenemist näites India ravimitööstuses, kus kasutatakse DCD-d toorainena diabeediravimi (metformiini) tootmisel. Seepärast võib selline uus nõudlus suure osa Hiina vabast tootmisvõimsusest ära kasutada. Eespool esitatut silmas pidades leitakse, et liidu turg ei ole Hiina eksportijate jaoks ainus atraktiivne turg. |
| --- | --- |

(39)

Liidu turg on suhteliselt suur turg ja hõlmab ligikaudu 18 % maailma DCD tarbimisest, kuid see ei ole tingimata kõige atraktiivsem ega ainus atraktiivne turg müügisegmentide või hinna poolest (vt põhjendus 74). Olemasoleva teabe põhjal saab tõepoolest väita, et Hiina tootjad prognoosivad nõudluse suurenemist näites India ravimitööstuses, kus kasutatakse DCD-d toorainena diabeediravimi (metformiini) tootmisel. Seepärast võib selline uus nõudlus suure osa Hiina vabast tootmisvõimsusest ära kasutada. Eespool esitatut silmas pidades leitakse, et liidu turg ei ole Hiina eksportijate jaoks ainus atraktiivne turg.

3.3.5.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (40) | Uurimine on kinnitanud, et Hiinast imporditud toode on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sisenenud liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Arvestades dumpingu jätkumist, samuti asjaolu, et liidu turg on suhteliselt suur turg, mis oli Hiina eksportijatele minevikus üsna atraktiivne, ning arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust, mis ületab liidu kogutarbimist, võib järeldada, et meetmete kõrvaldamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline. Siiski tuleb märkida, et praegune dumpingu tase on märkimisväärselt madalam esialgses uurimises kindlakstehtud tasemest. |
| --- | --- |

(40)

Uurimine on kinnitanud, et Hiinast imporditud toode on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sisenenud liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Arvestades dumpingu jätkumist, samuti asjaolu, et liidu turg on suhteliselt suur turg, mis oli Hiina eksportijatele minevikus üsna atraktiivne, ning arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust, mis ületab liidu kogutarbimist, võib järeldada, et meetmete kõrvaldamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline. Siiski tuleb märkida, et praegune dumpingu tase on märkimisväärselt madalam esialgses uurimises kindlakstehtud tasemest.

4.   OLUKORD LIIDU TURUL

4.1.   Sissejuhatav märkus

| (41) | Kuna analüüs käsitleb üksnes ühte äriühingut, on konfidentsiaalsuse tõttu enamik näitajaid esitatud indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(41)

Kuna analüüs käsitleb üksnes ühte äriühingut, on konfidentsiaalsuse tõttu enamik näitajaid esitatud indekseeritud kujul.

4.2.   Liidu tootmisharu

| (42) | Liidu tootja AlzChem GmbH toodang moodustab 100 % liidus valmistatud DCDst. Seepärast leitakse, et AlzChem AG esindab liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(42)

Liidu tootja AlzChem GmbH toodang moodustab 100 % liidus valmistatud DCDst. Seepärast leitakse, et AlzChem AG esindab liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

4.3.   Tarbimine liidu turul

| (43) | Liidu tarbimine arvutati selle alusel, kui suur on liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, ja Eurostati impordiandmete põhjal, mida on võrreldud muude statistiliste allikatega. Vaatlusaluse perioodi jooksul muutus see järgmiselt:

  Tabel 1 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonni) | 11 042 | 13 712 | 14 338 | 14 146 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 124 | 130 | 128 |

(43)

Liidu tarbimine arvutati selle alusel, kui suur on liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, ja Eurostati impordiandmete põhjal, mida on võrreldud muude statistiliste allikatega. Vaatlusaluse perioodi jooksul muutus see järgmiselt:

Tabel 1

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tarbimine (tonni)

11 042

13 712

14 338

14 146

Indeks (2009 = 100)

100

124

130

128

| (44) | Lisaks eespool esitatud turutarbimisele märgitakse, et vaatlusalusel perioodil jäi liidu tööstusharus DCD sisemine kasutamine vahemikku 10–20 % liidu kogutoodangust ning see muutus järgmiselt:

  Tabel 2 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisemine kasutamine – Indeks (2009 = 100) | 100 | 123 | 124 | 127 |

(44)

Lisaks eespool esitatud turutarbimisele märgitakse, et vaatlusalusel perioodil jäi liidu tööstusharus DCD sisemine kasutamine vahemikku 10–20 % liidu kogutoodangust ning see muutus järgmiselt:

Tabel 2

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Sisemine kasutamine – Indeks (2009 = 100)

100

123

124

127

4.4.   Hiina import liitu

| (45) | Pidades silmas, et uurimise käigus tegi koostööd vaid üks eksportija, peeti Eurostati andmeid parimaks teabeallikaks impordimahtude ja hindade kohta. Eurostati andmed hõlmavad 27 ELi liikmesriiki ning neid andmeid on võrreldud Hiina ekspordistatistika, artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasiga ja koostööd tegevate importijate/kasutajate andmetega. |
| --- | --- |

(45)

Pidades silmas, et uurimise käigus tegi koostööd vaid üks eksportija, peeti Eurostati andmeid parimaks teabeallikaks impordimahtude ja hindade kohta. Eurostati andmed hõlmavad 27 ELi liikmesriiki ning neid andmeid on võrreldud Hiina ekspordistatistika, artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasiga ja koostööd tegevate importijate/kasutajate andmetega.

| (46) | DCD-d imporditi Hiinast kahe tolliprotseduuri raames. Tavaprotseduuri raames tuli tasuda tavapärast tollimaksu ja dumpinguvastast tollimaksu. Seestöötlemise protseduuri puhul selliseid makse maksta ei tulnud, sest materjali kasutati tootmisahela järgmise etapi toodete valmistamiseks, mis eksporditi väljapoole liitu. Nagu allpool esitatud tabelist näha, hõlmas seestöötlemine ligikaudu kaks kolmandikku läbivaatamisega seotud uurimisperioodi impordist. |
| --- | --- |

(46)

DCD-d imporditi Hiinast kahe tolliprotseduuri raames. Tavaprotseduuri raames tuli tasuda tavapärast tollimaksu ja dumpinguvastast tollimaksu. Seestöötlemise protseduuri puhul selliseid makse maksta ei tulnud, sest materjali kasutati tootmisahela järgmise etapi toodete valmistamiseks, mis eksporditi väljapoole liitu. Nagu allpool esitatud tabelist näha, hõlmas seestöötlemine ligikaudu kaks kolmandikku läbivaatamisega seotud uurimisperioodi impordist.

4.4.1.   Maht ja turuosa

| (47) | Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2007. aastal vähenes Hiina impordimaht märkimisväärselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli üldine turuosa 15–20 %. Vaatamata sellele kõikus vaatlusalusel perioodil tavaprotseduuriga hõlmatud Hiina impordi maht, kusjuures seestöötlemise soodustuse raames toimuv Hiina import suurenes rohkem kui kaks korda. Kui võtta arvesse mõlemat protseduuri, suurenesid küll impordimahud, kuid need jäid siiski tunduvalt allapoole meetmete kehtestamise eelset taset (üle 6 000 tonni).

  Tabel 3










  Import Hiinast | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht – tavaprotseduur (tonni) | 881 | 1 251 | 1 781 | 730 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 142 | 202 | 83 |
| Turuosa | 5–10 % | 5–10 % | 10–15 % | 5–10 % |
| Keskmine impordihind – tavaprotseduur (eurot / tonni kohta) | 1 218 | 1 267 | 1 826 | 2 101 |
| Keskmine impordihind – seestöötlemine (eurot / tonni kohta) | 1 677 | 1 463 | 1 674 | 2 069 |
| Impordimaht – seestöötlemine (tonni) | 676 | 984 | 654 | 1 467 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 146 | 97 | 217 |
| Turuosa – kõik protseduurid | 10–15 % | 15–20 % | 15–20 % | 15–20 % |

(47)

Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2007. aastal vähenes Hiina impordimaht märkimisväärselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli üldine turuosa 15–20 %. Vaatamata sellele kõikus vaatlusalusel perioodil tavaprotseduuriga hõlmatud Hiina impordi maht, kusjuures seestöötlemise soodustuse raames toimuv Hiina import suurenes rohkem kui kaks korda. Kui võtta arvesse mõlemat protseduuri, suurenesid küll impordimahud, kuid need jäid siiski tunduvalt allapoole meetmete kehtestamise eelset taset (üle 6 000 tonni).

Tabel 3

Import Hiinast

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Impordimaht – tavaprotseduur (tonni)

881

1 251

1 781

730

Indeks (2009 = 100)

100

142

202

83

Turuosa

5–10 %

5–10 %

10–15 %

5–10 %

Keskmine impordihind – tavaprotseduur (eurot / tonni kohta)

1 218

1 267

1 826

2 101

Keskmine impordihind – seestöötlemine (eurot / tonni kohta)

1 677

1 463

1 674

2 069

Impordimaht – seestöötlemine (tonni)

676

984

654

1 467

Indeks (2009 = 100)

100

146

97

217

Turuosa – kõik protseduurid

10–15 %

15–20 %

15–20 %

15–20 %

4.4.2.   Hind

| (48) | Nagu eespool esitatud tabelist näha, kasvasid Hiina impordihinnad vaatlusalusel perioodil oluliselt. |
| --- | --- |

(48)

Nagu eespool esitatud tabelist näha, kasvasid Hiina impordihinnad vaatlusalusel perioodil oluliselt.

| (49) | Liidu tootmisharu väitis, et hinnatõusu ei saa põhjendada peamiste kulutegurite, st tooraine ja elektri hinnatõusuga. Samas ei esitanud tööstusharu muid selgitusi ega põhjapanevaid tõendeid oma väite kinnitamiseks. |
| --- | --- |

(49)

Liidu tootmisharu väitis, et hinnatõusu ei saa põhjendada peamiste kulutegurite, st tooraine ja elektri hinnatõusuga. Samas ei esitanud tööstusharu muid selgitusi ega põhjapanevaid tõendeid oma väite kinnitamiseks.

4.4.3.   Hinna allalöömine

| (50) | Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul ja Hiina importijate vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindasid (vaid standardtüüpi DCD). Liidu tootmisharu müügihindu kohandati tehasehindade tasemele eelkõige seoses saatekuludega ning komisjonitasudega. Hiina ekspordi CIF-hinnad saadi Eurostatilt ning neid võrreldi artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasiga ja need ei sisaldanud sellist importi, mis oli hõlmatud seestöötlemise protseduuriga. CIF-hindasid kohandati nii, et need kataksid kõik tollivormistusega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Hinna allalöömist seestöötlemise protseduuriga hõlmatud impordi puhul analüüsitakse põhjenduses 83. |
| --- | --- |

(50)

Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul ja Hiina importijate vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindasid (vaid standardtüüpi DCD). Liidu tootmisharu müügihindu kohandati tehasehindade tasemele eelkõige seoses saatekuludega ning komisjonitasudega. Hiina ekspordi CIF-hinnad saadi Eurostatilt ning neid võrreldi artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasiga ja need ei sisaldanud sellist importi, mis oli hõlmatud seestöötlemise protseduuriga. CIF-hindasid kohandati nii, et need kataksid kõik tollivormistusega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Hinna allalöömist seestöötlemise protseduuriga hõlmatud impordi puhul analüüsitakse põhjenduses 83.

| (51) | Võrdlusest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei löönud vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hindasid alla. |
| --- | --- |

(51)

Võrdlusest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei löönud vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hindasid alla.

4.5.   Import liitu muudest kolmandatest riikidest

| (52) | Import liitu muudest kolmandatest riikidest ei olnud märkimisväärne. |
| --- | --- |

(52)

Import liitu muudest kolmandatest riikidest ei olnud märkimisväärne.

| (53) | Vaatlusalusel perioodil ei ületanud impordimaht Ameerika Ühendriikidest kunagi 2 % suurust turuosa. Uurimine näitas, et tegelikult imporditi standardtüüpi DCD-d, mis oli algselt toodetud Hiinas ja seejärel mikroniseeritud Ameerika Ühendriikides.

  Tabel 4










  Import Ameerika Ühendriikidest | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht (tonnides) | 192 | 237 | 282 | 255 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 123 | 147 | 133 |
| Turuosa | 0–2 % | 0–2 % | 0–2 % | 0–2 % |

(53)

Vaatlusalusel perioodil ei ületanud impordimaht Ameerika Ühendriikidest kunagi 2 % suurust turuosa. Uurimine näitas, et tegelikult imporditi standardtüüpi DCD-d, mis oli algselt toodetud Hiinas ja seejärel mikroniseeritud Ameerika Ühendriikides.

Tabel 4

Import Ameerika Ühendriikidest

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Impordimaht (tonnides)

192

237

282

255

Indeks (2009 = 100)

100

123

147

133

Turuosa

0–2 %

0–2 %

0–2 %

0–2 %

4.6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (54) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

4.6.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (55) | Liidu tootmisharul oli integreeritud tootmisahel, mis hõlmas lisaks DCD-le tootmisprotsessi eelmise ja järgmise etapi tooteid. DCD tootmisvõimsus liidus ei ole alates 2009. aastast muutunud. Vaatlusalusel perioodil suurendas liidu tootja oma toodangut peamiselt suurema nõudluse tõttu liidu turul, nagu on näidatud tabelis 1. Alates 2010. aastast on liidu tootja töötanud peaaegu täisvõimsusel. Olukord erines 2009. aastal, kui toodangut ja käivet mõjutas finantskriis.

  Tabel 5 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang – Indeks (2009 = 100) | 100 | 115 | 113 | 109 |
| Tootmisvõimsus – Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 86,9 % | 100,2 % | 98,2 % | 95,2 % |

(55)

Liidu tootmisharul oli integreeritud tootmisahel, mis hõlmas lisaks DCD-le tootmisprotsessi eelmise ja järgmise etapi tooteid. DCD tootmisvõimsus liidus ei ole alates 2009. aastast muutunud. Vaatlusalusel perioodil suurendas liidu tootja oma toodangut peamiselt suurema nõudluse tõttu liidu turul, nagu on näidatud tabelis 1. Alates 2010. aastast on liidu tootja töötanud peaaegu täisvõimsusel. Olukord erines 2009. aastal, kui toodangut ja käivet mõjutas finantskriis.

Tabel 5

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Toodang – Indeks (2009 = 100)

100

115

113

109

Tootmisvõimsus – Indeks (2009 = 100)

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine

86,9 %

100,2 %

98,2 %

95,2 %

4.6.2.   Varud

| (56) | Liidu tootjal oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike varu ja seda ei peetud liidu tootmisharu olukorra hindamisel oluliseks asjaoluks.

  Tabel 6 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud – Indeks (2009 = 100) | 100 | 73 | 88 | 49 |

(56)

Liidu tootjal oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike varu ja seda ei peetud liidu tootmisharu olukorra hindamisel oluliseks asjaoluks.

Tabel 6

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Varud – Indeks (2009 = 100)

100

73

88

49

4.6.3.   Müügimaht, turuosa ja keskmised ühikuhinnad liidus

| (57) | Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 26 %, kusjuures müügihinnad suurenesid 7 %. |
| --- | --- |

(57)

Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 26 %, kusjuures müügihinnad suurenesid 7 %.

| (58) | Liidu tootmisharul õnnestus müüki ELis suurendada tänu tarbimise suurenemisele, nagu on näidatud tabelis 1. Liidu tööstusharu suutis säilitada suure turuosa liidu turul.

  Tabel 7 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht – Indeks (2009 = 100) | 100 | 121 | 125 | 126 |
| Turuosa | 80–85 % | 80–85 % | 80–85 % | 80–85 % |
| Müügihind – Indeks (2009 = 100) | 100 | 95 | 98 | 107 |

(58)

Liidu tootmisharul õnnestus müüki ELis suurendada tänu tarbimise suurenemisele, nagu on näidatud tabelis 1. Liidu tööstusharu suutis säilitada suure turuosa liidu turul.

Tabel 7

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht – Indeks (2009 = 100)

100

121

125

126

Turuosa

80–85 %

80–85 %

80–85 %

80–85 %

Müügihind – Indeks (2009 = 100)

100

95

98

107

4.6.4.   Kasumlikkus ja rahavoog

| (59) | Liidu tööstusharu kasumlikkus paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, sest ta suutis suurendada müügimahtu ja müügihindasid sõltumatutele tarbijatele liidu turul. Kasumlikkuse tugev paranemine on seda märkimisväärsem, et esialgsel uurimisperioodil oli tööstusharu sügavas kahjumis (– 20 % kuni – 30 %).

  Tabel 8 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus | – 10 % – 0 % | – 10 % – 0 % | – 10 % – 0 % | – 5 % – 0 % |

(59)

Liidu tööstusharu kasumlikkus paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, sest ta suutis suurendada müügimahtu ja müügihindasid sõltumatutele tarbijatele liidu turul. Kasumlikkuse tugev paranemine on seda märkimisväärsem, et esialgsel uurimisperioodil oli tööstusharu sügavas kahjumis (– 20 % kuni – 30 %).

Tabel 8

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kasumlikkus

– 10 % – 0 %

– 10 % – 0 %

– 10 % – 0 %

– 5 % – 0 %

| (60) | Sisemiste tehingute kasumlikkus oli võrdlemisi hea. |
| --- | --- |

(60)

Sisemiste tehingute kasumlikkus oli võrdlemisi hea.

| (61) | Vaatlusalusel perioodil oli rahavoog alati negatiivne, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperiood, mil see arenes kooskõlas üldise kasumlikkuse edenemisega.

  Tabel 9 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog – Indeks (2009 = – 100) | – 100 | –84 | – 229 | 174 |

(61)

Vaatlusalusel perioodil oli rahavoog alati negatiivne, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperiood, mil see arenes kooskõlas üldise kasumlikkuse edenemisega.

Tabel 9

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Rahavoog – Indeks (2009 = – 100)

– 100

–84

– 229

174

4.6.5.   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (62) | Vaatlusalusel perioodil tegi liidu tööstusharu investeeringuid olemasolevate tootmisseadmete hooldusesse ja optimeerimisse. 2009. aastal tehti uus märkimisväärne mikro-DCDga seotud investeering.

  Tabel 10 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud – Indeks (2009 = 100) | 100 | 50 | 65 | 37 |

(62)

Vaatlusalusel perioodil tegi liidu tööstusharu investeeringuid olemasolevate tootmisseadmete hooldusesse ja optimeerimisse. 2009. aastal tehti uus märkimisväärne mikro-DCDga seotud investeering.

Tabel 10

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Investeeringud – Indeks (2009 = 100)

100

50

65

37

| (63) | Vaatlusalusel perioodil oli investeeringutasuvus negatiivne, mis on kooskõlas eespool osutatud kasumlikkusega.

  Tabel 11 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus – Indeks (2009 = 100) | – 100 | –63 | –62 | –10 |

(63)

Vaatlusalusel perioodil oli investeeringutasuvus negatiivne, mis on kooskõlas eespool osutatud kasumlikkusega.

Tabel 11

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Investeeringutasuvus – Indeks (2009 = 100)

– 100

–63

–62

–10

| (64) | Liidu tootmisharu ei väitnud, et tal on vaatlusalusel perioodil esinenud raskusi kapitali kaasamisega. |
| --- | --- |

(64)

Liidu tootmisharu ei väitnud, et tal on vaatlusalusel perioodil esinenud raskusi kapitali kaasamisega.

4.6.6.   Tööhõive, tootlikkus, majanduskasv ja palk

| (65) | Vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringud aitasid kaasa kvalifitseeritud tööjõu arvu suurendamisele. Keskmine töötasu kasvas vaatlusalusel perioodil 15 % võrra. |
| --- | --- |

(65)

Vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringud aitasid kaasa kvalifitseeritud tööjõu arvu suurendamisele. Keskmine töötasu kasvas vaatlusalusel perioodil 15 % võrra.

| (66) | Tööhõive ja tootlikkuse suurenemine peegeldavad 2010. aasta tootmise kasvu.

  Tabel 12 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv – Indeks (2009 = 100) | 100 | 107 | 104 | 105 |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta) – Indeks (2009 = 100) | 100 | 108 | 108 | 105 |
| Tööjõukulu töötaja kohta – Indeks (2009 = 100) | 100 | 112 | 113 | 115 |

(66)

Tööhõive ja tootlikkuse suurenemine peegeldavad 2010. aasta tootmise kasvu.

Tabel 12

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv – Indeks (2009 = 100)

100

107

104

105

Tootlikkus (tonni töötaja kohta) – Indeks (2009 = 100)

100

108

108

105

Tööjõukulu töötaja kohta – Indeks (2009 = 100)

100

112

113

115

4.6.7.   Dumpingu suurusjärk ja senisest dumpingust toibumine

| (67) | Nagu selgitatud punktis 3.2, jätkus dumping vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(67)

Nagu selgitatud punktis 3.2, jätkus dumping vaatlusalusel perioodil.

| (68) | Arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule pidada suureks. Võrreldes esialgse uurimisega paranes liidu tööstusharu olukord märkimisväärselt – see oli varasemast dumpingust toibumas eelkõige kasumlikkuse, käibe ja turuosa seisukohast. |
| --- | --- |

(68)

Arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule pidada suureks. Võrreldes esialgse uurimisega paranes liidu tööstusharu olukord märkimisväärselt – see oli varasemast dumpingust toibumas eelkõige kasumlikkuse, käibe ja turuosa seisukohast.

4.6.8.   Kokkuvõte

| (69) | Kuigi mõned eespool osutatud positiivsed arengusuundumused on alles hiljutised, leitakse, et liidu tööstusharu olukord on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt paranenud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks olid kõik finantsnäitajad positiivsed või sellele lähedal. |
| --- | --- |

(69)

Kuigi mõned eespool osutatud positiivsed arengusuundumused on alles hiljutised, leitakse, et liidu tööstusharu olukord on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt paranenud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks olid kõik finantsnäitajad positiivsed või sellele lähedal.

| (70) | Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 2007. aastal aitas liidu tööstusharul dumpingu kahjulikust mõjust toibuda ning ära kasutada liidu turu ja kolmandate riikide turgude potentsiaali. Seda, et liidu tööstusharu sai meetmetest kasu, näitab kõige paremini selle kõrge toodangutase, tootmisvõimsuse kasutamine ning kõrgemad ELi müügihinnad ja suurem kasumlikkus. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina impordist märkimisväärset kahju enam ei tekkinud. |
| --- | --- |

(70)

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 2007. aastal aitas liidu tööstusharul dumpingu kahjulikust mõjust toibuda ning ära kasutada liidu turu ja kolmandate riikide turgude potentsiaali. Seda, et liidu tööstusharu sai meetmetest kasu, näitab kõige paremini selle kõrge toodangutase, tootmisvõimsuse kasutamine ning kõrgemad ELi müügihinnad ja suurem kasumlikkus. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina impordist märkimisväärset kahju enam ei tekkinud.

| (71) | Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et esialgse uurimise raames ilmutasid teatavad kahjunäitajad positiivset trendi, aga see ei takistanud komisjoni kinnitamast märkimisväärse kahju olemasolu sellel ajal. See väide tuleb tagasi lükata. Määrusega (EÜ) nr 1331/2007 vastati vähem kasumliku liidu tööstusharuga seonduvatele asjaoludele. Lisaks erineb aegumise läbivaatamine täielikult algmääruse artikli 5 kohasest uurimisest. Neist viimane keskendub sellele, kas dumping tekitab kodumaisele tootmisharule kahju, kuid esimese puhul on tegemist tulevikku vaatava ülesandega, mille käigus analüüsitakse olukorda pärast meetmete aegumist. |
| --- | --- |

(71)

Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et esialgse uurimise raames ilmutasid teatavad kahjunäitajad positiivset trendi, aga see ei takistanud komisjoni kinnitamast märkimisväärse kahju olemasolu sellel ajal. See väide tuleb tagasi lükata. Määrusega (EÜ) nr 1331/2007 vastati vähem kasumliku liidu tööstusharuga seonduvatele asjaoludele. Lisaks erineb aegumise läbivaatamine täielikult algmääruse artikli 5 kohasest uurimisest. Neist viimane keskendub sellele, kas dumping tekitab kodumaisele tootmisharule kahju, kuid esimese puhul on tegemist tulevikku vaatava ülesandega, mille käigus analüüsitakse olukorda pärast meetmete aegumist.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (72) | Nagu eespool mainitud, ei kandnud liidu tootmisharu uurimisperioodil materiaalset kahju. Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 on seepärast uuritud, kas kehtivate meetmete lõpetamine võiks tõenäoliselt põhjustada kahju jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(72)

Nagu eespool mainitud, ei kandnud liidu tootmisharu uurimisperioodil materiaalset kahju. Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 on seepärast uuritud, kas kehtivate meetmete lõpetamine võiks tõenäoliselt põhjustada kahju jätkumist või kordumist.

5.1.   Vaba tootmisvõimsus Hiinas

| (73) | Uurimine näitas, et Hiinas on palju vaba tootmisvõimsust (vt põhjendused 34–37). Samas puuduvad mõjuvad põhjused, mille alusel järeldada, et Hiina vaba tootmisvõimsuse tõttu suureneks eksport liidu turule märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(73)

Uurimine näitas, et Hiinas on palju vaba tootmisvõimsust (vt põhjendused 34–37). Samas puuduvad mõjuvad põhjused, mille alusel järeldada, et Hiina vaba tootmisvõimsuse tõttu suureneks eksport liidu turule märkimisväärselt.

| (74) | Liidu turg on üks paljudest turgudest, kuhu Hiina eksportivad tootjad oma tooteid müüvad. Seoses hindadega kinnitavad liidu tööstusharu, koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja ja Hiina ekspordistatistika andmed seda, et mitmed kolmandate riikide turud on vähemalt sama atraktiivsed kui liidu turg. |
| --- | --- |

(74)

Liidu turg on üks paljudest turgudest, kuhu Hiina eksportivad tootjad oma tooteid müüvad. Seoses hindadega kinnitavad liidu tööstusharu, koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja ja Hiina ekspordistatistika andmed seda, et mitmed kolmandate riikide turud on vähemalt sama atraktiivsed kui liidu turg.

| (75) | Mis puutub liidu tootmisharu ekspordimüüki, toimus see sageli kõrgemate hindadega kui müük liidus. Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et tema kõrgemad ekspordihinnad ei ole seotud turgude atraktiivsusega, vaid neid saab pigem selgitada väikse müügimahuga. See väide tuleks tagasi lükata, sest ELi tootmisharu üldine müügimaht eksporditurgudel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne (20–30 % liidu tootmisharu toodangust). Samuti ei suudetud tõendada, et müügimaht tarbijatele oli märkimisväärselt vähenenud. |
| --- | --- |

(75)

Mis puutub liidu tootmisharu ekspordimüüki, toimus see sageli kõrgemate hindadega kui müük liidus. Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et tema kõrgemad ekspordihinnad ei ole seotud turgude atraktiivsusega, vaid neid saab pigem selgitada väikse müügimahuga. See väide tuleks tagasi lükata, sest ELi tootmisharu üldine müügimaht eksporditurgudel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne (20–30 % liidu tootmisharu toodangust). Samuti ei suudetud tõendada, et müügimaht tarbijatele oli märkimisväärselt vähenenud.

| (76) | Samuti ei nähtu statistilistest andmetest Hiina ekspordihindade kohta eri turgudel, et ELi turg on DCD eksportimisel atraktiivsem võrreldes muude eksporditurgudega. Juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli palju vaba tootmisvõimsust, kuid see ei põhjustanud Hiina eksportijate kahjulikku hinnakäitumist. Asjaolu, et vaba tootmisvõimsus suureneb veelgi, ei näita veel kahju kordumise tõenäosust. India on vaieldamatult suurim DCD turg maailmas. Hiina ekspordistatistika näitab, et Hiina müügimaht liitu moodustas vaid 10 % Indiasse suunatud müügimahust ning et Hiina keskmine müügihind tonni kohta oli ELi ja India puhul üsna võrdväärne. Teisisõnu, olulisel India turul valitsevad turuhinnad (mis suurenesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 65 %) on DCD tootjatele samavõrra atraktiivsed. Puuduvad märgid selle kohta, et Hiina vaba tootmisvõimsus tooks endaga kaasa märkimisväärse impordi liitu. Praegu võib eeldada, et vähemalt osa vabast tootmisvõimsusest ei võeta lähitulevikus kasutusele. See järeldus põhineb viimastel arengusuundumustel, sest taotluse esitaja esitatud andmete põhjal saab väita, et ajavahemikul 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurendas Hiina oma tootmisvõimsust 50 %, kuid kogutoodangut vaid 20 %. Taotluse esitaja koostatud prognoosid kuni 2016. aastani näitavad, et Hiina vaba tootmisvõimsus ületab tunduvalt üleilmset nõudlust ning jääb seega praegu ootele. Üleliigne tootmisvõimsus kogu riigis oleks väiksem, kui prognoosid koostataks koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud müügiandmete põhjal. Igal juhul erineb DCD tootmine Hiinas selle tootmisest ELis (vt põhjendus 55 eespool), sest DCD tootmine Hiinas ei ole täielikult integreeritud tootmisahela osa, mistõttu on tootmisvõimsuse kasutamata jätmine vähem kulukas. |
| --- | --- |

(76)

Samuti ei nähtu statistilistest andmetest Hiina ekspordihindade kohta eri turgudel, et ELi turg on DCD eksportimisel atraktiivsem võrreldes muude eksporditurgudega. Juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli palju vaba tootmisvõimsust, kuid see ei põhjustanud Hiina eksportijate kahjulikku hinnakäitumist. Asjaolu, et vaba tootmisvõimsus suureneb veelgi, ei näita veel kahju kordumise tõenäosust. India on vaieldamatult suurim DCD turg maailmas. Hiina ekspordistatistika näitab, et Hiina müügimaht liitu moodustas vaid 10 % Indiasse suunatud müügimahust ning et Hiina keskmine müügihind tonni kohta oli ELi ja India puhul üsna võrdväärne. Teisisõnu, olulisel India turul valitsevad turuhinnad (mis suurenesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 65 %) on DCD tootjatele samavõrra atraktiivsed. Puuduvad märgid selle kohta, et Hiina vaba tootmisvõimsus tooks endaga kaasa märkimisväärse impordi liitu. Praegu võib eeldada, et vähemalt osa vabast tootmisvõimsusest ei võeta lähitulevikus kasutusele. See järeldus põhineb viimastel arengusuundumustel, sest taotluse esitaja esitatud andmete põhjal saab väita, et ajavahemikul 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurendas Hiina oma tootmisvõimsust 50 %, kuid kogutoodangut vaid 20 %. Taotluse esitaja koostatud prognoosid kuni 2016. aastani näitavad, et Hiina vaba tootmisvõimsus ületab tunduvalt üleilmset nõudlust ning jääb seega praegu ootele. Üleliigne tootmisvõimsus kogu riigis oleks väiksem, kui prognoosid koostataks koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud müügiandmete põhjal. Igal juhul erineb DCD tootmine Hiinas selle tootmisest ELis (vt põhjendus 55 eespool), sest DCD tootmine Hiinas ei ole täielikult integreeritud tootmisahela osa, mistõttu on tootmisvõimsuse kasutamata jätmine vähem kulukas.

| (77) | Lisaks võib ravimitööstuse suurenev nõudlus sellistes riikides nagu India (vt põhjendus 39) ära kasutada Hiina ülejäänud tootmisvõimsuse. Uurimise käigus tehti ka kindlaks, et äriühingu AlzChem DCD tooteid peeti ELi kasutajate jaoks atraktiivsemaks muu hulgas nende geograafilise asukoha ja tarnekindluse tõttu. See annab teatava eelise Hiina toodete ees just peamiste kasutajate puhul ELis, kes ostavad DCD-d suurtes kogustes. Seepärast ei saa selles kontekstis olla Hiina suur tootmisvõimsus põhjuseks, mille põhjal järeldada, et kahju kordumine on tõenäoline. Seda järeldust ei lükka ümber ka pelk asjaolu, et liidu tööstusharu osa üleilmses tootmisvõimsuses on vähenenud. |
| --- | --- |

(77)

Lisaks võib ravimitööstuse suurenev nõudlus sellistes riikides nagu India (vt põhjendus 39) ära kasutada Hiina ülejäänud tootmisvõimsuse. Uurimise käigus tehti ka kindlaks, et äriühingu AlzChem DCD tooteid peeti ELi kasutajate jaoks atraktiivsemaks muu hulgas nende geograafilise asukoha ja tarnekindluse tõttu. See annab teatava eelise Hiina toodete ees just peamiste kasutajate puhul ELis, kes ostavad DCD-d suurtes kogustes. Seepärast ei saa selles kontekstis olla Hiina suur tootmisvõimsus põhjuseks, mille põhjal järeldada, et kahju kordumine on tõenäoline. Seda järeldust ei lükka ümber ka pelk asjaolu, et liidu tööstusharu osa üleilmses tootmisvõimsuses on vähenenud.

5.2.   Kavandatud turukasvu mõju

| (78) | Mitu osalejat märkis, et oodatakse DCD turu märkimisväärset üleilmset kasvu, mis on tingitud selle toote levinud kasutusest ravimi- ja põllumajandustööstuses. Eelkõige võib selle panna diabeediravimite tootmise suurenemise arvele peamiselt Indias. Seda kasvu kinnitab ka tarbimise suurenemine ELis, vt eespool tabel 1. |
| --- | --- |

(78)

Mitu osalejat märkis, et oodatakse DCD turu märkimisväärset üleilmset kasvu, mis on tingitud selle toote levinud kasutusest ravimi- ja põllumajandustööstuses. Eelkõige võib selle panna diabeediravimite tootmise suurenemise arvele peamiselt Indias. Seda kasvu kinnitab ka tarbimise suurenemine ELis, vt eespool tabel 1.

| (79) | ELi turul prognoositakse edasist kasvu, kuid veidi väiksemal määral. Selle võib panna suure ravimitootja arvele, kes müüb oma tooteid kogu maailmas, kuid asub ELis. |
| --- | --- |

(79)

ELi turul prognoositakse edasist kasvu, kuid veidi väiksemal määral. Selle võib panna suure ravimitootja arvele, kes müüb oma tooteid kogu maailmas, kuid asub ELis.

| (80) | Pärast avalikustamist vaidlustas taotluse esitaja kasvu ulatuse. Samas märgitakse, et taotluse esitaja avaldused olid vastuolulised ning et mitmed allikad viitavad kindlale nõudlusele ELis ja märkimisväärsele üleilmsele kasvule. Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud müügiandmed viitavad kiiresti kasvavale tarbimisele Hiina siseturul. Seega ei toeta olemasolevad andmed taotluse esitaja väidet, et nõudlus on või jääb tagasihoidlikuks. |
| --- | --- |

(80)

Pärast avalikustamist vaidlustas taotluse esitaja kasvu ulatuse. Samas märgitakse, et taotluse esitaja avaldused olid vastuolulised ning et mitmed allikad viitavad kindlale nõudlusele ELis ja märkimisväärsele üleilmsele kasvule. Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud müügiandmed viitavad kiiresti kasvavale tarbimisele Hiina siseturul. Seega ei toeta olemasolevad andmed taotluse esitaja väidet, et nõudlus on või jääb tagasihoidlikuks.

| (81) | Pärast avalikustamist rõhutas taotluse esitaja samuti, et tema müügimahud ja ELi turuosa on vähenenud. Sellega seoses tuleb märkida, et ELi tööstusharu on töötanud peaaegu täisvõimsusel ja väheste varudega ning DCD tarbimine ELis on suurenenud. See on eelkõige tingitud asjaolust, et ELi tööstusharu otsustas keskenduda ELi turule, suurendamata seejuures oluliselt tootmisvõimsust, mida ta ei saaks teistel turgudel täielikult ära kasutada. Olukord võib muutuda, kui laienemisplaanid täituvad. Seepärast eeldatakse, et isegi siis, kui Hiina DCD import liitu lähiajal suureneb, ei too see endaga automaatselt kaasa kahju kordumist. Nagu Hiina tootjad, saab ka liidu tootmisharu kasu nõudluse üleilmsest suurenemisest. |
| --- | --- |

(81)

Pärast avalikustamist rõhutas taotluse esitaja samuti, et tema müügimahud ja ELi turuosa on vähenenud. Sellega seoses tuleb märkida, et ELi tööstusharu on töötanud peaaegu täisvõimsusel ja väheste varudega ning DCD tarbimine ELis on suurenenud. See on eelkõige tingitud asjaolust, et ELi tööstusharu otsustas keskenduda ELi turule, suurendamata seejuures oluliselt tootmisvõimsust, mida ta ei saaks teistel turgudel täielikult ära kasutada. Olukord võib muutuda, kui laienemisplaanid täituvad. Seepärast eeldatakse, et isegi siis, kui Hiina DCD import liitu lähiajal suureneb, ei too see endaga automaatselt kaasa kahju kordumist. Nagu Hiina tootjad, saab ka liidu tootmisharu kasu nõudluse üleilmsest suurenemisest.

| (82) | Sellega seoses, ja nagu eespool nimetatud, on liidu tootja turul heas kirjas ja teda eelistab tarnijana mitu peamist klienti, vähemalt teatavate DCD saaduste puhul. DCD toodete kvaliteet ja usaldusväärsus liidus tähendab seda, et tootjal on võimalik tagada suuri lepinguid peamiste ELi tarbijatega, ning loodetavasti selline olukord jätkub hoolimata sellest, kas meetmed tunnistatakse kehtetuks või mitte. Pärast avalikustamist märkis oluline ELi kasutaja, et ta kavatseb ka edaspidi menetlusega hõlmatud toodet hankida liidu tööstusharult ning isegi dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral. |
| --- | --- |

(82)

Sellega seoses, ja nagu eespool nimetatud, on liidu tootja turul heas kirjas ja teda eelistab tarnijana mitu peamist klienti, vähemalt teatavate DCD saaduste puhul. DCD toodete kvaliteet ja usaldusväärsus liidus tähendab seda, et tootjal on võimalik tagada suuri lepinguid peamiste ELi tarbijatega, ning loodetavasti selline olukord jätkub hoolimata sellest, kas meetmed tunnistatakse kehtetuks või mitte. Pärast avalikustamist märkis oluline ELi kasutaja, et ta kavatseb ka edaspidi menetlusega hõlmatud toodet hankida liidu tööstusharult ning isegi dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

5.3.   Muud kaalutlused

| (83) | Nagu selgitatud põhjendustes 50–51, ei löönud Hiina impordihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tööstusharu hindasid alla. Hindade allalöömist ei esinenud tavaprotseduuri (ligikaudu kolmandik impordimahust) puhul. Hindade allalöömist esines vähesel määral siis, kui arvestati ka seestöötlemist (kaks kolmandikku impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). See olukord erines hindade olulisest allalöömisest, mis tuvastati esialgse uurimise käigus ja mis tulenes impordihindade üldisest järkjärgulisest suurenemisest alates meetmete kehtestamisest, kuigi see suurenemine ei olnud pidev. Ajavahemikul 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurenes CIF-hinnaga liidu tollipiiril toimuv import Hiinast tegelikkuses 73 %. |
| --- | --- |

(83)

Nagu selgitatud põhjendustes 50–51, ei löönud Hiina impordihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tööstusharu hindasid alla. Hindade allalöömist ei esinenud tavaprotseduuri (ligikaudu kolmandik impordimahust) puhul. Hindade allalöömist esines vähesel määral siis, kui arvestati ka seestöötlemist (kaks kolmandikku impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). See olukord erines hindade olulisest allalöömisest, mis tuvastati esialgse uurimise käigus ja mis tulenes impordihindade üldisest järkjärgulisest suurenemisest alates meetmete kehtestamisest, kuigi see suurenemine ei olnud pidev. Ajavahemikul 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurenes CIF-hinnaga liidu tollipiiril toimuv import Hiinast tegelikkuses 73 %.

| (84) | ELi tööstusharu on näidanud, et ta suudab püsida konkurentsivõimeline ka meetmete puudumise korral, arvestades tööstusharu märkimisväärset eksporti (20 – 30 % toodangust uurimisperioodil) kolmandatesse riikidesse, kus meetmed ei kehti, ning kus tal on tulnud konkureerida Hiinaga ilma dumpinguvastaste meetmete toetuseta. Allpool kirjeldatud vähenevat ekspordimahtu tuleks vaadelda koos suureneva müügiga liitu ning liidu tootmisharu muutumatu tootmisvõimsusega, mis on põhimõtteliselt täielikult ära kasutatud.

  Tabel 13 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht – Indeks (2009 = 100) | 100 | 105 | 80 | 77 |
| Impordihind (sõltumatu) – Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 109 | 125 |

(84)

ELi tööstusharu on näidanud, et ta suudab püsida konkurentsivõimeline ka meetmete puudumise korral, arvestades tööstusharu märkimisväärset eksporti (20 – 30 % toodangust uurimisperioodil) kolmandatesse riikidesse, kus meetmed ei kehti, ning kus tal on tulnud konkureerida Hiinaga ilma dumpinguvastaste meetmete toetuseta. Allpool kirjeldatud vähenevat ekspordimahtu tuleks vaadelda koos suureneva müügiga liitu ning liidu tootmisharu muutumatu tootmisvõimsusega, mis on põhimõtteliselt täielikult ära kasutatud.

Tabel 13

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ekspordimaht – Indeks (2009 = 100)

100

105

80

77

Impordihind (sõltumatu) – Indeks (2009 = 100)

100

100

109

125

| (85) | Analüüsiti ka Hiina impordihindasid 8 kuu jooksul pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu, võttes arvesse liidu tööstusharu avaldust. Liidu tootmisharu väitis, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi algas uus Hiina ekspordist põhjustatud tugev hinnasurve. Tuginedes algmääruse artikli 6 lõikele 1 koostoimes selle artikli 11 lõikega 5, ei võeta üldjuhul arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnevat perioodi käsitlevaid andmeid. Isegi kui seda teavet arvesse võetakse, ei saaks selle põhjal selles etapis järeldusi teha, sest ei ole kindel, kas muutunud hinnad on püsivad. Näiteks, kuigi hinnad langesid alates läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpust kuni maini 2013, suurenesid need juunis 2013 taas 10 %. Arvestades seda, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsed hinnad olid esialgse uurimisperioodi hindadest märkimisväärselt kõrgemad, ei ole tõenäoline, et need võiksid lähitulevikus märkimisväärselt halvendada liidu tööstusharu olukorda, mis praegu ei kanna olulist kahju. |
| --- | --- |

(85)

Analüüsiti ka Hiina impordihindasid 8 kuu jooksul pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu, võttes arvesse liidu tööstusharu avaldust. Liidu tootmisharu väitis, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi algas uus Hiina ekspordist põhjustatud tugev hinnasurve. Tuginedes algmääruse artikli 6 lõikele 1 koostoimes selle artikli 11 lõikega 5, ei võeta üldjuhul arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnevat perioodi käsitlevaid andmeid. Isegi kui seda teavet arvesse võetakse, ei saaks selle põhjal selles etapis järeldusi teha, sest ei ole kindel, kas muutunud hinnad on püsivad. Näiteks, kuigi hinnad langesid alates läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpust kuni maini 2013, suurenesid need juunis 2013 taas 10 %. Arvestades seda, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsed hinnad olid esialgse uurimisperioodi hindadest märkimisväärselt kõrgemad, ei ole tõenäoline, et need võiksid lähitulevikus märkimisväärselt halvendada liidu tööstusharu olukorda, mis praegu ei kanna olulist kahju.

| (86) | Seega puuduvad märgid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks turuhindasid lühikeses ja keskmises perspektiivis. Tuleb märkida, et suur osa liidus müüdavast DCD-st on reguleeritud mitmeaastaste lepingutega, ning näib, et liidu tööstusharule on usaldusväärsed ja püsivad tarned usaldusväärselt tootjalt väga tähtsad. Lisaks toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaks kolmandikku impordist seestöötlemise protseduuri alusel, mille puhul ei tule tasuda impordi- ega dumpinguvastaseid maksusid. Kuigi ei saa välistada, et mõni leping võidakse uuesti läbi vaadata ja impordihinnad võivad väheneda, on nende kahjustav tase vähetõenäoline, kui tollimaksud tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

(86)

Seega puuduvad märgid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks turuhindasid lühikeses ja keskmises perspektiivis. Tuleb märkida, et suur osa liidus müüdavast DCD-st on reguleeritud mitmeaastaste lepingutega, ning näib, et liidu tööstusharule on usaldusväärsed ja püsivad tarned usaldusväärselt tootjalt väga tähtsad. Lisaks toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaks kolmandikku impordist seestöötlemise protseduuri alusel, mille puhul ei tule tasuda impordi- ega dumpinguvastaseid maksusid. Kuigi ei saa välistada, et mõni leping võidakse uuesti läbi vaadata ja impordihinnad võivad väheneda, on nende kahjustav tase vähetõenäoline, kui tollimaksud tunnistatakse kehtetuks.

5.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (87) | Eespool esitatut arvesse võttes ei ole tõenäoline, et liidu tööstusharu peaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral oma müügi- ja tootmismahtusid ja/või DCD hinda vähendama sellisel määral, mis mõjutaks märkimisväärselt tööstusharu kasumlikkust ja üldist olukorda. |
| --- | --- |

(87)

Eespool esitatut arvesse võttes ei ole tõenäoline, et liidu tööstusharu peaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral oma müügi- ja tootmismahtusid ja/või DCD hinda vähendama sellisel määral, mis mõjutaks märkimisväärselt tööstusharu kasumlikkust ja üldist olukorda.

| (88) | Vastupidi, arvestades tarbimise üleilmset kasvu, Hiina impordimahtusid ja -hindasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning hindasid muudel turgudel, prognoositakse, et meetmete puudumise korral püsib liidu tootmisharu DCD müük tugeval tasemel ja aitab kaasa tema DCD ja NCN ahelatega seotud tegevusele. |
| --- | --- |

(88)

Vastupidi, arvestades tarbimise üleilmset kasvu, Hiina impordimahtusid ja -hindasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning hindasid muudel turgudel, prognoositakse, et meetmete puudumise korral püsib liidu tootmisharu DCD müük tugeval tasemel ja aitab kaasa tema DCD ja NCN ahelatega seotud tegevusele.

| (89) | Prognooside kohaselt töötab liidu tootmisharu edasi täisvõimsusel hoolimata sellest, kas meetmed tühistatakse või mitte. Lisaks viis liidu tööstusharu sellel aastal lõpule laienemisprogrammi eeltöö. 2013. aasta sügisel otsustas tööstusharu märkimisväärselt suurendada DCD tootmisvõimsust. Turg, sealhulgas olulised ELis asuvad kliendid, tervitasid laienemisprogrammi. Laienemisprogrammis lähtutakse sellest, et liidu tööstusharu usub tugevasse üleilmsesse nõudlusesse ning et AlzChem peaks sellest kasvust kasu saama. |
| --- | --- |

(89)

Prognooside kohaselt töötab liidu tootmisharu edasi täisvõimsusel hoolimata sellest, kas meetmed tühistatakse või mitte. Lisaks viis liidu tööstusharu sellel aastal lõpule laienemisprogrammi eeltöö. 2013. aasta sügisel otsustas tööstusharu märkimisväärselt suurendada DCD tootmisvõimsust. Turg, sealhulgas olulised ELis asuvad kliendid, tervitasid laienemisprogrammi. Laienemisprogrammis lähtutakse sellest, et liidu tööstusharu usub tugevasse üleilmsesse nõudlusesse ning et AlzChem peaks sellest kasvust kasu saama.

| (90) | Isegi kui liidu tööstusharu satub lähitulevikus Hiina impordist tuleneva hinnasurve alla, ei peeta selle mõju hindadele ja kasumlikkusele märkimisväärseks, sest liidu tööstusharul on suur turuosa, eelised seoses tarnete kvaliteedi ja usaldusväärsusega ning võimekus täita suuri lepinguid. Seega ei ole mõju osas täidetud algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud kahju tõenäolisuse tingimus. |
| --- | --- |

(90)

Isegi kui liidu tööstusharu satub lähitulevikus Hiina impordist tuleneva hinnasurve alla, ei peeta selle mõju hindadele ja kasumlikkusele märkimisväärseks, sest liidu tööstusharul on suur turuosa, eelised seoses tarnete kvaliteedi ja usaldusväärsusega ning võimekus täita suuri lepinguid. Seega ei ole mõju osas täidetud algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud kahju tõenäolisuse tingimus.

| (91) | Komisjon järeldab, et kahju kordumise tõenäosus liidu tööstusharule puudub, kui olemasolevad meetmed tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon järeldab, et kahju kordumise tõenäosus liidu tööstusharule puudub, kui olemasolevad meetmed tunnistatakse kehtetuks.

6.   LIIDU HUVID

| (92) | Kuna jõuti järeldusele, et kahju kordumise tõenäosus puudub, ei ole vaja liidu huvisid välja selgitada. |
| --- | --- |

(92)

Kuna jõuti järeldusele, et kahju kordumise tõenäosus puudub, ei ole vaja liidu huvisid välja selgitada.

7.   DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| (93) | Kõikidele asjaomastele isikutele anti teada tähtsamatest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada tunnistada olemasolevad meetmed kehtetuks. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Kui avaldusi ja märkusi tehti, võeti need nõuetekohaselt arvesse, kuid neist ükski ei mõjutanud eespool tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(93)

Kõikidele asjaomastele isikutele anti teada tähtsamatest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada tunnistada olemasolevad meetmed kehtetuks. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Kui avaldusi ja märkusi tehti, võeti need nõuetekohaselt arvesse, kuid neist ükski ei mõjutanud eespool tehtud järeldusi.

| (94) | Eelpool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Hiinast pärit DCD impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada. |
| --- | --- |

(94)

Eelpool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Hiinast pärit DCD impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada.

| (95) | Arvestades eespool kirjeldatud teatavaid tingimusi, eriti vaba tootmisvõimsust Hiinas ja võimalikku hindade allalöömist pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, jälgib komisjon asjaomase toote importi, et lihtsustada nõuetekohaste meetmete kiiret võtmist, kui olukord seda nõuab. Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist, |
| --- | --- |

(95)

Arvestades eespool kirjeldatud teatavaid tingimusi, eriti vaba tootmisvõimsust Hiinas ja võimalikku hindade allalöömist pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, jälgib komisjon asjaomase toote importi, et lihtsustada nõuetekohaste meetmete kiiret võtmist, kui olukord seda nõuab. Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Dumpinguvastased meetmed CN-koodi 2926 20 00 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärit 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiidi) impordi suhtes tunnistatakse kehtetuks ning seda importi käsitlev menetlus lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

E. VENIZELOS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 296, 15.11.2007, lk 1.

2

(3)  ELT C 116, 20.4.2012, lk 3.

3

(4)  ELT C 349, 15.11.2012, lk 10.

4

---

| 13.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 43/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 43/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 136/2014,

11. veebruar 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitega (Euro 5 ja Euro 6) ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 seoses raskeveokite heitega (Euro VI)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv), (1) eriti selle artikli 39 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ, (3) eriti selle artikli 5 lõiget4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 715/2007 ja komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (4) on kehtestatud ühised tehnilised nõuded mootorsõidukite ja nende varuosade tüübikinnitusele seoses nende heitega, eeskirjad kasutusel olevate sõidukite vastavuse kontrollimise, saastetõrjeseadmete kulumiskindluse, pardadiagnostikasüsteemide (OBD-süsteemid), kütusekulu mõõtmise ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 715/2007 ja komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (4) on kehtestatud ühised tehnilised nõuded mootorsõidukite ja nende varuosade tüübikinnitusele seoses nende heitega, eeskirjad kasutusel olevate sõidukite vastavuse kontrollimise, saastetõrjeseadmete kulumiskindluse, pardadiagnostikasüsteemide (OBD-süsteemid), kütusekulu mõõtmise ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse kohta.

| (2) | Direktiiviga 2007/46/EÜ kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta. Selles sätestatakse tüübikinnitusdokumentide vorm ja määratakse kindlaks alus, milles esitatakse mootori omadused, sealhulgas mootori võimsus ja võimsusega seotud näitajad. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 2007/46/EÜ kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta. Selles sätestatakse tüübikinnitusdokumentide vorm ja määratakse kindlaks alus, milles esitatakse mootori omadused, sealhulgas mootori võimsus ja võimsusega seotud näitajad.

| (3) | EÜ tüübikinnitusnumber, mis on välja antud vastavalt määrusele (EÜ) nr 692/2008, hõlmab tähemärke (Euro 5 ja Euro 6 etapid), mis väljendavad heite piirväärtuseid ning OBD nõudeid, mille kohaselt tüübikinnitus anti. Iga etapp, mida väljendab tähemärk, sisaldab uute sõidukitüüpide ning kõigi uute sõidukite kohustusliku sertifitseerimise rakendamise kuupäeva, samuti registreerimise lõppkuupäev. |
| --- | --- |

(3)

EÜ tüübikinnitusnumber, mis on välja antud vastavalt määrusele (EÜ) nr 692/2008, hõlmab tähemärke (Euro 5 ja Euro 6 etapid), mis väljendavad heite piirväärtuseid ning OBD nõudeid, mille kohaselt tüübikinnitus anti. Iga etapp, mida väljendab tähemärk, sisaldab uute sõidukitüüpide ning kõigi uute sõidukite kohustusliku sertifitseerimise rakendamise kuupäeva, samuti registreerimise lõppkuupäev.

| (4) | Sõidukitootjad võivad taotleda sõidukite tüübikinnitust rangemate nõuete alusel juba enne kõnealuste nõuete kohustuslikuks muutumist. Uus Euro 6 etapp võimaldab sertifitseerida madalama heitkoguste tasemega sõidukeid enne, kui kõnealused heitetasemed jõustuvad. |
| --- | --- |

(4)

Sõidukitootjad võivad taotleda sõidukite tüübikinnitust rangemate nõuete alusel juba enne kõnealuste nõuete kohustuslikuks muutumist. Uus Euro 6 etapp võimaldab sertifitseerida madalama heitkoguste tasemega sõidukeid enne, kui kõnealused heitetasemed jõustuvad.

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 595/2009 tunnistati alates 31. detsembrist 2013 kehtetuks nõukogu 16. detsembri 1980. aasta direktiiv 80/1269/EMÜ mootorsõidukite mootori võimsust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5). Seepärast on vaja direktiivi 80/1269/EMÜ sätted viia üle määrusesse (EÜ) nr 715/2007. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 595/2009 tunnistati alates 31. detsembrist 2013 kehtetuks nõukogu 16. detsembri 1980. aasta direktiiv 80/1269/EMÜ mootorsõidukite mootori võimsust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5). Seepärast on vaja direktiivi 80/1269/EMÜ sätted viia üle määrusesse (EÜ) nr 715/2007.

| (6) | Määruses (EÜ) nr 692/2008 ja määruses (EL) nr 582/2011 on täpsustatud etalonkütused, mida sõidukitootjad peaksid vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 ja määrusele (EÜ) nr 595/2009 heitekatsete tegemiseks kasutama. Etalonkütuste omadused peegeldavad turul määruse (EÜ) nr 692/2008 vastuvõtmise ajal kõige sagedamini kasutatud kütuste omadusi. Turul viimastel aastatel aset leidnud biokütuste suurenenud kasutamise tõttu tuleks etalonkütuste spetsifikatsioone kohandada selliselt, et need vastaksid praegu ja lähitulevikus liidu turul kättesaadavatele kütustele. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EÜ) nr 692/2008 ja määruses (EL) nr 582/2011 on täpsustatud etalonkütused, mida sõidukitootjad peaksid vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 ja määrusele (EÜ) nr 595/2009 heitekatsete tegemiseks kasutama. Etalonkütuste omadused peegeldavad turul määruse (EÜ) nr 692/2008 vastuvõtmise ajal kõige sagedamini kasutatud kütuste omadusi. Turul viimastel aastatel aset leidnud biokütuste suurenenud kasutamise tõttu tuleks etalonkütuste spetsifikatsioone kohandada selliselt, et need vastaksid praegu ja lähitulevikus liidu turul kättesaadavatele kütustele.

| (7) | Määruses (EÜ) nr 692/2008 ja määruses (EL) nr 582/2011 määratletud etalonkütused tuleb vastavusse viia, et ühtlustada menetlused kerge- ja raskeveokite puhul ning vähendada seega tüübikinnitusega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(7)

Määruses (EÜ) nr 692/2008 ja määruses (EL) nr 582/2011 määratletud etalonkütused tuleb vastavusse viia, et ühtlustada menetlused kerge- ja raskeveokite puhul ning vähendada seega tüübikinnitusega seotud kulusid.

| (8) | Seepärast tuleks direktiivi 2007/46/EÜ, määrust (EÜ) nr 692/2008 ja määrust (EL) nr 582/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks direktiivi 2007/46/EÜ, määrust (EÜ) nr 692/2008 ja määrust (EL) nr 582/2011 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine

Direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IV, IX ja XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 692/2008 muutmine

Määrust (EÜ) nr 692/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid 37, 38, 39 ja 40:
  „37)   „kasulik võimsus”- võimsus, mis saadakse katsestendil vastaval mootori pöörlemiskiirusel väntvõlli või samaväärse seadise otsalt XX lisa kohaselt testitud abiseadmete toel (mootori kasuliku võimsuse, kasuliku võimsuse ja elektrilise jõuülekandeseadme 30 minuti suurima võimsuse mõõtmine), ning kindlaks määratud võrdluslikel atmosfääritingimustel;
  38)   „maksimaalne kasulik võimsus”- kasuliku võimsuse suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel;
  39)   „suurim võimsus kolmekümne minuti jooksul”- elektrilise jõuülekandeseadme maksimaalne kasulik võimsus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 (6) punktis 5.3.2 määratletud alalispingel.
  40)   „külmkäivitus”- mootori käivitamine jahutusvedeliku temperatuuril (või samaväärsel temperatuuril) 35 °C või alla selle ning kõige rohkem 7 K üle ümbritseva õhu temperatuuri”. |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid 37, 38, 39 ja 40:

„37)   „kasulik võimsus”- võimsus, mis saadakse katsestendil vastaval mootori pöörlemiskiirusel väntvõlli või samaväärse seadise otsalt XX lisa kohaselt testitud abiseadmete toel (mootori kasuliku võimsuse, kasuliku võimsuse ja elektrilise jõuülekandeseadme 30 minuti suurima võimsuse mõõtmine), ning kindlaks määratud võrdluslikel atmosfääritingimustel;

38)   „maksimaalne kasulik võimsus”- kasuliku võimsuse suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel;

39)   „suurim võimsus kolmekümne minuti jooksul”- elektrilise jõuülekandeseadme maksimaalne kasulik võimsus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 (6) punktis 5.3.2 määratletud alalispingel.

40)   „külmkäivitus”- mootori käivitamine jahutusvedeliku temperatuuril (või samaväärsel temperatuuril) 35 °C või alla selle ning kõige rohkem 7 K üle ümbritseva õhu temperatuuri”.

| 2) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heite ning sõiduki remondi- ja hooldusandmetega peab tootja tõendama, et sõidukid vastavad käesoleva määruse III–VIII, X–XII, XIV, XVI ja XX lisas sätestatud katsemenetlustele. Tootja peab tagama ka vastavuse käesoleva määruse IX lisas sätestatud etalonkütuste spetsifikatsioonidele.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heite ning sõiduki remondi- ja hooldusandmetega peab tootja tõendama, et sõidukid vastavad käesoleva määruse III–VIII, X–XII, XIV, XVI ja XX lisas sätestatud katsemenetlustele. Tootja peab tagama ka vastavuse käesoleva määruse IX lisas sätestatud etalonkütuste spetsifikatsioonidele.”

| 3) | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.
  Ilma et see piiraks direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa sätete kohaldamist, koostatakse tüübikinnitusnumbri 3. osa käesoleva määruse I lisa 6. liite kohaselt.
  Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit ühelegi teisele sõidukitüübile.
  Määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 sätestatud Euro 5 heite piirväärtusele vastava tüübikinnituse saanud sõidukite puhul loetakse vastavad nõuded täidetuks juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | artikli 13 tingimused on täidetud; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.

Ilma et see piiraks direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa sätete kohaldamist, koostatakse tüübikinnitusnumbri 3. osa käesoleva määruse I lisa 6. liite kohaselt.

Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit ühelegi teisele sõidukitüübile.

Määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 sätestatud Euro 5 heite piirväärtusele vastava tüübikinnituse saanud sõidukite puhul loetakse vastavad nõuded täidetuks juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

artikli 13 tingimused on täidetud;

| b) | sõiduk on saanud tüübikinnituse UN/ECE eeskirja nr 83 muudatuste seeria 06, eeskirja nr 85 ja eeskirja nr 101 muudatuste seeria 01 kohaselt ning survesüütega sõidukite puhul eeskirja nr 24 III osa muudatuste seeria 03 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

sõiduk on saanud tüübikinnituse UN/ECE eeskirja nr 83 muudatuste seeria 06, eeskirja nr 85 ja eeskirja nr 101 muudatuste seeria 01 kohaselt ning survesüütega sõidukite puhul eeskirja nr 24 III osa muudatuste seeria 03 kohaselt.

Neljandas lõigus viidatud juhul kohaldatakse samuti artikli 14 sätteid.”

| 4) | I, III, IV, IX, XI ja XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

4)

I, III, IV, IX, XI ja XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

| 5) | Lisatakse XX lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse III lisas. |
| --- | --- |

5)

Lisatakse XX lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse III lisas.

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 582/2011 muutmine

Määruse (EL) nr 582/2011 VIII ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

Artikkel 4

Üleminekusätted

1.   Alates 1. jaanuarist 2015 annavad tootjad välja käesoleva määrusega kooskõlas olevad vastavussertifikaadid.

2.   Määruse (EÜ) nr 692/2008 XX lisa nõuete täitmiseks jäävad vastavussertifikaadid, mis on kooskõlas direktiivi 80/1269/EMÜ ja/või UNECE eeskirjaga nr 85 välja antud enne käesoleva määruse jõustumist, kehtima kuni 31. augustini 2018.

3.   Käesoleva määruse IV lisa kohaldatakse alates määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 9. liite tabeli 1 reas C sätestatud kuupäevadest.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. veebruar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 1.

3

(4)  ELT L 199, 28.7.2008, lk 1.

4

(5)  EÜT L 375, 31.12.1980, lk 46.

5

(6)  ELT L 326, 24.11.2006, lk 55.

6

---

I LISA

Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine

Direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IV, IX ja XI lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punktid 3.3.1.1.1 ja 3.3.1.1.2:






  „3.3.1.1.1. | Suurim kasulik võimsus (n) ... kW
  (tootja andmetel) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punktid 3.3.1.1.1 ja 3.3.1.1.2:

„3.3.1.1.1.

Suurim kasulik võimsus (n) ... kW

(tootja andmetel)

| 3.3.1.1.2. | Suurim võimsus 30 minuti jooksul(n) ... kW
  (tootja andmetel);” |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

Suurim võimsus 30 minuti jooksul(n) ... kW

(tootja andmetel);”

| b) | selgitavates märkustes asendataks selgitav märkus (n) järgmisega:






  „(n) | Määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 või määruse (EÜ) nr 595/2009 (vastavalt vajadusele) nõuetele.”; |
| --- | --- | --- |

b)

selgitavates märkustes asendataks selgitav märkus (n) järgmisega:

„(n)

Määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 või määruse (EÜ) nr 595/2009 (vastavalt vajadusele) nõuetele.”;

| 2) | III lisa I osale A, lisatakse järgmised punktid 3.3.1.1.1 ja 3.3.1.1.2:






  „3.3.1.1.1. | Suurim kasulik võimsus (n) ... kW
  (tootja andmetel) |
| --- | --- | --- |

2)

III lisa I osale A, lisatakse järgmised punktid 3.3.1.1.1 ja 3.3.1.1.2:

„3.3.1.1.1.

Suurim kasulik võimsus (n) ... kW

(tootja andmetel)

| 3.3.1.1.2. | Suurim võimsus 30 minuti jooksul(n) ... kW
  (tootja andmetel)”; |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

Suurim võimsus 30 minuti jooksul(n) ... kW

(tootja andmetel)”;

| 3) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | I osa muudetakse järgmiselt:






  i) | tabelis jäetakse välja punkt 40; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

I osa muudetakse järgmiselt:

i)

tabelis jäetakse välja punkt 40;

| ii) | selgitav märkus 7 kustutatakse; |
| --- | --- |

ii)

selgitav märkus 7 kustutatakse;

| b) | I osa 1. liites tehakse järgmised muudatused:






  i) | tabelis 1 asendatakse punkt 2 järgmisega:









  „2 | Kergeveokite heited (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | | A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | pardadiagnostika (OBD) |

b)

I osa 1. liites tehakse järgmised muudatused:

i)

tabelis 1 asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2

Kergeveokite heited (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 715/2007

A

a)

pardadiagnostika (OBD)

Sõidukile tuleb paigaldada pardadiagnostika süsteem, mis vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 artikli 4 lõigete 1 ja 2 nõuetele (pardadiagnostika süsteem tuleb projekteerida selliselt, et see registreeriks vähemalt mootori juhtimissüsteemi rikked).

OBD-liides peab ühilduma üldkasutatavate diagnostikaseadmetega.

| b) | kasutusel olevate sõidukite vastavus |
| --- | --- |

b)

kasutusel olevate sõidukite vastavus

Ei kohaldata

| c) | teabe kättesaadavus |
| --- | --- |

c)

teabe kättesaadavus

On piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu remondi- ja hooldusteabele.

| d) | võimsuse mõõtmine |
| --- | --- |

d)

võimsuse mõõtmine

(Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline kontrollplokk (ECU)).

Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.”;

| ii) | tabelis 1 jäetakse välja punkt 40; |
| --- | --- |

ii)

tabelis 1 jäetakse välja punkt 40;

| iii) | tabelis 1 asendatakse punkt 41A järgmisega:









  „41A | Raskeveokite heited (Euro VI), / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ)
  nr 595/2009 | | A
  Välja arvatud pardadiagnostikasüsteemi (OBD) ja teabe kättesaadavusega seotud nõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Võimsuse mõõtmine | (Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

  Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline kontrollplokk (ECU)).
  Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.”; |

iii)

tabelis 1 asendatakse punkt 41A järgmisega:

„41A

Raskeveokite heited (Euro VI), / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ)

nr 595/2009

A

Välja arvatud pardadiagnostikasüsteemi (OBD) ja teabe kättesaadavusega seotud nõuded

Võimsuse mõõtmine

(Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline kontrollplokk (ECU)).

Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.”;

| iv) | tabelis 2 asendatakse punkt 2 järgmisega:









  „2 | Kergeveokite heited (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | | A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | pardadiagnostika (OBD) |

iv)

tabelis 2 asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2

Kergeveokite heited (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 715/2007

A

a)

pardadiagnostika (OBD)

Sõidukile tuleb paigaldada pardadiagnostika süsteem, mis vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 artikli 4 lõigete 1 ja 2 nõuetele (pardadiagnostika süsteem tuleb projekteerida selliselt, et see registreeriks vähemalt mootori juhtimissüsteemi rikked).

OBD-liides peab ühilduma üldkasutatavate diagnostikaseadmetega.

| b) | kasutusel olevate sõidukite vastavus |
| --- | --- |

b)

kasutusel olevate sõidukite vastavus

Ei kohaldata

| c) | teabe kättesaadavus |
| --- | --- |

c)

teabe kättesaadavus

On piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu remondi- ja hooldusteabele.

| d) | võimsuse mõõtmine |
| --- | --- |

d)

võimsuse mõõtmine

(Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline kontrollplokk (ECU)).

Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.”;

| v) | tabelis 2 jäetakse välja punkt 40; |
| --- | --- |

v)

tabelis 2 jäetakse välja punkt 40;

| vi) | tabelis 2 asendatakse punkt 41A järgmisega:









  „41A | Raskeveokite heited (Euro VI), / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ)
  nr 595/2009 | | A
  Välja arvatud pardadiagnostikasüsteemi (OBD) ja teabe kättesaadavusega seotud nõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Võimsuse mõõtmine | (Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

  Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline kontrollplokk (ECU)).
  Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.”; |

vi)

tabelis 2 asendatakse punkt 41A järgmisega:

„41A

Raskeveokite heited (Euro VI), / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ)

nr 595/2009

A

Välja arvatud pardadiagnostikasüsteemi (OBD) ja teabe kättesaadavusega seotud nõuded

Võimsuse mõõtmine

(Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline kontrollplokk (ECU)).

Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.”;

| c) | I osa 2. liidet muudetakse järgmiselt.






  i) | punkti 4 I osa tabelis asendatakse jaotis 2a järgmisega:







  „2a | Määrus (EÜ) nr 715/2007
  (kergeveokite heited (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Väljalasketoru heited







  a) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 III lisale viiakse läbi I tüübi katse, kasutades selleks määruse (EÜ) nr 692/2008 VII lisa punktis 1.4 sätestatud halvendustegureid. Katse läbiviimiseks kasutatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelites I ja II sätestatud piiranguid. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

I osa 2. liidet muudetakse järgmiselt.

i)

punkti 4 I osa tabelis asendatakse jaotis 2a järgmisega:

„2a

Määrus (EÜ) nr 715/2007

(kergeveokite heited (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Väljalasketoru heited

a)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 III lisale viiakse läbi I tüübi katse, kasutades selleks määruse (EÜ) nr 692/2008 VII lisa punktis 1.4 sätestatud halvendustegureid. Katse läbiviimiseks kasutatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelites I ja II sätestatud piiranguid.

| b) | Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.1.1. |
| --- | --- |

b)

Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.1.1.

| c) | Katse läbiviimiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 692/2008 IX lisas. |
| --- | --- |

c)

Katse läbiviimiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 692/2008 IX lisas.

| d) | Dünamomeeter peab olema seadistatud vastavalt UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.2 sätestatud tehnilistele nõuetele. |
| --- | --- |

d)

Dünamomeeter peab olema seadistatud vastavalt UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.2 sätestatud tehnilistele nõuetele.

| e) | Punktis a osutatud katset ei tehta, kui on võimalik tõestada, et sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California Regulations'ile (California osariigi eeskirjad). |
| --- | --- |

e)

Punktis a osutatud katset ei tehta, kui on võimalik tõestada, et sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California Regulations'ile (California osariigi eeskirjad).

Kütuseaurud

Bensiinimootoriga sõidukitel peab olema eralduvate kütuseaurude hulga piiramise süsteem (nt aktiivsöe paak).

Karteri heited

Sõidukil peab olema karteri heitgaaside tagasijuhtimisseade.

Pardadiagnostikaseade (OBD)

| a) | Sõidukile peab olema paigaldatud OBD-süsteem (pardadiagnostikasüsteem). |
| --- | --- |

a)

Sõidukile peab olema paigaldatud OBD-süsteem (pardadiagnostikasüsteem).

| b) | OBD-liides peab ühilduma tavapäraste perioodilisteks tehnilisteks ülevaatusteks kasutatavate diagnostikaseadmetega. |
| --- | --- |

b)

OBD-liides peab ühilduma tavapäraste perioodilisteks tehnilisteks ülevaatusteks kasutatavate diagnostikaseadmetega.

Heitgaasi suitsusus

| a) | Diiselmootoriga sõidukite puhul viiakse katse läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 IV lisa 2. liites osutatud katsemeetoditega. |
| --- | --- |

a)

Diiselmootoriga sõidukite puhul viiakse katse läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 IV lisa 2. liites osutatud katsemeetoditega.

| b) | Korrigeeritud neeldumisteguri väärtus tuleb kinnitada hästi nähtavale ja hõlpsasti ligipääsetavale kohale. |
| --- | --- |

b)

Korrigeeritud neeldumisteguri väärtus tuleb kinnitada hästi nähtavale ja hõlpsasti ligipääsetavale kohale.

CO2 heide ja kütusekulu

| a) | Katse viiakse läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisaga. |
| --- | --- |

a)

Katse viiakse läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisaga.

| b) | Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 lisa 4 punktis 3.1.1. |
| --- | --- |

b)

Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 lisa 4 punktis 3.1.1.

| c) | Kui sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California Regulations'ile (California osariigi eeskirjad) ja seetõttu ei ole vaja sooritada väljalasketoru heitgaaside katset, arvutavad liikmesriigid CO2 heite ja kütusekulu selgitavates märkustes (b) ja (c) esitatud valemite järgi. |
| --- | --- |

c)

Kui sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California Regulations'ile (California osariigi eeskirjad) ja seetõttu ei ole vaja sooritada väljalasketoru heitgaaside katset, arvutavad liikmesriigid CO2 heite ja kütusekulu selgitavates märkustes (b) ja (c) esitatud valemite järgi.

Teabe kättesaadavus

Teabe kättesaadavust käsitlevaid sätteid ei kohaldata.

Võimsuse mõõtmine

| a) | Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles esitatakse mootori maksimaalne võimsus kilovattides ja mootori pöörlemiskiirus (pööret minuti kohta), millel maksimaalne võimsus saavutatakse. |
| --- | --- |

a)

Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles esitatakse mootori maksimaalne võimsus kilovattides ja mootori pöörlemiskiirus (pööret minuti kohta), millel maksimaalne võimsus saavutatakse.

| b) | Alternatiivina võib esitada ka samu andmeid sisaldava mootori võimsuse graafiku.”; |
| --- | --- |

b)

Alternatiivina võib esitada ka samu andmeid sisaldava mootori võimsuse graafiku.”;

| ii) | punkti 4 I osa tabelist jäetakse välja jaotis 40; |
| --- | --- |

ii)

punkti 4 I osa tabelist jäetakse välja jaotis 40;

| iii) | punkti 4 I osa tabelisse lisatakse jaotis 41a:







  „41a | Määrus (EÜ) nr 595/2009
  Heited (Euro VI) raskeveokid - OBD | Väljalasketoru heited







  a) | Vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 III lisale viiakse läbi katse, kasutades selleks määruse (EL) nr 582/2011 VI lisa punktis 3.6.1 sätestatud halvendustegureid. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

punkti 4 I osa tabelisse lisatakse jaotis 41a:

„41a

Määrus (EÜ) nr 595/2009

Heited (Euro VI) raskeveokid - OBD

Väljalasketoru heited

a)

Vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 III lisale viiakse läbi katse, kasutades selleks määruse (EL) nr 582/2011 VI lisa punktis 3.6.1 sätestatud halvendustegureid.

| b) | Piirangud on sätestatud määruse (EÜ) nr 595/2009 I lisas. |
| --- | --- |

b)

Piirangud on sätestatud määruse (EÜ) nr 595/2009 I lisas.

| c) | Katse läbiviimiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 582/2011 IX lisas. |
| --- | --- |

c)

Katse läbiviimiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 582/2011 IX lisas.

CO2 heited

CO2 heited ja kütusekulu määratakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 VIII lisale.

Pardadiagnostikaseade (OBD)

| a) | Sõidukile peab olema paigaldatud OBD-süsteem (pardadiagnostikasüsteem). |
| --- | --- |

a)

Sõidukile peab olema paigaldatud OBD-süsteem (pardadiagnostikasüsteem).

| b) | OBD-liides peab ühilduma välise OBD-skanneriga, nagu on kirjeldatud määruse (EL) nr 582/2011 X lisas. |
| --- | --- |

b)

OBD-liides peab ühilduma välise OBD-skanneriga, nagu on kirjeldatud määruse (EL) nr 582/2011 X lisas.

Nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks

Sõidukile peab olema paigaldatud NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamise süsteem vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 XIII lisale. Kohaldatakse ka nimetatud lisa punkti 2.1 sätteid alternatiivse tüübikinnituse kohta.

Võimsuse mõõtmine

| a) | Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles esitatakse mootori maksimaalne võimsus kilovattides ja mootori pöörlemiskiirus (pööret minuti kohta), millel maksimaalne võimsus saavutatakse. |
| --- | --- |

a)

Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles esitatakse mootori maksimaalne võimsus kilovattides ja mootori pöörlemiskiirus (pööret minuti kohta), millel maksimaalne võimsus saavutatakse.

| b) | Alternatiivina võib esitada ka samu andmeid sisaldava mootori võimsuse graafiku.”; |
| --- | --- |

b)

Alternatiivina võib esitada ka samu andmeid sisaldava mootori võimsuse graafiku.”;

| iv) | punkti 4 II osa tabelis asendatakse jaotis 2a järgmisega:







  „2a | Määrus (EÜ) nr 715/2007
  (kergeveokite heited (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Väljalasketoru heited







  a) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 III lisale viiakse läbi I tüübi katse, kasutades selleks määruse (EÜ) nr 692/2008 VII lisa punktis 1.4 sätestatud halvendustegureid. Katse läbiviimiseks kasutatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelites I ja II sätestatud piiranguid. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iv)

punkti 4 II osa tabelis asendatakse jaotis 2a järgmisega:

„2a

Määrus (EÜ) nr 715/2007

(kergeveokite heited (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Väljalasketoru heited

a)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 III lisale viiakse läbi I tüübi katse, kasutades selleks määruse (EÜ) nr 692/2008 VII lisa punktis 1.4 sätestatud halvendustegureid. Katse läbiviimiseks kasutatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelites I ja II sätestatud piiranguid.

| b) | Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.1.1. |
| --- | --- |

b)

Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.1.1.

| c) | Katse läbiviimiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 692/2008 IX lisas. |
| --- | --- |

c)

Katse läbiviimiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 692/2008 IX lisas.

| d) | Dünamomeeter peab olema seadistatud vastavalt UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.2 sätestatud tehnilistele nõuetele. |
| --- | --- |

d)

Dünamomeeter peab olema seadistatud vastavalt UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.2 sätestatud tehnilistele nõuetele.

| e) | Punktis a osutatud katset ei tehta, kui on võimalik tõestada, et sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California Regulations'ile (California osariigi eeskirjad). |
| --- | --- |

e)

Punktis a osutatud katset ei tehta, kui on võimalik tõestada, et sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California Regulations'ile (California osariigi eeskirjad).

Kütuseaurud

Bensiinimootoriga sõidukitel peab olema eralduvate kütuseaurude hulga piiramise süsteem (nt aktiivsöe paak).

Karteri heited

Sõidukil peab olema karteri heitgaaside tagasijuhtimisseade.

Pardadiagnostikaseade (OBD)

| a) | Sõidukile peab olema paigaldatud OBD-süsteem (pardadiagnostikasüsteem). |
| --- | --- |

a)

Sõidukile peab olema paigaldatud OBD-süsteem (pardadiagnostikasüsteem).

| b) | OBD-liides peab ühilduma tavapäraste perioodilisteks tehnilisteks ülevaatusteks kasutatavate diagnostikaseadmetega. |
| --- | --- |

b)

OBD-liides peab ühilduma tavapäraste perioodilisteks tehnilisteks ülevaatusteks kasutatavate diagnostikaseadmetega.

Heitgaasi suitsusus

| a) | Diiselmootoriga sõidukite puhul viiakse katse läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 IV lisa 2. liites osutatud katsemeetoditega. |
| --- | --- |

a)

Diiselmootoriga sõidukite puhul viiakse katse läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 IV lisa 2. liites osutatud katsemeetoditega.

| b) | Korrigeeritud neeldumisteguri väärtus tuleb kinnitada hästi nähtavale ja hõlpsasti ligipääsetavale kohale. |
| --- | --- |

b)

Korrigeeritud neeldumisteguri väärtus tuleb kinnitada hästi nähtavale ja hõlpsasti ligipääsetavale kohale.

CO2 heide ja kütusekulu

| a) | Katse viiakse läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisaga. |
| --- | --- |

a)

Katse viiakse läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisaga.

| b) | Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 lisa 4 punktis 3.1.1. |
| --- | --- |

b)

Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 lisa 4 punktis 3.1.1.

| c) | Kui sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California Regulations'ile (California osariigi eeskirjad) ja seetõttu ei ole vaja sooritada väljalasketoru heitgaaside katset, arvutavad liikmesriigid CO2 heite ja kütusekulu selgitavates märkustes (b) ja (c) esitatud valemite järgi. |
| --- | --- |

c)

Kui sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California Regulations'ile (California osariigi eeskirjad) ja seetõttu ei ole vaja sooritada väljalasketoru heitgaaside katset, arvutavad liikmesriigid CO2 heite ja kütusekulu selgitavates märkustes (b) ja (c) esitatud valemite järgi.

Teabe kättesaadavus

Teabe kättesaadavust käsitlevaid sätteid ei kohaldata.

Võimsuse mõõtmine

| a) | Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles esitatakse mootori maksimaalne võimsus kilovattides ja pöörlemissagedus (pööret minuti kohta), millel maksimaalne võimsus saavutatakse. |
| --- | --- |

a)

Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles esitatakse mootori maksimaalne võimsus kilovattides ja pöörlemissagedus (pööret minuti kohta), millel maksimaalne võimsus saavutatakse.

| b) | Alternatiivina võib esitada ka samu andmeid sisaldava mootori võimsuse graafiku.”; |
| --- | --- |

b)

Alternatiivina võib esitada ka samu andmeid sisaldava mootori võimsuse graafiku.”;

| v) | punkti 4 II osa tabelist jäetakse välja jaotis 40; |
| --- | --- |

v)

punkti 4 II osa tabelist jäetakse välja jaotis 40;

| vi) | punkti 4 II osa tabelisse lisatakse jaotis 41a:







  „41a | Määrus (EÜ) nr 595/2009
  Heited (Euro VI) raskeveokid - OBD | Väljalasketoru heited







  a) | Vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 III lisale viiakse läbi katse, kasutades selleks määruse (EL) nr 582/2011 VI lisa punktis 3.6.1 sätestatud halvendustegureid. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

punkti 4 II osa tabelisse lisatakse jaotis 41a:

„41a

Määrus (EÜ) nr 595/2009

Heited (Euro VI) raskeveokid - OBD

Väljalasketoru heited

a)

Vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 III lisale viiakse läbi katse, kasutades selleks määruse (EL) nr 582/2011 VI lisa punktis 3.6.1 sätestatud halvendustegureid.

| b) | Piirangud on sätestatud määruse (EÜ) nr 595/2009 I lisas. |
| --- | --- |

b)

Piirangud on sätestatud määruse (EÜ) nr 595/2009 I lisas.

| c) | Katse läbiviimiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 582/2011 IX lisas. |
| --- | --- |

c)

Katse läbiviimiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 582/2011 IX lisas.

CO2 heited

CO2 heited ja kütusekulu määratakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 VIII lisale.

Pardadiagnostikaseade (OBD)

| a) | Sõidukile peab olema paigaldatud OBD-süsteem (pardadiagnostikasüsteem). |
| --- | --- |

a)

Sõidukile peab olema paigaldatud OBD-süsteem (pardadiagnostikasüsteem).

| b) | OBD-liides peab ühilduma välise OBD-skanneriga, nagu on kirjeldatud määruse (EL) nr 582/2011 X lisas. |
| --- | --- |

b)

OBD-liides peab ühilduma välise OBD-skanneriga, nagu on kirjeldatud määruse (EL) nr 582/2011 X lisas.

Nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks

Sõidukile peab olema paigaldatud NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamise süsteem vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 XIII lisale. Kohaldatakse ka nimetatud lisa punkti 2.1 sätteid alternatiivse tüübikinnituse kohta.

Võimsuse mõõtmine

| a) | Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles esitatakse mootori maksimaalne võimsus kilovattides ja pöörlemissagedus, millel maksimaalne võimsus saavutatakse. |
| --- | --- |

a)

Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles esitatakse mootori maksimaalne võimsus kilovattides ja pöörlemissagedus, millel maksimaalne võimsus saavutatakse.

| b) | Alternatiivina võib esitada ka samu andmeid sisaldava mootori võimsuse graafiku.”; |
| --- | --- |

b)

Alternatiivina võib esitada ka samu andmeid sisaldava mootori võimsuse graafiku.”;

| 4) | VI lisa liite tabelist jäetakse välja punkt 40; |
| --- | --- |

4)

VI lisa liite tabelist jäetakse välja punkt 40;

| 5) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | I osa muudetakse järgmiselt:






  i) | „Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

I osa muudetakse järgmiselt:

i)

„Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| ii) | „Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27,1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

ii)

„Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27,1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| iii) | „Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

iii)

„Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| iv) | „Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

iv)

„Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| v) | „Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

v)

„Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| vi) | „Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

vi)

„Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| b) | II osa muudetakse järgmiselt:






  i) | „Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

II osa muudetakse järgmiselt:

i)

„Lk 2 – M1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| ii) | „Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

ii)

„Lk 2 – M2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| iii) | „Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

iii)

„Lk 2 – M3-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| iv) | „Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

iv)

„Lk 2 – N1-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| v) | „Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

v)

„Lk 2 – N2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”;

| vi) | „Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:
  „27.   Suurim võimsus






  27.1. | Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1) |
| --- | --- | --- |

vi)

„Lk 2 – N3-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.   Suurim võimsus

27.1.

Suurim kasulik võimsus (g): ... kW ... p/min–1 (sisepõlemismootor) (1)

| 27.2. | Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Suurim tunnivõimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.3. | Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Suurim kasulik võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)

| 27.4. | Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”. |
| --- | --- |

27.4.

Suurim 30 minuti võimsus: ... kW (elektrimootor) (1)”.

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 692/2008 muutmine

Määrust (EÜ) nr 692/2008 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisade loetelusse lisatakse XX lisa:
  „XX LISA Mootori kasuliku võimsuse mõõtmine”; |
| --- | --- |

1)

lisade loetelusse lisatakse XX lisa:

„XX LISA Mootori kasuliku võimsuse mõõtmine”;

| 2) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2.4 asendatakse järgmisega:
  „2.4.   Katsete tegemine

  2.4.1.   Joonisel I.2.4 on esitatud sõidukitüübi kinnitamiseks vajalikud katsed. Konkreetseid katsemenetlusi kirjeldatakse II, III, IV, V, VI, VII, VIII, X, XI, XII, XVI (1) ja XX lisas.

  Joonis I.2.4


  Tüübikinnituse andmiseks ja laiendamiseks nõutavad katsed



















  Sõidukikategooria | Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid | Diiselmootoriga sõidukid sealhulgas hübriidsõidukid | Elektrisõidukid | Vesinikkütuseelemendiga sõidukid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühekütuselised | Kahekütuselised (2) | Segakütuselised (2) | Segakütuselised | Ühekütuselised |
| Etalonkütus | Bensiin
  (E5/E10) (6) | veeldatud naftagaas | Maagaas /biometaan | Vesinik | Bensiin (E5/E10) (6) | Bensiin (E5/E10) (6) | Bensiin (E5/E10) (6) | Bensiin (E5/E10) (6) | Maagaas/biometaan | Diislikütus
  (B5/B7) (6) | Diislikütus
  (B5/B7) (6) | — | — |
| veeldatud naftagaas | Maagaas/biometaan | Vesinik | Etanool
  (E85) | vesiniku ja maagaasi segu | Biodiisel |
| Gaasilised saasteained
  (1. tüüpi katse) | jah | jah | jah | jah (5) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) (5) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah (ainult B5/B7) (3)
   (6) | jah | — | — |
| Tahkete osakeste mass ja tahkete osakeste arv
  (1. tüüpi katse) | jah | — | — | — | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (mõlemad kütused) | — | jah (ainult B5/B7) (3)
   (6) | jah | — | — |
| Heited tühikäigul
  (2. tüüpi katse) | jah | jah | jah | — | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (ainult maagaas/biometaan) | — | — | — | — |
| Karteri heited
  (3. tüüpi katse) | jah | jah | jah | — | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult maagaas/biometaan) | — | — | — | — |
| Kütuseaurud
  (4. tüüpi katse) | jah | — | — | — | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | — | — | — | — | — |
| Kulumiskindlus
  (5. tüüpi katse) | jah | jah | jah | jah | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult maagaas/biometaan) | jah (ainult B5/B7) (3)
   (6) | jah | — | — |
| Heited madalal temperatuuril
  (6. tüüpi katse) | jah | — | — | — | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah
  (ainult bensiin) | jah (4)

  (mõlemad kütused) | — | — | — | — | — |
| Kasutusel olevate sõidukite vastavus | jah | jah | jah | jah | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah (ainult B5/B7) (3)
   (6) | jah | — | — |
| Pardadiagnostika-süsteem | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | — | — |
| CO2-heide, kütusekulu, elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa | jah | jah | jah | jah | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah
  (mõlemad kütused) | jah (ainult B5/B7) (3)
   (6) | jah | jah | jah |
| Heitgaasi suitsusus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | jah (ainult B5/B7) (3)
   (6) | jah | — | — |
| Mootori võimsus | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah | jah |

2)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2.4 asendatakse järgmisega:

„2.4.   Katsete tegemine

2.4.1.   Joonisel I.2.4 on esitatud sõidukitüübi kinnitamiseks vajalikud katsed. Konkreetseid katsemenetlusi kirjeldatakse II, III, IV, V, VI, VII, VIII, X, XI, XII, XVI (1) ja XX lisas.

Joonis I.2.4

Tüübikinnituse andmiseks ja laiendamiseks nõutavad katsed

Sõidukikategooria

Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid

Diiselmootoriga sõidukid sealhulgas hübriidsõidukid

Elektrisõidukid

Vesinikkütuseelemendiga sõidukid

Ühekütuselised

Kahekütuselised (2)

Segakütuselised (2)

Segakütuselised

Ühekütuselised

Etalonkütus

Bensiin

(E5/E10) (6)

veeldatud naftagaas

Maagaas /biometaan

Vesinik

Bensiin (E5/E10) (6)

Bensiin (E5/E10) (6)

Bensiin (E5/E10) (6)

Bensiin (E5/E10) (6)

Maagaas/biometaan

Diislikütus

(B5/B7) (6)

Diislikütus

(B5/B7) (6)

—

—

veeldatud naftagaas

Maagaas/biometaan

Vesinik

Etanool

(E85)

vesiniku ja maagaasi segu

Biodiisel

Gaasilised saasteained

(1. tüüpi katse)

jah

jah

jah

jah (5)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused) (5)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah (ainult B5/B7) (3)
   (6)

jah

—

—

Tahkete osakeste mass ja tahkete osakeste arv

(1. tüüpi katse)

jah

—

—

—

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(mõlemad kütused)

—

jah (ainult B5/B7) (3)
   (6)

jah

—

—

Heited tühikäigul

(2. tüüpi katse)

jah

jah

jah

—

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(ainult bensiin)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(ainult maagaas/biometaan)

—

—

—

—

Karteri heited

(3. tüüpi katse)

jah

jah

jah

—

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult maagaas/biometaan)

—

—

—

—

Kütuseaurud

(4. tüüpi katse)

jah

—

—

—

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

—

—

—

—

—

Kulumiskindlus

(5. tüüpi katse)

jah

jah

jah

jah

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult maagaas/biometaan)

jah (ainult B5/B7) (3)
   (6)

jah

—

—

Heited madalal temperatuuril

(6. tüüpi katse)

jah

—

—

—

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah

(ainult bensiin)

jah (4)

(mõlemad kütused)

—

—

—

—

—

Kasutusel olevate sõidukite vastavus

jah

jah

jah

jah

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah (ainult B5/B7) (3)
   (6)

jah

—

—

Pardadiagnostika-süsteem

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

—

—

CO2-heide, kütusekulu, elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa

jah

jah

jah

jah

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah

(mõlemad kütused)

jah (ainult B5/B7) (3)
   (6)

jah

jah

jah

Heitgaasi suitsusus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

jah (ainult B5/B7) (3)
   (6)

jah

—

—

Mootori võimsus

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

| b) | pärast joonist I.2.4 lisatakse järgmine tekst:
  „Selgitav märkus

  Kõigi uute sõidukite etalonkütuste E10 ja B7 rakendamiskuupäevad on kehtestatud selleks, et vähendada katsetamise koormust. Kui aga selguvad tehnilised tõendid, et E5 või B5 etalonkütuseid kasutavate sõidukite heide on kütuseid E10 ja B7 kasutades märkimisväärselt suurem, peaks komisjon tegema ettepaneku nende rakendamiskuupäevade ettepoole toomise kohta.”; |
| --- | --- |

b)

pärast joonist I.2.4 lisatakse järgmine tekst:

„Selgitav märkus

Kõigi uute sõidukite etalonkütuste E10 ja B7 rakendamiskuupäevad on kehtestatud selleks, et vähendada katsetamise koormust. Kui aga selguvad tehnilised tõendid, et E5 või B5 etalonkütuseid kasutavate sõidukite heide on kütuseid E10 ja B7 kasutades märkimisväärselt suurem, peaks komisjon tegema ettepaneku nende rakendamiskuupäevade ettepoole toomise kohta.”;

| c) | 3. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punktides 3.2.1.8 ja 3.2.1.10 asendatakse joonealune märkus (a) järgmisega:






  „(a) | Määratud vastavalt käesoleva määruse XX lisa nõuetele.”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

3. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punktides 3.2.1.8 ja 3.2.1.10 asendatakse joonealune märkus (a) järgmisega:

„(a)

Määratud vastavalt käesoleva määruse XX lisa nõuetele.”;

| ii) | punkt 3.3.1.1 asendatakse järgmisega:
  3.3.1.1.   Suurim tunnivõimsus: ... kW
  (tootja teatatud väärtus)
  3.3.1.1.1.   Suurim kasulik võimsus (a) ... kW
  (tootja teatatud väärtus)
  3.3.1.1.2.   Suurim 30 minuti võimsus (a) ... kW
  (tootja teatatud väärtus)”; |
| --- | --- |

ii)

punkt 3.3.1.1 asendatakse järgmisega:

3.3.1.1.   Suurim tunnivõimsus: ... kW

(tootja teatatud väärtus)

3.3.1.1.1.   Suurim kasulik võimsus (a) ... kW

(tootja teatatud väärtus)

3.3.1.1.2.   Suurim 30 minuti võimsus (a) ... kW

(tootja teatatud väärtus)”;

| iii) | punkt 3.5.3 asendatakse järgmisega:
  „3.5.3.   Elektrienergia kulu elektrisõidukite puhul”; |
| --- | --- |

iii)

punkt 3.5.3 asendatakse järgmisega:

„3.5.3.   Elektrienergia kulu elektrisõidukite puhul”;

| iv) | lisatakse punktid 3.5.3.1 ja 3.5.3.2:
  3.5.3.1.   Elektrienergia kulu elektrisõidukite puhul ... Wh/km
  3.5.3.2.   Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergia kulu
  3.5.3.2.1.   Elektrienergia kulu (tingimus A, kombineeritud) ... Wh/km
  3.5.3.2.2.   Elektrienergia kulu (tingimus B, kombineeritud) ... Wh/km
  3.5.3.2.3.   Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritud) ... Wh/km”; |
| --- | --- |

iv)

lisatakse punktid 3.5.3.1 ja 3.5.3.2:

3.5.3.1.   Elektrienergia kulu elektrisõidukite puhul ... Wh/km

3.5.3.2.   Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergia kulu

3.5.3.2.1.   Elektrienergia kulu (tingimus A, kombineeritud) ... Wh/km

3.5.3.2.2.   Elektrienergia kulu (tingimus B, kombineeritud) ... Wh/km

3.5.3.2.3.   Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritud) ... Wh/km”;

| v) | punktid 3.5.4 kuni 3.5.4.3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

v)

punktid 3.5.4 kuni 3.5.4.3 jäetakse välja;

| d) | 4. liites muudetakse „EÜ tüübikinnitustunnistuse nr ... addendum” järgmiselt:






  i) | lisatakse punkt 1.11.3:
  1.11.3.   Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm, ... min–1”; |
| --- | --- | --- |

d)

4. liites muudetakse „EÜ tüübikinnitustunnistuse nr ... addendum” järgmiselt:

i)

lisatakse punkt 1.11.3:

1.11.3.   Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm, ... min–1”;

| ii) | punkt 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Võimsuse mõõtmine
  Sisepõlemismootori suurim kasulik võimsus, elektriliste jõuülekandeseadmete kasulik võimsus ja 30 minuti suurim võimsus
  4.1.   Sisepõlemismootori kasulik võimsus
  4.1.1.   Mootori pöörlemiskiirus (rpm) ...
  4.1.2.   Mõõdetud kütusevool (g/h) ...
  4.1.3.   Mõõdetud pöördemoment (Nm) ...
  4.1.4.   Mõõdetud võimsus (kW) ...
  4.1.5.   Õhurõhk (kPa) ...
  4.1.6.   Veeauru rõhk (kPa) ...
  4.1.7.   Sisselastava õhu temperatuur (K) ...
  4.1.8.   Võimsuse paranduskoefitsient, kui seda kohaldatakse ...
  4.1.9.   Korrigeeritud võimsus (kW) ...
  4.1.10.   Lisaseadmete omatarbevõimsus (kW) ...
  4.1.11.   Kasulik võimsus (kW) ...
  4.1.12.   Kasulik pöördemoment (Nm) ...
  4.1.13.   Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh)” ...
  4.2.   Elektriline jõuülekandeseade (elektrilised jõuülekandeseadmed):
  4.2.1.   Deklareeritud näitajad
  4.2.2.   Maksimaalne kasulik võimsus ... kW pöörlemiskiirusel ... min–1

  4.2.3.   Maksimaalne kasulik pöördemoment ... kW pöörlemiskiirusel ... min–1

  4.2.4.   Maksimaalne kasulik pöördemoment nullkiirusel: ... Nm
  4.2.5.   Suurim võimsus 30 minuti jooksul: ... kW
  4.2.6.   Elektrilise jõuülekandeseadme põhikarakteristikud
  4.2.7.   Katse alalispinge: ... V
  4.2.8.   Tööpõhimõte: ...
  4.2.9.   Jahutussüsteem:
  4.2.10.   Mootor: vedelik-/õhkjahutus (7);
  4.2.11.   Variaator: vedelik-/õhkjahutus (7) |
| --- | --- |

ii)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Võimsuse mõõtmine

Sisepõlemismootori suurim kasulik võimsus, elektriliste jõuülekandeseadmete kasulik võimsus ja 30 minuti suurim võimsus

4.1.   Sisepõlemismootori kasulik võimsus

4.1.1.   Mootori pöörlemiskiirus (rpm) ...

4.1.2.   Mõõdetud kütusevool (g/h) ...

4.1.3.   Mõõdetud pöördemoment (Nm) ...

4.1.4.   Mõõdetud võimsus (kW) ...

4.1.5.   Õhurõhk (kPa) ...

4.1.6.   Veeauru rõhk (kPa) ...

4.1.7.   Sisselastava õhu temperatuur (K) ...

4.1.8.   Võimsuse paranduskoefitsient, kui seda kohaldatakse ...

4.1.9.   Korrigeeritud võimsus (kW) ...

4.1.10.   Lisaseadmete omatarbevõimsus (kW) ...

4.1.11.   Kasulik võimsus (kW) ...

4.1.12.   Kasulik pöördemoment (Nm) ...

4.1.13.   Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh)” ...

4.2.   Elektriline jõuülekandeseade (elektrilised jõuülekandeseadmed):

4.2.1.   Deklareeritud näitajad

4.2.2.   Maksimaalne kasulik võimsus ... kW pöörlemiskiirusel ... min–1

4.2.3.   Maksimaalne kasulik pöördemoment ... kW pöörlemiskiirusel ... min–1

4.2.4.   Maksimaalne kasulik pöördemoment nullkiirusel: ... Nm

4.2.5.   Suurim võimsus 30 minuti jooksul: ... kW

4.2.6.   Elektrilise jõuülekandeseadme põhikarakteristikud

4.2.7.   Katse alalispinge: ... V

4.2.8.   Tööpõhimõte: ...

4.2.9.   Jahutussüsteem:

4.2.10.   Mootor: vedelik-/õhkjahutus (7);

4.2.11.   Variaator: vedelik-/õhkjahutus (7)

| iii) | lisatakse punkt 5:
  „5.   Märkused: ...”; |
| --- | --- |

iii)

lisatakse punkt 5:

„5.   Märkused: ...”;

| e) | 6. liites asendatakse tabel 1 järgmise tabeliga:
  „Tabel 1













  Täht | Heitestandard | OBD standard | Sõiduki kategooria ja klass | Mootor | Rakendamise kuupäev: uued tüübid | Rakendamise kuupäev: uued sõidukid | Registreerimise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Euro 5a | Euro 5 | M, N1 klass I | otto-, diiselmootor | 1.9.2009 | 1.1.2011 | 31.12.2012 |
| B | Euro 5a | Euro 5 | M1 sotsiaalseteks erivajadusteks (v.a M1G) | diiselmootor | 1.9.2009 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| C | Euro 5a | Euro 5 | M1G sotsiaalseteks erivajadusteks | diiselmootor | 1.9.2009 | 1.1.2012 | 31.8.2012 |
| D | Euro 5a | Euro 5 | N1 II klass | otto-, diiselmootor | 1.9.2010 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| E | Euro 5a | Euro 5 | N1 III klass, N2 | otto-, diiselmootor | 1.9.2010 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| F | Euro 5b | Euro 5 | M, N1 I klass | otto-, diiselmootor | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| G | Euro 5b | Euro 5 | M1 sotsiaalseteks erivajadusteks (v.a M1G) | diiselmootor | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| H | Euro 5b | Euro 5 | N1 II klass | otto-, diiselmootor | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| I | Euro 5b | Euro 5 | N1 III klass, N2 | otto-, diiselmootor | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| J | Euro 5b | Euro 5+ | M, N1 I klass | otto-, diiselmootor | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2015 |
| K | Euro 5b | Euro 5+ | M1 sotsiaalseteks erivajadusteks (v.a M1G) | diiselmootor | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2015 |
| L | Euro 5b | Euro 5+ | N1 II klass | otto-, diiselmootor | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2016 |
| M | Euro 5b | Euro 5+ | N1 III klass, N2 | otto-, diiselmootor | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2016 |
| N | Euro 6a | Euro 6- | M, N1 I klass | diiselmootor | | | 31.12.2012 |
| O | Euro 6a | Euro 6- | N1 II klass | diiselmootor | | | 31.12.2012 |
| P | Euro 6a | Euro 6- | N1 III klass, N2 | diiselmootor | | | 31.12.2012 |
| Q | Euro 6b | Euro 6- | M, N1 I klass | diiselmootor | | | 31.12.2013 |
| R | Euro 6b | Euro 6- | N1 II klass | diiselmootor | | | 31.12.2013 |
| S | Euro 6b | Euro 6- | N1 III klass, N2 | diiselmootor | | | 31.12.2013 |
| T | Euro 6b | Euro 6- plus IUPR | M, N1 I klass | diiselmootor | | | 31.8.2015 |
| U | Euro 6b | Euro 6- plus IUPR | N1 II klass | diiselmootor | | | 31.8.2016 |
| V | Euro 6b | Euro 6- plus IUPR | N1 III klass, N2 | diiselmootor | | | 31.8.2016 |
| W | Euro 6b | Euro 6-1 | M, N1 I klass | otto-, diiselmootor | 1.9.2014 | 1.9.2015 | 31.8.2018 |
| X | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 II klass | otto-, diiselmootor | 1.9.2015 | 1.9.2016 | 31.8.2019 |
| Y | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 III klass, N2 | otto-, diiselmootor | 1.9.2015 | 1.9.2016 | 31.8.2019 |
| ZA | Euro 6c | Euro 6-1 | M, N1 I klass | otto-, diiselmootor | | | 31.8.2018 |
| ZB | Euro 6c | Euro 6-1 | N1 II klass | otto-, diiselmootor | | | 31.8.2019 |
| ZC | Euro 6c | Euro 6-1 | N1 III klass, N2 | otto-, diiselmootor | | | 31.8.2019 |
| ZD | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 I klass | otto-, diiselmootor | 1.9.2017 | 1.9.2018 | |
| ZE | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 II klass | otto-, diiselmootor | 1.9.2018 | 1.9.2019 | |
| ZF | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 III klass, N2 | otto-, diiselmootor | 1.9.2018 | 1.9.2019 | |
| ZX | — | — | Kogu veerem | Aku, täiselektrimootor | 1.9.2009. | 1.1.2011. | |
| ZY | — | — | Kogu veerem | Kütuseelement, täiselektrimootor | 1.9.2009. | 1.1.2011. | |
| ZZ | — | — | Kõik sõidukid, mis kasutavad sertifikaati kooskõlas I lisa punktiga 2.1.1 | otto-, diiselmootor | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| „Euro 5a” heitestandard= ei hõlma muudetud kübemete ja tahkete osakeste arvu mõõtmisprotseduuri standard- ja segakütuseliste sõidukite puhul biokütuse heitekatsetes madalal temperatuuril;
  „Euro 5b” heitestandard= täielikud „Euro 5” heitenõuded, sealhulgas tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised piirmäärad diiselmootoriga sõidukite puhul ja segakütuseliste sõidukite puhul biokütuse heitekatsetes madalal temperatuuril;
  „Euro 6a” heitestandard= ei hõlma muudetud kübemete ja tahkete osakeste arvu mõõtmisprotseduuri standard- ja segakütuseliste sõidukite puhul biokütuse heitekatsetes madalal temperatuuril;
  „Euro 6b” heitestandard= „Euro 6” heitenõuded, sealhulgas tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised piirmäärad (ottomootoriga sõidukite puhul ajutised määrad) ja segakütuseliste sõidukite biokütuse heitekatsed madalal temperatuuril.
  „Euro 6c” heitestandard= täielikud „Euro 6” heitenõuded, st „Euro 6b” heitestandard ja tahkete osakeste lõplikud arvulised piirmäärad ottomootoriga sõidukite puhul ning E10 ja B7 etalonkütuse kasutamine (vajaduse korral);
  „Euro 5” OBD standard= „Euro 5” OBD baasstandardid, millest on välja arvatud toimivuskoefitsiendid (IUPR), bensiinimootoriga sõidukite NOx seire ja tahkete osakeste massi rangemad piirmäärad diiselsõidukitel;
  „Euro 5+” OBD standard= hõlmab kasutusel olevate sõidukite leevendatud vastavusnorme (IUPR), bensiinimootoriga sõidukite NOx seiret ja tahkete osakeste arvu rangemaid piirmäärasid diiselsõidukite puhul;
  „Euro 6-” OBD standard= leebemad OBD piirmäärad;
  „Euro 6- plus IUPR” OBD standard= hõlmab diiselsõidukite leebemaid OBD piirmäärasid ja kasutusel olevate sõidukite leebemaid vastavusnorme (IUPR);
  „Euro 6-1” OBD standard= täielikud „Euro 6” OBD-nõuded, kuid OBD ajutiste piirmääradega, nagu on määratletud XI lisa punktis 2.3.4, ja osaliselt leevendatud vastavusnormidega (IUPR);
  „Euro 6-2” OBD standard= täielikud „Euro 6” OBD-nõuded, kuid OBD lõplike piirmääradega, nagu on määratletud XI lisa punktis 2.3.3.”; |

e)

6. liites asendatakse tabel 1 järgmise tabeliga:

„Tabel 1

Täht

Heitestandard

OBD standard

Sõiduki kategooria ja klass

Mootor

Rakendamise kuupäev: uued tüübid

Rakendamise kuupäev: uued sõidukid

Registreerimise lõppkuupäev

A

Euro 5a

Euro 5

M, N1 klass I

otto-, diiselmootor

1.9.2009

1.1.2011

31.12.2012

B

Euro 5a

Euro 5

M1 sotsiaalseteks erivajadusteks (v.a M1G)

diiselmootor

1.9.2009

1.1.2012

31.12.2012

C

Euro 5a

Euro 5

M1G sotsiaalseteks erivajadusteks

diiselmootor

1.9.2009

1.1.2012

31.8.2012

D

Euro 5a

Euro 5

N1 II klass

otto-, diiselmootor

1.9.2010

1.1.2012

31.12.2012

E

Euro 5a

Euro 5

N1 III klass, N2

otto-, diiselmootor

1.9.2010

1.1.2012

31.12.2012

F

Euro 5b

Euro 5

M, N1 I klass

otto-, diiselmootor

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

G

Euro 5b

Euro 5

M1 sotsiaalseteks erivajadusteks (v.a M1G)

diiselmootor

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

H

Euro 5b

Euro 5

N1 II klass

otto-, diiselmootor

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

I

Euro 5b

Euro 5

N1 III klass, N2

otto-, diiselmootor

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

J

Euro 5b

Euro 5+

M, N1 I klass

otto-, diiselmootor

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2015

K

Euro 5b

Euro 5+

M1 sotsiaalseteks erivajadusteks (v.a M1G)

diiselmootor

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2015

L

Euro 5b

Euro 5+

N1 II klass

otto-, diiselmootor

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2016

M

Euro 5b

Euro 5+

N1 III klass, N2

otto-, diiselmootor

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2016

N

Euro 6a

Euro 6-

M, N1 I klass

diiselmootor

31.12.2012

O

Euro 6a

Euro 6-

N1 II klass

diiselmootor

31.12.2012

P

Euro 6a

Euro 6-

N1 III klass, N2

diiselmootor

31.12.2012

Q

Euro 6b

Euro 6-

M, N1 I klass

diiselmootor

31.12.2013

R

Euro 6b

Euro 6-

N1 II klass

diiselmootor

31.12.2013

S

Euro 6b

Euro 6-

N1 III klass, N2

diiselmootor

31.12.2013

T

Euro 6b

Euro 6- plus IUPR

M, N1 I klass

diiselmootor

31.8.2015

U

Euro 6b

Euro 6- plus IUPR

N1 II klass

diiselmootor

31.8.2016

V

Euro 6b

Euro 6- plus IUPR

N1 III klass, N2

diiselmootor

31.8.2016

W

Euro 6b

Euro 6-1

M, N1 I klass

otto-, diiselmootor

1.9.2014

1.9.2015

31.8.2018

X

Euro 6b

Euro 6-1

N1 II klass

otto-, diiselmootor

1.9.2015

1.9.2016

31.8.2019

Y

Euro 6b

Euro 6-1

N1 III klass, N2

otto-, diiselmootor

1.9.2015

1.9.2016

31.8.2019

ZA

Euro 6c

Euro 6-1

M, N1 I klass

otto-, diiselmootor

31.8.2018

ZB

Euro 6c

Euro 6-1

N1 II klass

otto-, diiselmootor

31.8.2019

ZC

Euro 6c

Euro 6-1

N1 III klass, N2

otto-, diiselmootor

31.8.2019

ZD

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 I klass

otto-, diiselmootor

1.9.2017

1.9.2018

ZE

Euro 6c

Euro 6-2

N1 II klass

otto-, diiselmootor

1.9.2018

1.9.2019

ZF

Euro 6c

Euro 6-2

N1 III klass, N2

otto-, diiselmootor

1.9.2018

1.9.2019

ZX

—

—

Kogu veerem

Aku, täiselektrimootor

1.9.2009.

1.1.2011.

ZY

—

—

Kogu veerem

Kütuseelement, täiselektrimootor

1.9.2009.

1.1.2011.

ZZ

—

—

Kõik sõidukid, mis kasutavad sertifikaati kooskõlas I lisa punktiga 2.1.1

otto-, diiselmootor

1.9.2009

1.1.2011

„Euro 5a” heitestandard= ei hõlma muudetud kübemete ja tahkete osakeste arvu mõõtmisprotseduuri standard- ja segakütuseliste sõidukite puhul biokütuse heitekatsetes madalal temperatuuril;

„Euro 5b” heitestandard= täielikud „Euro 5” heitenõuded, sealhulgas tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised piirmäärad diiselmootoriga sõidukite puhul ja segakütuseliste sõidukite puhul biokütuse heitekatsetes madalal temperatuuril;

„Euro 6a” heitestandard= ei hõlma muudetud kübemete ja tahkete osakeste arvu mõõtmisprotseduuri standard- ja segakütuseliste sõidukite puhul biokütuse heitekatsetes madalal temperatuuril;

„Euro 6b” heitestandard= „Euro 6” heitenõuded, sealhulgas tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised piirmäärad (ottomootoriga sõidukite puhul ajutised määrad) ja segakütuseliste sõidukite biokütuse heitekatsed madalal temperatuuril.

„Euro 6c” heitestandard= täielikud „Euro 6” heitenõuded, st „Euro 6b” heitestandard ja tahkete osakeste lõplikud arvulised piirmäärad ottomootoriga sõidukite puhul ning E10 ja B7 etalonkütuse kasutamine (vajaduse korral);

„Euro 5” OBD standard= „Euro 5” OBD baasstandardid, millest on välja arvatud toimivuskoefitsiendid (IUPR), bensiinimootoriga sõidukite NOx seire ja tahkete osakeste massi rangemad piirmäärad diiselsõidukitel;

„Euro 5+” OBD standard= hõlmab kasutusel olevate sõidukite leevendatud vastavusnorme (IUPR), bensiinimootoriga sõidukite NOx seiret ja tahkete osakeste arvu rangemaid piirmäärasid diiselsõidukite puhul;

„Euro 6-” OBD standard= leebemad OBD piirmäärad;

„Euro 6- plus IUPR” OBD standard= hõlmab diiselsõidukite leebemaid OBD piirmäärasid ja kasutusel olevate sõidukite leebemaid vastavusnorme (IUPR);

„Euro 6-1” OBD standard= täielikud „Euro 6” OBD-nõuded, kuid OBD ajutiste piirmääradega, nagu on määratletud XI lisa punktis 2.3.4, ja osaliselt leevendatud vastavusnormidega (IUPR);

„Euro 6-2” OBD standard= täielikud „Euro 6” OBD-nõuded, kuid OBD lõplike piirmääradega, nagu on määratletud XI lisa punktis 2.3.3.”;

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3.4 asendatakse järgmisega:
  3.4.   Punktis 8.2 esitatud süsivesinike suhtarve loetakse järgmiselt:






  bensiini (E5) puhul (C1H1,89O0,016) | d = 0,631 g/l |
| --- | --- | --- | --- |
| bensiini (E10) puhul (C1H 1,93O 0,033) | d = 0,645 g/l |
| diislikütuse (B5) puhul (C1H 1,86O 0,005) | d = 0,622 g/l |
| diislikütuse (B7) puhul (C1H 1,86O 0,007 | d = 0,623 g/l |
| veeldatud naftagaasi puhul (C1H2,525) | d = 0,649 g/l |
| maagaasi/biometaani puhul (CH4) | d = 0,714 g/l |
| etanooli (E85) puhul (C1H2,74O 0,385) | d = 0,932 g/l |
| etanooli (E75) puhul (C1H2,61O 0,329) | d = 0,886 g/l |
| Vesiniku ja maagaasi segude puhul | g/l |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3.4 asendatakse järgmisega:

3.4.   Punktis 8.2 esitatud süsivesinike suhtarve loetakse järgmiselt:

bensiini (E5) puhul (C1H1,89O0,016)

d = 0,631 g/l

bensiini (E10) puhul (C1H 1,93O 0,033)

d = 0,645 g/l

diislikütuse (B5) puhul (C1H 1,86O 0,005)

d = 0,622 g/l

diislikütuse (B7) puhul (C1H 1,86O 0,007

d = 0,623 g/l

veeldatud naftagaasi puhul (C1H2,525)

d = 0,649 g/l

maagaasi/biometaani puhul (CH4)

d = 0,714 g/l

etanooli (E85) puhul (C1H2,74O 0,385)

d = 0,932 g/l

etanooli (E75) puhul (C1H2,61O 0,329)

d = 0,886 g/l

Vesiniku ja maagaasi segude puhul

Formula

kus A on maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides.”;

| b) | punktis 3.8 asendatakse tabel järgmisega:






  „Kütus | X |
| --- | --- | --- |
| Bensiin (E5) | 13,4 |
| Bensiin (E10) | 13,4 |
| Diislikütus (B5) | 13,5 |
| Diislikütus (B7) | 13,5 |
| Veeldatud naftagaas | 11,9 |
| Maagaas/biometaan | 9,5 |
| Etanool (E85) | 12,5 |
| Etanool (E75) | 12,7”; |

b)

punktis 3.8 asendatakse tabel järgmisega:

„Kütus

X

Bensiin (E5)

13,4

Bensiin (E10)

13,4

Diislikütus (B5)

13,5

Diislikütus (B7)

13,5

Veeldatud naftagaas

11,9

Maagaas/biometaan

9,5

Etanool (E85)

12,5

Etanool (E75)

12,7”;

| 4) | IV lisa 1. liite punkt 2.2 asendatakse järgmisega:
  2.2.   Punktis 5.3.7.3 esitatud aatomsuhteid loetakse järgmiselt:
  HCV= vesiniku ja süsiniku aatomsuhe
  bensiini (E5) puhul 1,89
  bensiini (E10) puhul 1,93
  veeldatud naftagaasi puhul 2,53
  maagaasi/biometaani puhul 4,0
  etanooli (E85) puhul 2,74
  etanooli (E75) puhul 2,61
  Ocv= hapniku ja süsiniku aatomsuhe
  bensiini (E5) puhul 0,016
  bensiini (E10) puhul 0,033
  veeldatud naftagaasi puhul 0,0
  maagaasi/biometaani puhul 0,0
  etanooli (E85) puhul 0,39
  etanooli (E75) puhul 0,329”; |
| --- | --- |

4)

IV lisa 1. liite punkt 2.2 asendatakse järgmisega:

2.2.   Punktis 5.3.7.3 esitatud aatomsuhteid loetakse järgmiselt:

HCV= vesiniku ja süsiniku aatomsuhe

bensiini (E5) puhul 1,89

bensiini (E10) puhul 1,93

veeldatud naftagaasi puhul 2,53

maagaasi/biometaani puhul 4,0

etanooli (E85) puhul 2,74

etanooli (E75) puhul 2,61

Ocv= hapniku ja süsiniku aatomsuhe

bensiini (E5) puhul 0,016

bensiini (E10) puhul 0,033

veeldatud naftagaasi puhul 0,0

maagaasi/biometaani puhul 0,0

etanooli (E85) puhul 0,39

etanooli (E75) puhul 0,329”;

| 5) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | A osa muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis 1 lisatakse tabeli „Tüüp: bensiin (E5)” ja tabeli „Tüüp: etanool (E85)” vahele järgmine tabel:
  „Tüüp: bensiin (E10):









  Parameeter | Ühik | Piirväärtused (8) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON (9) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON (9) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Aururõhk (DVPE) | kPa | 56,0 | 60,0 | EN 13016-1 |
| Veesisaldus | | kuni 0,05 % v/v
  Välimus temperatuuril – 7 °C: selge ja läbipaistev | EN 12937 |
| Destilleerimine: | | | | |
| — | aurustunud temperatuuril 70 °C |

5)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

A osa muudetakse järgmiselt:

i)

punktis 1 lisatakse tabeli „Tüüp: bensiin (E5)” ja tabeli „Tüüp: etanool (E85)” vahele järgmine tabel:

„Tüüp: bensiin (E10):

Parameeter

Ühik

Piirväärtused (8)

Katsemeetod

Miinimum

Maksimum

Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON (9)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON (9)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Tihedus temperatuuril 15 °C

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Aururõhk (DVPE)

kPa

56,0

60,0

EN 13016-1

Veesisaldus

kuni 0,05 % v/v

Välimus temperatuuril – 7 °C: selge ja läbipaistev

EN 12937

Destilleerimine:

—

aurustunud temperatuuril 70 °C

% v/v

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 100 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 100 °C

% v/v

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 150 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 150 °C

% v/v

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

keemise lõpptemperatuur

°C

170

195

EN ISO 3405

Jäägid

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Süsivesinike analüüs:

| — | olefiinid |
| --- | --- |

—

olefiinid

% v/v

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromaatsed süsivesinikud |
| --- | --- |

—

aromaatsed süsivesinikud

% v/v

25,0

32,0

EN 22854

| — | benseen |
| --- | --- |

—

benseen

% v/v

—

1,00

EN 22854

EN 238

| — | küllastunud süsivesinikud |
| --- | --- |

—

küllastunud süsivesinikud

% v/v

Aruanne

EN 22854

Süsiniku-vesiniku suhe

Aruanne

Süsiniku-hapniku suhe

Aruanne

Induktsiooniaeg (10)

minutit

480

—

EN ISO 7536

Hapnikusisaldus (11)

% m/m

3,3

3,7

EN 22854

Lahustiga pestud vaik

(Olemasolev vaik)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Väävlisisaldus (12)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,

—

I klass

EN ISO 2160

Pliisisaldus

mg/l

—

5

EN 237

Fosforisisaldus (13)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanool (11)

% v/v

9,0

10,0

EN 22854

| (2) | Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse. |
| --- | --- |

(2)

Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

| ii) | punktile 2 lisatakse järgmine tabel:
  „Tüüp: diislikütus (B7):









  Parameeter | Ühik | Piirväärtused (14) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| Tsetaaniindeks | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Tsetaaniarv (15) | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m3 | 833,0 | 837,0 | EN ISO 12185 |
| Destilleerimine: | | | | |
| — | 50 % punkt |

ii)

punktile 2 lisatakse järgmine tabel:

„Tüüp: diislikütus (B7):

Parameeter

Ühik

Piirväärtused (14)

Katsemeetod

Miinimum

Maksimum

Tsetaaniindeks

46,0

EN ISO 4264

Tsetaaniarv (15)

52,0

56,0

EN ISO 5165

Tihedus temperatuuril 15 °C

kg/m3

833,0

837,0

EN ISO 12185

Destilleerimine:

—

50 % punkt

°C

245,0

—

EN ISO 3405

| — | 95 % punkt |
| --- | --- |

—

95 % punkt

°C

345,0

360,0

EN ISO 3405

| — | keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

keemise lõpptemperatuur

°C

—

370,0

EN ISO 3405

Leekpunkt

°C

55

—

EN ISO 2719

Hägustumispunkt

°C

—

–10

EN 23015

Viskoossus 40 °C juures

mm2/s

2,30

3,30

EN ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Väävlisisaldus

mg/kg

—

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,

—

I klass

EN ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

% m/m

—

0,20

EN ISO 10370

Tuhasisaldus

% m/m

—

0,010

EN ISO 6245

Kogusaaste

mg/kg

—

24

EN 12662

Veesisaldus

mg/kg

—

200

EN ISO 12937

Happearv

mg KOH/g

—

0,10

EN ISO 6618

Määrimisvõime (HFRR kulumisjärgne läbimõõt 60 °C juures)

μm

—

400

EN ISO 12156

Oksüdatsioonikindlus 110 °C juures (16)

h

20,0

EN 15751

Rasvhapete metüülestrid (FAME) (17)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

| b) | B osas lisatakse tabeli „Tüüp: bensiin (E5)” ja tabeli „Tüüp: etanool (E75)” vahele järgmine tabel:
  „Tüüp: bensiin (E10):









  Parameeter | Ühik | Piirväärtused (18) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON (19) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON (19) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Aururõhk (DVPE) | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 13016-1 |
| Veesisaldus | | kuni 0,05 % v/v
  Välimus temperatuuril – 7 °C: selge ja läbipaistev | EN 12937 |
| Destilleerimine: | | | | |
| — | aurustunud temperatuuril 70 °C |

b)

B osas lisatakse tabeli „Tüüp: bensiin (E5)” ja tabeli „Tüüp: etanool (E75)” vahele järgmine tabel:

„Tüüp: bensiin (E10):

Parameeter

Ühik

Piirväärtused (18)

Katsemeetod

Miinimum

Maksimum

Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON (19)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON (19)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Tihedus temperatuuril 15 °C

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Aururõhk (DVPE)

kPa

56,0

95,0

EN 13016-1

Veesisaldus

kuni 0,05 % v/v

Välimus temperatuuril – 7 °C: selge ja läbipaistev

EN 12937

Destilleerimine:

—

aurustunud temperatuuril 70 °C

% v/v

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 100 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 100 °C

% v/v

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 150 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 150 °C

% v/v

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

keemise lõpptemperatuur

°C

170

195

EN ISO 3405

Jäägid

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Süsivesinike analüüs:

| — | olefiinid |
| --- | --- |

—

olefiinid

% v/v

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromaatsed süsivesinikud |
| --- | --- |

—

aromaatsed süsivesinikud

% v/v

25,0

32,0

EN 22854

| — | benseen |
| --- | --- |

—

benseen

% v/v

—

1,00

EN 22854

EN 238

| — | küllastunud süsivesinikud |
| --- | --- |

—

küllastunud süsivesinikud

% v/v

aruanne

EN 22854

Süsiniku-vesiniku suhe

aruanne

Süsiniku-hapniku suhe

aruanne

Induktsiooniaeg (20)

minutit

480

—

EN ISO 7536

Hapnikusisaldus (21)

% m/m

3,3

3,7

EN 22854

Lahustiga pestud vaik

(Olemasolev vaik)

mg/100ml

—

4

EN ISO 6246

Väävlisisaldus (22)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi

—

I klass

EN ISO 2160

Pliisisaldus

mg/l

—

5

EN 237

Fosforisisaldus (23)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanool (21)

% v/v

9,0

10,0

EN 22854

| (2) | Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse. |
| --- | --- |

(2)

Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

| 6) | XI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 2.3.3 asendatakse tabel „Euro 6 lõplikud OBD piirmäärad” järgmise tabeliga:
  „Euro 6 lõplikud OBD piirmäärad | | Tuletatud mass
  (RM) (kg) | Süsinikmonooksiidi mass | Metaanist erinevate süsivesinike mass | Lämmastikoksiidide mass | Tahkete osakeste mass (24) | Tahkete osakeste arv (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (PN)
  (#/km) |
| Kategooria | Klass | | ottomootor | diiselmootor | ottomootor | diiselmootor | ottomootor | diiselmootor | diiselmootor | ottomootor | diiselmootor | ottomootor |
| M | — | Kõik | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| II | 1 305 < TM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 110 | 180 | 12 | 12 | | |
| III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| N2 | — | Kõik | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| Selgitus: O = ottomootor, D = diiselmootor |

6)

XI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 2.3.3 asendatakse tabel „Euro 6 lõplikud OBD piirmäärad” järgmise tabeliga:

„Euro 6 lõplikud OBD piirmäärad

Tuletatud mass

(RM) (kg)

Süsinikmonooksiidi mass

Metaanist erinevate süsivesinike mass

Lämmastikoksiidide mass

Tahkete osakeste mass (24)

Tahkete osakeste arv (24)

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(PN)

(#/km)

Kategooria

Klass

ottomootor

diiselmootor

ottomootor

diiselmootor

ottomootor

diiselmootor

diiselmootor

ottomootor

diiselmootor

ottomootor

M

—

Kõik

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

N1

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

II

1 305 < TM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

110

180

12

12

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

N2

—

Kõik

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

Selgitus: O = ottomootor, D = diiselmootor

| b) | punktis 2.3.4. asendatakse tabel „Euro 6 OBD ajutised piirmäärad” järgmise tabeliga:
  „Euro 6 OBD ajutised piirmäärad | | Tuletatud mass
  (RM) (kg) | Süsinikmonooksiidi mass | Metaanist erinevate süsivesinike mass | Lämmastikoksiidide mass | Tahkete osakeste mass (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOxO)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) |
| Kategooria | Klass | | ottomootor | diiselmootor | ottomootor | diiselmootor | ottomootor | diiselmootor | diiselmootor | ottomootor |
| M | — | Kõik | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| | II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 190 | 220 | 25 | 25 |
| | III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| N2 | — | Kõik | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| Selgitus: O = ottomootor, D = diiselmootor |

b)

punktis 2.3.4. asendatakse tabel „Euro 6 OBD ajutised piirmäärad” järgmise tabeliga:

„Euro 6 OBD ajutised piirmäärad

Tuletatud mass

(RM) (kg)

Süsinikmonooksiidi mass

Metaanist erinevate süsivesinike mass

Lämmastikoksiidide mass

Tahkete osakeste mass (25)

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOxO)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

Kategooria

Klass

ottomootor

diiselmootor

ottomootor

diiselmootor

ottomootor

diiselmootor

diiselmootor

ottomootor

M

—

Kõik

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

N1

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

II

1 305 < RM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

190

220

25

25

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

N2

—

Kõik

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

Selgitus: O = ottomootor, D = diiselmootor

| c) | punkt 2.5 asendatakse järgmisega:
  2.5.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 11. lisa punkti 3.3.3.1 tõlgendatakse järgmiselt:
  OBD-süsteem peab kontrollima katalüüsmuunduri efektiivsuse vähenemist üksnes NMHC ja NOx heitkoguste suhtes. Tootjad võivad kontrollida eesmist katalüsaatorit üksinda või koos ühe või mitme järgmise allavoolu paikneva katalüsaatoriga. Iga kontrollitud katalüüsmuundur või katalüsaatorite kombinatsioon, mille NMHC või NOx heitkogused ületavad käesoleva lisa punktis 2.3 esitatud piirväärtusi, ei ole töökorras. Nõuet, et tuleb kontrollida katalüüsmuunduri efektiivsuse vähenemist NOx heitkoguste suhtes, kohaldatakse erandina alles alates artiklis 17 sätestatud kuupäevadest.”; |
| --- | --- |

c)

punkt 2.5 asendatakse järgmisega:

2.5.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 11. lisa punkti 3.3.3.1 tõlgendatakse järgmiselt:

OBD-süsteem peab kontrollima katalüüsmuunduri efektiivsuse vähenemist üksnes NMHC ja NOx heitkoguste suhtes. Tootjad võivad kontrollida eesmist katalüsaatorit üksinda või koos ühe või mitme järgmise allavoolu paikneva katalüsaatoriga. Iga kontrollitud katalüüsmuundur või katalüsaatorite kombinatsioon, mille NMHC või NOx heitkogused ületavad käesoleva lisa punktis 2.3 esitatud piirväärtusi, ei ole töökorras. Nõuet, et tuleb kontrollida katalüüsmuunduri efektiivsuse vähenemist NOx heitkoguste suhtes, kohaldatakse erandina alles alates artiklis 17 sätestatud kuupäevadest.”;

| 7) | XII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2.2.2 asendatakse järgmisega:
  2.2.2.   Veeldatud naftagaasi või maagaasi tuleb kasutada kütust, mille tootja on valinud kasuliku võimsuse mõõtmiseks käesoleva määruse XX lisa kohaselt. Valitud kütus tuleb märkida käesoleva määruse I lisa 3. liites esitatud teatisesse.”; |
| --- | --- | --- |

7)

XII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2.2.2 asendatakse järgmisega:

2.2.2.   Veeldatud naftagaasi või maagaasi tuleb kasutada kütust, mille tootja on valinud kasuliku võimsuse mõõtmiseks käesoleva määruse XX lisa kohaselt. Valitud kütus tuleb märkida käesoleva määruse I lisa 3. liites esitatud teatisesse.”;

| b) | punkt 2.3 asendatakse järgmisega:
  2.3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 punkti 5.2.4 tõlgendatakse järgmiselt:






  1) | tihedus: mõõdetakse katsekütuses standardi ISO 3675 või samaväärse meetodi kohaselt. Bensiini, diisli, biodiisli ja etanooli (E85 ja E75) puhul kasutatakse temperatuuril 15 °C mõõdetud tihedust; veeldatud naftagaasi ja maagaasi/biometaani puhul kasutatakse järgmisi etalontihedusi: | veeldatud naftagaas: 0,538 kg/l, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkt 2.3 asendatakse järgmisega:

2.3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 punkti 5.2.4 tõlgendatakse järgmiselt:

1)

tihedus: mõõdetakse katsekütuses standardi ISO 3675 või samaväärse meetodi kohaselt. Bensiini, diisli, biodiisli ja etanooli (E85 ja E75) puhul kasutatakse temperatuuril 15 °C mõõdetud tihedust; veeldatud naftagaasi ja maagaasi/biometaani puhul kasutatakse järgmisi etalontihedusi:

veeldatud naftagaas: 0,538 kg/l,

| | maagaas: 0,654 kg/m3 (etalonkütuste G20 ja G23 keskmine väärtus 15 °C juures); |
| --- | --- |

maagaas: 0,654 kg/m3 (etalonkütuste G20 ja G23 keskmine väärtus 15 °C juures);

| 2) | vesiniku, süsiniku ja hapniku suhe: tuleb kasutada järgmisi kindlaksmääratud väärtusi: | bensiini (E5) puhul C1H1,89O0,016 |
| --- | --- | --- |

2)

vesiniku, süsiniku ja hapniku suhe: tuleb kasutada järgmisi kindlaksmääratud väärtusi:

bensiini (E5) puhul C1H1,89O0,016

| | bensiini (E10) puhul C1H1,93O0,033 |
| --- | --- |

bensiini (E10) puhul C1H1,93O0,033

| | diislikütuse (B5) puhul C1H1,86O0,005 |
| --- | --- |

diislikütuse (B5) puhul C1H1,86O0,005

| | diislikütuse (B7) puhul C1H1,86O0,007 |
| --- | --- |

diislikütuse (B7) puhul C1H1,86O0,007

| | veeldatud naftagaasi (LPG) puhul C1H2,525, |
| --- | --- |

veeldatud naftagaasi (LPG) puhul C1H2,525,

| | maagaasi ja biometaani puhul CH4, |
| --- | --- |

maagaasi ja biometaani puhul CH4,

| | etanooli (E85) puhul C1H2,74O0,385 |
| --- | --- |

etanooli (E85) puhul C1H2,74O0,385

| | etanooli (E75) puhul C1H2,61O0,329.”; |
| --- | --- |

etanooli (E75) puhul C1H2,61O0,329.”;

| c) | punkt 3.3 asendatakse järgmisega:
  3.3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 6. lisa punkt 1.4.3 asendatakse järgmisega:






  1.4.3. | Kütusekulu väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini (E5/E10), veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) või diislikütuse (B5/B7) puhul), kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi/biometaani ning vesiniku ja maagaasi segu puhul) või kilogrammides 100 km kohta (vesiniku puhul) arvutatakse järgmiste valemite abil:






  a) | bensiinil (E5) töötavad ottomootoriga sõidukid: |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkt 3.3 asendatakse järgmisega:

3.3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 6. lisa punkt 1.4.3 asendatakse järgmisega:

1.4.3.

Kütusekulu väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini (E5/E10), veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) või diislikütuse (B5/B7) puhul), kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi/biometaani ning vesiniku ja maagaasi segu puhul) või kilogrammides 100 km kohta (vesiniku puhul) arvutatakse järgmiste valemite abil:

a)

bensiinil (E5) töötavad ottomootoriga sõidukid:

| b) | bensiinil (E10) töötavad ottomootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

b)

bensiinil (E10) töötavad ottomootoriga sõidukid:

| c) | veeldatud naftagaasil töötavad ottomootoriga sõidukid:

  Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutatava kütuse koostisest, siis võib valmistaja taotlusel kasutada järgmist paranduskoefitsienti cf:

  Paranduskoefitsient cf määratakse järgmiselt:

  , kus:
  nactual= kasutatud kütuse tegelik H/C suhe |
| --- | --- |

c)

veeldatud naftagaasil töötavad ottomootoriga sõidukid:

Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutatava kütuse koostisest, siis võib valmistaja taotlusel kasutada järgmist paranduskoefitsienti cf:

Paranduskoefitsient cf määratakse järgmiselt:

, kus:

nactual= kasutatud kütuse tegelik H/C suhe

| d) | veeldatud naftagaasil/biometaanil töötavad ottomootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

d)

veeldatud naftagaasil/biometaanil töötavad ottomootoriga sõidukid:

| e) | etanoolil (E85) töötavad ottomootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

e)

etanoolil (E85) töötavad ottomootoriga sõidukid:

| f) | diislikütusel (B5) töötavad diiselmootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

f)

diislikütusel (B5) töötavad diiselmootoriga sõidukid:

| g) | diislikütusel (B7) töötavad diiselmootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

g)

diislikütusel (B7) töötavad diiselmootoriga sõidukid:

| h) | vesiniku ja maagaasi segudel töötavad ottomootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

h)

vesiniku ja maagaasi segudel töötavad ottomootoriga sõidukid:

| i) | gaasilisel vesinikul töötavad sõidukid:

  Eelneval kokkuleppel tüübikinnitusasutusega ja sõidukite puhul, mis töötavad kas gaasilisel või vedelal vesinikul, võib tootja valida alternatiivina eespoolsele meetodile kas valemi

  või meetodi vastavalt standardprotokollidele, nagu näiteks SAE J2572.
  Nendes valemites:
  FC= kütusekulu liitrites 100 km kohta (bensiini, etanooli, veeldatud naftagaasi, diisli või biodiisli puhul), kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi ning vesiniku ja maagaasi segude puhul) või kilogrammides 100 km kohta vesiniku puhul;
  HC= mõõdetud süsivesinike heitkogus, g/km;
  CO= mõõdetud süsinikmonooksiidi heitkogus, g/km;
  CO2= mõõdetud süsinikdioksiidi heitkogus, g/km;
  H2O= mõõdetud H2O heitkogus, g/km;
  H2= mõõdetud H2 heitkogus, g/km;
  A= maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides;
  D= katses kasutatud kütuse tihedus.
  Gaasiliste kütuste puhul on D tihedus 15 °C juures;
  d= 1. tüübi katsega katsetatud sõiduki läbitud teoreetiline vahemaa kilomeetrites;
  p1= rõhk gaaskütuse mahutis enne töötsüklit, Pa;
  p2= rõhk gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit, Pa;
  T1= temperatuur gaaskütuse mahutis enne töötsüklit, K;
  T2= temperatuur gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit, K;
  Z1= gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p 1 ja temperatuuril T 1;
  Z2= gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p 2 ja temperatuuril T 2;
  V= gaasilise kütuse mahuti ruumala kuupeetrites (m3).
  Kokkusurutavustegur saadakse järgmisest tabelist.
























  T(k)
  p(bar)\ | 33 | 53 | 73 | 93 | 113 | 133 | 153 | 173 | 193 | 213 | 233 | 248 | 263 | 278 | 293 | 308 | 323 | 338 | 353 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | 0,8589 | 0,9651 | 0,9888 | 0,9970 | 1,0004 | 1,0019 | 1,0026 | 1,0029 | 1,0030 | 1,0028 | 1,0035 | 1,0034 | 1,0033 | 1,0032 | 1,0031 | 1,0030 | 1,0029 | 1,0028 | 1,0027 |
| 100 | 1,0508 | 0,9221 | 0,9911 | 1,0422 | 1,0659 | 1,0757 | 1,0788 | 1,0785 | 1,0765 | 1,0705 | 1,0712 | 1,0687 | 1,0663 | 1,0640 | 1,0617 | 1,0595 | 1,0574 | 1,0554 | 1,0535 |
| 200 | 1,8854 | 1,4158 | 1,2779 | 1,2334 | 1,2131 | 1,1990 | 1,1868 | 1,1757 | 1,1653 | 1,1468 | 1,1475 | 1,1413 | 1,1355 | 1,1300 | 1,1249 | 1,1201 | 1,1156 | 1,1113 | 1,1073 |
| 300 | 2,6477 | 1,8906 | 1,6038 | 1,4696 | 1,3951 | 1,3471 | 1,3123 | 1,2851 | 1,2628 | 1,2276 | 1,2282 | 1,2173 | 1,2073 | 1,1982 | 1,1897 | 1,1819 | 1,1747 | 1,1680 | 1,1617 |
| 400 | 3,3652 | 2,3384 | 1,9225 | 1,7107 | 1,5860 | 1,5039 | 1,4453 | 1,4006 | 1,3651 | 1,3111 | 1,3118 | 1,2956 | 1,2811 | 1,2679 | 1,2558 | 1,2448 | 1,2347 | 1,2253 | 1,2166 |
| 500 | 4,0509 | 2,7646 | 2,2292 | 1,9472 | 1,7764 | 1,6623 | 1,5804 | 1,5183 | 1,4693 | 1,3962 | 1,3968 | 1,3752 | 1,3559 | 1,3385 | 1,3227 | 1,3083 | 1,2952 | 1,2830 | 1,2718 |
| 600 | 4,7119 | 3,1739 | 2,5247 | 2,1771 | 1,9633 | 1,8190 | 1,7150 | 1,6361 | 1,5739 | 1,4817 | 1,4823 | 1,4552 | 1,4311 | 1,4094 | 1,3899 | 1,3721 | 1,3559 | 1,3410 | 1,3272 |
| 700 | 5,3519 | 3,5697 | 2,8104 | 2,4003 | 2,1458 | 1,9730 | 1,8479 | 1,7528 | 1,6779 | 1,5669 | 1,5675 | 1,5350 | 1,5062 | 1,4803 | 1,4570 | 1,4358 | 1,4165 | 1,3988 | 1,3826 |
| 800 | 5,9730 | 3,9541 | 3,0877 | 2,6172 | 2,3239 | 2,1238 | 1,9785 | 1,8679 | 1,7807 | 1,6515 | 1,6521 | 1,6143 | 1,5808 | 1,5508 | 1,5237 | 1,4992 | 1,4769 | 1,4565 | 1,4377 |
| 900 | 6,5759 | 4,3287 | 3,3577 | 2,8286 | 2,4978 | 2,2714 | 2,1067 | 1,9811 | 1,8820 | 1,7352 | 1,7358 | 1,6929 | 1,6548 | 1,6207 | 1,5900 | 1,5623 | 1,5370 | 1,5138 | 1,4926 |

i)

gaasilisel vesinikul töötavad sõidukid:

Eelneval kokkuleppel tüübikinnitusasutusega ja sõidukite puhul, mis töötavad kas gaasilisel või vedelal vesinikul, võib tootja valida alternatiivina eespoolsele meetodile kas valemi

või meetodi vastavalt standardprotokollidele, nagu näiteks SAE J2572.

Nendes valemites:

FC= kütusekulu liitrites 100 km kohta (bensiini, etanooli, veeldatud naftagaasi, diisli või biodiisli puhul), kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi ning vesiniku ja maagaasi segude puhul) või kilogrammides 100 km kohta vesiniku puhul;

HC= mõõdetud süsivesinike heitkogus, g/km;

CO= mõõdetud süsinikmonooksiidi heitkogus, g/km;

CO2= mõõdetud süsinikdioksiidi heitkogus, g/km;

H2O= mõõdetud H2O heitkogus, g/km;

H2= mõõdetud H2 heitkogus, g/km;

A= maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides;

D= katses kasutatud kütuse tihedus.

Gaasiliste kütuste puhul on D tihedus 15 °C juures;

d= 1. tüübi katsega katsetatud sõiduki läbitud teoreetiline vahemaa kilomeetrites;

p1= rõhk gaaskütuse mahutis enne töötsüklit, Pa;

p2= rõhk gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit, Pa;

T1= temperatuur gaaskütuse mahutis enne töötsüklit, K;

T2= temperatuur gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit, K;

Z1= gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p 1 ja temperatuuril T 1;

Z2= gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p 2 ja temperatuuril T 2;

V= gaasilise kütuse mahuti ruumala kuupeetrites (m3).

Kokkusurutavustegur saadakse järgmisest tabelist.

T(k)

p(bar)\

33

53

73

93

113

133

153

173

193

213

233

248

263

278

293

308

323

338

353

5

0,8589

0,9651

0,9888

0,9970

1,0004

1,0019

1,0026

1,0029

1,0030

1,0028

1,0035

1,0034

1,0033

1,0032

1,0031

1,0030

1,0029

1,0028

1,0027

100

1,0508

0,9221

0,9911

1,0422

1,0659

1,0757

1,0788

1,0785

1,0765

1,0705

1,0712

1,0687

1,0663

1,0640

1,0617

1,0595

1,0574

1,0554

1,0535

200

1,8854

1,4158

1,2779

1,2334

1,2131

1,1990

1,1868

1,1757

1,1653

1,1468

1,1475

1,1413

1,1355

1,1300

1,1249

1,1201

1,1156

1,1113

1,1073

300

2,6477

1,8906

1,6038

1,4696

1,3951

1,3471

1,3123

1,2851

1,2628

1,2276

1,2282

1,2173

1,2073

1,1982

1,1897

1,1819

1,1747

1,1680

1,1617

400

3,3652

2,3384

1,9225

1,7107

1,5860

1,5039

1,4453

1,4006

1,3651

1,3111

1,3118

1,2956

1,2811

1,2679

1,2558

1,2448

1,2347

1,2253

1,2166

500

4,0509

2,7646

2,2292

1,9472

1,7764

1,6623

1,5804

1,5183

1,4693

1,3962

1,3968

1,3752

1,3559

1,3385

1,3227

1,3083

1,2952

1,2830

1,2718

600

4,7119

3,1739

2,5247

2,1771

1,9633

1,8190

1,7150

1,6361

1,5739

1,4817

1,4823

1,4552

1,4311

1,4094

1,3899

1,3721

1,3559

1,3410

1,3272

700

5,3519

3,5697

2,8104

2,4003

2,1458

1,9730

1,8479

1,7528

1,6779

1,5669

1,5675

1,5350

1,5062

1,4803

1,4570

1,4358

1,4165

1,3988

1,3826

800

5,9730

3,9541

3,0877

2,6172

2,3239

2,1238

1,9785

1,8679

1,7807

1,6515

1,6521

1,6143

1,5808

1,5508

1,5237

1,4992

1,4769

1,4565

1,4377

900

6,5759

4,3287

3,3577

2,8286

2,4978

2,2714

2,1067

1,9811

1,8820

1,7352

1,7358

1,6929

1,6548

1,6207

1,5900

1,5623

1,5370

1,5138

1,4926

Kui p ja T vajalikud sisendväärtused ei ole tabelis märgitud, saadakse kokkusurutavustegur tabelis märgitud kokkusurutavustegurite lineaarinterpoleerimise abil, valides välja need, mis on otsitud väärtusele lähimad.”

---

(1)  Vesinikusõidukite ja mitmekütuseliste biodiiselsõidukite konkreetsed katsemenetlused kehtestatakse edaspidi.;

(2)  Kui kahekütuseline ja segakütuseline sõiduk on ühendatud, kohaldatakse mõlemaid katsenõudeid.

(3)  Säte on ajutine, biodiisli suhtes tehakse ettepanek lisanõuete kohta hiljem.

(4)  Üksnes bensiinikatse enne määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 6 sätestatud kuupäevi. Alates neist kuupäevadest tehakse katse mõlema kütusega. Kasutatakse IX lisa punktis B nimetatud E75 etalonkütust.

(5)  Kui sõidukit käitatakse vesinikuga, määratakse kindlaks vaid NOxO heited.

(6)  Tootja valikul võib otto- ja diiselmootoritega sõidukite katsetamisel kasutada vastavalt kas kütuseid E5 ja E10 või B5 ja B7. Kuid:

| — | Hiljemalt kuusteist kuud pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 kindlaks määratud kuupäevi tehakse uute tüübikinnituste katsetusi üksnes kütustega E10 ja B7. |
| --- | --- |

—

Hiljemalt kuusteist kuud pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 kindlaks määratud kuupäevi tehakse uute tüübikinnituste katsetusi üksnes kütustega E10 ja B7.

| — | Hiljemalt kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 5 kindlaks määratud kuupäevi antakse kõigile uutele sõidukitele tüübikinnitused üksnes kütustega E10 ja B7.” |
| --- | --- |

—

Hiljemalt kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 5 kindlaks määratud kuupäevi antakse kõigile uutele sõidukitele tüübikinnitused üksnes kütustega E10 ja B7.”

(7)  Mittevajalik maha tõmmata”

(8)  Spetsifikatsioonides esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted. Katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, alampiiri määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

| (2) | Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse. |
| --- | --- |

(2)

Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

(9)  Lõpptulemuse arvutamisel lahutatakse MONi ja RONi puhul kooskõlas standardiga EN 228:2008 parandustegur 0,2.

(10)  Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud bensiini, kuid mitte puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahjendavaid õlisid.

(11)  Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama standardile EN 15376.

(12)  Katseprotokollis märgitakse ära 1. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(13)  Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.”;

(14)  Spetsifikatsioonides esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirväärtuste määramisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted. Katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, alampiiri määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(15)  Tsetaaniarvu diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõuetele. Kui peaks tekkima siiski vaidlusi kütuse tarnija ja kasutaja vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi, juhul kui ei piirduta ühekordse mõõtmisega, vaid tehakse vajaliku kordustäpsuse saavutamiseks piisaval hulgal korduvaid mõõtmisi.

(16)  Kuigi oksüdatsioonikindlust kontrollitakse, jääb säilivusaeg siiski tõenäoliselt piiratuks. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks tarnijaga nõu pidada.

(17)  Rasvhapete metüülestrite (FAME) sisaldus vastavalt EN 14214 spetsifikatsioonile.”;

(18)  Spetsifikatsioonides esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirväärtuste määramisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted. Katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, alampiiri määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

| (2) | Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse. |
| --- | --- |

(2)

Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

(19)  Lõpptulemuse arvutamisel lahutatakse MONi ja RONi puhul kooskõlas standardiga EN 228:2008 parandustegur 0,2.

(20)  Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud bensiini, kuid mitte puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahjendavaid õlisid.

(21)  Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama standardile EN 15376.

(22)  Katseprotokollis märgitakse ära 6. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(23)  Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.”;

(24)  Ottomootorite tahkete osakeste massi piirmäära ja arvulist piirmäära kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes.”;

(25)  Ottomootorite tahkete osakeste massi piirmääru kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes.”;

---

III LISA

„XX LISA

MOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE, KASULIKU VÕIMSUSE JA ELEKTRILISE JÕUÜLEKANDESEADME 30 MINUTI SUURIMA VÕIMSUSE MÕÕTMINE

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas kehtestatakse nõuded mootori kasuliku võimsuse, kasuliku võimsuse ja elektrilise jõuülekandeseadme 30 minuti suurima võimsuse mõõtmiseks.

2.   ÜLDNÕUDED

2.1   Katsete läbiviimise ja tulemuste tõlgendamise suhtes kohaldatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 (1) punktis 5 sätestatud üldnõudeid käesolevas lisas sätestatud eranditega.

2.2   Katsekütus

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 punkte 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 ja 5.2.3.4. tuleb mõista järgmiselt:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse käesoleva määruse (EÜ) nr 692/2008 IX lisas kindlaks määratud vastavat etalonkütust.

2.3   Võimsuse parandustegurid

Erandina ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 V lisa punktist 5.1, kui turboülelaaduriga mootorile paigaldatakse tootja soovil süsteem, mis võimaldab kompenseerida välisõhu temperatuuri ja kõrgust, seatakse αa või αd parandustegurid väärtusele 1.

---

(1)  ELT L 326, 24.11.2006, lk 55.”

1

---

IV LISA

Määruse (EL) nr 582/2011 muutmine

Määrust (EL) nr 582/2011 muudetakse järgmiselt:

| 1) | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. liite punkti 2.1.2 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | vesiniku, süsiniku ja hapniku suhe: kasutatakse järgmisi kindlaksmääratud väärtusi:
  C1H1,93O0,033 bensiini (E10) puhul,
  C1H1,86O0,007 diisli (B7) puhul,
  C1H2,525 veeldatud naftagaasi puhul,
  CH4 maagaasi ja biometaani puhul,
  C1H2,74O0,385 etanooli (E85) puhul,
  C1H2,92O0,046 spetsiaalselt diiselmootoritele ettenähtud etanooli (ED95) puhul.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. liite punkti 2.1.2 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

vesiniku, süsiniku ja hapniku suhe: kasutatakse järgmisi kindlaksmääratud väärtusi:

C1H1,93O0,033 bensiini (E10) puhul,

C1H1,86O0,007 diisli (B7) puhul,

C1H2,525 veeldatud naftagaasi puhul,

CH4 maagaasi ja biometaani puhul,

C1H2,74O0,385 etanooli (E85) puhul,

C1H2,92O0,046 spetsiaalselt diiselmootoritele ettenähtud etanooli (ED95) puhul.”;

| b) | 1. liite punkti 2.1.3 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | bensiinil (E10) töötavad ottomootoriga sõidukid:

  ”; |
| --- | --- | --- |

b)

1. liite punkti 2.1.3 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

bensiinil (E10) töötavad ottomootoriga sõidukid:

Formula”;

| c) | 1. liite punkti 2.1.3. alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | diislil (B7) töötavad diiselmootoriga sõidukid:

  ”; |
| --- | --- | --- |

c)

1. liite punkti 2.1.3. alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

diislil (B7) töötavad diiselmootoriga sõidukid:

Formula”;

| 2) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | osas „Diiselmootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed” asendatakse tabel pealkirjaga „Tüüp: diisel (B7)” järgmise tabeliga:
  „Tüüp: diisel (B7)









  Parameeter | Ühik | Piirnormid (1) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| Tsetaaniindeks | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Tsetaaniarv (2) | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 833,0 | 837,0 | EN ISO 12185 |
| Destillatsioon: | | | | |
| — | 50 % punkt |

2)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

osas „Diiselmootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed” asendatakse tabel pealkirjaga „Tüüp: diisel (B7)” järgmise tabeliga:

„Tüüp: diisel (B7)

Parameeter

Ühik

Piirnormid (1)

Katsemeetod

Miinimum

Maksimum

Tsetaaniindeks

46,0

EN ISO 4264

Tsetaaniarv (2)

52,0

56,0

EN ISO 5165

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

833,0

837,0

EN ISO 12185

Destillatsioon:

—

50 % punkt

°C

245,0

—

EN ISO 3405

| — | 95 % punkt |
| --- | --- |

—

95 % punkt

°C

345,0

360,0

EN ISO 3405

| — | lõplik keemispunkt |
| --- | --- |

—

lõplik keemispunkt

°C

—

370,0

EN ISO 3405

Leekpunkt

°C

55

—

EN ISO 2719

Hägustumispunkt

°C

—

–10

EN 23015

Viskoossus 40 °C juures

mm2/s

2,30

3,30

EN ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Väävlisisaldus

mg/kg

—

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vasekorrosioon (3 h, 50 °C)

—

1. klass

EN ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

% m/m

—

0,20

EN ISO 10370

Tuhasisaldus

% m/m

—

0,010

EN ISO 6245

Kogusaaste

mg/kg

—

24

EN 12662

Veesisaldus

mg/kg

—

200

EN ISO 12937

Happearv

mg KOH/g

—

0,10

EN ISO 6618

Määrdevõime (HFRR kulumisjälje diameeter temperatuuril 60 °C)

μm

—

400

EN ISO 12156

Oksüdatsioonikindlus 110 °C juures (3)

h

20,0

EN 15751

FAME (4)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

| b) | osas „Ottomootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed” asendatakse tabel pealkirjaga „Tüüp: bensiin (E10)” järgmise tabeliga:
  „Tüüp: bensiin (E10)









  Parameeter | Ühik | Piirnormid (5) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| Uurimismeetodil määratud oktaanarv, RON (6) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Mootorimeetodil määratud oktaanarv, MON (6) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Aururõhk (DVPE) | kPa | 56,0 | 60,0 | EN 13016-1 |
| Veesisaldus | | max 0,05 % v/v
  Välimus temperatuuril – 7 °C: selge ja läbipaistev | EN 12937 |
| Destillatsioon: | | | | |
| — | aurustunud temperatuuril 70 °C |

b)

osas „Ottomootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed” asendatakse tabel pealkirjaga „Tüüp: bensiin (E10)” järgmise tabeliga:

„Tüüp: bensiin (E10)

Parameeter

Ühik

Piirnormid (5)

Katsemeetod

Miinimum

Maksimum

Uurimismeetodil määratud oktaanarv, RON (6)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Mootorimeetodil määratud oktaanarv, MON (6)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Aururõhk (DVPE)

kPa

56,0

60,0

EN 13016-1

Veesisaldus

max 0,05 % v/v

Välimus temperatuuril – 7 °C: selge ja läbipaistev

EN 12937

Destillatsioon:

—

aurustunud temperatuuril 70 °C

% v/v

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 100 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 100 °C

% v/v

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 150 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 150 °C

% v/v

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | lõplik keemispunkt |
| --- | --- |

—

lõplik keemispunkt

°C

170

195

EN ISO 3405

Saasteaine

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Süsivesinike analüüs:

| — | olefiinid |
| --- | --- |

—

olefiinid

% v/v

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromaatsed süsivesinikud |
| --- | --- |

—

aromaatsed süsivesinikud

% v/v

25,0

32,0

EN 22854

| — | benseen |
| --- | --- |

—

benseen

% v/v

—

1,00

EN 22854 EN 238

| — | küllastunud |
| --- | --- |

—

küllastunud

% v/v

aruanne

EN 22854

Süsiniku-vesiniku suhe

aruanne

Süsiniku-vesiniku suhe

aruanne

Induktsiooniaeg (7)

minutid

480

—

EN ISO 7536

Hapnikusisaldus (8)

% m/m

3,3

3,7

EN 22854

Lahustiga pestud vaik (Olemasolev vaik)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Väävlisisaldus (9)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vasekorrosioon (3 h, 50 °C)

—

1. klass

EN ISO 2160

Pliisisaldus

mg/l

—

5

EN 237

Fosforisisaldus (10)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanool (8)

% v/v

9,0

10,0

EN 22854

| (2) | Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse. |
| --- | --- |

(2)

Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

---

(1)  Spetsifikaadis deklareeritud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted. Katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, alampiiri määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirväärtused. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(2)  Tsetaaniarvu diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõuetele. Kui peaks tekkima siiski vaidlusi kütuse tarnija ja kasutaja vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi, juhul kui ei piirduta ühekordse mõõtmisega, vaid tehakse vajaliku kordustäpsuse saavutamiseks piisaval hulgal korduvaid mõõtmisi.

(3)  Kuigi oksüdatsioonikindlust kontrollitakse, jääb säilivusaeg siiski tõenäoliselt piiratuks. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks tarnijaga nõu pidada.

(4)  Rasvhapete metüülestrite (FAME) sisaldus vastavalt EN 14214 spetsifikatsioonile.”;

(5)  Spetsifikaadis esitatud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted. Katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, alampiiri määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

| (2) | Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse. |
| --- | --- |

(2)

Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

(6)  Lõpptulemuse arvutamisel lahutatakse MONi ja RONi puhul kooskõlas standardiga EN 228:2008 parandustegur 0,2.

(7)  Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud bensiini, kuid mitte puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahjendavaid õlisid.

(8)  Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.

(9)  Katseprotokollis tuleb ära märkida 6. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(10)  Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.”

---

| 13.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 43/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 43/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 137/2014,

12. veebruar 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999, (1) eriti selle artiklit 30,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 V peatükis on sätestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade (ETR-püügiga tegelevad kalalaevad) kindlaksmääramise kord, samuti selliste laevade ELi nimekirja koostamise kord. Kõnealuse määruse artiklis 37 on sätestatud sellisesse nimekirja kantud kalalaevade suhtes võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 V peatükis on sätestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade (ETR-püügiga tegelevad kalalaevad) kindlaksmääramise kord, samuti selliste laevade ELi nimekirja koostamise kord. Kõnealuse määruse artiklis 37 on sätestatud sellisesse nimekirja kantud kalalaevade suhtes võetavad meetmed.

| (2) | Liidu esimene ETR-püügiga tegelevate laevade nimekiri kehtestati komisjoni määrusega (EL) nr 468/2010 (2) ning seejärel muudeti nimekirja komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 724/2011, (3) (EL) nr 1234/2012 (4) ja (EL) nr 672/2013 (5). |
| --- | --- |

(2)

Liidu esimene ETR-püügiga tegelevate laevade nimekiri kehtestati komisjoni määrusega (EL) nr 468/2010 (2) ning seejärel muudeti nimekirja komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 724/2011, (3) (EL) nr 1234/2012 (4) ja (EL) nr 672/2013 (5).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 lõike 1 kohaselt peaks ELi nimekiri hõlmama ka selliseid kalalaevu, mille on ETR-püügiga tegelevate kalalaevade nimekirja kandnud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 lõike 1 kohaselt peaks ELi nimekiri hõlmama ka selliseid kalalaevu, mille on ETR-püügiga tegelevate kalalaevade nimekirja kandnud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid.

| (4) | Kõik piirkondlikud kalandusorganisatsioonid näevad ette ETR-püügiga tegelevate kalalaevade nimekirjade koostamise ja korrapärase ajakohastamise vastavalt nende asjakohastele eeskirjadele (6). |
| --- | --- |

(4)

Kõik piirkondlikud kalandusorganisatsioonid näevad ette ETR-püügiga tegelevate kalalaevade nimekirjade koostamise ja korrapärase ajakohastamise vastavalt nende asjakohastele eeskirjadele (6).

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 30 ajakohastab komisjon ELi nimekirja pärast seda, kui on saanud piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt nende laevade nimekirja, mis eeldatavalt või tõendatult tegelevad ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 30 ajakohastab komisjon ELi nimekirja pärast seda, kui on saanud piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt nende laevade nimekirja, mis eeldatavalt või tõendatult tegelevad ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga.

| (6) | Komisjon on saanud ajakohastatud nimekirjad piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on saanud ajakohastatud nimekirjad piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt.

| (7) | Kalalaev „Marta Lucia R”, mis oli määruse (EL) nr 468/2010 ja rakendusmääruste (EL) nr 724/2011, (EL) nr 1234/2012 ja (EL) nr 672/2013 alusel koostatud või muudetud nimekirjades, eemaldati kõnealustest nimekirjadest Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) 10.–14. juuni 2013 koosolekul ning Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) 20. augusti 2013. aasta ringkirjaga. Kõnealust laeva tuleks käsitada liidu nimekirjast eemaldatuna alates 20. augustist 2013. |
| --- | --- |

(7)

Kalalaev „Marta Lucia R”, mis oli määruse (EL) nr 468/2010 ja rakendusmääruste (EL) nr 724/2011, (EL) nr 1234/2012 ja (EL) nr 672/2013 alusel koostatud või muudetud nimekirjades, eemaldati kõnealustest nimekirjadest Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) 10.–14. juuni 2013 koosolekul ning Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) 20. augusti 2013. aasta ringkirjaga. Kõnealust laeva tuleks käsitada liidu nimekirjast eemaldatuna alates 20. augustist 2013.

| (8) | Kalalaev „RED”, mis oli määruse (EL) nr 468/2010 ja rakendusmääruste (EL) nr 724/2011, (EL) nr 1234/2012 ja (EL) nr 672/2013 alusel koostatud või muudetud nimekirjades, eemaldati kõnealustest nimekirjadest Kirde-Atlandi kalanduskomitee (NEAFC) poolt 14. novembril 2012, Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) poolt 21. detsembril 2012 ning Kagu-Atlandi kalandusorganisatsiooni (SEAFO) poolt selle vastavuskomitee koosolekul 11. detsembril 2013. Kõnealust laeva tuleks käsitada liidu nimekirjast eemaldatuna alates 11. detsembrist 2013. |
| --- | --- |

(8)

Kalalaev „RED”, mis oli määruse (EL) nr 468/2010 ja rakendusmääruste (EL) nr 724/2011, (EL) nr 1234/2012 ja (EL) nr 672/2013 alusel koostatud või muudetud nimekirjades, eemaldati kõnealustest nimekirjadest Kirde-Atlandi kalanduskomitee (NEAFC) poolt 14. novembril 2012, Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) poolt 21. detsembril 2012 ning Kagu-Atlandi kalandusorganisatsiooni (SEAFO) poolt selle vastavuskomitee koosolekul 11. detsembril 2013. Kõnealust laeva tuleks käsitada liidu nimekirjast eemaldatuna alates 11. detsembrist 2013.

| (9) | Arvestades asjaolu, et üks ja sama laev võib olla kantud nimekirja eri nimede ja/või lipuriikide all sõltuvalt sellest, mis ajal laev lisati piirkondlike kalandusorganisatsioonide nimekirja, peaks ELi ajakohastatud nimekiri sisaldama vastavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide kindlakstehtud eri nimesid ja/või lipuriike. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades asjaolu, et üks ja sama laev võib olla kantud nimekirja eri nimede ja/või lipuriikide all sõltuvalt sellest, mis ajal laev lisati piirkondlike kalandusorganisatsioonide nimekirja, peaks ELi ajakohastatud nimekiri sisaldama vastavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide kindlakstehtud eri nimesid ja/või lipuriike.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 468/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 468/2010 vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 468/2010 lisa B osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. veebruar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 131, 29.5.2010, lk 22.

2

(3)  ELT L 194, 26.7.2011, lk 14.

3

(4)  ELT L 350, 20.12.2012, lk 38.

4

(5)  ELT L 193, 16.7.2013, lk 6.

5

(6)  Viimati muudetud: (CCAMLR): 2013/2014. aasta ETR-püügiga tegelevate kalalaevade nimekiri on vastu võetud CCAMLR-XXXII aastakoosolekul 23.10.–14.11.2013; (SEAFO): SEAFO hõlmab oma ETR-püügiga tegelevate kalalaevade nimekirjadega ka CCAMLR, NEAFC-B ja NAFO nimekirju (vastu võetud SEAFO vastavuskomitees 11. detsembril 2013); (ICCAT): 2013. aasta ETR-püügiga tegelevate kalalaevade nimekiri on vastu võetud aastakoosolekul 2013. aasta novembris (Soovitus 11–18); IATTC: 2013. aasta nimekiri on vastu võetud IATTC 85. koosolekul 2013. aasta juunis; NEAFC: ETR-püügiga tegelevate kalalaevade B nimekiri AM 2011-18, vastu võetud 32. aastakoosolekul 2013. aasta novembris; NAFO: 2013. aasta nimekiri on vastu võetud 35. aastakoosolekul 2013. aasta septembris; WCPFC: WCPFC ETR-püügiga tegelevate kalalaevade nimekiri 2014. aastaks alates 6. veebruarist 2014, st 60 päeva pärast WCPFC10, IOTC: IOTC ETR-püügiga tegelevate kalalaevade nimekirja koostamine, läbi vaadatud IOTC 17. istungil, 6.–10. mai 2013.

6

---

LISA

„B   OSA

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 kohaselt nimekirja kantud laevad

| Laeva IMO (1) identifitseerimisnumber/viide piirkondlikule kalandusorganisatsioonile | Laeva nimi (endine nimi) (2) | Lipuriik või lipupiirkond [vastavalt piirkondlikule kalandusorganisatsioonile] (2) | Piirkondlik kalandusorganisatsioon, (2) mille nimekirjas laev on |
| --- | --- | --- | --- |
| 20060010 [ICCAT] | ACROS No 2 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 20060009 [ICCAT] | ACROS No 3 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 7306570 | ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE [NAFO/NEAFC]/WHITE, ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR [SEAFO]) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Saint Kitts ja Nevis) [NAFO, NEAFC]/Panama (eelmised lipuriigid: Saint Kitts ja Nevis, Gibraltar) [SEAFO] | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 7424891 | ALDABRA (OMOA I [CCAMLR]/OMOA 1 [SEAFO]) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Tansaania, Honduras) [CCAMLR]/Tansaania (eelmised lipuriigid: Honduras, Togo) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 7036345 | AMORINN (ICEBERG II, LOME, NOEMI) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Togo, Belize) | CCAMLR, SEAFO |
| 8713392 | BERBER (SNAKE, OCTOPUS I, PION, THE BIRD, CHU LIM, YIN PENG, THOR 33, ULYSES, GALE, SOUTH BOY, PISCIS) [CCAMLR]/SNAKE, (OCTOPUS 1, PISCIS, SOUTH BOY, GALE, ULYSES, THOR 33, YIN PENG, CHU LIM, THE BIRD, PION) [SEAFO] | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Liibüa, Mongoolia, Honduras, Põhja-Korea (KRDV), Ekvatoriaal-Guinea, Uruguay) [CCAMLR]/Liibüa (eelmine lipuriik: Mongoolia) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT] | BHASKARA No 10 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia) | IATTC, ICCAT |
| 12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT] | BHASKARA No 9 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia) | IATTC, ICCAT |
| 20060001 [ICCAT] | BIGEYE | Teadmata | ICCAT |
| 20040005 [ICCAT] | BRAVO | Teadmata | ICCAT |
| 9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT] | CAMELOT | Teadmata | IATTC, ICCAT |
| 6622642 | CHALLENGE (PERSEVERANCE, MILA [CCAMLR]/MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE [SEAFO]) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Ekvatoriaal-Guinea, Ühendkuningriik) | CCAMLR, SEAFO |
| 7322897 | CHANG BAI (HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA [CCAMLR]/HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS [SEAFO]) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Tansaania, Põhja-Korea (KRDV), Panama, Sierra Leone, Ekvatoriaal-Guineast, Saint Vincent ja Grenadiinid, Uruguay) [CCAMLR]/Tansaania, (eelmised lipuriigid: Uruguay, Saint Vincent ja Grenadiinid, Ekvatoriaal-Guinea, Põhja-Korea (KRDV), Sierra Leone, Panama) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 9042001 | CHENGDU (SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No 88, CARRAN [CCAMLR]/SHAANXI HENAN 33 XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1 [SEAFO]) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Tansaania, Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Togo, Korea Vabariik, Uruguay) [CCAMLR]/Tansaania (eelmised lipuriigid: Uruguay, Togo, Põhja-Korea (KRDV), Panama) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 125, 280020064 [IATTC]/20110014 [ICCAT] | CHIA HAO No 66 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC, ICCAT |
| 20080001 ja varem AT000GUI000002 [ICCAT] | DANIAA (CARLOS) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Guinea Vabariik (Conakry)) | ICCAT |
| 8422852 | DOLPHIN (OGNEVKA) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Venemaa, Gruusia) [NAFO, NEAFC]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 6163 [IATTC]/20130019 [ICCAT] | DRAGON III | Teadmata | IATTC, ICCAT |
| 8604668 | EROS DOS (FURABOLOS) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Seišellid) [NAFO, NEAFC]/Panama [SEAFO] | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 20130018 [ICCAT] | FULL RICH | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IOTC, ICCAT |
| 7355662/20130015 [ICCAT] | FU LIEN No 1 | Gruusia | WCPFC, ICCAT |
| 20130017 [ICCAT] | FU HSIANG FA No 21 | Teadmata | IOTC, ICCAT |
| 200800005, varem AT000LIB00041 [ICCAT] | GALA I (MANARA II, ROAGAN) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Liibüa, Mani saar) | ICCAT |
| 6591 [IATTC]/20130020 [ICCAT] | GOIDAU RUEY No 1 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | IATTC, ICCAT |
| 7020126 | GOOD HOPE (SEA RANGER V, TOTO [SEAFO]/TOTO [CCAMLR]) | Nigeeria (eelmine lipuriik: Belize) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 6719419 [NEAFC, SEAFO]/6714919 [NAFO] | GORILERO (GRAN SOL) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Sierra Leone, Panama) [NAFO, NEAFC]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 2009003 [ICCAT] | GUNUAR MELYAN 21 | Teadmata | IOTC, ICCAT |
| 7322926 | HEAVY SEA (DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO [CCAMLR]/SHERPA UNO, KETA, DUERO) [SEAFO] | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Saint Kitts ja Nevis, Belize) [CCAMLR]/Panama (eelmised lipuriigid: Uruguay) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 201000004 [ICCAT] | HOOM XIANG 11 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Malaisia) | IOTC, ICCAT |
| 7332218 | IANNIS 1 [NEAFC]/IANNIS I [NAFO, SEAFO] (MOANA MAR, CANOS DE MECA [SEAFO]) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) [NEAFC, NAFO]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 6803961 | ITZIAR II (Seabull 22, Carmela, Gold Dragon, Golden Sun, Notre Dame, Mare) | Mali (eelmised lipuriigid: Nigeeria, Togo, Ekvatoriaal-Guinea, Boliivia, Namiibia [CCAMLR]) | CCAMLR, SEAFO |
| 9505 [IATTC]/20130021 [ICCAT] | JYI LIH 88 | Teadmata | IATTC, ICCAT |
| 7905443 | KOOSHA 4 (EGUZKIA [SEAFO]) | Iraan | CCAMLR, SEAFO |
| 9037537 | LANA (ZEUS, TRITON I [CCAMLR]/KINSHO MARU No 18, TRITON-1, ZEUS [SEAFO]) | Nigeeria (eelmised lipuriigid: Togo, Sierra Leone) [CCAMLR]/teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Jaapan, Sierra Leone, Togo, Mongoolia) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 20060007 (ICCAT) | LILA No 10 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | ICCAT |
| 7388267 | LIMPOPO (ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE [CCAMLR]/ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO [SEAFO]) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Togo, Ghana, Seišellid, Prantsusmaa [CCAMLR]/Seišellid, Ghana, Togo [SEAFO]) | CCAMLR, SEAFO |
| 20040007 [ICCAT] | MADURA 2 | Teadmata | ICCAT |
| 20040008 [ICCAT] | MADURA 3 | Teadmata | ICCAT |
| 7325746 | MAINE (GUINESPA I, MAPOSA NOVENO, [SEAFO]) | Guinea Vabariik (Conakry)) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 20060002 [ICCAT] | MARIA | Teadmata | ICCAT |
| 20060005 [ICCAT] | MELILLA No 101 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | ICCAT |
| 20060004 [ICCAT] | MELILLA No 103 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | ICCAT |
| 7385174 | MURTOSA | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Togo [NAFO, NEAFC]/Portugal [SEAFO]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| C-00545/14613 [IATTC]/20110003 [ICCAT] | NEPTUNE | Gruusia | IATTC, ICCAT, WCPFC, |
| 9319856 | NIHEWAN (HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V) [CCAMLR]/WUTAISHA N ANHUI 44, YANGZI HUA 44, PALOMA V, JIAN YUAN, TROSKY) [SEAFO] | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Tansaania, Mongoolia, Namiibia, Uruguay) | CCAMLR, SEAFO |
| 20060003 [ICCAT] | No 101 GLORIA (GOLDEN LAKE) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | ICCAT |
| 20060008 [ICCAT] | No 2 CHOYU | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 20060011 [ICCAT] | No 3 CHOYU | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 20040006 [ICCAT] | OCEAN DIAMOND | Teadmata | ICCAT |
| 7826233/20090001 [ICCAT] | OCEAN LION | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Ekvatoriaal-Guinea) | IOTC, ICCAT |
| 11369 [IATTC]/20130022 [ICCAT] | ORCA | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC, ICCAT |
| 20060012 [ICCAT] | ORIENTE No 7 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 5062479 | PERLON (CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Mongoolia, Togo, Uruguay) | CCAMLR, SEAFO |
| 6607666 | RAY (KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA [CCAMLR]/KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA [SEAFO]) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Belize, Ekvatoriaal-Guinea, Lõuna-Aafrika Vabariik) [CCAMLR]/Belize (eelmised lipuriigid: Lõuna-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Mongoolia [SEAFO]) | CCAMLR, SEAFO |
| 95 [IATTC]/20130023 [ICCAT] | REYMAR 6 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC, ICCAT |
| 20130027 [ICCAT] | SAMUDERA PASIFIK No 18 | Indoneesia | ICCAT |
| 200800004, varem AT000LIB00039 [ICCAT] | SHARON 1 (MANARA 1, POSEIDON) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Liibüa, Ühendkuningriik) | ICCAT |
| 20050001 [ICCAT] | SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Saint Vincent ja Grenadiinid) | ICCAT |
| 9405 [IATTC]/20130024 [ICCAT] | TA FU 1 | Teadmata | IATTC, ICCAT |
| 6818930 | TCHAW (REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL [CCAMLR]/CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL, PESCAMEX III, AROSA CUARTO, REX [SEAFO]) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Togo, Belize, Seišellid [CCAMLR]/Togo (eelmised lipuriigid: Belize, Seišellid, Togo) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 13568 [IATTC]/20130025 [ICCAT] | TCHING YE No 6 (EL DIRIA I) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Belize, Costa Rica) | IATTC, ICCAT |
| 6905408 | THUNDER (WUHAN No 4, KUKO, TYPHOON I, RUBIN, ARCTIC RANGER [CCAMLR]/ARCTIC RANGER, RUBIN, TYPHOON-I, KUKO [SEAFO]) | Nigeeria (eelmised lipuriigid: Mongoolia, Togo, Seišellid, Ühendkuningriik) [CCAMLR]) | CCAMLR, SEAFO |
| 7905039 | TIANTAI (KESHAN, BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) [CCAMLR]/KESHAN, (BAIYANGDIAN (PACIFIC DUCHESS) [SEAFO] | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Mongoolia, Tansaania) [CCAMLR]/Mongoolia, (eelmine lipuriik:Tansaania) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 7321374, 7325930 [SEAFO] | TRINITY (ENXEMBRE, YUCATAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA) [NEAFC, NAFO]/YUCATAN BASIN (ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA, UKOLA COREA [SEAFO]) | Ghana (eelmised lipuriigid: Panama, Maroko) [NEAFC, NAFO]/Panama, Gibraltar, Maroko [SEAFO]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 8994295/129 [IATTC] 20130026 [ICCAT] | WEN TENG No 688 (MAHKOIA ABADI No 196) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC, ICCAT |
| 20130016 [ICCAT] | YU FONG 168 | Taiwan | WCPFC, ICCAT |
| 2009002 [ICCAT] | YU MAAN WON | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Gruusia) | IOTC, ICCAT |

Laeva IMO (1) identifitseerimisnumber/viide piirkondlikule kalandusorganisatsioonile

Laeva nimi (endine nimi) (2)

Lipuriik või lipupiirkond [vastavalt piirkondlikule kalandusorganisatsioonile] (2)

Piirkondlik kalandusorganisatsioon, (2) mille nimekirjas laev on

20060010 [ICCAT]

ACROS No 2

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

20060009 [ICCAT]

ACROS No 3

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

7306570

ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE [NAFO/NEAFC]/WHITE, ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR [SEAFO])

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Saint Kitts ja Nevis) [NAFO, NEAFC]/Panama (eelmised lipuriigid: Saint Kitts ja Nevis, Gibraltar) [SEAFO]

NEAFC, NAFO, SEAFO

7424891

ALDABRA (OMOA I [CCAMLR]/OMOA 1 [SEAFO])

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Tansaania, Honduras) [CCAMLR]/Tansaania (eelmised lipuriigid: Honduras, Togo) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

7036345

AMORINN (ICEBERG II, LOME, NOEMI)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Togo, Belize)

CCAMLR, SEAFO

8713392

BERBER (SNAKE, OCTOPUS I, PION, THE BIRD, CHU LIM, YIN PENG, THOR 33, ULYSES, GALE, SOUTH BOY, PISCIS) [CCAMLR]/SNAKE, (OCTOPUS 1, PISCIS, SOUTH BOY, GALE, ULYSES, THOR 33, YIN PENG, CHU LIM, THE BIRD, PION) [SEAFO]

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Liibüa, Mongoolia, Honduras, Põhja-Korea (KRDV), Ekvatoriaal-Guinea, Uruguay) [CCAMLR]/Liibüa (eelmine lipuriik: Mongoolia) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT]

BHASKARA No 10

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia)

IATTC, ICCAT

12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT]

BHASKARA No 9

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia)

IATTC, ICCAT

20060001 [ICCAT]

BIGEYE

Teadmata

ICCAT

20040005 [ICCAT]

BRAVO

Teadmata

ICCAT

9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT]

CAMELOT

Teadmata

IATTC, ICCAT

6622642

CHALLENGE (PERSEVERANCE, MILA [CCAMLR]/MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE [SEAFO])

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Ekvatoriaal-Guinea, Ühendkuningriik)

CCAMLR, SEAFO

7322897

CHANG BAI (HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA [CCAMLR]/HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS [SEAFO])

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Tansaania, Põhja-Korea (KRDV), Panama, Sierra Leone, Ekvatoriaal-Guineast, Saint Vincent ja Grenadiinid, Uruguay) [CCAMLR]/Tansaania, (eelmised lipuriigid: Uruguay, Saint Vincent ja Grenadiinid, Ekvatoriaal-Guinea, Põhja-Korea (KRDV), Sierra Leone, Panama) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

9042001

CHENGDU (SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No 88, CARRAN [CCAMLR]/SHAANXI HENAN 33 XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1 [SEAFO])

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Tansaania, Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Togo, Korea Vabariik, Uruguay) [CCAMLR]/Tansaania (eelmised lipuriigid: Uruguay, Togo, Põhja-Korea (KRDV), Panama) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

125, 280020064 [IATTC]/20110014 [ICCAT]

CHIA HAO No 66

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC, ICCAT

20080001 ja varem AT000GUI000002 [ICCAT]

DANIAA (CARLOS)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Guinea Vabariik (Conakry))

ICCAT

8422852

DOLPHIN (OGNEVKA)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Venemaa, Gruusia) [NAFO, NEAFC])

NEAFC, NAFO, SEAFO

6163 [IATTC]/20130019 [ICCAT]

DRAGON III

Teadmata

IATTC, ICCAT

8604668

EROS DOS (FURABOLOS)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Seišellid) [NAFO, NEAFC]/Panama [SEAFO]

NEAFC, NAFO, SEAFO

20130018 [ICCAT]

FULL RICH

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IOTC, ICCAT

7355662/20130015 [ICCAT]

FU LIEN No 1

Gruusia

WCPFC, ICCAT

20130017 [ICCAT]

FU HSIANG FA No 21

Teadmata

IOTC, ICCAT

200800005, varem AT000LIB00041 [ICCAT]

GALA I (MANARA II, ROAGAN)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Liibüa, Mani saar)

ICCAT

6591 [IATTC]/20130020 [ICCAT]

GOIDAU RUEY No 1

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

IATTC, ICCAT

7020126

GOOD HOPE (SEA RANGER V, TOTO [SEAFO]/TOTO [CCAMLR])

Nigeeria (eelmine lipuriik: Belize) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

6719419 [NEAFC, SEAFO]/6714919 [NAFO]

GORILERO (GRAN SOL)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Sierra Leone, Panama) [NAFO, NEAFC])

NEAFC, NAFO, SEAFO

2009003 [ICCAT]

GUNUAR MELYAN 21

Teadmata

IOTC, ICCAT

7322926

HEAVY SEA (DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO [CCAMLR]/SHERPA UNO, KETA, DUERO) [SEAFO]

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Saint Kitts ja Nevis, Belize) [CCAMLR]/Panama (eelmised lipuriigid: Uruguay) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

201000004 [ICCAT]

HOOM XIANG 11

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Malaisia)

IOTC, ICCAT

7332218

IANNIS 1 [NEAFC]/IANNIS I [NAFO, SEAFO] (MOANA MAR, CANOS DE MECA [SEAFO])

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) [NEAFC, NAFO])

NEAFC, NAFO, SEAFO

6803961

ITZIAR II (Seabull 22, Carmela, Gold Dragon, Golden Sun, Notre Dame, Mare)

Mali (eelmised lipuriigid: Nigeeria, Togo, Ekvatoriaal-Guinea, Boliivia, Namiibia [CCAMLR])

CCAMLR, SEAFO

9505 [IATTC]/20130021 [ICCAT]

JYI LIH 88

Teadmata

IATTC, ICCAT

7905443

KOOSHA 4 (EGUZKIA [SEAFO])

Iraan

CCAMLR, SEAFO

9037537

LANA (ZEUS, TRITON I [CCAMLR]/KINSHO MARU No 18, TRITON-1, ZEUS [SEAFO])

Nigeeria (eelmised lipuriigid: Togo, Sierra Leone) [CCAMLR]/teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Jaapan, Sierra Leone, Togo, Mongoolia) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

20060007 (ICCAT)

LILA No 10

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

ICCAT

7388267

LIMPOPO (ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE [CCAMLR]/ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO [SEAFO])

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Togo, Ghana, Seišellid, Prantsusmaa [CCAMLR]/Seišellid, Ghana, Togo [SEAFO])

CCAMLR, SEAFO

20040007 [ICCAT]

MADURA 2

Teadmata

ICCAT

20040008 [ICCAT]

MADURA 3

Teadmata

ICCAT

7325746

MAINE (GUINESPA I, MAPOSA NOVENO, [SEAFO])

Guinea Vabariik (Conakry))

NEAFC, NAFO, SEAFO

20060002 [ICCAT]

MARIA

Teadmata

ICCAT

20060005 [ICCAT]

MELILLA No 101

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

ICCAT

20060004 [ICCAT]

MELILLA No 103

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

ICCAT

7385174

MURTOSA

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Togo [NAFO, NEAFC]/Portugal [SEAFO])

NEAFC, NAFO, SEAFO

C-00545/14613 [IATTC]/20110003 [ICCAT]

NEPTUNE

Gruusia

IATTC, ICCAT, WCPFC,

9319856

NIHEWAN (HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V) [CCAMLR]/WUTAISHA N ANHUI 44, YANGZI HUA 44, PALOMA V, JIAN YUAN, TROSKY) [SEAFO]

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Tansaania, Mongoolia, Namiibia, Uruguay)

CCAMLR, SEAFO

20060003 [ICCAT]

No 101 GLORIA (GOLDEN LAKE)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

ICCAT

20060008 [ICCAT]

No 2 CHOYU

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

20060011 [ICCAT]

No 3 CHOYU

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

20040006 [ICCAT]

OCEAN DIAMOND

Teadmata

ICCAT

7826233/20090001 [ICCAT]

OCEAN LION

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Ekvatoriaal-Guinea)

IOTC, ICCAT

11369 [IATTC]/20130022 [ICCAT]

ORCA

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC, ICCAT

20060012 [ICCAT]

ORIENTE No 7

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

5062479

PERLON (CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Mongoolia, Togo, Uruguay)

CCAMLR, SEAFO

6607666

RAY (KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA [CCAMLR]/KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA [SEAFO])

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Belize, Ekvatoriaal-Guinea, Lõuna-Aafrika Vabariik) [CCAMLR]/Belize (eelmised lipuriigid: Lõuna-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Mongoolia [SEAFO])

CCAMLR, SEAFO

95 [IATTC]/20130023 [ICCAT]

REYMAR 6

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC, ICCAT

20130027 [ICCAT]

SAMUDERA PASIFIK No 18

Indoneesia

ICCAT

200800004, varem AT000LIB00039 [ICCAT]

SHARON 1 (MANARA 1, POSEIDON)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Liibüa, Ühendkuningriik)

ICCAT

20050001 [ICCAT]

SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Saint Vincent ja Grenadiinid)

ICCAT

9405 [IATTC]/20130024 [ICCAT]

TA FU 1

Teadmata

IATTC, ICCAT

6818930

TCHAW (REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL [CCAMLR]/CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL, PESCAMEX III, AROSA CUARTO, REX [SEAFO])

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Togo, Belize, Seišellid [CCAMLR]/Togo (eelmised lipuriigid: Belize, Seišellid, Togo) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

13568 [IATTC]/20130025 [ICCAT]

TCHING YE No 6 (EL DIRIA I)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Belize, Costa Rica)

IATTC, ICCAT

6905408

THUNDER (WUHAN No 4, KUKO, TYPHOON I, RUBIN, ARCTIC RANGER [CCAMLR]/ARCTIC RANGER, RUBIN, TYPHOON-I, KUKO [SEAFO])

Nigeeria (eelmised lipuriigid: Mongoolia, Togo, Seišellid, Ühendkuningriik) [CCAMLR])

CCAMLR, SEAFO

7905039

TIANTAI (KESHAN, BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) [CCAMLR]/KESHAN, (BAIYANGDIAN (PACIFIC DUCHESS) [SEAFO]

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Mongoolia, Tansaania) [CCAMLR]/Mongoolia, (eelmine lipuriik:Tansaania) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

7321374, 7325930 [SEAFO]

TRINITY (ENXEMBRE, YUCATAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA) [NEAFC, NAFO]/YUCATAN BASIN (ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA, UKOLA COREA [SEAFO])

Ghana (eelmised lipuriigid: Panama, Maroko) [NEAFC, NAFO]/Panama, Gibraltar, Maroko [SEAFO])

NEAFC, NAFO, SEAFO

8994295/129 [IATTC] 20130026 [ICCAT]

WEN TENG No 688 (MAHKOIA ABADI No 196)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC, ICCAT

20130016 [ICCAT]

YU FONG 168

Taiwan

WCPFC, ICCAT

2009002 [ICCAT]

YU MAAN WON

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Gruusia)

IOTC, ICCAT

---

(1)  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (International Maritime Organisation).

1

(2)  Lisateabe saamiseks vaadake piirkondlike kalandusorganisatsioonide veebisaite.”

2

---

| 13.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 43/55 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 43/55

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 138/2014,

12. veebruar 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. veebruar 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| MA | 55,5 |
| TN | 72,1 |
| TR | 111,6 |
| ZZ | 86,6 |
| 0707 00 05 | MA | 168,6 |
| TR | 151,3 |
| ZZ | 160,0 |
| 0709 91 00 | EG | 176,4 |
| ZZ | 176,4 |
| 0709 93 10 | MA | 39,0 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 86,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 66,4 |
| MA | 56,4 |
| TN | 52,4 |
| TR | 72,7 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 20 10 | IL | 138,2 |
| MA | 76,7 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,3 |
| IL | 134,4 |
| JM | 112,4 |
| KR | 142,4 |
| MA | 132,8 |
| PK | 55,3 |
| TR | 59,7 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | AL | 43,6 |
| MA | 71,7 |
| TR | 56,3 |
| ZZ | 57,2 |
| 0808 10 80 | CN | 88,4 |
| MK | 26,2 |
| US | 160,4 |
| ZZ | 91,7 |
| 0808 30 90 | CL | 123,8 |
| CN | 70,9 |
| TR | 122,0 |
| US | 197,2 |
| ZA | 95,0 |
| ZZ | 121,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

107,2

MA

55,5

TN

72,1

TR

111,6

ZZ

86,6

0707 00 05

MA

168,6

TR

151,3

ZZ

160,0

0709 91 00

EG

176,4

ZZ

176,4

0709 93 10

MA

39,0

TR

132,9

ZZ

86,0

0805 10 20

EG

45,1

IL

66,4

MA

56,4

TN

52,4

TR

72,7

ZZ

58,6

0805 20 10

IL

138,2

MA

76,7

ZZ

107,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,3

IL

134,4

JM

112,4

KR

142,4

MA

132,8

PK

55,3

TR

59,7

ZZ

99,6

0805 50 10

AL

43,6

MA

71,7

TR

56,3

ZZ

57,2

0808 10 80

CN

88,4

MK

26,2

US

160,4

ZZ

91,7

0808 30 90

CL

123,8

CN

70,9

TR

122,0

US

197,2

ZA

95,0

ZZ

121,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---