# Europeiska unionens L 91/2014

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2014.091.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 91 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 57 årgången27 mars 2014 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2014.091.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 91

Svensk utgåva

Lagstiftning

57 årgången27 mars 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 307/2014 av den 24 mars 2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 308/2014 av den 20 mars 2014 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina [SGB]) | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 309/2014 av den 20 mars 2014 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Aceite de la Comunitat Valenciana (SUB)] | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 310/2014 av den 25 mars 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 311/2014 av den 25 mars 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 312/2014 av den 26 mars 2014 om fastställandet av nätföreskrifter för balansering av överföringsnät för gas (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 313/2014 av den 26 mars 2014 om godkännande av en större ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pecorino Sardo (SUB)] | 36 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 314/2014 av den 26 mars 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 38 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/169/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 24 mars 2014 om ändring av genomförandebeslut 2013/463/EU om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern | 40 |
| | | 2014/170/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 24 mars 2014 om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 43 |
| | | 2014/171/EU |
| | * | Rådets beslut av den 24 mars 2014 om utnämning av en dansk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 48 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 307/2014 av den 24 mars 2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 308/2014 av den 20 mars 2014 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina [SGB])

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 309/2014 av den 20 mars 2014 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Aceite de la Comunitat Valenciana (SUB)]

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 310/2014 av den 25 mars 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 311/2014 av den 25 mars 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

12

*

Kommissionens förordning (EU) nr 312/2014 av den 26 mars 2014 om fastställandet av nätföreskrifter för balansering av överföringsnät för gas (
  1
  )

1

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 313/2014 av den 26 mars 2014 om godkännande av en större ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pecorino Sardo (SUB)]

36

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 314/2014 av den 26 mars 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

38

BESLUT

2014/169/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 24 mars 2014 om ändring av genomförandebeslut 2013/463/EU om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern

40

2014/170/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 24 mars 2014 om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

43

2014/171/EU

*

Rådets beslut av den 24 mars 2014 om utnämning av en dansk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

48

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 640/2009 av den 22 juli 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG avseende krav på ekodesign för elektriska motorer (EUT L 191 av den 23.7.2009) | 49 |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 4/2014 av den 6 januari 2014 om ändring av förordning (EG) nr 640/2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG avseende krav på ekodesign för elektriska motorer (EUT L 2 av den 7.1.2014) | 49 |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 801/2013 av den 22 augusti 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1275/2008 vad gäller krav på ekodesign för elektriska och elektroniska hushålls- och kontorsprodukters elförbrukning i standby- och frånläge och om ändring av förordning (EG) nr 642/2009 vad gäller krav på ekodesign för tv-mottagare (EUT L 225 av den 23.8.2013) | 50 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 640/2009 av den 22 juli 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG avseende krav på ekodesign för elektriska motorer (EUT L 191 av den 23.7.2009)

(EUT L 191 av den 23.7.2009)

49

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 4/2014 av den 6 januari 2014 om ändring av förordning (EG) nr 640/2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG avseende krav på ekodesign för elektriska motorer (EUT L 2 av den 7.1.2014)

(EUT L 2 av den 7.1.2014)

49

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 801/2013 av den 22 augusti 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1275/2008 vad gäller krav på ekodesign för elektriska och elektroniska hushålls- och kontorsprodukters elförbrukning i standby- och frånläge och om ändring av förordning (EG) nr 642/2009 vad gäller krav på ekodesign för tv-mottagare (EUT L 225 av den 23.8.2013)

(EUT L 225 av den 23.8.2013)

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 307/2014

av den 24 mars 2014

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 682/2007 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 och ex 2005 80 00, med ursprung i Thailand. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,1 % och 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 682/2007 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 och ex 2005 80 00, med ursprung i Thailand. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,1 % och 12,9 %.

| (2) | Genom förordning (EG) nr 954/2008 (3) ändrade rådet de gällande åtgärderna för en exporterande producent och därefter den tullsats som införts för ”alla övriga företag”, vilken efter ändringen uppgår till mellan 3,1 % och 14,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 954/2008 (3) ändrade rådet de gällande åtgärderna för en exporterande producent och därefter den tullsats som införts för ”alla övriga företag”, vilken efter ändringen uppgår till mellan 3,1 % och 14,3 %.

| (3) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad översynen vid giltighetstidens utgång) bibehöll rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 (4) tullsatsen på mellan 3,1 % och 14,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad översynen vid giltighetstidens utgång) bibehöll rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 (4) tullsatsen på mellan 3,1 % och 14,3 %.

2.   Begäran om översyn

| (4) | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har tagit emot en begäran om partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran lämnades in av River Kwai International Food Industry Co. Ltd (nedan kallad sökanden), som är en exporterande producent i Thailand. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har tagit emot en begäran om partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran lämnades in av River Kwai International Food Industry Co. Ltd (nedan kallad sökanden), som är en exporterande producent i Thailand.

| (5) | Begäran var begränsad till att gälla en undersökning av dumpning avseende sökanden. |
| --- | --- |

(5)

Begäran var begränsad till att gälla en undersökning av dumpning avseende sökanden.

| (6) | I sin begäran lämnade sökanden prima facie-bevisning för att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär, när det gäller dumpning från sökandens sida. |
| --- | --- |

(6)

I sin begäran lämnade sökanden prima facie-bevisning för att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär, när det gäller dumpning från sökandens sida.

| (7) | Sökanden hävdade särskilt att de ändrade omständigheterna består i ändringar av det produktsortiment sökanden saluför, vilket har en direkt inverkan på företagets produktionskostnader. En jämförelse mellan företagets priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till unionen visade att dumpningsmarginalen verkar vara lägre än den nuvarande åtgärdsnivån. |
| --- | --- |

(7)

Sökanden hävdade särskilt att de ändrade omständigheterna består i ändringar av det produktsortiment sökanden saluför, vilket har en direkt inverkan på företagets produktionskostnader. En jämförelse mellan företagets priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till unionen visade att dumpningsmarginalen verkar vara lägre än den nuvarande åtgärdsnivån.

3.   Inledande av en partiell interimsöversyn

| (8) | Efter samråd med rådgivande kommittéen fastslog kommissionen att det fanns tillräcklig bevisning för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn begränsad till undersökning av dumpning avseende sökanden. På grundval av detta offentliggjorde kommissionen den 14 februari 2013 i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) ett tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn, nedan kallat tillkännagivandet om inledande, enligt artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Efter samråd med rådgivande kommittéen fastslog kommissionen att det fanns tillräcklig bevisning för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn begränsad till undersökning av dumpning avseende sökanden. På grundval av detta offentliggjorde kommissionen den 14 februari 2013 i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) ett tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn, nedan kallat tillkännagivandet om inledande, enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

4.   Översynsperiod

| (9) | Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 juli 2011–31 december 2012 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 juli 2011–31 december 2012 (nedan kallad översynsperioden).

5.   Parter som berörs av undersökningen

| (10) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, företrädarna för exportlandet samt intresseorganisationen som företräder unionstillverkarna (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, nedan kallad AETMD) om att en interimsöversyn inletts. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, företrädarna för exportlandet samt intresseorganisationen som företräder unionstillverkarna (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, nedan kallad AETMD) om att en interimsöversyn inletts.

| (11) | Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(11)

Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

| (12) | De skriftliga synpunkter som AETMD lagt fram har tagits under övervägande och har där så visat sig vara lämpligt beaktats. |
| --- | --- |

(12)

De skriftliga synpunkter som AETMD lagt fram har tagits under övervägande och har där så visat sig vara lämpligt beaktats.

| (13) | För att kommissionen skulle få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(13)

För att kommissionen skulle få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen.

| (14) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för att avgöra frågan om dumpning. Kommissionen genomförde ett kontrollbesök i sökandens lokaler i Bangkok och Kanchanaburi i Thailand. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för att avgöra frågan om dumpning. Kommissionen genomförde ett kontrollbesök i sökandens lokaler i Bangkok och Kanchanaburi i Thailand.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (15) | Den produkt som översynen gäller är densamma som definieras i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30, och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00, med ursprung i Thailand. |
| --- | --- |

(15)

Den produkt som översynen gäller är densamma som definieras i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30, och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00, med ursprung i Thailand.

2.   Likadan produkt

| (16) | Som konstaterades i den ursprungliga undersökningen och bekräftades vid översynen vid giltighetstidens utgång har den sockermajs som produceras och säljs i unionen och den sockermajs som produceras och säljs i Thailand huvudsakligen samma fysikaliska och kemiska egenskaper och samma grundläggande ansvarsområden som den sockermajs som produceras i Thailand och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Som konstaterades i den ursprungliga undersökningen och bekräftades vid översynen vid giltighetstidens utgång har den sockermajs som produceras och säljs i unionen och den sockermajs som produceras och säljs i Thailand huvudsakligen samma fysikaliska och kemiska egenskaper och samma grundläggande ansvarsområden som den sockermajs som produceras i Thailand och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

1.   Fastställande av normalvärde

| (17) | I enlighet med artikel 2.2 första meningen i grundförordningen fastställde kommissionen först huruvida sökandens totala försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten under översynsperioden var representativ. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 2.2 första meningen i grundförordningen fastställde kommissionen först huruvida sökandens totala försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten under översynsperioden var representativ. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden.

| (18) | Försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten befanns vara representativ. |
| --- | --- |

(18)

Försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten befanns vara representativ.

| (19) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper på hemmamarknaden som var identiska eller jämförbara med de typer som såldes för export till unionen. |
| --- | --- |

(19)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper på hemmamarknaden som var identiska eller jämförbara med de typer som såldes för export till unionen.

| (20) | För var och en av dessa produkttyper fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av produkten till oberoende kunder under översynsperioden motsvarade minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. |
| --- | --- |

(20)

För var och en av dessa produkttyper fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av produkten till oberoende kunder under översynsperioden motsvarade minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen.

| (21) | Kommissionen konstaterade att sökandens försäljning på hemmamarknaden var representativ beträffande alla typer av produkter som exporteras till unionen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen konstaterade att sökandens försäljning på hemmamarknaden var representativ beträffande alla typer av produkter som exporteras till unionen.

| (22) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under översynsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för beräkning av normalvärdet enligt artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under översynsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för beräkning av normalvärdet enligt artikel 2.4 i grundförordningen.

| (23) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  — | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör över 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och |
| --- | --- | --- |

(23)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

—

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör över 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och

| — | det viktade genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är högre än produktionskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

—

det viktade genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är högre än produktionskostnaden per enhet.

| (24) | Kommissionens analys visade att mer än 90 % av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam och att det viktade genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden per enhet. Normalvärdet beräknades därför som ett viktat genomsnitt av priset vid all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionens analys visade att mer än 90 % av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam och att det viktade genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden per enhet. Normalvärdet beräknades därför som ett viktat genomsnitt av priset vid all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden.

2.   Fastställande av exportpriset

| (25) | All sökandens försäljning för export till unionen skedde till icke-närstående kunder i unionen eller Thailand. Exportpriset fastställdes därför på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

All sökandens försäljning för export till unionen skedde till icke-närstående kunder i unionen eller Thailand. Exportpriset fastställdes därför på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.   Jämförelse

| (26) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik.

| (27) | När så var motiverat justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset med hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och därmed prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

När så var motiverat justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset med hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och därmed prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (28) | I de fall där det var tillämpligt och motiverat justerades värdena med hänsyn till skillnader i kostnader för transport, försäkring, hantering och lastning, förpackning, provisioner, krediter och bankavgifter. |
| --- | --- |

(28)

I de fall där det var tillämpligt och motiverat justerades värdena med hänsyn till skillnader i kostnader för transport, försäkring, hantering och lastning, förpackning, provisioner, krediter och bankavgifter.

| (29) | Sökanden begärde att en justering enligt artikel 2.10 d i grundförordningen skulle göras för en skillnad i varumärkesvärde när produkten såldes under eget varumärke på hemmamarknaden jämfört med när den såldes under eget varumärke på unionsmarknaden. Varumärkesvärdet på sökandens eget varumärke skulle vara högre på den thailändska marknaden än på unionsmarknaden. För att styrka sitt påstående hänvisade sökanden till den justering som gjorts i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(29)

Sökanden begärde att en justering enligt artikel 2.10 d i grundförordningen skulle göras för en skillnad i varumärkesvärde när produkten såldes under eget varumärke på hemmamarknaden jämfört med när den såldes under eget varumärke på unionsmarknaden. Varumärkesvärdet på sökandens eget varumärke skulle vara högre på den thailändska marknaden än på unionsmarknaden. För att styrka sitt påstående hänvisade sökanden till den justering som gjorts i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång.

| (30) | Sökandens situation i denna interimsöversyn skiljer sig dock från de övriga exporterande producenterna för vilka justering beviljades i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång. Justeringen som gjordes i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång gäller specifikt exporterande producenter vilkas försäljning på hemmamarknaden sker under deras eget varumärke, medan försäljningen till unionen sker under en detaljhandlares varumärke. I denna interimsöversyn sker sökandens försäljning under eget varumärke både på hemmamarknaden och på unionens marknad. Den justering som gjordes i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång gällde dessutom vinstmarginalen vid konstruktion av normalvärdet enligt artikel 2.6 i grundförordningen. I denna interimsöversyn grundas dock normalvärdet på sökandens faktiska priser på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(30)

Sökandens situation i denna interimsöversyn skiljer sig dock från de övriga exporterande producenterna för vilka justering beviljades i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång. Justeringen som gjordes i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång gäller specifikt exporterande producenter vilkas försäljning på hemmamarknaden sker under deras eget varumärke, medan försäljningen till unionen sker under en detaljhandlares varumärke. I denna interimsöversyn sker sökandens försäljning under eget varumärke både på hemmamarknaden och på unionens marknad. Den justering som gjordes i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång gällde dessutom vinstmarginalen vid konstruktion av normalvärdet enligt artikel 2.6 i grundförordningen. I denna interimsöversyn grundas dock normalvärdet på sökandens faktiska priser på hemmamarknaden.

| (31) | När det gäller den påstådda avsaknaden av varumärkesvärde vid försäljning till unionsmarknaden är importören av den berörda produkten med sökandens varumärke specialiserad på import av livsmedel med varumärken, särskilt från Asien. Sökanden kunde inte klargöra eller styrka varför försäljningen till just denne importör skulle ha ett lägre värde än varumärkesvärdet på sökandens hemmamarknad. Följaktligen fann kommissionen att sökanden inte har visat att den påstådda skillnaden i varumärkesvärde skulle påverka priserna och därmed prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller den påstådda avsaknaden av varumärkesvärde vid försäljning till unionsmarknaden är importören av den berörda produkten med sökandens varumärke specialiserad på import av livsmedel med varumärken, särskilt från Asien. Sökanden kunde inte klargöra eller styrka varför försäljningen till just denne importör skulle ha ett lägre värde än varumärkesvärdet på sökandens hemmamarknad. Följaktligen fann kommissionen att sökanden inte har visat att den påstådda skillnaden i varumärkesvärde skulle påverka priserna och därmed prisernas jämförbarhet.

| (32) | Sökanden har också begärt samma justering enligt artikel 2.10 k i grundförordningen. Eftersom sökanden inte har styrkt att den påstådda skillnaden påverkar priserna och därmed prisernas jämförbarhet, kan dock justering inte medges enligt denna bestämmelse heller. |
| --- | --- |

(32)

Sökanden har också begärt samma justering enligt artikel 2.10 k i grundförordningen. Eftersom sökanden inte har styrkt att den påstådda skillnaden påverkar priserna och därmed prisernas jämförbarhet, kan dock justering inte medges enligt denna bestämmelse heller.

| (33) | Begäran om justering enligt artikel 2.10 d och 2.10 k avvisas därför. |
| --- | --- |

(33)

Begäran om justering enligt artikel 2.10 d och 2.10 k avvisas därför.

| (34) | Med hänvisning till artikel 2.10 b begärde sökanden också justering för ett exportskatteavdrag som betalas av staten. När den berörda produkten säljs för export, bland annat till unionsmarknaden, betalar staten ett visst belopp till sökanden. |
| --- | --- |

(34)

Med hänvisning till artikel 2.10 b begärde sökanden också justering för ett exportskatteavdrag som betalas av staten. När den berörda produkten säljs för export, bland annat till unionsmarknaden, betalar staten ett visst belopp till sökanden.

| (35) | Sökanden kunde visa att ett belopp som motsvarar mindre än 0,5 % av faktureringsvärdet betalas ut till sökanden för exporten till unionen. Enligt artikel 2.10 b i grundförordningen är det dock normalvärdet som ska justeras om villkoren i den artikeln är uppfyllda och inte exportpriset, som sökanden begär. Dessutom visade undersökningen att det inte kunde fastställas någon direkt koppling mellan den utbetalning som sökanden fått för den berörda produkten vid export till unionen och importavgifterna för de råvaror som fysiskt ingår i denna. |
| --- | --- |

(35)

Sökanden kunde visa att ett belopp som motsvarar mindre än 0,5 % av faktureringsvärdet betalas ut till sökanden för exporten till unionen. Enligt artikel 2.10 b i grundförordningen är det dock normalvärdet som ska justeras om villkoren i den artikeln är uppfyllda och inte exportpriset, som sökanden begär. Dessutom visade undersökningen att det inte kunde fastställas någon direkt koppling mellan den utbetalning som sökanden fått för den berörda produkten vid export till unionen och importavgifterna för de råvaror som fysiskt ingår i denna.

| (36) | Sökanden har också begärt samma justering enligt artikel 2.10 k. Eftersom sökanden emellertid inte har kunnat visa någon koppling mellan exportskatterabatten och prissättningen på den berörda exporterade produkten, kan begäran inte bifallas. |
| --- | --- |

(36)

Sökanden har också begärt samma justering enligt artikel 2.10 k. Eftersom sökanden emellertid inte har kunnat visa någon koppling mellan exportskatterabatten och prissättningen på den berörda exporterade produkten, kan begäran inte bifallas.

| (37) | Begäran om justering för exportskatterabatt enligt artikel 2.10 b och 2.10 k avvisas därför. |
| --- | --- |

(37)

Begäran om justering för exportskatterabatt enligt artikel 2.10 b och 2.10 k avvisas därför.

4.   Dumpning under översynsperioden

| (38) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till unionen jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten på det sätt som föreskrivs i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(38)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till unionen jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten på det sätt som föreskrivs i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (39) | På grundval av detta är den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, 3,6 %. |
| --- | --- |

(39)

På grundval av detta är den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, 3,6 %.

4.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR

| (40) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen om de omständigheter som ligger till grund för den nuvarande dumpningsmarginalen har förändrats och om dessa förändringar kunde anses vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen om de omständigheter som ligger till grund för den nuvarande dumpningsmarginalen har förändrats och om dessa förändringar kunde anses vara av bestående karaktär.

| (41) | I sin ansökan om översyn har sökanden hänvisat till ändringar av det produktsortiment sökanden saluför, vilket skulle ha en direkt inverkan på företagets produktionskostnader. Undersökningen bekräftade att sökanden på grund av omstrukturering av företaget slutat producera och sälja vissa andra produkter jämfört med den ursprungliga undersökningsperioden och att denna förändring har påverkat produktionskostnaden för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(41)

I sin ansökan om översyn har sökanden hänvisat till ändringar av det produktsortiment sökanden saluför, vilket skulle ha en direkt inverkan på företagets produktionskostnader. Undersökningen bekräftade att sökanden på grund av omstrukturering av företaget slutat producera och sälja vissa andra produkter jämfört med den ursprungliga undersökningsperioden och att denna förändring har påverkat produktionskostnaden för den berörda produkten.

| (42) | AETMD har kommenterat att den omstrukturering som sökanden gjort kanske inte är av bestående karaktär eftersom den enkelt går att ändra igen. |
| --- | --- |

(42)

AETMD har kommenterat att den omstrukturering som sökanden gjort kanske inte är av bestående karaktär eftersom den enkelt går att ändra igen.

| (43) | Kommissionen bekräftar att det är möjligt att sökandens ledning, om den så önskar, kan ändra omstruktureringen. Det finns dock inget som tyder på att sökandens beslut att omstrukturera och strömlinjeforma saluföringen av koncernens produkter mellan koncernens företag inte skulle vara av bestående karaktär. Dessutom skedde omstruktureringen redan 2009, vilket tyder på att den nya företagsstrukturen är av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen bekräftar att det är möjligt att sökandens ledning, om den så önskar, kan ändra omstruktureringen. Det finns dock inget som tyder på att sökandens beslut att omstrukturera och strömlinjeforma saluföringen av koncernens produkter mellan koncernens företag inte skulle vara av bestående karaktär. Dessutom skedde omstruktureringen redan 2009, vilket tyder på att den nya företagsstrukturen är av bestående karaktär.

| (44) | Efter meddelandet av undersökningsresultaten upprepade AETMD sitt påstående att den ändring som inledandet av översynen grundades på inte kunde anses vara av bestående karaktär. Närmare bestämt ifrågasatte organisationen att den interna omorganisationen inom koncernen skulle ha påverkat produktionskostnaderna, och hävdade att kostnaderna inom koncernen enkelt kan omfördelas för att minska normalvärdet. Därför kan den nya produktionskostnaden inte anses vara av bestående karaktär. AETMD konstaterade också att det dotterbolag som ansvarar för produktion och försäljning av färska produkter har samma adress som sökanden. AETMD hävdade att detta var ytterligare en indikation på att omorganisationen inte är omfattande och bestående. |
| --- | --- |

(44)

Efter meddelandet av undersökningsresultaten upprepade AETMD sitt påstående att den ändring som inledandet av översynen grundades på inte kunde anses vara av bestående karaktär. Närmare bestämt ifrågasatte organisationen att den interna omorganisationen inom koncernen skulle ha påverkat produktionskostnaderna, och hävdade att kostnaderna inom koncernen enkelt kan omfördelas för att minska normalvärdet. Därför kan den nya produktionskostnaden inte anses vara av bestående karaktär. AETMD konstaterade också att det dotterbolag som ansvarar för produktion och försäljning av färska produkter har samma adress som sökanden. AETMD hävdade att detta var ytterligare en indikation på att omorganisationen inte är omfattande och bestående.

| (45) | Som svar på AETMD:s påstående i skäl 44 framhöll sökanden att omorganisationen också medförde ett bättre kostnadsredovisningssystem, där flaskhalsar kunde identifieras och lösas för att optimera produktionen och minska tillverkningskostnaderna. Sökanden underströk också att en eventuell ändring av 2009 års omorganisation skulle vara en mycket komplex process eftersom sökandens moderbolag, Agripure Holding plc, är noterat på den thailändska börsen. |
| --- | --- |

(45)

Som svar på AETMD:s påstående i skäl 44 framhöll sökanden att omorganisationen också medförde ett bättre kostnadsredovisningssystem, där flaskhalsar kunde identifieras och lösas för att optimera produktionen och minska tillverkningskostnaderna. Sökanden underströk också att en eventuell ändring av 2009 års omorganisation skulle vara en mycket komplex process eftersom sökandens moderbolag, Agripure Holding plc, är noterat på den thailändska börsen.

| (46) | Risken för att den sökanden skulle ändra omorganisationen har redan tagits upp i skäl 43. |
| --- | --- |

(46)

Risken för att den sökanden skulle ändra omorganisationen har redan tagits upp i skäl 43.

| (47) | För att kontrollera relevansen i sökandens begäran om inledande av denna översyn jämförde dessutom kommissionen produktionskostnaderna för de produkttyper som exporterades till unionen under den ursprungliga undersökningen (dvs. innan sökandens omorganisation 2009) med produktionskostnaderna under översynsperioden. Jämförelsen visade att tillverkningskostnaderna per enhet mycket riktigt ändrats i betydande omfattning. De ändrade tillverkningskostnaderna per enhet som identifierades går utöver en enkel omfördelning av kostnaderna och beror på en reell minskning av indirekta produktionskostnader som allmänna tillverkningsomkostnader och arbetskraftskostnader. |
| --- | --- |

(47)

För att kontrollera relevansen i sökandens begäran om inledande av denna översyn jämförde dessutom kommissionen produktionskostnaderna för de produkttyper som exporterades till unionen under den ursprungliga undersökningen (dvs. innan sökandens omorganisation 2009) med produktionskostnaderna under översynsperioden. Jämförelsen visade att tillverkningskostnaderna per enhet mycket riktigt ändrats i betydande omfattning. De ändrade tillverkningskostnaderna per enhet som identifierades går utöver en enkel omfördelning av kostnaderna och beror på en reell minskning av indirekta produktionskostnader som allmänna tillverkningsomkostnader och arbetskraftskostnader.

| (48) | När det gäller frågan om varför sökanden och dess dotterbolag har samma administrativ adress är detta mycket vanligt i koncerner. Under kontrollbesöket i sökandens lokaler konstaterade kommissionen dessutom att produktionslinjerna och lagringen av färdiga produkter i lokalerna enbart omfattade produktion av sockermajs – det fanns inga synliga spår av produktion och lagring av de färska produkter som säljs av dotterbolaget. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller frågan om varför sökanden och dess dotterbolag har samma administrativ adress är detta mycket vanligt i koncerner. Under kontrollbesöket i sökandens lokaler konstaterade kommissionen dessutom att produktionslinjerna och lagringen av färdiga produkter i lokalerna enbart omfattade produktion av sockermajs – det fanns inga synliga spår av produktion och lagring av de färska produkter som säljs av dotterbolaget.

| (49) | Med beaktande av inläggen från AETMD och sökanden, och efter att ha identifierat en faktisk minskning av tillverkningskostnaderna mellan tidpunkten för den ursprungliga undersökningen och översynsperioden, måste påståendena från AETMD avvisas. |
| --- | --- |

(49)

Med beaktande av inläggen från AETMD och sökanden, och efter att ha identifierat en faktisk minskning av tillverkningskostnaderna mellan tidpunkten för den ursprungliga undersökningen och översynsperioden, måste påståendena från AETMD avvisas.

| (50) | AETMD har också hävdat att sökanden haft för avsikt att öka sin produktionskapacitet med omkring 40 % under 2013. Enligt AETMD skulle detta motsäga sökandens påstående att de nya, reviderade produktionskostnaderna (som följde av omstruktureringen) skulle vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(50)

AETMD har också hävdat att sökanden haft för avsikt att öka sin produktionskapacitet med omkring 40 % under 2013. Enligt AETMD skulle detta motsäga sökandens påstående att de nya, reviderade produktionskostnaderna (som följde av omstruktureringen) skulle vara av bestående karaktär.

| (51) | Undersökningen har bekräftat att sökanden håller på att öka sin produktionskapacitet. Effekterna av den ökade kapaciteten är en av de faktorer som ligger till grund för slutsatsen att det fanns risk för fortsatt dumpning i översynen vid giltighetstidens utgång (6). |
| --- | --- |

(51)

Undersökningen har bekräftat att sökanden håller på att öka sin produktionskapacitet. Effekterna av den ökade kapaciteten är en av de faktorer som ligger till grund för slutsatsen att det fanns risk för fortsatt dumpning i översynen vid giltighetstidens utgång (6).

| (52) | Efter meddelandet av undersökningsresultaten upprepade AETMD sitt påstående att investeringar i ny produktionskapacitet med nödvändighet kommer att påverka produktionskostnaderna och att den nuvarande produktionskostnaden, med vilken priserna på hemmamarknaden jämförs i den här översynen (se skäl 24), inte är av bestående karaktär. I synnerhet har AETMD gjort en beräkning på grundval av tillgängliga källor, och härav dragit slutsatsen att den totala kostnaden på grund av ökade avskrivningar skulle öka med omkring 10 % jämfört med nuvarande kostnader. |
| --- | --- |

(52)

Efter meddelandet av undersökningsresultaten upprepade AETMD sitt påstående att investeringar i ny produktionskapacitet med nödvändighet kommer att påverka produktionskostnaderna och att den nuvarande produktionskostnaden, med vilken priserna på hemmamarknaden jämförs i den här översynen (se skäl 24), inte är av bestående karaktär. I synnerhet har AETMD gjort en beräkning på grundval av tillgängliga källor, och härav dragit slutsatsen att den totala kostnaden på grund av ökade avskrivningar skulle öka med omkring 10 % jämfört med nuvarande kostnader.

| (53) | Sökanden bestred inte AETMD:s påstående om ökade avskrivningskostnader i sig, men framhöll att dessa ökade avskrivningskostnader skulle uppvägas av ökningar av de sammanlagda intäkterna (genom ökad försäljning) och minskningar av andra kostnader till följd av ökad automatisering. |
| --- | --- |

(53)

Sökanden bestred inte AETMD:s påstående om ökade avskrivningskostnader i sig, men framhöll att dessa ökade avskrivningskostnader skulle uppvägas av ökningar av de sammanlagda intäkterna (genom ökad försäljning) och minskningar av andra kostnader till följd av ökad automatisering.

| (54) | Som nämndes i skäl 51 stämmer det att sökanden är i färd med att investera i nya produktionsanläggningar. Investeringar i nya anläggningar kan leda till avskrivningskostnader. Som sökanden påpekat i sitt svar till AETMD:s kommentar, kan dock nya produktionsanläggningar också leda till förändringar (jämfört med de befintliga produktionslinjerna) av t.ex. automatiseringsnivån. Dessa förändringar bör direkt kunna minska kostnaderna för arbetskraft och energi, och kan uppväga de ökade avskrivningskostnaderna. |
| --- | --- |

(54)

Som nämndes i skäl 51 stämmer det att sökanden är i färd med att investera i nya produktionsanläggningar. Investeringar i nya anläggningar kan leda till avskrivningskostnader. Som sökanden påpekat i sitt svar till AETMD:s kommentar, kan dock nya produktionsanläggningar också leda till förändringar (jämfört med de befintliga produktionslinjerna) av t.ex. automatiseringsnivån. Dessa förändringar bör direkt kunna minska kostnaderna för arbetskraft och energi, och kan uppväga de ökade avskrivningskostnaderna.

| (55) | Sammantaget dras slutsatsen att den sammanlagda produktionskostnaden per producerad enhet inte kan beräknas innan de nya anläggningarna tagits i bruk och eventuella ytterligare kostnader återspeglas i bokföringen. |
| --- | --- |

(55)

Sammantaget dras slutsatsen att den sammanlagda produktionskostnaden per producerad enhet inte kan beräknas innan de nya anläggningarna tagits i bruk och eventuella ytterligare kostnader återspeglas i bokföringen.

| (56) | Icke desto mindre, och med beaktande av investeringens syfte (ökad effektivitet och konkurrenskraft, minskad tillverkningskostnad per enhet) kan man förvänta sig att det åtminstone på medellång till lång sikt inte kommer att ske någon betydande ökning av produktionskostnaderna per enhet. Under dessa omständigheter kan man förvänta sig att normalvärdet fortfarande kommer att grundas på priserna på hemmamarknaden, liksom i den här översynen. Det argument som AETMD lagt fram måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(56)

Icke desto mindre, och med beaktande av investeringens syfte (ökad effektivitet och konkurrenskraft, minskad tillverkningskostnad per enhet) kan man förvänta sig att det åtminstone på medellång till lång sikt inte kommer att ske någon betydande ökning av produktionskostnaderna per enhet. Under dessa omständigheter kan man förvänta sig att normalvärdet fortfarande kommer att grundas på priserna på hemmamarknaden, liksom i den här översynen. Det argument som AETMD lagt fram måste därför avvisas.

| (57) | AETMD har också efter meddelandet om undersökningsresultaten ifrågasatt om dumpningsmarginalen är av bestående karaktär. Organisationen hävdade att den grund för exportpriserna som användes vid beräkningen av dumpningsmarginalen inte var representativ. Närmare bestämt hävdade AETMD att






  a) | antalet ton som exporterades under översynsperioden var för lågt för att anses representativt och |
| --- | --- | --- |

(57)

AETMD har också efter meddelandet om undersökningsresultaten ifrågasatt om dumpningsmarginalen är av bestående karaktär. Organisationen hävdade att den grund för exportpriserna som användes vid beräkningen av dumpningsmarginalen inte var representativ. Närmare bestämt hävdade AETMD att

a)

antalet ton som exporterades under översynsperioden var för lågt för att anses representativt och

| b) | med hänvisning till skäl 29 borde det faktum att exporten av produkter under eget varumärke utgjorde nästan hälften av all export under översynsperioden göra att exportpriserna inte kan anses vara representativa. AETMD menade att om den föreslagna minskningen av åtgärder skulle träda ikraft är det troligare att största delen av exporten till unionen skulle bli produkter som säljs under detaljhandelns varumärke med lägre priser (7). |
| --- | --- |

b)

med hänvisning till skäl 29 borde det faktum att exporten av produkter under eget varumärke utgjorde nästan hälften av all export under översynsperioden göra att exportpriserna inte kan anses vara representativa. AETMD menade att om den föreslagna minskningen av åtgärder skulle träda ikraft är det troligare att största delen av exporten till unionen skulle bli produkter som säljs under detaljhandelns varumärke med lägre priser (7).

| (58) | Eftersom de kvantiteter som exporterades till unionen inte var betydande, försäkrade sig kommissionen om att sökandens exportpriser som betalats eller skulle betalas i unionen var representativa genom att jämföra dem med sökandens exportpriser som betalats eller skulle betalas i andra tredjeländer. På denna grundval drogs slutsatsen att priserna för kunder i unionen var likvärdiga med de priser som användes till kunder på andra exportmarknader. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom de kvantiteter som exporterades till unionen inte var betydande, försäkrade sig kommissionen om att sökandens exportpriser som betalats eller skulle betalas i unionen var representativa genom att jämföra dem med sökandens exportpriser som betalats eller skulle betalas i andra tredjeländer. På denna grundval drogs slutsatsen att priserna för kunder i unionen var likvärdiga med de priser som användes till kunder på andra exportmarknader.

| (59) | Förekomsten av olika marknadssegment, nämligen eget varumärke och detaljhandelns varumärke, har konstaterats under de tidigare undersökningarna (8). Detta utgör en viktig del av definitionen av olika produkttyper inom ramen för den berörda produkten. På denna grund har exporten av produkter under eget varumärke jämförts med försäljning på hemmamarknaden av produkter under eget varumärke och exportförsäljning av produkter under detaljhandelns varumärke har jämförts med försäljning på hemmamarknaden av produkter under detaljhandelns varumärke. |
| --- | --- |

(59)

Förekomsten av olika marknadssegment, nämligen eget varumärke och detaljhandelns varumärke, har konstaterats under de tidigare undersökningarna (8). Detta utgör en viktig del av definitionen av olika produkttyper inom ramen för den berörda produkten. På denna grund har exporten av produkter under eget varumärke jämförts med försäljning på hemmamarknaden av produkter under eget varumärke och exportförsäljning av produkter under detaljhandelns varumärke har jämförts med försäljning på hemmamarknaden av produkter under detaljhandelns varumärke.

| (60) | AETMD:s påstående att den framtida exporten i huvudsak kommer att bestå av detaljhandelns varumärken är spekulativt och stöds inte av några bevis, och därmed räcker det inte för att ifrågasätta representativiteten hos exporten under eget varumärke under översynsperioden. AETMD:s påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(60)

AETMD:s påstående att den framtida exporten i huvudsak kommer att bestå av detaljhandelns varumärken är spekulativt och stöds inte av några bevis, och därmed räcker det inte för att ifrågasätta representativiteten hos exporten under eget varumärke under översynsperioden. AETMD:s påstående avvisas därför.

| (61) | AETMD hävdade också att en minskning av tullsatsen skulle kunna leda till en risk för kringgående av åtgärder. |
| --- | --- |

(61)

AETMD hävdade också att en minskning av tullsatsen skulle kunna leda till en risk för kringgående av åtgärder.

| (62) | Kommissionen erinrar om att de gällande tullsatserna redan är differentierade mellan de olika thailändska exporterande producenterna. Risken för kringgående (dvs. att man skulle använda sig av Taric-tilläggsnumret med den lägre tullsatsen) har därmed funnits sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. En lägre tullsats för en av dessa exporterande producenter innebär inte i sig en ökad risk för kringgående från Thailands sida som helhet. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen erinrar om att de gällande tullsatserna redan är differentierade mellan de olika thailändska exporterande producenterna. Risken för kringgående (dvs. att man skulle använda sig av Taric-tilläggsnumret med den lägre tullsatsen) har därmed funnits sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. En lägre tullsats för en av dessa exporterande producenter innebär inte i sig en ökad risk för kringgående från Thailands sida som helhet.

| (63) | Om det skulle komma fram information som tyder på att tullarna undergrävs genom kringgående, kan dessutom en undersökning inledas vid behov om villkoren i artikel 13 i grundförordningen är uppfyllda. |
| --- | --- |

(63)

Om det skulle komma fram information som tyder på att tullarna undergrävs genom kringgående, kan dessutom en undersökning inledas vid behov om villkoren i artikel 13 i grundförordningen är uppfyllda.

| (64) | AETMD hävdade också att sökanden på konstlad väg kan ha höjt exportpriserna till unionen genom korsvis kompensation med parallell försäljning av andra produkter till onaturligt låga priser. |
| --- | --- |

(64)

AETMD hävdade också att sökanden på konstlad väg kan ha höjt exportpriserna till unionen genom korsvis kompensation med parallell försäljning av andra produkter till onaturligt låga priser.

| (65) | Som anges i skäl 58 var exportpriserna till unionen på den berörda produkten jämförbara med priserna till tredjeländer. Det finns alltså inget som tyder på att exportpriserna till unionen var onaturligt höga under översynsperioden och argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(65)

Som anges i skäl 58 var exportpriserna till unionen på den berörda produkten jämförbara med priserna till tredjeländer. Det finns alltså inget som tyder på att exportpriserna till unionen var onaturligt höga under översynsperioden och argumentet avvisas därför.

5.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (66) | Mot bakgrund av undersökningens resultat finner kommissionen det lämpligt att ändra den antidumpningstullsats som tillämpas på import av den berörda produkten från River Kwai International Food Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

(66)

Mot bakgrund av undersökningens resultat finner kommissionen det lämpligt att ändra den antidumpningstullsats som tillämpas på import av den berörda produkten från River Kwai International Food Industry Co. Ltd.

| (67) | Dessutom ändras också, på sökandens begäran, dess adress i Thailand. |
| --- | --- |

(67)

Dessutom ändras också, på sökandens begäran, dess adress i Thailand.

6.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (68) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera en ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013. |
| --- | --- |

(68)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera en ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013.

| (69) | Efter meddelandet av undersökningsresultaten har den thailändska regeringen framfört att den genomsnittliga tullsatsen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet också bör ses över för att ta hänsyn till resultaten av denna partiella interimsöversyn. Det bör noteras att denna begäran går utöver den begränsade räckvidden för denna översyn som enbart syftar till att justera nivån på den befintliga antidumpningstullsatsen för sökanden. En begäran om ändring av antidumpningstullsatserna på grund av ändrade omständigheter bör lämnas in i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Denna begäran måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(69)

Efter meddelandet av undersökningsresultaten har den thailändska regeringen framfört att den genomsnittliga tullsatsen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet också bör ses över för att ta hänsyn till resultaten av denna partiella interimsöversyn. Det bör noteras att denna begäran går utöver den begränsade räckvidden för denna översyn som enbart syftar till att justera nivån på den befintliga antidumpningstullsatsen för sökanden. En begäran om ändring av antidumpningstullsatserna på grund av ändrade omständigheter bör lämnas in i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Denna begäran måste därför avvisas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Posten för River Kwai International Food Industry Co., Ltd i tabellen i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 ersätts härmed av följande:

| Företag | Antidumpningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| ”River Kwai International Food Industry Co., Ltd, |
| 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road |
| Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 |
| Thailand |

Företag

Antidumpningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

”River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

Thailand

3,6

A791”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2014.

På rådets vägnar

A. TSAFTARIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 682/2007 av den 18 juni 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 159, 20.6.2007, s. 14).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 954/2008 av den 25 september 2008 om ändring av rådets förordning (EG) nr 682/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 260, 30.9.2008, s. 1).

3

(4)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 av den 2 september 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 244, 13.9.2013, s. 1).

4

(5)  EUT C 42, 14.2.2013, s. 7.

5

(6)  Se skälen 49-75 i översynen vid giltighetstidens utgång.

6

(7)  Se skäl 86 i översynen vid giltighetstidens utgång.

7

(8)  Se skäl 85 i översynen vid giltighetstidens utgång.

8

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 308/2014

av den 20 mars 2014

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Almendra de Mallorca”/”Almendra Mallorquina”/”Ametlla de Mallorca”/”Ametlla Mallorquina” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Almendra de Mallorca”/”Almendra Mallorquina”/”Ametlla de Mallorca”/”Ametlla Mallorquina” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Almendra de Mallorca”/”Almendra Mallorquina”/”Ametlla de Mallorca”/”Ametlla Mallorquina” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Almendra de Mallorca”/”Almendra Mallorquina”/”Ametlla de Mallorca”/”Ametlla Mallorquina” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 mars 2014.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 317, 31.10.2013, s. 8.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.6   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

SPANIEN

Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (SGB)

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 309/2014

av den 20 mars 2014

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Aceite de la Comunitat Valenciana (SUB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Aceite de la Comunitat Valenciana” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Aceite de la Comunitat Valenciana” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Aceite de la Comunitat Valenciana” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Aceite de la Comunitat Valenciana” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beteckningen ”Aceite de la Comunitat Valenciana” (SUB) ska föras in i registret.

Beteckning ”Aceite de la Comunitat Valenciana” avser en produkt i klass 1.5. Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.) i bilaga 2 till kommissionens förordning (EG) nro 1898/2006 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 mars 2014.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 276, 25.9.2013, s. 9.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1898/2006 av den 14 december 2006 om fastställande av närmare tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 369, 23.12.2006, s. 1).

3

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 310/2014

av den 25 mars 2014

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från det datum då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 mars 2014.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En färgmonitor av LCD-typ (flytande kristaller) med ett diagonalmått på bildskärmen av cirka 48 cm (19 tum) med de ungefärliga måtten 46 × 37 × 21 cm med






  — | en ursprunglig upplösning på 1 440 × 900 pixlar, |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En färgmonitor av LCD-typ (flytande kristaller) med ett diagonalmått på bildskärmen av cirka 48 cm (19 tum) med de ungefärliga måtten 46 × 37 × 21 cm med

—

en ursprunglig upplösning på 1 440 × 900 pixlar,

| — | stödda upplösningar på 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 och 1 280 × 1 024 pixlar, |
| --- | --- |

—

stödda upplösningar på 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 och 1 280 × 1 024 pixlar,

| — | en bildkvot på 16:1, |
| --- | --- |

—

en bildkvot på 16:1,

| — | ett pixelavstånd på 0,285 mm, |
| --- | --- |

—

ett pixelavstånd på 0,285 mm,

| — | en ljusstyrka på 300 cd/m2, |
| --- | --- |

—

en ljusstyrka på 300 cd/m2,

| — | ett kontrastförhållande på 500:1, |
| --- | --- |

—

ett kontrastförhållande på 500:1,

| — | en svarstid på 8:1, |
| --- | --- |

—

en svarstid på 8:1,

| — | två högtalare, |
| --- | --- |

—

två högtalare,

| — | knappar för av-/påkoppling och reglering. |
| --- | --- |

—

knappar för av-/påkoppling och reglering.

Den är försedd med följande gränssnitt:

| — | en DVI-D, |
| --- | --- |

—

en DVI-D,

| — | två VGA-ingångar. |
| --- | --- |

—

två VGA-ingångar.

Den har av ett stativ med lutningsmekanism.

Den uppvisas för användning med maskiner för automatisk databehandling (maskiner för ADB).

8528 51 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8528 och 8528 51 00.

Mot bakgrund av apparatens objektiva egenskaper, dvs. ds upplösning, dess stödda upplösningar, bildkvoten, pixelavståndet som som är lämpligt för långvarigt tittande på nära håll, ljusstyrkan, de gränssnitt som vanligen används i ADB-system och förekomsten av lutningsmekanism, är den avsedd att användas som monitor av en typ som enbart eller huvudsakligen är avsedd att användas i maskiner för automatisk databehandling enligt KN-nummer 8471.

Monitorn ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8528 51 00 som monitor av en typ som enbart eller huvudsakligen är avsedd att användas i system för automatisk databehandling enligt KN-nummer 8471.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 311/2014

av den 25 mars 2014

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en viss period, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en viss period, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från det datum då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 mars 2014.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | En apparat med en funktion för ljudåtergivning och en funktion för redigering i ett hölje med de ungefärliga måtten 43 × 15 × 8 cm.
  Den är utrustad med en cd-läsare och en ljudutgång. Den har rattar, tryckknappar, skjutreglage och en liten LCD-skärm.
  Apparaten kan redigera ljud och är utrustad med seamless loop-punkter, stutter starts, en BPM-räknare (taktslag per minut) och en fader.
  Apparaten är avsedd att användas för ljudåtergivning och redigering för privat bruk. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

1.

En apparat med en funktion för ljudåtergivning och en funktion för redigering i ett hölje med de ungefärliga måtten 43 × 15 × 8 cm.

Den är utrustad med en cd-läsare och en ljudutgång. Den har rattar, tryckknappar, skjutreglage och en liten LCD-skärm.

Apparaten kan redigera ljud och är utrustad med seamless loop-punkter, stutter starts, en BPM-räknare (taktslag per minut) och en fader.

Apparaten är avsedd att användas för ljudåtergivning och redigering för privat bruk.

8519 81 35

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 3 till avdelning XVI samt texten till KN-numren 8519, 8519 81 och 8519 81 35.

Eftersom apparaten är konstruerad för att utföra två alternativa funktioner (ljudåtergivning och ljudredigering), ska den, med tillämpning av anmärkning 3 till avdelning XVI, klassificeras som den apparat som utför den huvudsakliga arbetsuppgiften.

På grund av dess objektiva egenskaper, dvs. förekomsten av endast en ingång för ljudfiler (cd-läsaren) och den begränsade redigeringsförmågan, är ljudåtergivning apparatens huvudsakliga funktion.

Apparaten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8519 81 35 som andra apparater för ljudinspelning eller ljudåtergivning med laseravläsningssystem.

| 2. | En apparat med en funktion för ljudåtergivning och en funktion för redigering/mixning (en s.k. DJ mediaspelare) i ett hölje med de ungefärliga måtten 40 × 32 × 10 cm.
  Den är utrustad med en cd-läsare och har olika gränssnitt (USB-port, ljudutgångar och SD-kortläsare). Den har rattar, tryckknappar, skjutreglage och en 6,1 tums LCD-skärm.
  Apparaten kan redigera och mixa ljud. För dessa ändamål är den utrustad med bl.a. följande:






  — | En BPM-räknare (taktslag per minut). |
| --- | --- | --- |

2.

En apparat med en funktion för ljudåtergivning och en funktion för redigering/mixning (en s.k. DJ mediaspelare) i ett hölje med de ungefärliga måtten 40 × 32 × 10 cm.

Den är utrustad med en cd-läsare och har olika gränssnitt (USB-port, ljudutgångar och SD-kortläsare). Den har rattar, tryckknappar, skjutreglage och en 6,1 tums LCD-skärm.

Apparaten kan redigera och mixa ljud. För dessa ändamål är den utrustad med bl.a. följande:

—

En BPM-räknare (taktslag per minut).

| — | fader start och back cue, |
| --- | --- |

—

fader start och back cue,

| — | track hot cue, |
| --- | --- |

—

track hot cue,

| — | loop, |
| --- | --- |

—

loop,

| — | 4 beat loop, |
| --- | --- |

—

4 beat loop,

| — | cue point-inställning. |
| --- | --- |

—

cue point-inställning.

Maskinen är avsedd att användas av yrkesmässiga diskjockeyer för återgivning, redigering och mixning av ljud.

De ljudfiler som återges, redigeras och mixas kan komma från olika källor (cd-läsare, maskin för automatisk databehandling (ADB), USB-minne eller SD-kort).

Maskinen kan fungera fristående eller i kombination med en maskin för automatisk databehandling.

8543 70 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 3 till avdelning XVI samt texten till KN-numren 8543, 8543 70 och 8543 70 90.

Eftersom apparaten är konstruerad för att utföra två alternativa funktioner (ljudåtergivning och ljudredigering/ljudmixning), ska den, med tillämpning av anmärkning 3 till avdelning XVI, klassificeras som den apparat som utför den huvudsakliga arbetsuppgiften.

På grund av dess objektiva egenskaper, dvs. de många tekniska funktionerna för redigering och mixning av ljud, möjligheten att mixa ljudfiler från olika källor, apparatens utformning och konstruktion, är funktionen för ljudredigering/ljudmixning apparatens huvudsakliga funktion. Klassificering enligt nummer 8519 är därför utesluten.

Apparaten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8543 70 90 som andra maskiner och apparater med självständiga arbetsuppgifter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i kapitel 85.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 312/2014

av den 26 mars 2014

om fastställandet av nätföreskrifter för balansering av överföringsnät för gas

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005 (1), särskilt artikel 6.11, och

av följande skäl:

| (1) | Ett skyndsamt genomförande av en fullt fungerande och sammanlänkad inre energimarknad som bidrar till att säkerställa försörjning av förmånlig och hållbar energi till unionens ekonomi är en avgörande faktor för att snabbt uppnå målet att öka konkurrenskraften och se till att alla konsumenter kan köpa energi till bästa möjliga priser. |
| --- | --- |

(1)

Ett skyndsamt genomförande av en fullt fungerande och sammanlänkad inre energimarknad som bidrar till att säkerställa försörjning av förmånlig och hållbar energi till unionens ekonomi är en avgörande faktor för att snabbt uppnå målet att öka konkurrenskraften och se till att alla konsumenter kan köpa energi till bästa möjliga priser.

| (2) | För att uppnå ökad marknadsintegration är det viktigt att regler om gasbalansering i överföringsnät underlättar gashandeln över balanseringsområdena för att på så sätt bidra till utvecklingen av marknadslikviditet. I denna förordning fastställs därför harmoniserade unionsomfattande regler för balansering som har till syfte att ge nätanvändarna visshet om att de kan förvalta sina balanspositioner i olika balanseringsområden inom hela unionen på ett ekonomiskt effektivt och icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

(2)

För att uppnå ökad marknadsintegration är det viktigt att regler om gasbalansering i överföringsnät underlättar gashandeln över balanseringsområdena för att på så sätt bidra till utvecklingen av marknadslikviditet. I denna förordning fastställs därför harmoniserade unionsomfattande regler för balansering som har till syfte att ge nätanvändarna visshet om att de kan förvalta sina balanspositioner i olika balanseringsområden inom hela unionen på ett ekonomiskt effektivt och icke-diskriminerande sätt.

| (3) | Denna förordning stödjer utvecklingen av en konkurrenskraftig kortfristig grossistmarknad för gas i Europeiska unionen som möjliggör flexibilitet för gas, oavsett källa, som erbjuds till inköp och försäljning via marknadsmekanismer så att nätanvändare kan balansera sina balanseringsportföljer effektivt eller systemansvariga för överföringssystemet kan använda sig av flexibilitet när de balanserar överföringsnätet. |
| --- | --- |

(3)

Denna förordning stödjer utvecklingen av en konkurrenskraftig kortfristig grossistmarknad för gas i Europeiska unionen som möjliggör flexibilitet för gas, oavsett källa, som erbjuds till inköp och försäljning via marknadsmekanismer så att nätanvändare kan balansera sina balanseringsportföljer effektivt eller systemansvariga för överföringssystemet kan använda sig av flexibilitet när de balanserar överföringsnätet.

| (4) | I förordning (EG) nr 715/2009 fastställs icke-diskriminerande regler när det gäller villkoren för tillträde till överföringssystem för naturgas för att säkerställa att den inre gasmarknaden fungerar väl. Marknadsbaserade balansregler ger nätanvändarna ekonomiska incitament att balansera sin balanseringsportfölj via obalansavgifter som avspeglar kostnaderna. |
| --- | --- |

(4)

I förordning (EG) nr 715/2009 fastställs icke-diskriminerande regler när det gäller villkoren för tillträde till överföringssystem för naturgas för att säkerställa att den inre gasmarknaden fungerar väl. Marknadsbaserade balansregler ger nätanvändarna ekonomiska incitament att balansera sin balanseringsportfölj via obalansavgifter som avspeglar kostnaderna.

| (5) | Nätanvändarna ska ansvara för att balansera sina inmatningar och uttag, med balansregler som är utformade för att främja en kortfristig grossistmarknad för gas, med hjälp av handelsplattformar som upprättats för att underlätta gashandel mellan nätanvändare och systemansvariga för överföringssystemet. Systemansvariga för överföringssystemet kan genomföra den residualbalansering som kan behövas. Systemansvariga för överföringssystemet bör följa prioritetsordningen. Prioritetsordningen är uppbyggd så att systemansvariga för överföringssystemet anskaffar gas utifrån både ekonomiska och driftsmässiga hänsynstaganden, med hjälp av produkter som kan levereras från ett stort urval källor, inklusive produkter som kommer från flytande naturgas (LNG) och lagringsanläggningar. De systemansvariga för överföringssystemet bör sträva efter att sköta en så stor del av sina balanseringsbehov som möjligt genom inköp och försäljning av kortfristiga standardiserade produkter på den kortfristiga grossistmarknaden för gas. |
| --- | --- |

(5)

Nätanvändarna ska ansvara för att balansera sina inmatningar och uttag, med balansregler som är utformade för att främja en kortfristig grossistmarknad för gas, med hjälp av handelsplattformar som upprättats för att underlätta gashandel mellan nätanvändare och systemansvariga för överföringssystemet. Systemansvariga för överföringssystemet kan genomföra den residualbalansering som kan behövas. Systemansvariga för överföringssystemet bör följa prioritetsordningen. Prioritetsordningen är uppbyggd så att systemansvariga för överföringssystemet anskaffar gas utifrån både ekonomiska och driftsmässiga hänsynstaganden, med hjälp av produkter som kan levereras från ett stort urval källor, inklusive produkter som kommer från flytande naturgas (LNG) och lagringsanläggningar. De systemansvariga för överföringssystemet bör sträva efter att sköta en så stor del av sina balanseringsbehov som möjligt genom inköp och försäljning av kortfristiga standardiserade produkter på den kortfristiga grossistmarknaden för gas.

| (6) | För att ge nätanvändarna möjlighet att balansera sina balanseringsportföljer fastställs i denna förordning även minimikrav för den information som måste tillhandahållas för att genomföra de marknadsbaserade balanseringssystemen. Tillhandahållande av information enligt denna förordning har således som syfte att ge stöd för den dagliga balanseringen och utgöra en grund som hjälper nätanvändarna att hantera risker och möjligheter på ett kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

(6)

För att ge nätanvändarna möjlighet att balansera sina balanseringsportföljer fastställs i denna förordning även minimikrav för den information som måste tillhandahållas för att genomföra de marknadsbaserade balanseringssystemen. Tillhandahållande av information enligt denna förordning har således som syfte att ge stöd för den dagliga balanseringen och utgöra en grund som hjälper nätanvändarna att hantera risker och möjligheter på ett kostnadseffektivt sätt.

| (7) | Utöver skyddet av kommersiellt känslig information bör den systemansvariga för överföringssystemet bevara konfidentialiteten för information och uppgifter som har mottagits för genomförandet av denna förordning och ska inte yppa någon sådan information och sådana uppgifter eller delar av dem till tredje parter utom och i den utsträckning som det finns rättslig grund för detta. |
| --- | --- |

(7)

Utöver skyddet av kommersiellt känslig information bör den systemansvariga för överföringssystemet bevara konfidentialiteten för information och uppgifter som har mottagits för genomförandet av denna förordning och ska inte yppa någon sådan information och sådana uppgifter eller delar av dem till tredje parter utom och i den utsträckning som det finns rättslig grund för detta.

| (8) | Förordningen har antagits på grundval av förordning (EG) nr 715/2009 som den kompletterar och som den ingår i som en oskiljaktig del. Hänvisningar till förordning (EG) nr 715/2009 i andra rättsakter ska även förstås som hänvisningar till denna förordning. Denna förordning gäller för icke-undantagen kapacitet i större nya infrastrukturer som beviljats undantag från artikel 32 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG (2) eller i tidigare artikel 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG (3) i den utsträckning tillämpningen av denna förordning inte underminerar sådant undantag. Denna förordning ska tillämpas med hänsyn till den specifika beskaffenheten hos sammanlänkningar. |
| --- | --- |

(8)

Förordningen har antagits på grundval av förordning (EG) nr 715/2009 som den kompletterar och som den ingår i som en oskiljaktig del. Hänvisningar till förordning (EG) nr 715/2009 i andra rättsakter ska även förstås som hänvisningar till denna förordning. Denna förordning gäller för icke-undantagen kapacitet i större nya infrastrukturer som beviljats undantag från artikel 32 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG (2) eller i tidigare artikel 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG (3) i den utsträckning tillämpningen av denna förordning inte underminerar sådant undantag. Denna förordning ska tillämpas med hänsyn till den specifika beskaffenheten hos sammanlänkningar.

| (9) | Denna förordning har upprättats enligt det förfarande som fastställs i artikel 6 i förordning (EG) nr 715/2009. Vidare harmoniserar förordningen de balanseringsregler som anges i artikel 21 i förordning (EG) nr 715/2009, för att underlätta gashandel. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning har upprättats enligt det förfarande som fastställs i artikel 6 i förordning (EG) nr 715/2009. Vidare harmoniserar förordningen de balanseringsregler som anges i artikel 21 i förordning (EG) nr 715/2009, för att underlätta gashandel.

| (10) | Denna förordning innehåller bestämmelser som gäller systemansvariga för överföringssystem och syftet är att harmonisera deras roller endast där och i den utsträckning detta är nödvändigt för att genomföra dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning innehåller bestämmelser som gäller systemansvariga för överföringssystem och syftet är att harmonisera deras roller endast där och i den utsträckning detta är nödvändigt för att genomföra dessa bestämmelser.

| (11) | Nationella tillsynsmyndigheter och systemansvariga för överföringssystem bör beakta bästa praxis och sträva efter att harmonisera förfarandena för genomförandet av denna förordning. Enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (4) ska byrån och de nationella tillsynsmyndigheterna säkerställa att balanseringsreglerna genomförs i hela unionen på det sätt som är mest effektivt. |
| --- | --- |

(11)

Nationella tillsynsmyndigheter och systemansvariga för överföringssystem bör beakta bästa praxis och sträva efter att harmonisera förfarandena för genomförandet av denna förordning. Enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (4) ska byrån och de nationella tillsynsmyndigheterna säkerställa att balanseringsreglerna genomförs i hela unionen på det sätt som är mest effektivt.

| (12) | De åtgärder som anges i denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 51 i direktiv 2009/73/EG. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som anges i denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 51 i direktiv 2009/73/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs nätföreskrifter om balanseringsregler för gas, inbegripet nätrelaterade regler om nomineringsförfaranden, avgifter för obalans, rutiner som förknippas med den dagliga obalansavgiften och operationell balansering mellan de överföringsnät som förvaltas av systemansvariga för överföringssystemet.

Artikel 2

Räckvidd

1.   Denna förordning ska tillämpas på balanseringsområden inom unionen.

2.   Förordningen ska inte tillämpas på balanseringsområden i medlemsstater som har ett undantag på grundval av artikel 49 i direktiv 2009/73/EG.

3.   Förordningen ska inte tillämpas på justering som kan krävas mellan tilldelningar och faktisk förbrukning som fastställs senare när resultatet av avläsning av slutanvändares mätare föreligger.

4.   Denna förordning ska inte tillämpas på krissituationer där den systemansvariga för överföringssystemet ska genomföra specifika åtgärder definierade enligt tillämpliga nationella föreskrifter och enligt Europarlamentets och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av den 20 oktober 2010 om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen (5), efter tillämplighet.

5.   Nätanvändarnas respektive rättigheter och skyldigheter enligt denna förordning ska endast tillämpas på de nätanvändare som har ingått ett rättsligt bindande avtal, i form av ett transportavtal eller annat avtal, som ger dem rätt att lämna anmälningar om handel i enlighet med artikel 5.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 715/2009, artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 984/2013 av den 14 oktober 2013 om upprättandet av nätföreskrifter för mekanismer för kapacitetstilldelning i överföringssystem för gas och komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 (6) samt artikel 2 i direktiv 2009/73/EG. Därutöver gäller följande definitioner:

1.   balanseringsområde: ett entry-/exitsystem som berörs av specifika balanseringsregler och som kan inbegripa distributionssystem eller delar av dem.

2.   balanseringsåtgärd: en åtgärd som den systemansvariga för överföringssystemet vidtar för att ändra gasflödena till eller från överföringsnätet, utom sådana åtgärder som rör gas som inte redovisats som uttagen från systemet och gas som den systemansvariga för överföringssystemet använder för systemets drift.

3.   utjämningsavgift för balansering: en avgift som uppgår till skillnaden mellan de belopp som den systemansvariga för överföringssystemet har tagit emot eller ska ta emot och de belopp som denne har betalat eller ska betala på grundval av sina balanseringsaktiviteter som ska betalas till eller erhållas av relevanta nätanvändare.

4.   handelsplattform: en elektronisk plattform som tillhandahålls och drivs av en handelsplattformsoperatör och genom vilken handelsaktörer kan lägga fram och godkänna, inklusive rätten att revidera och dra tillbaka, anbud och erbjudanden för gas som behövs för att möta kortfristiga fluktuationer i efterfrågan eller tillgången på gas i enlighet med de villkor som gäller för handelsplattformen och enligt vilka den systemansvariga för överföringssystemet handlar för att vidta balanseringsåtgärder.

5.   handelsaktör: en nätanvändare eller systemansvarig för överföringssystem som har ett avtal med handelsplattformsoperatören och uppfyller de villkor som krävs för att utföra transaktioner på handelsplattformen.

6.   balanseringsplattform: en handelsplattform där en systemansvarig för överföringssystemet är en handelsaktör för all handel.

7.   balanseringstjänst: en tjänst som en systemansvarig för överföringssystemet får tillgång till via ett avtal för gas som behövs för att möta kortfristiga fluktuationer i efterfrågan eller tillgången på gas, som inte är en kortfristig standardiserad produkt.

8.   bekräftad mängd: den mängd gas som en systemansvarig för överföringssystemet bekräftar för planläggning eller omplanläggning för gasdygn D.

9.   daglig avgift för obalans: det belopp som en nätanvändare betalar eller tar emot för en mängd obalans avseende ett dygn.

10.   dygnsavläst: uppmätt gasmängd som samlas in en gång per gasdygn.

11.   inomdygnsavläst: uppmätt gasmängd som samlas in minst två gånger inom gasdygnet.

12.   icke dygnsavläst: uppmätt gasmängd avseende uttag som samlas in mindre frekvent än en gång per gasdygn.

13.   balanseringsportfölj: en sammanslagning av nätanvändarens inmatningar och uttag.

14.   anmälningsmängd: den mängd gas som överförs mellan en systemansvarig för överföringssystemet och en eller flera nätanvändare eller balanseringsportföljer, om tillämpligt.

15.   tilldelning: den mängd gas som en systemansvarig för överföringssystemet tillskriver en nätanvändare som inmatning eller uttag uttryckt i kWh i syfte att bestämma den dagliga obalansmängden.

16.   renomineringscykel: det förfarande som den systemansvariga för överföringssystemet genomför för att ge en nätanvändare besked om godkända mängder efter mottagandet av en renominering.

17.   inom dygns-avgift: en avgift som en systemansvarig för överföringssystemet uppbär eller betalar till en nätanvändare till följd av en inom dygns-skyldighet.

18.   inom dygns-skyldighet: en uppsättning regler rörande nätanvändarnas inmatningar och uttag inom gasdygnet som den systemansvariga för överföringssystemet ålägger nätanvändare.

19.   grundscenario: modell för tillhandahållande av information där informationen om icke-dygnsavlästa uttag ligger en dag i förväg och inom dygnsprognoser.

20.   variant 1: modell för tillhandahållande av information där information om icke-dygnsavlästa och dygnsavlästa uttag baseras på fördelning av uppmätta flöden under gasdygnet.

21.   variant 2: modell för tillhandahållande av information där information om icke-dygnsavlästa uttag ges i form av en prognos för nästkommande gasdygn.

KAPITEL II

BALANSERINGSSYSTEM

Artikel 4

Allmänna principer

1.   Nätanvändarna ska ansvara för att balansera sina balanseringsportföljer för att minimera de systemansvarigas behov av att vidta balanseringsåtgärder enligt denna förordning.

2.   Balanseringregler som fastställs i enlighet med denna förordning ska återspegla verkliga systembehov, med beaktande av de resurser som de systemansvariga för överföringssystemet har till förfogande, och de ska inbegripa incitament för nätanvändare att balansera sina balanseringsportföljer på ett effektivt sätt.

3.   Nätanvändare ska ha möjlighet att ingå ett rättsligt bindande avtal med systemansvariga för överföringssystem enligt vilket nätanvändaren kan lämna anmälan om handel, oavsett om de ingått avtal om transportkapacitet eller inte.

4.   I ett balanseringsområde där flera systemansvariga för överföringssystem är verksamma, ska denna förordning gälla för alla sådana systemansvariga inom det balanseringsområdet. Om ansvaret för att hålla överföringsnäten i balans har överförts till en enhet, ska denna förordning gälla för den enheten i den utsträckning som definieras enligt tillämpliga nationella bestämmelser.

Artikel 5

Anmälan om handel och tilldelningar

1.   Överflyttning av gas mellan två balanseringsportföljer inom ett balanseringsområde ska göras genom anmälningar om avyttringar och anskaffningar som skickas till systemansvarig för överföringssystemet för det berörda gasdygnet.

2.   Tidsfristerna för att lämna in, dra tillbaka och ändra anmälningar om handel ska definieras av den systemansvariga för överföringssystemet i relevant transportavtal eller annat rättsligt bindande avtal med nätanvändare, med beaktande av den tid som i förekommande fall krävs för att hantera anmälningarna om handel. Den systemansvariga för överföringssystemet ska göra det möjligt för nätanvändare att lämna in anmälningar om handel nära den tidpunkt när anmälningarna träder i kraft.

3.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska minimera hanteringstiden för anmälningar av handel. Hanteringen får inte ta mer än trettio minuter, utom om den tidpunkt då anmälan om handel träder i kraft medger en förlängning av hanteringstiden med högst två timmar.

4.   En anmälan om handel ska minst innehålla följande uppgifter:

| a) | Det gasdygn då gasen överförs. |
| --- | --- |

a)

Det gasdygn då gasen överförs.

| b) | Identifiering av de balanseringsportföljer det gäller. |
| --- | --- |

b)

Identifiering av de balanseringsportföljer det gäller.

| c) | Om anmälan gäller avyttring eller anskaffning. |
| --- | --- |

c)

Om anmälan gäller avyttring eller anskaffning.

| d) | Den berörda mängden uttryckt i kWh/d för dagliga anmälningsmängder eller i kWh/h för timbaserade anmälningsmängder, enligt det som krävs av den systemansvariga för överföringssystemet. |
| --- | --- |

d)

Den berörda mängden uttryckt i kWh/d för dagliga anmälningsmängder eller i kWh/h för timbaserade anmälningsmängder, enligt det som krävs av den systemansvariga för överföringssystemet.

5.   Om den systemansvariga för överföringssystemet får en uppsättning anmälningar där avyttringarna och anskaffningarna matchar varandra i mängd, ska den systemansvariga för överföringssystemet tilldela den anmälda mängden till de berörda balanseringsportföljerna

| a) | som ett uttag från balanseringsportföljen tillhörande den nätanvändare som gör anmälan om avyttring, och |
| --- | --- |

a)

som ett uttag från balanseringsportföljen tillhörande den nätanvändare som gör anmälan om avyttring, och

| b) | som en inmatning till balanseringsportföljen tillhörande den nätanvändare som gör anmälan om anskaffning. |
| --- | --- |

b)

som en inmatning till balanseringsportföljen tillhörande den nätanvändare som gör anmälan om anskaffning.

6.   Om de anmälda mängder som avses i punkt 5 inte är lika stora, ska den systemansvariga för överföringssystemet antingen tilldela den lägre anmälningsmängden enligt den relevanta anmälan om handel eller förkasta båda anmälningarna om handel. Den regel som tillämpas ska definieras av den systemansvariga för överföringssystemet i tillämpligt transportavtal eller annat rättsligt bindande avtal.

7.   En tjänsteleverantör ska inte förhindras att agera för en nätanvändare när det gäller punkt 5, förutsatt att den systemansvariga för överföringssystemet först har gett sitt medgivande.

8.   En nätanvändare kan göra en anmälan om handel för ett gasdygn oberoende av om nätanvändaren redan har gjort en nominering för det gasdygn det gäller.

9.   Punkterna 1–8 ska i tillämpliga delar gälla för de systemansvariga för överföringssystemet som handlar i enlighet med artikel 6.3 a.

KAPITEL III

OPERATIONELL BALANSERING

Artikel 6

Allmänna bestämmelser

1.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska vidta balanseringsåtgärder för följande syften:

| a) | Hålla överföringsnätet inom driftsgränserna. |
| --- | --- |

a)

Hålla överföringsnätet inom driftsgränserna.

| b) | I slutet av dygnet ha nått en linepack-position i överföringsnätet som avviker från den position som prognostiserats på grundval av förväntade inmatningar och uttag för det gasdygnet, i överensstämmelse med ekonomisk och effektiv drift av överföringsnätet. |
| --- | --- |

b)

I slutet av dygnet ha nått en linepack-position i överföringsnätet som avviker från den position som prognostiserats på grundval av förväntade inmatningar och uttag för det gasdygnet, i överensstämmelse med ekonomisk och effektiv drift av överföringsnätet.

2.   När en systemansvarig för överföringssystemet vidtar balanseringsåtgärder bör minst följande beaktas när det gäller balanseringsområdet:

| a) | Den systemansvarigas egna uppskattningar av efterfrågan på gas över och inom det gasdygn för vilken de balanserande åtgärderna ska beaktas. |
| --- | --- |

a)

Den systemansvarigas egna uppskattningar av efterfrågan på gas över och inom det gasdygn för vilken de balanserande åtgärderna ska beaktas.

| b) | Information om nominering och tilldelning samt avlästa gasflöden. |
| --- | --- |

b)

Information om nominering och tilldelning samt avlästa gasflöden.

| c) | Gastryck i överföringsnäten. |
| --- | --- |

c)

Gastryck i överföringsnäten.

3.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska vidta balanseringsåtgärder genom

| a) | inköp och försäljning av kortfristiga standardiserade produkter på en handelsplattform och/eller |
| --- | --- |

a)

inköp och försäljning av kortfristiga standardiserade produkter på en handelsplattform och/eller

| b) | användning av balanseringstjänster. |
| --- | --- |

b)

användning av balanseringstjänster.

4.   När en systemansvarig för överföringssystemet vidtar balanseringsåtgärder ska följande principer beaktas:

| a) | Balanseringsåtgärderna ska vidtas på en icke-diskriminerande grund. |
| --- | --- |

a)

Balanseringsåtgärderna ska vidtas på en icke-diskriminerande grund.

| b) | Balanseringsåtgärderna ska göras med beaktande av alla skyldigheter som de systemansvariga har när det gäller att driva överföringsnätet på ett ekonomiskt välfungerande och effektivt sätt. |
| --- | --- |

b)

Balanseringsåtgärderna ska göras med beaktande av alla skyldigheter som de systemansvariga har när det gäller att driva överföringsnätet på ett ekonomiskt välfungerande och effektivt sätt.

Artikel 7

Kortfristiga standardiserade produkter

1.   Handeln med kortfristiga standardiserade produkter ska gälla leverans inom dygnet eller för nästkommande dygn sju dagar i veckan i enlighet med de regler som gäller för handelsplattformen i den form reglerna har definierats mellan handelsplattformsoperatören och den systemansvariga för överföringssystemet.

2.   Den utfärdande deltagaren är den deltagare i handeln som lämnar ett bud eller ett erbjudande för handel på handelsplattformen och den mottagande deltagaren är den deltagare i handeln som godtar budet.

3.   När handeln gäller en titelprodukt gäller följande:

| a) | En deltagare i handeln gör en anmälan om anskaffning och den andra gör en anmälan om försäljning. |
| --- | --- |

a)

En deltagare i handeln gör en anmälan om anskaffning och den andra gör en anmälan om försäljning.

| b) | Båda anmälningarna av handel ska omfatta specifikation av den gasmängd som överförs från den deltagare som gör anmälan om försäljning till den deltagare som gör anmälan om anskaffning. |
| --- | --- |

b)

Båda anmälningarna av handel ska omfatta specifikation av den gasmängd som överförs från den deltagare som gör anmälan om försäljning till den deltagare som gör anmälan om anskaffning.

| c) | När anmälan per timme används ska den tillämpas enligt en fast sats på alla återstående timmar av gasdygnet från och med en specificerad starttid och ska vara lika med noll för alla timmar före denna starttid. |
| --- | --- |

c)

När anmälan per timme används ska den tillämpas enligt en fast sats på alla återstående timmar av gasdygnet från och med en specificerad starttid och ska vara lika med noll för alla timmar före denna starttid.

4.   När handeln gäller en lokaliserad produkt gäller följande:

| a) | Systemansvarig för överföringssystemet ska fastställa relevanta entry- och exitpunkter eller grupper av sådana punkter som kan användas. |
| --- | --- |

a)

Systemansvarig för överföringssystemet ska fastställa relevanta entry- och exitpunkter eller grupper av sådana punkter som kan användas.

| b) | Alla villkor som anges i punkt 3 ska vara uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Alla villkor som anges i punkt 3 ska vara uppfyllda.

| c) | Den utfärdande handelsaktören ska ändra den mängd gas som ska matas in till eller tas ut från överföringsnätet vid den specificerade entry- eller exit-punkten med en mängd som är lika med anmälningsmängden och bevisa för den systemansvariga för överföringssystemet att mängden ändrats i enlighet med detta. |
| --- | --- |

c)

Den utfärdande handelsaktören ska ändra den mängd gas som ska matas in till eller tas ut från överföringsnätet vid den specificerade entry- eller exit-punkten med en mängd som är lika med anmälningsmängden och bevisa för den systemansvariga för överföringssystemet att mängden ändrats i enlighet med detta.

5.   När handeln gäller en tillfällig produkt ska

| a) | de villkor som anges i punkt 3 a och b vara uppfyllda, och |
| --- | --- |

a)

de villkor som anges i punkt 3 a och b vara uppfyllda, och

| b) | en timvis anmälningsmängd ska tillämpas på gasdygnets timmar från och med en specificerad starttid fram till en specificerad sluttid och ska vara lika med noll för alla timmar före starttiden och lika med noll för alla timmar efter sluttiden. |
| --- | --- |

b)

en timvis anmälningsmängd ska tillämpas på gasdygnets timmar från och med en specificerad starttid fram till en specificerad sluttid och ska vara lika med noll för alla timmar före starttiden och lika med noll för alla timmar efter sluttiden.

6.   När handeln gäller en tillfällig lokaliserad produkt ska de villkor som anges i punkt 4 a och c och punkt 5 vara uppfyllda.

7.   När kortfristiga standardiserade produkter etableras ska de systemansvariga för överföringssystemen i angränsande balanseringsområden samarbeta för att fastställa de relevanta produkterna. Varje systemansvarig för överföringssystem ska utan dröjsmål underrätta berörda handelsplattformsoperatörer om resultatet av sådana samarbeten.

Artikel 8

Balanseringstjänster

1.   Den systemansvarige för överföringssystemet har rätt att anskaffa balanseringstjänster för situationer där kortfristiga standardiserade produkter inte eller sannolikt inte uppfyller de behov som gäller för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna eller om det inte finns likviditet för handel med kortfristiga standardiserade produkter.

2.   När en systemansvarig för överföringssystemet avser att vidta balanseringsåtgärder genom användning av balanseringstjänster ska den systemansvariga vid anskaffandet av dessa tjänster minst överväga följande:

| a) | På vilket sätt balanseringstjänsterna håller överföringsnätet inom driftsgränserna. |
| --- | --- |

a)

På vilket sätt balanseringstjänsterna håller överföringsnätet inom driftsgränserna.

| b) | Balanseringstjänsternas responstid i jämförelse med responstiderna för tillgängliga kortfristiga standardiserade produkter. |
| --- | --- |

b)

Balanseringstjänsternas responstid i jämförelse med responstiderna för tillgängliga kortfristiga standardiserade produkter.

| c) | De uppskattade kostnaderna för att anskaffa och använda balanseringstjänster i jämförelse med de uppskattade kostnaderna för tillgängliga kortfristiga standardiserade produkter. |
| --- | --- |

c)

De uppskattade kostnaderna för att anskaffa och använda balanseringstjänster i jämförelse med de uppskattade kostnaderna för tillgängliga kortfristiga standardiserade produkter.

| d) | Det område där gasen ska levereras. |
| --- | --- |

d)

Det område där gasen ska levereras.

| e) | Den systemansvarigas krav på gaskvalitet. |
| --- | --- |

e)

Den systemansvarigas krav på gaskvalitet.

| f) | I vilken utsträckning anskaffning och användning av balanseringstjänster kan påverka likviditeten för den kortfristiga grossistmarknaden för gas. |
| --- | --- |

f)

I vilken utsträckning anskaffning och användning av balanseringstjänster kan påverka likviditeten för den kortfristiga grossistmarknaden för gas.

3.   Balanseringstjänster ska anskaffas på ett marknadsbaserat sätt, genom ett transparent och icke-diskriminerande offentligt anbudsförfarande i enlighet med tillämpliga nationella regler, särskilt följande:

| a) | Före varje åtagande för att avtala om en balanseringstjänst ska den systemansvariga för överföringssystemet offentliggöra en öppen anbudsinfordran i vilken anges syfte, räckvidd och tillhörande anvisningar för anbudsgivarna så att de kan delta i anbudsförfarandet. |
| --- | --- |

a)

Före varje åtagande för att avtala om en balanseringstjänst ska den systemansvariga för överföringssystemet offentliggöra en öppen anbudsinfordran i vilken anges syfte, räckvidd och tillhörande anvisningar för anbudsgivarna så att de kan delta i anbudsförfarandet.

| b) | Resultaten ska offentliggöras utan att det påverkar skyddet av affärshemligheter och de enskilda resultaten ska delges varje anbudsgivare. |
| --- | --- |

b)

Resultaten ska offentliggöras utan att det påverkar skyddet av affärshemligheter och de enskilda resultaten ska delges varje anbudsgivare.

4.   Under särskilda omständigheter kan den nationella tillsynsmyndigheten godkänna ett transparent och icke-diskriminerande förfarande som inte är ett offentligt anbudsförfarande.

5.   En balanseringstjänsts löptid ska inte överskrida ett år, utom om den nationella tillsynsmyndigheten godkänner annat, och startdatum ska inträffa inom tolv månader från motsvarande bindande åtagande mellan avtalsparterna.

6.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska årligen se över användningen av sin balanseringstjänst för att bedöma huruvida tillgängliga kortfristiga standardiserade produkter bättre skulle uppfylla den systemansvarigas behov och huruvida användningen av balanseringstjänster kunde minskas under nästa år.

7.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska årligen offentliggöra information rörande de balanseringstjänster som har tillhandahållits och de relaterade kostnaderna.

Artikel 9

Prioritetssordning

1.   Med förbehåll för de principer som anges i artikel 6.4 ska den systemansvariga för överföringssystemet i sina beslut om lämpliga balanseringsåtgärder beakta följande:

| a) | Prioritera användningen av titelprodukter där och i den utsträckning det är lämpligt, framför andra tillgängliga kortfristiga standardiserade produkter. |
| --- | --- |

a)

Prioritera användningen av titelprodukter där och i den utsträckning det är lämpligt, framför andra tillgängliga kortfristiga standardiserade produkter.

| b) | Använda de andra kortfristiga standardiserade produkterna under följande omständigheter:






  1. | När det för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna krävs gasflödesändringar, använda lokaliserade produkter vid specifika entry- och/eller exitpunkter och/eller för att starta från en specifik tidsperiod inom gasdygnet. |
| --- | --- | --- |

b)

Använda de andra kortfristiga standardiserade produkterna under följande omständigheter:

1.

När det för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna krävs gasflödesändringar, använda lokaliserade produkter vid specifika entry- och/eller exitpunkter och/eller för att starta från en specifik tidsperiod inom gasdygnet.

| 2. | Använda tillfälliga produkter när det för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna krävs ändringar av gasflödet inom en specifik tidsperiod på gasdygnet. Den systemansvariga för överföringssystemet får endast använda en tillfällig produkt när det är förmånligare och effektivare än att köpa och sälja en kombination av titelprodukter eller lokaliserade produkter. |
| --- | --- |

2.

Använda tillfälliga produkter när det för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna krävs ändringar av gasflödet inom en specifik tidsperiod på gasdygnet. Den systemansvariga för överföringssystemet får endast använda en tillfällig produkt när det är förmånligare och effektivare än att köpa och sälja en kombination av titelprodukter eller lokaliserade produkter.

| 3. | Använda tillfälliga lokaliserade produkter när det för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna krävs gasflödesändringar vid specifika entry- och/eller exitpunkter och inom en specifik tidsperiod på gasdygnet. Den systemansvariga för överföringssystemet får endast använda en tillfällig lokaliserad produkt när detta är förmånligare och effektivare än att köpa och sälja en kombination av lokaliserade produkter. |
| --- | --- |

3.

Använda tillfälliga lokaliserade produkter när det för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna krävs gasflödesändringar vid specifika entry- och/eller exitpunkter och inom en specifik tidsperiod på gasdygnet. Den systemansvariga för överföringssystemet får endast använda en tillfällig lokaliserad produkt när detta är förmånligare och effektivare än att köpa och sälja en kombination av lokaliserade produkter.

| c) | Endast använda balanseringstjänster om kortfristiga standardiserade produkter inte eller sannolikt inte enligt den systemansvarigas bedömning ger den respons som krävs för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna. |
| --- | --- |

c)

Endast använda balanseringstjänster om kortfristiga standardiserade produkter inte eller sannolikt inte enligt den systemansvarigas bedömning ger den respons som krävs för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna.

Den systemansvariga för överföringssystemet ska beakta kostnadseffektiviteten inom de respektive nivåerna av priotetsordningen enligt a–c.

2.   När den systemansvariga för överföringssystemet handlar med kortfristiga standardiserade produkter ska prioritering ges till inom dygnet-produkter framför närliggande dygns produkter där och i den utsträckning det är lämpligt.

3.   Den systemansvariga för överföringssystemet kan inhämta godkännande från den behöriga nationella tillsynsmyndigheten för att handla inom ett angränsande balanseringsområde och få gasen transporterad till och från detta balanseringsområde, som ett alternativ till att handla med titelprodukter och/eller lokaliserade produkter i sitt eget/sina egna balanseringsområde(n). Den nationella tillsynsmyndigheten kan, när den beslutar om godkännande, överväga alternativa lösningar för att förbättra den inhemska marknadens funktion. Den systemansvariga för överföringssystemet och den nationella tillsynsmyndigheten ska årligen se över de gällande villkoren. Användning av denna balanseringsåtgärd ska inte begränsa nätanvändarnas tillträde till och användning av kapacitet vid den berörda sammanlänkningspunkten.

4.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska årligen offentliggöra information rörande kostnader, frekvens och antalet balanseringsåtgärder som har vidtagits enligt vart och ett av kraven enligt punkt 1 samt balanseringsåtgärder som har vidtagits i enlighet med punkt 3.

Artikel 10

Handelsplattform

1.   För anskaffning av kortfristiga standardiserade produkter ska den systemansvariga för överföringssystemet använda en handelsplattform som uppfyller följande kriterier:

| a) | Den ger tillräckligt stöd genom hela gasdygnet både till nätanvändare för att handla och för systemansvariga för överföringssystemen för att genomföra tillbörliga balanseringsåtgärder genom handel med relevanta kortfristiga standardiserade produkter. |
| --- | --- |

a)

Den ger tillräckligt stöd genom hela gasdygnet både till nätanvändare för att handla och för systemansvariga för överföringssystemen för att genomföra tillbörliga balanseringsåtgärder genom handel med relevanta kortfristiga standardiserade produkter.

| b) | Tillträdet är transparent och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

b)

Tillträdet är transparent och icke-diskriminerande.

| c) | Tjänsterna tillhandahålls på ett jämlikt sätt. |
| --- | --- |

c)

Tjänsterna tillhandahålls på ett jämlikt sätt.

| d) | Anonym handel säkerställs minst fram till att en transaktion har slutförts. |
| --- | --- |

d)

Anonym handel säkerställs minst fram till att en transaktion har slutförts.

| e) | Det finns en detaljerad översikt över aktuella anbud och erbjudanden för alla som deltar i handeln. |
| --- | --- |

e)

Det finns en detaljerad översikt över aktuella anbud och erbjudanden för alla som deltar i handeln.

| f) | Det säkerställs att all handel i vederbörlig ordning anmäls till den systemansvariga för överföringssystemet. |
| --- | --- |

f)

Det säkerställs att all handel i vederbörlig ordning anmäls till den systemansvariga för överföringssystemet.

2.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska sträva efter att se till att de kriterier som anges i punkt 1 uppfylls på minst en handelsplattform. Om den systemansvariga för överföringssystemet inte har lyckats säkerställa att dessa kriterier uppfylls på minst en handelsplattform ska denne vidta åtgärder som är nödvändiga för att inrätta en balanseringsplattform eller en gemensam balanseringsplattform i enlighet med artikel 47.

3.   Efter varje slutförd handelstransaktion ska den som har ansvar för handelsplattformen ge deltagarna i handeln tillgång till tillräckliga uppgifter som bekräftelse på handelstransaktionen.

4.   Varje deltagare i handeln ska ha ansvar för att lämna anmälan om handel till systemansvarig för överföringssystemet enligt det som definieras i artikel 5, utom om detta ansvar har tilldelats en handelsplattformsoperatör eller en tredje part enligt de regler som gäller för handelsplattformen.

5.   Handelsplattformsoperatören ska

| a) | utan onödigt dröjsmål offentliggöra uppgifter om hur marginalinköpspriset och marginalförsäljningspriset har utvecklats efter varje handelstransaktion, eller |
| --- | --- |

a)

utan onödigt dröjsmål offentliggöra uppgifter om hur marginalinköpspriset och marginalförsäljningspriset har utvecklats efter varje handelstransaktion, eller

| b) | förse systemansvarig för överföringssystemet med information i fall där den systemansvariga väljer att offentliggöra utvecklingen av marginalinköpspriset och marginalförsäljningspriset. Den systemansvariga för överföringssystemet ska utan onödigt dröjsmål offentliggöra denna information. |
| --- | --- |

b)

förse systemansvarig för överföringssystemet med information i fall där den systemansvariga väljer att offentliggöra utvecklingen av marginalinköpspriset och marginalförsäljningspriset. Den systemansvariga för överföringssystemet ska utan onödigt dröjsmål offentliggöra denna information.

Om det finns flera handelsplattformsoperatörer inom samma balanseringsområde ska led b gälla.

6.   Handelsplattformsoperatören ska endast godkänna nätanvändare att handla på sin handelsplats om de har rätt att göra anmälan av handel.

7.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska utan onödigt dröjsmål underrätta handelsplattformsoperatören om nätanvändaren går miste om rätten att göra anmälan av handel enligt tillämpliga gällande avtal, vilket ska leda till att nätanvändarens rätt att handla på handelsplatsen upphävs, utan att detta påverkar övriga åtgärder som i ett sådant fall kan finnas att tillgå för handelsplattformsoperatören enligt de regler som gäller för handelsplattformen.

Artikel 11

Incitament

1.   För att främja likviditeten på den kortfristiga grossistmarknaden för gas kan den nationella tillsynsmyndigheten ge de systemansvariga för överföringssystemen incitament att vidta effektiva balanseringsåtgärder eller maximera dem genom handel med kortfristiga standardiserade produkter.

2.   Den systemansvariga för överföringssystemet kan ansöka om godkännande av en incitamentsmekanism hos den nationella tillsynsmyndigheten och denna mekanism bör vara överensstämmande med de allmänna principerna i denna förordning.

3.   Innan den systemansvariga för överföringssystemet lämnar in ett förslag enligt punkt 2 kan denne på eget initiativ eller på begäran av den nationella tillsynsmyndigheten samråda med intressenter.

4.   Incitamentsmekanismen ska

| a) | basera sig på den systemansvarigas prestanda via tak för betalningar till den systemansvariga i fall av överprestanda och betalningar från den systemansvariga för underprestanda, som mäts mot på förhand fastställda prestandamål som bland annat kan inbegripa men som inte är begränsade till kostnadsmål, |
| --- | --- |

a)

basera sig på den systemansvarigas prestanda via tak för betalningar till den systemansvariga i fall av överprestanda och betalningar från den systemansvariga för underprestanda, som mäts mot på förhand fastställda prestandamål som bland annat kan inbegripa men som inte är begränsade till kostnadsmål,

| b) | beakta de medel som den systemansvariga har till förfogande för att kontrollera prestanda, |
| --- | --- |

b)

beakta de medel som den systemansvariga har till förfogande för att kontrollera prestanda,

| c) | säkerställa att tillämpandet av incitament återspeglar fördelningen av ansvar mellan de berörda aktörerna, |
| --- | --- |

c)

säkerställa att tillämpandet av incitament återspeglar fördelningen av ansvar mellan de berörda aktörerna,

| d) | vara anpassad till rådande utveckling på den relevanta gasmarknad där incitament tillämpas, |
| --- | --- |

d)

vara anpassad till rådande utveckling på den relevanta gasmarknad där incitament tillämpas,

| e) | vara föremål för regelbunden översyn av nationell tillsynsmyndighet i nära samarbete med den systemansvariga för överföringssystemet för utvärdering av var och i vilken utsträckning det kan krävas ändringar. |
| --- | --- |

e)

vara föremål för regelbunden översyn av nationell tillsynsmyndighet i nära samarbete med den systemansvariga för överföringssystemet för utvärdering av var och i vilken utsträckning det kan krävas ändringar.

KAPITEL IV

NOMINERINGAR

Artikel 12

Allmänna bestämmelser

1.   Den gasmängd som specificeras i en nominering eller renominering ska uttryckas i kWh/d för dagliga nomineringar och renomineringar eller i kWh/h för timvisa nomineringar och renomineringar.

2.   Den systemansvariga för överföringssystemet får kräva att nätanvändarna lämnar närmare information om nomineringar och renomineringar i tillägg till det som krävs enligt denna förordning, bland annat en exakt, uppdaterad och tillräckligt detaljerad prognos över förväntade inmatningar och uttag, detta i enlighet med den systemansvarigas specifika behov.

3.   Artiklarna 13–16 rörande nomineringar och renomineringar för separata kapacitetsprodukter ska gälla även för enskilda nomineringar och renomineringar för kombinerade kapacitetsprodukter. De systemansvariga för överföringssystemen ska samarbeta när det gäller att genomföra nominerings- och renomineringsregler för kombinerade kapacitetsprodukter vid sammanlänkningspunkterna.

4.   Artiklarna 15.3 och 17.1 ska inte påverka regeln rörande minsta ledtid för avbrott som anges i artikel 22 i förordning (EU) nr 984/2013.

Artikel 13

Information rörande nomineringar och renomineringar vid sammanlänkningspunkter

Nomineringar och renomineringar från nätanvändare till de systemansvariga för överföringssystemen ska i fråga om sammanlänkningspunkter minst innehålla information om

| 1. | sammanlänkningspunktens ID, |
| --- | --- |

1.

sammanlänkningspunktens ID,

| 2. | gasflödets riktning, |
| --- | --- |

2.

gasflödets riktning,

| 3. | nätanvändarens ID eller, om tillämpligt, ID för dennes balanseringsportfölj, |
| --- | --- |

3.

nätanvändarens ID eller, om tillämpligt, ID för dennes balanseringsportfölj,

| 4. | ID för nätanvändarens motpart eller, om tillämpligt, ID för motpartens balanseringsportfölj, |
| --- | --- |

4.

ID för nätanvändarens motpart eller, om tillämpligt, ID för motpartens balanseringsportfölj,

| 5. | start- och sluttid för det gasflöde för vilket nominering eller renominering lämnas in, |
| --- | --- |

5.

start- och sluttid för det gasflöde för vilket nominering eller renominering lämnas in,

| 6. | gasdygn D, |
| --- | --- |

6.

gasdygn D,

| 7. | den gasmängd som transportförfrågan gäller. |
| --- | --- |

7.

den gasmängd som transportförfrågan gäller.

Artikel 14

Nomineringsförfarande vid sammanlänkningspunkter

1.   Nätanvändaren ska förse den systemansvariga för överföringssystemet med en nominering för gasdygn D senast vid den nomineringstidsfrist som gäller för gasdygn D-1. Nomineringstidsfristen ska vara kl. 13.00 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 12.00 UTC på gasdygn D-1.

2.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska beakta den sista nominering som denne mottagit från en nätanvändare före tidsfristen för nominering.

3.   Systemansvariga för överföringssystemet ska skicka meddelandet om bekräftad kvantitet till respektive nätanvändare senast när bekräftelsetidsfristen löper ut på gasdygn D-1. Bekräftelsetidsfristen ska vara kl. 15.00 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 14.00 UTC på gasdygn D-1.

4.   De systemansvariga för överföringssystemet på någondera sidan av sammanlänkningspunkten får komma överens om att erbjuda en förhandsnomineringscykel inom vilken

| a) | nätanvändare inte är skyldiga att lämna in nomineringar, |
| --- | --- |

a)

nätanvändare inte är skyldiga att lämna in nomineringar,

| b) | nätanvändare får förse de systemansvariga för överföringssystemet med nomineringar för gasdygn D senast kl. 12.00 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 11.00 UTC på gasdygn D-1, |
| --- | --- |

b)

nätanvändare får förse de systemansvariga för överföringssystemet med nomineringar för gasdygn D senast kl. 12.00 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 11.00 UTC på gasdygn D-1,

| c) | den systemansvariga ska skicka ett meddelande rörande hanterade mängder till respektive nätanvändare senast kl. 12.30 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 11.30 UTC på gasdygn D-1. |
| --- | --- |

c)

den systemansvariga ska skicka ett meddelande rörande hanterade mängder till respektive nätanvändare senast kl. 12.30 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 11.30 UTC på gasdygn D-1.

5.   Om nätanvändaren inte har lämnat in en giltig nominering före tidsfristen ska respektive systemansvariga tillämpa den standardnomineringsregel som har avtalats mellan dessa systemansvariga. Den standardnomineringsregel som gäller vid en sammanlänkningspunkt ska göras tillgänglig för nätanvändarna inom de systemansvarigas överföringssystem.

Artikel 15

Renomineringsförfarande vid sammanlänkningspunkter

1.   En nätanvändare kan lämna in renomineringar inom den renomineringsperiod som inleds omedelbart efter bekräftelsetidsfristen och som avslutas tidigast tre timmar före slutet på gasdygn D. Den systemansvariga för överföringssystemet ska inleda en renomineringscykel vid början av varje timme inom renomineringsperioden.

2.   Den sista renominering som den systemansvariga för överföringssystemet har mottagit från en nätanvändare innan renomineringscykeln inleds ska beaktas av den systemansvariga för överföringssystemet inom renomineringscykeln.

3.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska skicka en bekräftelse till respektive nätanvändare inom två timmar från start av den berörda renomineringscykeln. Starttiden för den faktiska gasflödesändringen ska vara två timmar från start av renomineringscykeln, utom om

| a) | nätanvändaren anhåller om en senare tid, eller |
| --- | --- |

a)

nätanvändaren anhåller om en senare tid, eller

| b) | den systemansvariga tillåter en tidigare tid. |
| --- | --- |

b)

den systemansvariga tillåter en tidigare tid.

4.   Det ska antas att varje ändring av gasflöde inträffar i början av varje timme.

Artikel 16

Särskilda bestämmelser som gäller sammanlänkningspunkter

1.   Om det finns dagliga och timvisa nomineringar och renomineringar samtidigt vid en sammanlänkningspunkt kan de systemansvariga för överföringssystemet eller de nationella tillsynsmyndigheterna (enligt det som är lämpligt) samråda med intressenter för att ta reda på om harmoniserade nomineringar och renomineringar ska skickas till sammanlänkningspunktens båda sidor. Detta samråd ska omfatta minst följande:

| a) | De ekonomiska verkningarna för de systemansvariga för överföringssystemet och för nätanvändarna. |
| --- | --- |

a)

De ekonomiska verkningarna för de systemansvariga för överföringssystemet och för nätanvändarna.

| b) | Verkningar på den gränsöverskridande handeln. |
| --- | --- |

b)

Verkningar på den gränsöverskridande handeln.

| c) | Verkningar på det dagliga balanseringssystemet vid sammanlänkningspunkten (-punkterna). |
| --- | --- |

c)

Verkningar på det dagliga balanseringssystemet vid sammanlänkningspunkten (-punkterna).

2.   Efter detta samråd ska föreslagna ändringar, om sådana förekommit, godkännas av de nationella tillsynsmyndigheterna. Efter att föreslagna ändringar har godkänts ska de systemansvariga för överföringssystemen göra motsvarande ändringar i existerande sammanlänkningsavtal och transportavtalen eller andra rättsligt bindande avtal och offentliggöra dessa ändringar.

Artikel 17

Avslag på nomineringar och renomineringar eller ändring av anmäld gasmängd vid sammanlänkningspunkter

1.   En systemansvarig för överföringssystemet kan avslå

| a) | en nominering eller renominering senast två timmar efter nomineringstidsfristen eller början av renomineringscykeln i fall att






  i) | den inte uppfyller kraven vad gäller innehåll, |
| --- | --- | --- |

a)

en nominering eller renominering senast två timmar efter nomineringstidsfristen eller början av renomineringscykeln i fall att

i)

den inte uppfyller kraven vad gäller innehåll,

| ii) | den har lämnats in av en enhet som inte är en nätanvändare, |
| --- | --- |

ii)

den har lämnats in av en enhet som inte är en nätanvändare,

| iii) | godtagande av den dagliga nomineringen eller renomineringen skulle leda till ett flöde motsatt nomineringsriktningen, |
| --- | --- |

iii)

godtagande av den dagliga nomineringen eller renomineringen skulle leda till ett flöde motsatt nomineringsriktningen,

| iv) | den överskrider nätanvändarens tilldelade kapacitet, |
| --- | --- |

iv)

den överskrider nätanvändarens tilldelade kapacitet,

| b) | en renominering senast två timmar efter renomineringscykelns början om den dessutom






  i) | överskrider nätanvändarens tilldelade kapacitet för de återstående timmarna, utom om renomineringen har lämnats in för att anhålla om avbrytbar kapacitet, om sådan erbjuds av den systemansvariga för överföringssystemet, eller |
| --- | --- | --- |

b)

en renominering senast två timmar efter renomineringscykelns början om den dessutom

i)

överskrider nätanvändarens tilldelade kapacitet för de återstående timmarna, utom om renomineringen har lämnats in för att anhålla om avbrytbar kapacitet, om sådan erbjuds av den systemansvariga för överföringssystemet, eller

| ii) | godtagande av den timvisa renomineringen skulle leda till en förväntad ändring av gasflödet före slutet av renomineringscykeln. |
| --- | --- |

ii)

godtagande av den timvisa renomineringen skulle leda till en förväntad ändring av gasflödet före slutet av renomineringscykeln.

2.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska inte avslå en nätanvändares nominering och renominering på den enda grunden att nätanvändarens inmatningar inte är lika med de avsedda uttagen.

3.   Om en renominering får avslag ska den systemansvariga för överföringssystemet använda nätanvändarens senaste bekräftade mängd, om sådan finns.

4.   Utan att det påverkar de särskilda villkor som gäller för avbrytbar kapacitet och kapacitet som omfattas av regler för hantering av överbelastning, får de systemansvariga för överföringssystemet i princip endast ändra den gasmängd som begärts under en nominering eller renominering i undantagsfall och i nödsituationer när det finns en uppenbar fara för systemsäkerheten och stabiliteten; systemansvariga för överföringssystem ska anmäla alla sådana åtgärder som vidtas till den nationella tillsynsmyndigheten.

Artikel 18

Nominerings- och renomineringsförfarande vid punkter som inte är sammanlänkningspunkter

1.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska efter samråd med den systemansvariga för överföringssystemet, fastställa vid vilka punkter, som inte är sammanlänkningspunkter, det ska krävas nomineringar och renomineringar.

2.   Om nomineringar och renomineringar krävs vid punkter som inte är sammanlänkningspunkter ska följande principer gälla:

| a) | Nätanvändare ska ha rätt att lämna in renomineringar för gasdygnet. |
| --- | --- |

a)

Nätanvändare ska ha rätt att lämna in renomineringar för gasdygnet.

| b) | Den systemansvariga för överföringssystemet ska bekräfta eller göra avslag på de inlämnade nomineringarna och renomineringarna med hänsyn till de tidsfrister som omnämns i artikel 17. |
| --- | --- |

b)

Den systemansvariga för överföringssystemet ska bekräfta eller göra avslag på de inlämnade nomineringarna och renomineringarna med hänsyn till de tidsfrister som omnämns i artikel 17.

KAPITEL V

AVGIFTER FÖR DAGLIG OBALANS

Artikel 19

Allmänna bestämmelser

1.   Nätanvändarna ska vara skyldiga att betala eller berättigade att ta emot (enligt det som är lämpligt) avgifter för daglig obalans i förhållande till deras dagliga obalansmängd för varje gasdygn.

2.   Avgifterna för daglig obalans ska specificeras separat på den systemansvarigas fakturor till nätanvändarna.

3.   Avgiften för daglig obalans ska återspegla kostnaderna och ska beakta de priser som gäller för den systemansvarigas balanseringsåtgärder, i förekommande fall, och den lilla justering som avses i artikel 22.6.

Artikel 20

Metod för beräkning av avgift för daglig obalans

1.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska ansöka om godkännande av metoden för beräkning av avgift för daglig obalans som ska tillämpas i sitt balanseringsområde hos den nationella tillsynsmyndigheten.

2.   När metoden för beräkning av avgift för daglig obalans har godkänts ska den offentliggöras på relevant webbplats. Alla eventuella uppdateringar ska offentliggöras utan dröjsmål.

3.   Definitionen av metoden för beräkning av daglig obalans ska omfatta följande:

| a) | Beräkningen av den mängd daglig obalans som avses i artikel 21. |
| --- | --- |

a)

Beräkningen av den mängd daglig obalans som avses i artikel 21.

| b) | Härledning av det tillämpliga priset som avses i artikel 22, och |
| --- | --- |

b)

Härledning av det tillämpliga priset som avses i artikel 22, och

| c) | Alla andra nödvändiga parametrar. |
| --- | --- |

c)

Alla andra nödvändiga parametrar.

Artikel 21

Metod för beräkning av daglig obalansmängd

1.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska beräkna en daglig obalansmängd för varje nätanvändares balanseringsportfölj för varje gasdygn enligt följande formel:

daglig obalansmängd = inmatningar - uttag

2.   Beräkningen av den dagliga obalansmängden ska på lämpligt sätt anpassas när

| a) | det finns tillgång till linepack-flexibilitet, och/eller |
| --- | --- |

a)

det finns tillgång till linepack-flexibilitet, och/eller

| b) | det finns något arrangemang där nätanvändare kan tillhandahålla gas, inklusive gas in natura, för att täcka






  i) | gas som inte redovisats som uttagen utanför systemet, t.ex. förluster, avläsningsfel, och/eller |
| --- | --- | --- |

b)

det finns något arrangemang där nätanvändare kan tillhandahålla gas, inklusive gas in natura, för att täcka

i)

gas som inte redovisats som uttagen utanför systemet, t.ex. förluster, avläsningsfel, och/eller

| ii) | gas som den systemansvariga för överföringssystemet använder för drift av systemet, t.ex. bränslegas. |
| --- | --- |

ii)

gas som den systemansvariga för överföringssystemet använder för drift av systemet, t.ex. bränslegas.

3.   När summan av en nätanvändares inmatningar för gasdygnet är lika med summan av uttagen för samma gasdygn bedöms nätanvändaren vara i balans för det gasdygnet.

4.   När summan av en nätanvändares inmatningar för gasdygnet inte är lika med summan av uttagen för samma gasdygn bedöms nätanvändaren vara i obalans för det gasdygnet och då tillämpas avgifter för daglig obalans enligt artikel 23.

5.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska förse nätanvändaren med sina inledande och slutliga obalansmängder i enlighet med artikel 37.

6.   Avgiften för daglig obalans ska basera sig på den slutliga obalansmängden.

Artikel 22

Tillämpligt pris

1.   För beräkning av avgiften för daglig obalans enligt artikel 23 ska det tillämpliga priset bestämmas enligt

| a) | marginalförsäljningspriset om den dagliga obalansmängden är positiv (dvs. nätanvändarens inmatningar för gasdygnet i fråga överskrider uttagen för det gasdygnet), eller |
| --- | --- |

a)

marginalförsäljningspriset om den dagliga obalansmängden är positiv (dvs. nätanvändarens inmatningar för gasdygnet i fråga överskrider uttagen för det gasdygnet), eller

| b) | marginalinköpspriset om den dagliga obalansmängden är negativ (dvs. nätanvändarens uttag för gasdygnet i fråga överskrider inmatningarna för det gasdygnet). |
| --- | --- |

b)

marginalinköpspriset om den dagliga obalansmängden är negativ (dvs. nätanvändarens uttag för gasdygnet i fråga överskrider inmatningarna för det gasdygnet).

2.   Ett marginalförsäljningspris och ett marginalinköpspris ska beräknas för varje gasdygn enligt följande:

| a) | Ett marginalförsäljningspris är det lägre av






  i) | det lägsta priset för försäljning av titelprodukter där den systemansvariga för överföringssystemet har deltagit för det berörda gasdygnet, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Ett marginalförsäljningspris är det lägre av

i)

det lägsta priset för försäljning av titelprodukter där den systemansvariga för överföringssystemet har deltagit för det berörda gasdygnet, eller

| ii) | det viktade medelpriset på gas för det gasdygnet, minus en liten justering. |
| --- | --- |

ii)

det viktade medelpriset på gas för det gasdygnet, minus en liten justering.

| b) | Ett marginalinköpspris är det högre av






  i) | det högsta priset för inköp av titelprodukter där den systemansvariga för överföringssystemet har deltagit för det berörda gasdygnet, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Ett marginalinköpspris är det högre av

i)

det högsta priset för inköp av titelprodukter där den systemansvariga för överföringssystemet har deltagit för det berörda gasdygnet, eller

| ii) | det viktade medelpriset på gas för det gasdygnet, plus en liten justering. |
| --- | --- |

ii)

det viktade medelpriset på gas för det gasdygnet, plus en liten justering.

3.   För bestämning av marginalförsäljningspriset, marginalinköpspriset och det viktade medelpriset, ska ifrågavarande handel göras på handelsplattformar som tidigare har identifierats av den systemansvariga för överföringssystemet och godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten. Det viktade medelpriset ska vara det genomsnittliga viktade energipriset för handel i titelprodukter som genomförts i den virtuella handelspunkten för ett gasdygn.

4.   En standardregel ska definieras om punkt 2 a och b inte ger möjlighet att härleda ett marginalförsäljningspris och/eller ett marginalinköpspris.

5.   Förutsatt ett godkännande från den nationella tillsynsmyndigheten kan priset på lokaliserade produkter beaktas när det gäller att fastställa marginalförsäljningspriset, marginalinköpspriset och det viktade medelpriset, när detta har föreslagits av den systemansvariga för överföringssystemet med tillbörligt beaktande av omfattningen av den systemansvarigas användning av lokaliserade produkter.

6.   Den lilla justeringen ska

| a) | utgöra incitament för nätanvändare att balansera sina inmatningar och uttag, |
| --- | --- |

a)

utgöra incitament för nätanvändare att balansera sina inmatningar och uttag,

| b) | vara utformade och tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt för att






  i) | inte förhindra marknadsinträde, |
| --- | --- | --- |

b)

vara utformade och tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt för att

i)

inte förhindra marknadsinträde,

| ii) | inte stå i vägen för utveckling av konkurrensutsatta marknader, |
| --- | --- |

ii)

inte stå i vägen för utveckling av konkurrensutsatta marknader,

| c) | inte ha negativa verkningar för gränsöverskridande handel, |
| --- | --- |

c)

inte ha negativa verkningar för gränsöverskridande handel,

| d) | inte leda till att nätanvändare är för starkt exponerade för avgifter för daglig obalans. |
| --- | --- |

d)

inte leda till att nätanvändare är för starkt exponerade för avgifter för daglig obalans.

7.   Värdet på de små justeringarna kan vara olika för bestämning av marginalinköpspris och marginalförsäljningspris. Värdet på de små justeringarna ska inte överskrida tio procent av det viktade medelpriset utom om den berörda systemansvariga för överföringssystemet kan motivera annat för den nationella tillsynsmyndigheten och få godkännande enligt artikel 20.

Artikel 23

Avgift för daglig obalans

1.   För beräkning av avgifterna för daglig obalans för varje nätanvändare ska den systemansvariga för överföringssystemet multiplicera nätanvändarens dagliga obalansmängd med det pris som bestäms enligt artikel 22.

2.   Avgifterna för daglig obalans ska tillämpas enligt följande:

| a) | Om en nätanvändares dagliga obalansmängd för gasdygnet är positiv ska nätanvändaren anses ha sålt gas till den systemansvariga för överföringssystemet i en mängd som är lika med den dagliga obalansmängden och ska därför ha rätt att krediteras för avgifter för daglig obalans från den systemansvariga för överföringssystemet. och |
| --- | --- |

a)

Om en nätanvändares dagliga obalansmängd för gasdygnet är positiv ska nätanvändaren anses ha sålt gas till den systemansvariga för överföringssystemet i en mängd som är lika med den dagliga obalansmängden och ska därför ha rätt att krediteras för avgifter för daglig obalans från den systemansvariga för överföringssystemet. och

| b) | Om en nätanvändares dagliga obalansmängd för gasdygnet är negativ ska nätanvändaren anses ha köpt gas från den systemansvariga för överföringssystemet i en mängd som är lika med den dagliga obalansmängden och ska därför vara skyldig att betala avgifter för daglig obalans till den systemansvariga för överföringssystemet. |
| --- | --- |

b)

Om en nätanvändares dagliga obalansmängd för gasdygnet är negativ ska nätanvändaren anses ha köpt gas från den systemansvariga för överföringssystemet i en mängd som är lika med den dagliga obalansmängden och ska därför vara skyldig att betala avgifter för daglig obalans till den systemansvariga för överföringssystemet.

KAPITEL VI

INOM DYGNS-SKYLDIGHETER

Artikel 24

Allmänna bestämmelser

1.   En systemansvarig för överföringssystemet har endast rätt att tillämpa inom dygns-skyldigheter i syfte att ge nätanvändarna incitament att förvalta sina inom dygns-positioner för att säkerställa överföringsnätets integritet och minimera behoven att vidta balanseringsåtgärder.

2.   Om den systemansvariga för överföringssystemet är skyldig att förse nätanvändarna med information så att de kan hantera de exponeringar som är förbundna med deras inom dygns-skyldigheter, ska informationen ges regelbundet. När det är tillämpligt ska denna information tillhandahållas på grundval av en engångsbegäran från varje nätanvändare.

Artikel 25

Typer av inom dygns-skyldigheter

Det finns tre typer av inom dygns-skyldigheter, av vilka var och en ger nätanvändaren incitament rörande ett specifikt mål enligt det som anges i denna artikel:

| 1. | Systemomfattande inom dygns-skyldighet
  ska utformas för att ge nätanvändarna incitament att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna, och ska omfatta






  a) | de driftsgränser för överföringsnätet inom vilka det måste hållas, |
| --- | --- | --- |

1.

Systemomfattande inom dygns-skyldighet

ska utformas för att ge nätanvändarna incitament att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna, och ska omfatta

a)

de driftsgränser för överföringsnätet inom vilka det måste hållas,

| b) | de åtgärder som nätanvändarna kan vidta för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna, |
| --- | --- |

b)

de åtgärder som nätanvändarna kan vidta för att hålla överföringsnätet inom driftsgränserna,

| c) | följdåtgärder som vidtas av den systemansvariga för överföringssystemet då överföringsnätets driftsgränser ligger nära eller uppnås, |
| --- | --- |

c)

följdåtgärder som vidtas av den systemansvariga för överföringssystemet då överföringsnätets driftsgränser ligger nära eller uppnås,

| d) | fördelningen av kostnader och/eller intäkter till nätanvändare och/eller verkningar på nätanvändarnas inom dygns-position som härrör från balanseringsåtgärder som den systemansvariga för överföringssystemet har vidtagit, |
| --- | --- |

d)

fördelningen av kostnader och/eller intäkter till nätanvändare och/eller verkningar på nätanvändarnas inom dygns-position som härrör från balanseringsåtgärder som den systemansvariga för överföringssystemet har vidtagit,

| e) | de tillhörande avgifterna som ska basera sig på enskilda inom dygns-positioner för nätanvändaren. |
| --- | --- |

e)

de tillhörande avgifterna som ska basera sig på enskilda inom dygns-positioner för nätanvändaren.

| 2. | Balanseringsportfölj för inom dygns-skyldighet
  ska vara utformad för att ge nätanvändarna incitament att hålla deras enskilda position under gasdygnet inom ett på förhand bestämt intervall och ska omfatta






  a) | för varje balanseringsportfölj det intervall inom vilket balanseringsportföljen måste hållas, |
| --- | --- | --- |

2.

Balanseringsportfölj för inom dygns-skyldighet

ska vara utformad för att ge nätanvändarna incitament att hålla deras enskilda position under gasdygnet inom ett på förhand bestämt intervall och ska omfatta

a)

för varje balanseringsportfölj det intervall inom vilket balanseringsportföljen måste hållas,

| b) | hur intervallet fastställs, |
| --- | --- |

b)

hur intervallet fastställs,

| c) | följderna för nätanvändare som inte håller det definierade intervallet och, där det är lämpligt, detaljuppgifter om hur motsvarande avgift härleds, |
| --- | --- |

c)

följderna för nätanvändare som inte håller det definierade intervallet och, där det är lämpligt, detaljuppgifter om hur motsvarande avgift härleds,

| d) | de tillhörande avgifterna som ska basera sig på enskilda inom dygns-positioner för nätanvändaren. |
| --- | --- |

d)

de tillhörande avgifterna som ska basera sig på enskilda inom dygns-positioner för nätanvändaren.

| 3. | Inom dygns-skyldighet för entry-/exitpunkt
  ska vara utformad för att ge nätanvändarna incitament att begränsa gasflödet eller gasflödesvariationer under specifika omständigheter vid specifika inmatnings-/utmatningspunkter och ska omfatta






  a) | gränserna för gasflödet och/eller gasflödesvariationen, |
| --- | --- | --- |

3.

Inom dygns-skyldighet för entry-/exitpunkt

ska vara utformad för att ge nätanvändarna incitament att begränsa gasflödet eller gasflödesvariationer under specifika omständigheter vid specifika inmatnings-/utmatningspunkter och ska omfatta

a)

gränserna för gasflödet och/eller gasflödesvariationen,

| b) | entry- och/eller exitpunkt eller grupper av entry- och/eller exitpunkter för vilka sådana gränser gäller, |
| --- | --- |

b)

entry- och/eller exitpunkt eller grupper av entry- och/eller exitpunkter för vilka sådana gränser gäller,

| c) | villkoren som gäller för dessa gränser, |
| --- | --- |

c)

villkoren som gäller för dessa gränser,

| d) | följderna av att inte respektera dessa gränser. |
| --- | --- |

d)

följderna av att inte respektera dessa gränser.

Denna skyldighet tillkommer utöver övriga avtal med slutkunder och omfattar bland annat lokaliserade specifika begränsningar och skyldigheter rörande det fysiska gasflödet.

Artikel 26

Krav rörande inom dygns-skyldigheter

1.   Den systemansvariga för överföringssystemet får föreslå den nationella tillsynsmyndigheten en inom dygns-skyldighet eller en ändring av en inom dygns-skyldighet. Den får kombinera egenskaper från de olika typer som beskrivs i artikel 25, förutsatt att förslaget uppfyller kriterierna i punkt 2. Förslagsrätten för den systemansvariga för överföringssystemet påverkar inte den nationella regleringsmyndighetens rätt att fatta beslut på eget initiativ.

2.   Alla inom dygns-skyldigheter ska uppfylla följande kriterier:

| a) | En inom dygns-skyldighet, eventuellt relaterad till en inom dygns-avgift, ska inte utgöra otillbörligt hinder för gränsöverskridande handel och nya nätanvändares inträde på den relevanta marknaden. |
| --- | --- |

a)

En inom dygns-skyldighet, eventuellt relaterad till en inom dygns-avgift, ska inte utgöra otillbörligt hinder för gränsöverskridande handel och nya nätanvändares inträde på den relevanta marknaden.

| b) | En inom dygns-skyldighet ska endast tillämpas om nätanvändarna har fått tillbörlig information rörande sina inmatningar och/eller uttag innan en potentiell inom dygns-avgift tillämpas och har rimliga medel för att kunna hantera sin exponering. |
| --- | --- |

b)

En inom dygns-skyldighet ska endast tillämpas om nätanvändarna har fått tillbörlig information rörande sina inmatningar och/eller uttag innan en potentiell inom dygns-avgift tillämpas och har rimliga medel för att kunna hantera sin exponering.

| c) | De huvudsakliga kostnaderna som belastar nätanvändare ska gälla deras position i slutet av gasdygnet. |
| --- | --- |

c)

De huvudsakliga kostnaderna som belastar nätanvändare ska gälla deras position i slutet av gasdygnet.

| d) | I den utsträckning det är möjligt ska inom dygns-avgifterna återspegla den systemansvarigas kostnader för att genomföra de balanseringsåtgärder det kan gälla. |
| --- | --- |

d)

I den utsträckning det är möjligt ska inom dygns-avgifterna återspegla den systemansvarigas kostnader för att genomföra de balanseringsåtgärder det kan gälla.

| e) | En inom dygns-skyldighet medför inte att nätanvändarna kvitteras ekonomiskt till en nollposition under gasdygnet. |
| --- | --- |

e)

En inom dygns-skyldighet medför inte att nätanvändarna kvitteras ekonomiskt till en nollposition under gasdygnet.

| f) | Fördelarna med att införa en inom dygns-skyldighet rörande ekonomisk och effektiv drift av överföringsnätet uppväger eventuella negativa effekter, inbegripet likviditeten för handeln på den virtuella handelspunkten. |
| --- | --- |

f)

Fördelarna med att införa en inom dygns-skyldighet rörande ekonomisk och effektiv drift av överföringsnätet uppväger eventuella negativa effekter, inbegripet likviditeten för handeln på den virtuella handelspunkten.

3.   Den systemansvariga för överföringssystemet kan föreslå olika inom dygns-skyldigheter för olika kategorier av entry- eller exitpunkter i syfte att ge bättre incitament för olika kategorier av nätanvändare för att undvika korssubventionering. Förslagsrätten för den systemansvariga för överföringssystemet påverkar inte den nationella regleringsmyndighetens rätt att fatta beslut på eget initiativ.

4.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska samråda med intressenter, inklusive nationella tillsynsmyndigheter, systemansvariga för de distributionssystem som påverkas och systemansvariga för överföringssystem i angränsande balanseringsområden om alla inom dygns-skyldigheter som den systemansvariga avser att införa, inklusive metod och antaganden som används för att nå slutsatsen om att skyldigheten uppfyller kriterierna enligt punkt 2.

5.   Efter samrådsförfarandet ska den systemansvariga för överföringssystemet upprätta ett rekommendationsdokument som ska omfatta det slutliga förslaget och en analys av följande:

| a) | Behovet av inom dygns-skyldigheten, med beaktande av överföringsnätets egenskaper och den flexibilitet som den systemansvariga har möjlighet till genom inköp och försäljning av kortfristiga standardiserade produkter eller användning av balanseringstjänster enligt kapitel III. |
| --- | --- |

a)

Behovet av inom dygns-skyldigheten, med beaktande av överföringsnätets egenskaper och den flexibilitet som den systemansvariga har möjlighet till genom inköp och försäljning av kortfristiga standardiserade produkter eller användning av balanseringstjänster enligt kapitel III.

| b) | Tillgänglig information för att göra det möjligt för nätanvändarna att i tid förvalta sina inom dygns-positioner. |
| --- | --- |

b)

Tillgänglig information för att göra det möjligt för nätanvändarna att i tid förvalta sina inom dygns-positioner.

| c) | Förväntad ekonomisk effekt för nätanvändarna. |
| --- | --- |

c)

Förväntad ekonomisk effekt för nätanvändarna.

| d) | Effekten för nya nätanvändare som träder in på den berörda marknaden, inklusive otillbörliga negativa effekter. |
| --- | --- |

d)

Effekten för nya nätanvändare som träder in på den berörda marknaden, inklusive otillbörliga negativa effekter.

| e) | Effekten på gränsöverskridande handel, inklusive potentiell verkan på balansering i angränsande balanseringszoner. |
| --- | --- |

e)

Effekten på gränsöverskridande handel, inklusive potentiell verkan på balansering i angränsande balanseringszoner.

| f) | Effekterna på den kortfristiga grossistmarknaden för gas, inbegripet dess likviditet. |
| --- | --- |

f)

Effekterna på den kortfristiga grossistmarknaden för gas, inbegripet dess likviditet.

| g) | Huruvida inom dygns-skyldigheten är icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

g)

Huruvida inom dygns-skyldigheten är icke-diskriminerande.

6.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska skicka rekommendationsdokumentet till den nationella tillsynsmyndigheten för godkännande, i enlighet med förfarandet som anges i artikel 27. Samtidigt ska den systemansvariga för överföringssystemet publicera rekommendationsdokumentet, med reservation för eventuella åtaganden om konfidentialitet som kan gälla för den systemansvariga. och skicka den till Entsog för information.

Artikel 27

De nationella tillsynsmyndigheternas beslutsfattande

1.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska fatta och publicera ett motiverat beslut inom sex månader efter mottagande av det kompletta rekommendationsdokumentet. När beslut fattas om huruvida en föreslagen inom dygns-skyldighet ska godkännas eller inte, ska den nationella tillsynsmyndigheten bedöma om skyldigheten uppfyller kriterierna enligt artikel 26.2.

2.   Innan den nationella tillsynsmyndigheten fattar sitt motiverade beslut ska den samråda med de nationella tillsynsmyndigheterna i angränsande medlemsstater och ta hänsyn till deras åsikter. De angränsande nationella tillsynsmyndigheterna kan söka en åsikt från byrån, i enlighet med artikel 7.4 i förordning (EG) nr 713/2009 om det beslut som avses i punkt 1.

Artikel 28

Existerande inom dygns-skyldigheter

Om den systemansvariga för överföringssystemet har inom dygns-skyldigheter på den dag som denna förordning träder i kraft, ska den systemansvariga inom sex månader från den dagen följa det förfarande som anges i artikel 26.5–26.7 och skicka inom dygns-skyldigheterna (en eller flera) till nationell tillsynsmyndighet för godkännande i enlighet med artikel 27 för att fortsätta med användningen.

KAPITEL VII

UTJÄMNING

Artikel 29

Principerna för utjämning

1.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska ha varken vinst eller förlust av betalning och mottagande av avgifter för daglig obalans, inom dygns-avgifter, avgifter för balanseringsåtgärder och andra avgifter som rör balanseringsåtgärder, som ska anses vara alla åtgärder som den systemansvariga för överföringssystemet vidtar i syfte att fullgöra skyldigheterna i denna förordning.

2.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska förmedla följande till nätanvändarna:

| a) | Alla kostnader och intäkter som härrör från avgifter för daglig obalans och inom dygns-avgifter. |
| --- | --- |

a)

Alla kostnader och intäkter som härrör från avgifter för daglig obalans och inom dygns-avgifter.

| b) | Alla kostnader och intäkter som härrör från balanseringsåtgärder som vidtagits enligt artikel 9, utom om den nationella tillsynsmyndigheten anser att dessa kostnader och intäkter har uppstått på ett ineffektivt sätt med tanke på tillämpliga nationella bestämmelser. Ett sådant övervägande ska basera sig på en bedömning som ska






  i) | visa i vilken utsträckning den systemansvariga för överföringssystemet rimligen kunde ha minskat kostnaderna för att genomföra balanseringsåtgärden, och |
| --- | --- | --- |

b)

Alla kostnader och intäkter som härrör från balanseringsåtgärder som vidtagits enligt artikel 9, utom om den nationella tillsynsmyndigheten anser att dessa kostnader och intäkter har uppstått på ett ineffektivt sätt med tanke på tillämpliga nationella bestämmelser. Ett sådant övervägande ska basera sig på en bedömning som ska

i)

visa i vilken utsträckning den systemansvariga för överföringssystemet rimligen kunde ha minskat kostnaderna för att genomföra balanseringsåtgärden, och

| ii) | göras med beaktande av den information, den tid och de verktyg som den systemansvariga för överföringssystemet hade till förfogande vid den tidpunkt när den systemansvariga fattade beslut om att vidta balanseringsåtgärden. |
| --- | --- |

ii)

göras med beaktande av den information, den tid och de verktyg som den systemansvariga för överföringssystemet hade till förfogande vid den tidpunkt när den systemansvariga fattade beslut om att vidta balanseringsåtgärden.

| c) | Alla andra kostnader och intäkter relaterade till balanseringsåtgärder som den systemansvariga för överföringssystemet har vidtagit, utom om den nationella tillsynsmyndigheten anser att dessa kostnader och intäkter har uppstått på ett ineffektivt sätt, med beaktande av tillämpliga nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

c)

Alla andra kostnader och intäkter relaterade till balanseringsåtgärder som den systemansvariga för överföringssystemet har vidtagit, utom om den nationella tillsynsmyndigheten anser att dessa kostnader och intäkter har uppstått på ett ineffektivt sätt, med beaktande av tillämpliga nationella bestämmelser.

3.   När ett incitament tillämpas för att främja effektiva balanseringsåtgärder ska den sammanlagda ekonomiska förlusten begränsas till den systemansvarigas ineffektivt åsamkade kostnader och intäkter.

4.   De systemansvariga för överföringssystem ska offentliggöra relevanta data rörande de aggregerade avgifter som avses i punkt 1 och de aggregerade utjämningsavgifterna för balansering, minst lika ofta som avgifterna faktureras nätanvändarna, dock minst en gång per månad.

5.   Utan att det påverkar punkterna 1 och 2 kan den systemansvariga för överföringssystemet i sin balanseringsroll beröras av en incitamentsmekanism enligt det som avses i artikel 11.

Artikel 30

Penningflöden i samband med balanseringsutjämning

1.   Utjämningsavgiften för balansering ska betalas av eller till den nätanvändare det gäller.

2.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska fastställa eller godkänna och offentliggöra metoden för beräkning av utjämningsavgifterna för balansering inklusive deras fördelning mellan nätanvändare och reglerna för kreditriskhantering.

3.   Utjämningsavgiften för balansering ska stå i proportion till den omfattning i vilken nätanvändaren använder den relevanta entry- eller exitpunkten eller överföringsnätet.

4.   Utjämningsavgiften för balansering ska identifieras separat när den faktureras nätanvändarna och fakturan ska åtföljas av tillräcklig stödinformation enligt det som definieras i den metod som avses i punkt 2.

5.   Om informationsmodellen enligt variant 2 tillämpas och utjämningsavgiften för balansering därmed kan basera sig på prognostiserade kostnader och intäkter, ska den systemansvarigas metod för beräkning av utjämningsavgiften för balansering omfatta regler för en separat utjämningsavgift för balansering när det gäller icke-dygnsavlästa uttag.

6.   Om det är relevant får den systemansvarigas metod för beräkning av utjämningsavgiften för balansering omfatta regler för fördelning av utjämningsavgiften på skilda balanseringskomponenter och uppdelning av motsvarande belopp på nätanvändarna, i syfte att reducera korssubventioner.

Artikel 31

System för hantering av kreditrisker

1.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska ha rätt att vidta nödvändiga åtgärder och tillämpa relevanta avtalsenliga krav, inklusive finansiella säkerhetsåtgärder, för nätanvändarna för att kompensera för eventuella uteblivna betalningar för de avgifter som avses i artiklarna 29 och 30.

2.   De avtalsenliga kraven ska grunda sig på öppenhet och insyn och lika behandling och stå i proportion till ändamålet och definieras i den metod som avses i artikel 30.2.

3.   Om en nätanvändare låter bli att betala ska den systemansvariga för överföringssystemet inte vara skyldig att bära sådana förluster, förutsatt att de åtgärder och krav som avses i punkterna 1 och 2 har genomförts på tillbörligt sätt, och en sådan förlust ska återvinnas enligt den metod som avses i artikel 30.2.

KAPITEL VIII

TILLHANDAHÅLLANDE AV INFORMATION

Artikel 32

Informationsskyldigheter som systemansvariga för överföringssystemet har gentemot nätanvändarna

Den information som de systemansvariga för överföringssystem förmedlar till nätanvändarna ska omfatta

| 1. | överföringsnätets allmänna status enligt punkt 3.4.5 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2009, |
| --- | --- |

1.

överföringsnätets allmänna status enligt punkt 3.4.5 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2009,

| 2. | balanseringsåtgärder som den systemansvariga för överföringssystemet har gjort enligt kapitel III, |
| --- | --- |

2.

balanseringsåtgärder som den systemansvariga för överföringssystemet har gjort enligt kapitel III,

| 3. | nätanvändarens inmatningar och uttag för gasdygnet, enligt artiklarna 33–42. |
| --- | --- |

3.

nätanvändarens inmatningar och uttag för gasdygnet, enligt artiklarna 33–42.

Artikel 33

Allmänna bestämmelser

1.   Om den inte redan har tillhandahållits av den systemansvariga för överföringssystemet enligt punkt 3.1.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2009 ska den systemansvariga för överföringssystemet tillhandahålla all information som avses i artikel 32 på följande sätt:

| a) | På den systemansvarigas webbplats eller i annat system i elektroniskt format. |
| --- | --- |

a)

På den systemansvarigas webbplats eller i annat system i elektroniskt format.

| b) | Kostnadsfritt tillgänglig för nätanvändarna. |
| --- | --- |

b)

Kostnadsfritt tillgänglig för nätanvändarna.

| c) | På ett användarvänligt sätt. |
| --- | --- |

c)

På ett användarvänligt sätt.

| d) | Tydlig, mätbar och lätt att nå. |
| --- | --- |

d)

Tydlig, mätbar och lätt att nå.

| e) | Tillgänglig på icke-diskriminerande grund. |
| --- | --- |

e)

Tillgänglig på icke-diskriminerande grund.

| f) | Anges konsekvent i enheterna kWh eller kWh/d och kWh/h. |
| --- | --- |

f)

Anges konsekvent i enheterna kWh eller kWh/d och kWh/h.

| g) | Finnas på medlemsstatens officiella språk och på engelska. |
| --- | --- |

g)

Finnas på medlemsstatens officiella språk och på engelska.

2.   Om en avläst mängd inte kan fås via en mätare, får ett ersättningsvärde användas. Detta ersättningsvärde ska användas som en alternativ referens utan någon ytterligare garanti från den systemansvariga för överföringssystemet.

3.   Vid tillämpning av denna förordning ska det inte anses att tillhandahållandet av information ger någon specifik garanti annan än att informationen finns att tillgå i ett definierat format och via ett definierat verktyg, som en webbplats eller webbadress, och att nätanvändarna har tillgång till informationen enligt normala användarvillkor. Under inga omständigheter ska de systemansvariga för överföringssystemet vara skyldiga att ge någon annan garanti, särskilt vad gäller nätanvändarnas IT-system.

4.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska besluta om en informationsmodell per balanseringsområde. För tillhandahållande av information om avlästa inmatningar och uttag inom dygnet gäller samma regler för alla modeller.

5.   För balanseringsområden där man vill tillämpa informationsmodell variant 2 efter att denna förordning har trätt i kraft, ska den systemansvariga för överföringssystemet eller den nationella tillsynsmyndigheten, enligt det som är relevant, först inhämta marknadens synpunkter.

Artikel 34

Inomdygnsavlästa inmatningar och uttag

1.   För inomdygnsavlästa inmatningar till och uttag från ett balanseringsområde där en nätanvändares tilldelning är lika med bekräftad mängd ska den systemansvariga för överföringssystemet inte vara skyldig att ge annan information än den bekräftade mängden.

2.   För inomdygnsavlästa inmatningar till och uttag från ett balanseringsområde där en nätanvändares tilldelning är lika med bekräftad mängd ska den systemansvariga för överföringssystemet på gasdygnet D förse nätanvändarna med minst två uppdateringar av de uppmätta flödena för åtminstone de inomdygnsavlästa inmatningarna och uttagen enligt något av följande två alternativ som bestäms av systemansvariga för överföringssystemet:

| a) | Varje uppdatering täcker gasflöden från början av gasdygnet D. |
| --- | --- |

a)

Varje uppdatering täcker gasflöden från början av gasdygnet D.

| b) | Varje uppdatering täcker tillkommande flöden efter det som rapporterats i föregående uppdatering. |
| --- | --- |

b)

Varje uppdatering täcker tillkommande flöden efter det som rapporterats i föregående uppdatering.

3.   De första uppdateringarna ska omfatta minst fyra timmars gasflöde inom gasdygn D. Dessa uppdateringar ska tillhandahållas utan dröjsmål och inom fyra timmar efter gasflödet och senast kl. 17.00 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 16.00 UTC.

4.   Tidpunkten för den andra uppdateringen ska definieras enligt den nationella tillsynsmyndighetens godkännande och offentliggöras av den systemansvariga för överföringssystemet.

5.   Den systemansvariga för överföringssystemet kan begära att nätanvändarna anger vilken av den information som avses i punkt 2 de har tillgång till. Beroende på erhållna svar ska den systemansvariga för överföringssystemet förse nätanvändaren med den del av informationen som den senare inte har tillgång till, i enlighet med punkterna 2–4.

6.   Om den systemansvariga för överföringssystemet inte har ansvar för att fördela gasmängderna mellan nätanvändarna som en del av tilldelningsförfarandet, ska denne, som undantag till punkt 2, minst tillhandahålla information om aggregerade inmatningar och uttag minst två gånger per gasdygn D på gasdygnet D.

Artikel 35

Dygnsavlästa uttag

1.   Tillämpas informationsmodell variant 1 ska den systemansvariga för överföringssystemet på gasdygn D förse nätanvändarna med minst två uppdateringar av deras fördelning av uppmätta flöden för minst de aggregerade dygnsavlästa uttagen enligt det ena av följande två alternativ, enligt beslut av den systemansvariga för överföringssystemet.

| a) | Varje uppdatering täcker gasflöden från början av gasdygnet D. eller |
| --- | --- |

a)

Varje uppdatering täcker gasflöden från början av gasdygnet D. eller

| b) | Varje uppdatering täcker tillkommande gasflöden efter det som rapporterats i föregående uppdatering. |
| --- | --- |

b)

Varje uppdatering täcker tillkommande gasflöden efter det som rapporterats i föregående uppdatering.

2.   Varje uppdatering ska tillhandahållas inom två timmar från slutet av den sista av de ingående flödestimmarna.

Artikel 36

Icke dygnsavlästa uttag

1.   När informationsmodellens grundscenario tillämpas gäller följande:

| a) | På gasdygn D-1 ska den systemansvariga för överföringssystemet förse nätanvändarna med en prognos för icke-dygnsavlästa uttag för gasdygn D senast kl. 12.00 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 11.00 UTC. |
| --- | --- |

a)

På gasdygn D-1 ska den systemansvariga för överföringssystemet förse nätanvändarna med en prognos för icke-dygnsavlästa uttag för gasdygn D senast kl. 12.00 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 11.00 UTC.

| b) | På gasdygn D ska den systemansvariga för överföringssystemet förse nätanvändarna med minst två uppdateringar av en prognos för icke-dygnsavlästa uttag. |
| --- | --- |

b)

På gasdygn D ska den systemansvariga för överföringssystemet förse nätanvändarna med minst två uppdateringar av en prognos för icke-dygnsavlästa uttag.

2.   Den första uppdateringen ska tillhandahållas senast kl. 13.00 UTC eller, när sommartid tillämpas, kl. 12.00 UTC.

3.   Tidpunkten för leveransen av den andra uppdateringen ska definieras enligt den nationella tillsynsmyndighetens godkännande och offentliggöras av den systemansvariga för överföringssystemet. Härvid ska följande beaktas:

| a) | Tillgång till kortfristiga standardiserade produkter på en handelsplattform. |
| --- | --- |

a)

Tillgång till kortfristiga standardiserade produkter på en handelsplattform.

| b) | Noggrannheten i nätanvändarnas prognoser för icke-dygnsavlästa uttag i förhållande till tillhandahållandet av prognosen. |
| --- | --- |

b)

Noggrannheten i nätanvändarnas prognoser för icke-dygnsavlästa uttag i förhållande till tillhandahållandet av prognosen.

| c) | Tidpunkten när renomineringsperioden tar slut, enligt det som anges i artikel 15.1. |
| --- | --- |

c)

Tidpunkten när renomineringsperioden tar slut, enligt det som anges i artikel 15.1.

| d) | Tidpunkten för den första uppdateringen av en nätanvändares prognos för icke-dygnsavlästa uttag. |
| --- | --- |

d)

Tidpunkten för den första uppdateringen av en nätanvändares prognos för icke-dygnsavlästa uttag.

4.   När informationsmodell variant 1 tillämpas ska den systemansvariga för överföringssystemet på gasdygn D förse nätanvändarna med minst två uppdateringar av deras fördelning av uppmätta flöden för minst de aggregerade icke-dygnsavlästa uttag, enligt vad som anges i artikel 35.

5.   När informationsmodell variant 2 tillämpas ska den systemansvariga för överföringssystemet på gasdygn D-1 förse nätanvändarna med en prognos för icke-dygnsavlästa uttag för gasdygn D enligt det som anges i punkt 1 a.

Artikel 37

Inmatningar och uttag efter gasdygnet

1.   Senast i slutet av gasdygnet D+1 ska den systemansvariga för överföringssystemet förse varje nätanvändare med en inledande tilldelning för dennes inmatningar och uttag dygn D och en inledande daglig obalansmängd.

| a) | För informationsmodellens grundscenario och variant 1 ska all gas som matas in i distributionssystemet tilldelas. |
| --- | --- |

a)

För informationsmodellens grundscenario och variant 1 ska all gas som matas in i distributionssystemet tilldelas.

| b) | För informationsmodell variant 2 ska de icke-dygnsavlästa uttagen vara lika med den prognosen för nästkommande dag för icke-dygnsavlästa uttag. |
| --- | --- |

b)

För informationsmodell variant 2 ska de icke-dygnsavlästa uttagen vara lika med den prognosen för nästkommande dag för icke-dygnsavlästa uttag.

| c) | För informationsmodell variant 1 ska en inledande tilldelning och en inledande daglig obalansmängd anses vara den slutliga tilldelningen och den slutliga dagliga obalansmängden. |
| --- | --- |

c)

För informationsmodell variant 1 ska en inledande tilldelning och en inledande daglig obalansmängd anses vara den slutliga tilldelningen och den slutliga dagliga obalansmängden.

2.   När en övergångsåtgärd enligt artiklarna 47–51 tillämpas, kan en inledande tilldelning och en inledande obalansmängd tillhandahållas inom tre gasdygn efter gasdygn D i fall att det inte skulle vara tekniskt eller driftsmässigt genomförbart att följa punkt 1.

3.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska förse varje nätanvändare med den slutliga tilldelningen för dennes inmatningar och uttag och den slutliga obalansmängden inom den tidsperiod som definieras enligt tillämpliga nationella bestämmelser.

Artikel 38

Kostnadsnyttoanalys

1.   Inom två år efter det att denna förordning har trätt i kraft ska de systemansvariga för överföringssystem utvärdera kostnaderna och fördelarna för

| a) | den ökade frekvensen för att förse nätanvändarna med information, |
| --- | --- |

a)

den ökade frekvensen för att förse nätanvändarna med information,

| b) | de kortare tidsfristerna för att tillhandahålla information, |
| --- | --- |

b)

de kortare tidsfristerna för att tillhandahålla information,

| c) | förbättring av noggrannheten i informationen. |
| --- | --- |

c)

förbättring av noggrannheten i informationen.

Kostnadsnyttoanalysen ska omfatta en uppdelning av kostnader och fördelar för de kategorier som påverkas.

2.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska inhämta intressenternas synpunkter på denna bedömning, i samarbete med systemansvariga för distributionssystem, när dessa berörs.

3.   På grundval av samrådsresultaten ska den nationella tillsynsmyndigheten besluta om eventuella relevanta ändringar rörande tillhandahållandet av information.

Artikel 39

Informationsskyldigheter som systemansvariga för distributionssystemet och prognosaktörer har gentemot systemansvariga för överföringssystemet

1.   Varje systemansvarig för distributionssystem som förknippas med ett balanseringsområde och varje prognosaktör ska förse den systemansvariga för överföringssystemet i respektive balanseringsområde med den information som behövs för att lämna information till nätanvändarna enligt denna förordning. Detta ska innefatta inmatningar och uttag i distributionssystemet oavsett om systemet i fråga utgör del av balanseringsområdet eller inte.

2.   Informationen, dess format och förfarandet för hur den tillhandahålls ska definieras i samråd mellan den systemansvariga för överföringssystemet, den systemansvariga för distributionssystemet och prognosaktören, i förekommande fall, för att säkerställa att information ges från den systemansvariga för överföringssystemet till nätanvändarna, enligt detta kapitel, särskilt kriterierna i artikel 33.1.

3.   Informationen ska ges till den systemansvariga för överföringssystem i det format som definieras enligt tillämpliga nationella bestämmelser och ska vara i överensstämmelse med det format som den systemansvariga använder för att ge information till nätanvändarna.

4.   Den nationella tillsynsmyndigheten kan be den systemansvariga för överföringssystemet, den systemansvariga för distributionssystemet och prognosaktören att föreslå en incitamentsmekanism för tillhandahållande av en noggrann prognos för icke-dygnsavlästa uttag enligt kriterierna i artikel 11.4 för den systemansvariga för överföringssystemet.

5.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska utse prognosaktören i ett balanseringsområde efter samråd med berörda systemansvariga för överföringssystemet och systemansvariga för distributionssystemet. Prognosaktören ska ansvara för prognoser för en nätanvändares icke-dygnsavlästa uttag och, om så är lämpligt, därpå följande tilldelning. Prognosaktören kan vara en systemansvarig för överföringssystemet, en systemansvarig för distributionssystemet eller en tredje part.

Artikel 40

Informationsskyldigheter som systemansvariga för distributionssystemet har gentemot den systemansvariga för överföringssystemet

Den systemansvariga för distributionssystemet ska förse den systemansvariga för överföringssystemet med information om inomdygnsinmatningar- och uttag och dygnsavlästa inmatningar och uttag, i enlighet med de informationskrav som anges i artiklarna 34.2–34.6, 35 och 37. Denna information ska tillhandahållas den systemansvariga för överföringssystemet i tillräckligt god tid för att den systemansvariga ska kunna förmedla informationen till nätanvändarna.

Artikel 41

Informationsskyldigheter som systemansvariga för distributionssystemet har gentemot prognosaktören

1.   De systemansvariga för distributionssystemet har ansvar för att förse prognosaktören med tillräcklig och uppdaterad information för tillämpning av metoden för prognos för en nätanvändares icke-dygnsavlästa uttag, enligt det som anges i artikel 42.2. Denna information ska tillhandahållas inom ramen för de tidsgränser som definierats av prognosaktören för att motsvara dennes behov.

2.   Punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar för variant 1.

Artikel 42

Informationsskyldigheter som prognosaktören har gentemot systemansvariga för överföringssystemet

1.   Prognosaktören ska förse den systemansvariga för överföringssystemet med nätanvändarens prognoser för icke-dygnsavlästa uttag och på dem baserade tilldelningar enligt informationskraven i artiklarna 36 och 37. Denna information ska tillhandahållas den systemansvariga för överföringssystemet i tillräckligt god tid för att denna ska kunna förmedla informationen till nätanvändarna, och för prognoser för nästkommande dygn och inom dygnet för icke-dygnsavlästa uttag senast en timme före de tidsfrister som anges i artikel 36.1 a och b, utom om den systemansvariga för överföringssystemet och prognosaktören kommit överens om att det räcker för den systemansvariga för överföringssystemet att tillhandahålla informationen till nätanvändarna vid en senare tidpunkt.

2.   Metoden för nätanvändares prognoser för icke-dygnsavlästa uttag ska basera sig på en statistisk efterfrågemodell där varje icke-dygnsavlästa uttag ges en belastningsprofil som består av en formel för variationerna i efterfrågan på gas mot variabler såsom temperatur, veckodag, kundtyp och semestersäsonger. Metoden ska vara föremål för samråd innan den antas.

3.   Prognosaktören ska offentliggöra en rapport om noggrannheten i en nätanvändares prognoser för icke-dygnsavlästa uttag minst vartannat år.

4.   Om det är relevant ska de systemansvariga för överföringssystemet tillhandahålla data rörande gasflöden i tillräckligt god tid för att prognosaktören ska kunna uppfylla sina skyldigheter enligt denna artikel.

5.   Punkterna 2–4 ska i tillämpliga delar gälla för variant 1.

KAPITEL IX

LINEPACK-FLEXIBILITET

Artikel 43

Allmänna bestämmelser

1.   En systemansvarig för överföringssystem kan erbjuda linepack-flexibilitetstjänster till nätanvändare efter att den nationella tillsynsmyndigheten har godkänt de därmed förbundna villkoren och förutsättningarna.

2.   De villkor som gäller för linepack-flexibilitet ska överensstämma med nätanvändarens ansvar, att balansera inmatningar och uttag under gasdygnet.

3.   Linepack-flexibiliteten ska vara begränsad till den nivå av linepackflexibilitet som finns att tillgå i överföringsnätet och som den systemansvariga för överföringssystemet inte anser vara nödvändig för att nätet ska kunna tillhandahålla sin överföringsfunktion.

4.   Gas som nätanvändare matar in i och tar ut från överföringsnätet inom ramen för denna tjänst ska beaktas vid beräkning av deras dagliga obalansmängd.

5.   Den utjämningsmekanism som anges i kapitel VII ska inte gälla för linepack-flexibilitet om inte den nationella tillsynsmyndigheten bestämt annorlunda.

6.   Nätanvändarna ska underrätta den systemansvariga för överföringssystemet om användningen av linepack-flexibilitet genom att lämna nomineringar och renomineringar.

7.   Den systemansvariga för överföringssystemet får avstå från att kräva att nätanvändarna lämnar nomineringar och renomineringar som avses i punkt 6 om avsaknaden av en sådan anmälan inte underminerar utvecklingen av den kortfristiga grossistmarknaden för gas och den systemansvariga för överföringssystemet har tillräckligt med information för att göra en exakt tilldelning av användningen av linepack-flexibilitet följande gasdygn.

Artikel 44

Villkor för tillhandahållandet av linepack-flexibilitet

1.   Linepack-flexibilitet kan endast tillhandahållas om samtliga nedanstående kriterier är uppfyllda:

| a) | Den systemansvariga för överföringssystemen ska inte behöva ingå avtal med andra leverantörer av infrastruktur, såsom systemansvarig för lagringssystemet eller systemansvarig för en LNG-anläggning för att kunna tillhandahålla linepack-flexibilitet. |
| --- | --- |

a)

Den systemansvariga för överföringssystemen ska inte behöva ingå avtal med andra leverantörer av infrastruktur, såsom systemansvarig för lagringssystemet eller systemansvarig för en LNG-anläggning för att kunna tillhandahålla linepack-flexibilitet.

| b) | De intäkter som den systemansvariga för överföringssystemen får genom att tillhandahålla linepack-flexibilitet ska minst vara lika med de kostnader som uppstår eller kommer att uppstå för att tillhandahålla tjänsten. |
| --- | --- |

b)

De intäkter som den systemansvariga för överföringssystemen får genom att tillhandahålla linepack-flexibilitet ska minst vara lika med de kostnader som uppstår eller kommer att uppstå för att tillhandahålla tjänsten.

| c) | Linepack-flexibilitet ska erbjudas på en transparent och icke-diskriminerande grund och kan vara föremål för konkurrensbaserade mekanismer. |
| --- | --- |

c)

Linepack-flexibilitet ska erbjudas på en transparent och icke-diskriminerande grund och kan vara föremål för konkurrensbaserade mekanismer.

| d) | Den systemansvariga för överföringssystemen ska inte debitera, varken direkt eller indirekt, en nätanvändare för kostnader som uppstår för att tillhandahålla linepack-flexibilitet, om denna nätanvändare inte avtalar om en sådan tjänst. |
| --- | --- |

d)

Den systemansvariga för överföringssystemen ska inte debitera, varken direkt eller indirekt, en nätanvändare för kostnader som uppstår för att tillhandahålla linepack-flexibilitet, om denna nätanvändare inte avtalar om en sådan tjänst.

| e) | Tillhandahållandet av linepack-flexibilitet ska inte ha negativ inverkan på den gränsöverskridande handeln. |
| --- | --- |

e)

Tillhandahållandet av linepack-flexibilitet ska inte ha negativ inverkan på den gränsöverskridande handeln.

2.   Den systemansvariga för överföringssystemen ska prioritera minskningen av inom dygns-skyldigheter framför tillhandahållandet av linepack-flexibilitet

KAPITEL X

INTERIMISTISKA ÅTGÄRDER

Artikel 45

Interimistiska åtgärder: allmänna bestämmelser

1.   Om den kortfristiga grossistmarknaden för gas inte är tillräckligt likvid, ska de systemansvariga för överföringssystemen genomföra lämpliga interimistiska åtgärder som avses i artiklarna 47–50. Balanseringsåtgärder som den systemansvariga för överföringssystemet vidtar i samband med interimistiska åtgärder ska främja likviditeten på den kortfristiga grossistmarknaden för gas i den utsträckning det är möjligt.

2.   Genomförandet av en interimistisk åtgärd påverkar inte genomförandet av andra interimistiska åtgärder som ett alternativ eller i tillägg, förutsatt att åtgärderna har som syfte att främja konkurrensen och likviditeten på den kortfristiga grossistmarknaden för gas och stämmer överens med de allmänna principer som fastställs i denna förordning.

3.   De interimistiska åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 ska utvecklas och genomföras av varje systemansvarig för överföringssystem, i enlighet med rapporten enligt artikel 46.1, som godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten i enlighet med det förfarande som anges i artikel 46.

4.   I rapporten ska förutses att den interimistiska åtgärden avslutas senast fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Artikel 46

Interimistiska åtgärder: årsrapport

1.   Om systemansvariga för överföringssystemet planerar att genomföra eller fortsätta att genomföra interimistiska åtgärder ska denna upprätta en rapport som ska innehålla följande:

| a) | En beskrivning av utvecklingsstatus och likviditet på den kortfristiga grossistmarknaden för gas vid tidpunkten för förberedandet av rapporten inklusive, i den mån den systemansvariga för överföringssystemet har nedan angivna uppgifter, bland annat






  i) | antalet transaktioner som slutits i den virtuella handelspunkten och antalet transaktioner allmänt taget, |
| --- | --- | --- |

a)

En beskrivning av utvecklingsstatus och likviditet på den kortfristiga grossistmarknaden för gas vid tidpunkten för förberedandet av rapporten inklusive, i den mån den systemansvariga för överföringssystemet har nedan angivna uppgifter, bland annat

i)

antalet transaktioner som slutits i den virtuella handelspunkten och antalet transaktioner allmänt taget,

| ii) | spridningen för bud/erbjudanden och volymen för dessa, |
| --- | --- |

ii)

spridningen för bud/erbjudanden och volymen för dessa,

| iii) | antalet deltagare som har tillträde till den kortfristiga grossistmarknaden för gas, |
| --- | --- |

iii)

antalet deltagare som har tillträde till den kortfristiga grossistmarknaden för gas,

| iv) | antalet deltagare som har varit aktiva på den kortfristiga grossistmarknaden för gas under en viss tidsperiod, |
| --- | --- |

iv)

antalet deltagare som har varit aktiva på den kortfristiga grossistmarknaden för gas under en viss tidsperiod,

| b) | Den interimistiska åtgärd som ska tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Den interimistiska åtgärd som ska tillämpas.

| c) | Orsakerna till tillämpningen av de interimistiska åtgärderna:






  i) | en förklaring till varför de behövs utifrån utvecklingen av den kortfristiga grossistmarknaden för gas som avses i punkt b, |
| --- | --- | --- |

c)

Orsakerna till tillämpningen av de interimistiska åtgärderna:

i)

en förklaring till varför de behövs utifrån utvecklingen av den kortfristiga grossistmarknaden för gas som avses i punkt b,

| ii) | en bedömning av hur de kommer att öka likviditeten på den kortfristiga grossistmarknaden för gas. |
| --- | --- |

ii)

en bedömning av hur de kommer att öka likviditeten på den kortfristiga grossistmarknaden för gas.

| d) | En identifiering av steg som ska tas för att undanröja de interimistiska åtgärderna, inklusive kriterier för att genomföra dessa steg och en bedömning av den tillhörande tidpunkten. |
| --- | --- |

d)

En identifiering av steg som ska tas för att undanröja de interimistiska åtgärderna, inklusive kriterier för att genomföra dessa steg och en bedömning av den tillhörande tidpunkten.

2.   Systemansvariga för överföringssystemet ska samråda med intressenter om den föreslagna rapporten.

3.   Enligt nedanstående samrådsförfarande ska systemansvariga för överföringssystemet skicka rapporten till den nationella tillsynsmyndigheten för godkännande. Den första rapporten ska skickas in inom sex månader från och med att denna förordning trätt i kraft och påföljande rapportuppdatering, om sådan behövs, ska skickas in varje år.

4.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska fatta och publicera ett motiverat beslut inom sex månader efter mottagande av den fullständiga rapporten. Ett sådant beslut ska utan dröjsmål meddelas byrån och kommissionen. När den nationella tillsynsmyndigheten fattar beslut om rapporten ska den beakta dess effekt på harmoniseringen av balanseringssystemen, huruvida marknadsintegrationen underlättas och säkerställer icke-diskriminerande, effektiv konkurrens och väl fungerande gasmarknader.

5.   Det förfarande som fastställs i artikel 27.2 ska tillämpas.

Artikel 47

Balanseringsplattform

1.   Om den kortfristiga grossistmarknaden för gas har eller förväntas ha otillräcklig likviditet eller om de tillfälliga och lokaliserade produkter som den systemansvariga för överföringssystemet behöver inte rimligen kan anskaffas på denna marknad, ska en balanseringsplattform inrättas för den systemansvarigas balansering.

2.   De systemansvariga för överföringssystemen ska överväga om det går att genomföra en gemensam balanseringsplattform för angränsande balanseringsområden inom ramen för samarbetet mellan systemansvariga för överföringssystemen, eller om det finns tillräcklig sammanlänkningskapacitet och det därför bedöms vara effektivt att genomföra en sådan gemensam balanseringsplattform. Om en gemensam balanseringsplattform inrättas ska den drivas av de berörda systemansvariga för överföringssystemet.

3.   Om den situation som beskrivs i punkt 1 inte har ändrats på något avgörande sätt efter fem år får den nationella tillsynsmyndigheten, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 45.4 och efter att ha lämnat in lämplig ändring av rapporten, besluta att balanseringsplattformen ska fortsätta att drivas under ytterligare en period på högst fem år.

Artikel 48

Alternativ till en balanseringsplattform

Om den systemansvariga för överföringssystemet kan demonstrera att otillräcklig sammanlänkningskapacitet mellan balanseringsområden gör att en balanseringsplattform inte kan öka likviditeten på den kortfristiga grossistmarknaden för gas och inte kan hjälpa den systemansvariga att vidta effektiva balanseringsåtgärder, kan den systemansvariga använda ett alternativ, som t.ex. en balanseringstjänst, om detta godkänns av den nationella tillsynsmyndigheten. Om ett sådant alternativ används ska villkoren för det därpå följande avtalet samt de tillämpliga priserna och varaktigheten specificeras.

Artikel 49

Fastställande av interimistisk avräkningsavgift

1.   När interimistiska åtgärder enligt artikel 45 är nödvändiga, kan det härledda priset beräknas i enlighet med den rapport som avses i artikel 46, som ska ersätta metoden för beräkning av avgiften för daglig obalans.

2.   I detta fall kan priset härledas på grundval av officiellt pris, en marknadsprismodell eller ett pris som härleds från handeln vid balanseringsplattformen.

3.   Marknadsprismodellen ska i möjligaste mån uppfylla villkoren enligt artikel 22.6. Vid utformningen av pris enligt denna modell ska den potentiella risken för marknadsmanipulering beaktas.

Artikel 50

Tolerans

1.   Toleranser får endast användas om nätanvändarna inte har tillträde till

| a) | en tillräckligt likvid kortfristig grossistmarknad för gas, |
| --- | --- |

a)

en tillräckligt likvid kortfristig grossistmarknad för gas,

| b) | den gas som behövs för att möta kortfristiga fluktuationer i efterfrågan, eller |
| --- | --- |

b)

den gas som behövs för att möta kortfristiga fluktuationer i efterfrågan, eller

| c) | tillräckliga besked om sina inmatningar och uttag. |
| --- | --- |

c)

tillräckliga besked om sina inmatningar och uttag.

2.   Toleranser ska tillämpas

| a) | för nätanvändarnas dagliga obalansmängd, |
| --- | --- |

a)

för nätanvändarnas dagliga obalansmängd,

| b) | på en transparent och icke-diskriminerande grund, |
| --- | --- |

b)

på en transparent och icke-diskriminerande grund,

| c) | endast i den utsträckning det är nödvändigt och för kortaste möjliga tid. |
| --- | --- |

c)

endast i den utsträckning det är nödvändigt och för kortaste möjliga tid.

3.   Användning av toleranser kan minska en nätanvändares ekonomiska exponering för marginalförsäljningspris eller marginalinköpspris när det gäller en del av eller hela nätanvändarens dagliga obalansmängd för gasdygnet.

4.   Toleransnivån ska vara maximimängden gas som varje nätanvändare ska köpa eller sälja till ett vägt medelpris. Om det finns en återstående mängd gas som utgör varje nätanvändares dagliga obalansmängd som överskrider toleransnivån ska den säljas eller köpas till marginalförsäljningspris eller marginalinköpspris.

5.   Toleransnivån ska utformas så att den

| a) | återspeglar överföringsnätets flexibilitet och nätanvändarens behov, |
| --- | --- |

a)

återspeglar överföringsnätets flexibilitet och nätanvändarens behov,

| b) | återspeglar risken för nätanvändaren vid hantering av dennes inmatningar och uttag, |
| --- | --- |

b)

återspeglar risken för nätanvändaren vid hantering av dennes inmatningar och uttag,

| c) | inte underminerar utvecklingen på den kortfristiga grossistmarknaden för gas, |
| --- | --- |

c)

inte underminerar utvecklingen på den kortfristiga grossistmarknaden för gas,

| d) | inte leder till orimliga ökningar av balanseringsåtgärdernas kostnader för den systemansvariga för överföringssystemet. |
| --- | --- |

d)

inte leder till orimliga ökningar av balanseringsåtgärdernas kostnader för den systemansvariga för överföringssystemet.

6.   Toleransnivån ska per gasdygn kalkyleras på grundval av varje nätanvändares inmatningar och uttag, med undantag för handel vid den virtuella handelspunkten. Delkategorierna ska definieras enligt tillämpliga nationella bestämmelser.

7.   Den toleransnivå som enligt nationella bestämmelser ska tillämpas på icke-dygnsavlästa uttag ska basera sig på skillnaden mellan berörd nätanvändares prognos för icke-dygnsavlästa uttag och tilldelningen för icke-dygnsavlästa uttag.

8.   Toleransnivån kan innehålla en komponent som beräknats med beaktande av tillämpningen av avvikelsen från en nätanvändares prognos för icke-dygnsavlästa uttag, vilket är den mängd med vilken den berörda prognosen

| a) | överskrider tilldelningen för icke-dygnsavlästa uttag i fall där den dagliga obalansmängden är positiv, |
| --- | --- |

a)

överskrider tilldelningen för icke-dygnsavlästa uttag i fall där den dagliga obalansmängden är positiv,

| b) | är mindre än tilldelningen för icke-dygnsavlästa uttag i fall där den dagliga obalansmängden är negativ. |
| --- | --- |

b)

är mindre än tilldelningen för icke-dygnsavlästa uttag i fall där den dagliga obalansmängden är negativ.

KAPITEL XI

SLUTBESTÄMMELSER OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Artikel 51

Frigörande av överskott av den systemansvarigas flexibilitet

1.   Om det finns långfristiga avtal för anskaffning av flexibilitet som är i kraft det datum då denna förordning träder i kraft, enligt vilka den systemansvariga för överföringssystemet har rätt att ta ut eller mata in specificerade gasvolymer, ska den systemansvariga sträva efter att minska dessa flexibilitetsmängder.

2.   Vid bestämning av mängden flexibilitetsöverskott som är tillgänglig för inmatning eller uttag inom ramen för ett långfristigt gällande avtal ska den systemansvariga för överföringssystemet beakta användningen av kortfristiga standardiserade produkter.

3.   Överskottsflexibilitet kan frigöras

| a) | enligt villkoren i gällande avtal när detta innehåller bestämmelser som ger möjlighet att minska den gasmängdsåtagandet och/eller att avsluta avtalet, eller |
| --- | --- |

a)

enligt villkoren i gällande avtal när detta innehåller bestämmelser som ger möjlighet att minska den gasmängdsåtagandet och/eller att avsluta avtalet, eller

| b) | om sådana rättigheter inte finns enligt avtalet, så att






  i) | avtalet förblir i kraft tills att det löper ut enligt gällande villkor, |
| --- | --- | --- |

b)

om sådana rättigheter inte finns enligt avtalet, så att

i)

avtalet förblir i kraft tills att det löper ut enligt gällande villkor,

| ii) | avtalsparterna överväger tilläggsarrangemang för att släppa tillbaka på marknaden all överskottsgas som inte behövs för balanseringsändamål och ge de övriga nätanvändarna tillträde till större flexibilitetsmängder. |
| --- | --- |

ii)

avtalsparterna överväger tilläggsarrangemang för att släppa tillbaka på marknaden all överskottsgas som inte behövs för balanseringsändamål och ge de övriga nätanvändarna tillträde till större flexibilitetsmängder.

4.   Om det gällande avtalet ger möjlighet att minska flexibiliteten med mängder som stämmer överens med överskottet, ska den systemansvariga för överföringssystemet minska denna flexibilitet så fort som det rimligen är möjligt från och med det att denna förordning träder i kraft eller så snart som överskottet kan fastställas.

5.   Den systemansvariga för överföringssystemet ska inhämta intressenternas synpunkter på specifika förslag som ska genomföras som interimistiska åtgärder för att frigöra överskottsflexibilitet inom ramen för ett gällande långfristigt avtal.

6.   De systemansvariga för överföringssystemen ska offentliggöra information om de balanseringsåtgärder som genomförts inom ramen för det gällande långfristiga avtalet.

7.   Den nationella tillsynsmyndigheten får fastställa mål för den andel med vilken dessa långfristiga avtal ska minskas i syfte att öka likviditeten på den kortfristiga grossistmarknaden för gas.

Artikel 52

Övergångsbestämmelser

1.   Den nationella tillsynsmyndigheten får tillåta den systemansvariga för överföringssystemet, på grundval av en motiverad begäran från denna, att följa bestämmelserna i denna förordning inom tjugofyra månader från och med den 1 oktober 2014, förutsatt att ingen interimistisk åtgärd enligt kapitel X genomförs av den systemansvariga för överföringssystemet. Om den nationella tillsynsmyndigheten utnyttjar denna möjlighet ska denna förordning inte tillämpas i balanseringsområdet för den systemansvariga för överföringssystemet i den utsträckning och under den löptid för övergångsperioden som fastställs i den nationella tillståndsmyndighetens beslut.

2.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska fatta och publicera ett motiverat beslut i enlighet med punkt 1 inom tre månader efter mottagande av en sådan begäran. Ett sådant beslut ska utan dröjsmål meddelas byrån och kommissionen.

Artikel 53

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 28, 33.5, 38.1, 45.4, 46.3, 51 och 52 ska denna förordning tillämpas från och med den 1 oktober 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 36.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 94).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 98/30/EG (EUT L 176, 15.7.2003, s. 57).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 av den 13 juli 2009 om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (EUT L 211, 14.8.2009, s. 1).

4

(5)  EUT L 295, 12.11.2010, s. 1.

5

(6)  EUT L 273, 15.10.2013, s. 5.

6

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 313/2014

av den 26 mars 2014

om godkännande av en större ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pecorino Sardo (SUB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pecorino Sardo”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 (2) i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) nr 215/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pecorino Sardo”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 (2) i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) nr 215/2011 (3).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring, i enlighet med artikel 50.2 a i samma förordning, i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring, i enlighet med artikel 50.2 a i samma förordning, i Europeiska unionens officiella tidning
   (4).

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen, och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen, och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande den beteckning som anges i bilagan till denna förordning godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2014.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 163, 2.7.1996, s. 19.

2

(3)  EUT L 59, 4.3.2011, s. 15.

3

(4)  EUT C 318, 1.11.2013, s. 8.

4

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.3.   Ost

ITALIEN

Pecorino Sardo (SUB)

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/38

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 314/2014

av den 26 mars 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2014.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 219,4 |
| MA | 57,9 |
| TN | 88,6 |
| TR | 95,6 |
| ZZ | 115,4 |
| 0707 00 05 | MA | 44,0 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 93 10 | MA | 36,6 |
| TR | 85,5 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 10 20 | EG | 38,0 |
| IL | 67,0 |
| MA | 51,7 |
| TN | 55,9 |
| TR | 58,4 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 67,7 |
| ZZ | 51,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 107,3 |
| CL | 127,1 |
| CN | 94,6 |
| MK | 30,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 68,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 117,7 |
| CN | 52,7 |
| TR | 127,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 97,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

219,4

MA

57,9

TN

88,6

TR

95,6

ZZ

115,4

0707 00 05

MA

44,0

TR

139,3

ZZ

91,7

0709 93 10

MA

36,6

TR

85,5

ZZ

61,1

0805 10 20

EG

38,0

IL

67,0

MA

51,7

TN

55,9

TR

58,4

ZZ

54,2

0805 50 10

MA

35,6

TR

67,7

ZZ

51,7

0808 10 80

AR

89,5

BR

107,3

CL

127,1

CN

94,6

MK

30,8

US

164,6

ZA

68,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

117,7

CN

52,7

TR

127,0

ZA

92,6

ZZ

97,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/40

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 24 mars 2014

om ändring av genomförandebeslut 2013/463/EU om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern

(2014/169/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (1), särskilt artikel 7.2 och 7.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 472/2013 är tillämplig på medlemsstater som redan mottar ekonomiskt stöd, inklusive från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), vid tidpunkten för dess ikraftträdande. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 472/2013 är tillämplig på medlemsstater som redan mottar ekonomiskt stöd, inklusive från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), vid tidpunkten för dess ikraftträdande.

| (2) | I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för godkännandet av ett makroekonomiskt anpassningsprogram för medlemsstater som mottar ekonomiskt stöd; dessa regler måste överensstämma med bestämmelserna i fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för godkännandet av ett makroekonomiskt anpassningsprogram för medlemsstater som mottar ekonomiskt stöd; dessa regler måste överensstämma med bestämmelserna i fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM).

| (3) | På Cyperns begäran av den 25 juni 2012 om ekonomiskt stöd från ESM, beslutade rådet den 25 april 2013 genom beslut 2013/236/EU (2) att Cypern strikt skulle genomföra ett makroekonomiskt anpassningsprogram. |
| --- | --- |

(3)

På Cyperns begäran av den 25 juni 2012 om ekonomiskt stöd från ESM, beslutade rådet den 25 april 2013 genom beslut 2013/236/EU (2) att Cypern strikt skulle genomföra ett makroekonomiskt anpassningsprogram.

| (4) | Den 24 april 2013 beslutade ESM:s styrelse att, i princip, bevilja stabilitetsstöd till Cypern och godkände samförståndsavtalet om särskilda finanspolitiska villkor (nedan kallat samförståndsavtalet) och kommissionens undertecknande av avtalet på ESM:s vägnar. |
| --- | --- |

(4)

Den 24 april 2013 beslutade ESM:s styrelse att, i princip, bevilja stabilitetsstöd till Cypern och godkände samförståndsavtalet om särskilda finanspolitiska villkor (nedan kallat samförståndsavtalet) och kommissionens undertecknande av avtalet på ESM:s vägnar.

| (5) | I enlighet med artikel 1.2 i rådets genomförandebeslut 2013/463/EU (3) har kommissionen, i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB), och där så varit lämpligt, med Internationella valutafonden (IMF), genomfört en tredje utvärdering av genomförandet av de överenskomna åtgärderna samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 1.2 i rådets genomförandebeslut 2013/463/EU (3) har kommissionen, i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB), och där så varit lämpligt, med Internationella valutafonden (IMF), genomfört en tredje utvärdering av genomförandet av de överenskomna åtgärderna samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser.

| (6) | Till följd av detta bör genomförandebeslut 2013/463/EU uppdateras när det gäller reformen av den finansiella sektorn, finanspolitik och strukturella reformer, särskilt i fråga om i) en kommunikationsstrategi, som ska utformas av en gemensam arbetsgrupp med företrädare för Cyperns centralbank och finansministeriet, om färdplanen för uppmjukning av kapitalkontroller och om genomförandet av strategin för banksektorn, ii) tidig rapportering av bankernas uppskattning av de eventuella effekterna på eget kapital, lönsamhet och täckningsgrad av de nyligen införda och kommande unionsbestämmelserna om kapitalkrav och nödlidande lån, iii) inrättande av en arbetsgrupp för att bedöma omfattningen av registrerade markköpavtal för vilka ingen fångeshandling utfärdats, samt rekommendationer om denna fråga, iv) reform av insolvensförfarandena för företag och enskilda, v) översyn av civilprocesslagen och rättegångsreglerna för att säkerställa att de reviderade ramarna för preklusion och insolvens fungerar smidigt och effektivt, vi) justering av det primära offentliga underskottsmålet för 2014 till 1,8 % av BNP, vii) införande av ett första stadium av det nationella sjukvårdssystemet, efter att först ha antagit en fullständig färdplan för utvecklingen av detta, viii) översyn av politiken för prissättning och ersättning för medicinska varor och tjänster, däribland sådana som rör läkemedelskostnader, ix) inrättande av en privatiseringsenhet, x) presentation av en handlingsplan för att åtgärda de brister som konstaterats i fas 2 av den granskning som genomförts av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet, xi) utveckling av en tillväxtstrategi som bygger på Cyperns konkurrensfördelar, för att hjälpa de cypriotiska myndigheterna att få ny fart på ekonomin. Genomförandet av omfattande och ambitiösa strukturreformer och reformer på de finansiella och finanspolitiska områdena bör säkerställa hållbarheten för Cyperns offentliga skuld på medellång sikt. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av detta bör genomförandebeslut 2013/463/EU uppdateras när det gäller reformen av den finansiella sektorn, finanspolitik och strukturella reformer, särskilt i fråga om i) en kommunikationsstrategi, som ska utformas av en gemensam arbetsgrupp med företrädare för Cyperns centralbank och finansministeriet, om färdplanen för uppmjukning av kapitalkontroller och om genomförandet av strategin för banksektorn, ii) tidig rapportering av bankernas uppskattning av de eventuella effekterna på eget kapital, lönsamhet och täckningsgrad av de nyligen införda och kommande unionsbestämmelserna om kapitalkrav och nödlidande lån, iii) inrättande av en arbetsgrupp för att bedöma omfattningen av registrerade markköpavtal för vilka ingen fångeshandling utfärdats, samt rekommendationer om denna fråga, iv) reform av insolvensförfarandena för företag och enskilda, v) översyn av civilprocesslagen och rättegångsreglerna för att säkerställa att de reviderade ramarna för preklusion och insolvens fungerar smidigt och effektivt, vi) justering av det primära offentliga underskottsmålet för 2014 till 1,8 % av BNP, vii) införande av ett första stadium av det nationella sjukvårdssystemet, efter att först ha antagit en fullständig färdplan för utvecklingen av detta, viii) översyn av politiken för prissättning och ersättning för medicinska varor och tjänster, däribland sådana som rör läkemedelskostnader, ix) inrättande av en privatiseringsenhet, x) presentation av en handlingsplan för att åtgärda de brister som konstaterats i fas 2 av den granskning som genomförts av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet, xi) utveckling av en tillväxtstrategi som bygger på Cyperns konkurrensfördelar, för att hjälpa de cypriotiska myndigheterna att få ny fart på ekonomin. Genomförandet av omfattande och ambitiösa strukturreformer och reformer på de finansiella och finanspolitiska områdena bör säkerställa hållbarheten för Cyperns offentliga skuld på medellång sikt.

| (7) | Under hela genomförandet av det övergripande cypriotiska åtgärdspaketet bör kommissionen ge ytterligare politiska råd samt tekniskt stöd på särskilda områden. En medlemsstat som omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogram och har otillräcklig administrativ kapacitet bör begära tekniskt stöd från kommissionen, som för detta ändamål kan inrätta expertgrupper. |
| --- | --- |

(7)

Under hela genomförandet av det övergripande cypriotiska åtgärdspaketet bör kommissionen ge ytterligare politiska råd samt tekniskt stöd på särskilda områden. En medlemsstat som omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogram och har otillräcklig administrativ kapacitet bör begära tekniskt stöd från kommissionen, som för detta ändamål kan inrätta expertgrupper.

| (8) | De cypriotiska myndigheterna bör, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, inhämta synpunkter från arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer vid utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet. |
| --- | --- |

(8)

De cypriotiska myndigheterna bör, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, inhämta synpunkter från arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer vid utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 i genomförandebeslut 2013/463/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   I syfte att sanera sin finanssektor ska Cypern fortsätta att genomföra omstruktureringen av banksektorn och den kooperativa kreditinstitutsektorn, fortsätta att stärka tillsyn och reglering, inleda en reform av den rättsliga ramen för privatskuldsanering och gradvis upphäva begränsningarna avseende kapital i linje med färdplanen, samtidigt som finansiell stabilitet garanteras. Programmet ska omfatta följande åtgärder och resultat:






  a) | Säkerställandet av att banksektorns likviditetsläge noga övervakas. Tillfälliga begränsningar för den fria rörligheten för kapital (bland annat begränsningar av kontantuttag, betalningar och transfereringar) ska noga följas upp. Målet är att kontrollerna ska vara kvar endast så länge som det är absolut nödvändigt för att minska allvarliga risker för det finansiella systemets stabilitet. Genomförandet av färdplanen för en gradvis uppmjukning av de begränsande åtgärderna ska fortsätta, även med beaktande även av kreditinstitutens likviditetssituation. En målinriktad kommunikationsstrategi ska utformas i syfte att regelbundet lämna information om den färdplanen och de framsteg som gjorts i genomförandet av strategin för banksektorn.
  Finansierings- och kapitalplanerna för de inhemska banker som är beroende av finansiering från centralbanken eller mottar statligt stöd ska realistiskt återspegla den förväntade neddragningen av skuldnivån i banksektorn och en gradvis lättnad av de restriktiva åtgärderna, minska beroendet av lån från centralbankerna och samtidigt undvika akut försäljning av tillgångar och en kreditåtstramning. |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   I syfte att sanera sin finanssektor ska Cypern fortsätta att genomföra omstruktureringen av banksektorn och den kooperativa kreditinstitutsektorn, fortsätta att stärka tillsyn och reglering, inleda en reform av den rättsliga ramen för privatskuldsanering och gradvis upphäva begränsningarna avseende kapital i linje med färdplanen, samtidigt som finansiell stabilitet garanteras. Programmet ska omfatta följande åtgärder och resultat:

a)

Säkerställandet av att banksektorns likviditetsläge noga övervakas. Tillfälliga begränsningar för den fria rörligheten för kapital (bland annat begränsningar av kontantuttag, betalningar och transfereringar) ska noga följas upp. Målet är att kontrollerna ska vara kvar endast så länge som det är absolut nödvändigt för att minska allvarliga risker för det finansiella systemets stabilitet. Genomförandet av färdplanen för en gradvis uppmjukning av de begränsande åtgärderna ska fortsätta, även med beaktande även av kreditinstitutens likviditetssituation. En målinriktad kommunikationsstrategi ska utformas i syfte att regelbundet lämna information om den färdplanen och de framsteg som gjorts i genomförandet av strategin för banksektorn.

Finansierings- och kapitalplanerna för de inhemska banker som är beroende av finansiering från centralbanken eller mottar statligt stöd ska realistiskt återspegla den förväntade neddragningen av skuldnivån i banksektorn och en gradvis lättnad av de restriktiva åtgärderna, minska beroendet av lån från centralbankerna och samtidigt undvika akut försäljning av tillgångar och en kreditåtstramning.

| b) | De lägsta kapitalkraven ska anpassas, med hänsyn till parametrarna för balansräkningsbedömning och det unionsövergripande stresstestet. |
| --- | --- |

b)

De lägsta kapitalkraven ska anpassas, med hänsyn till parametrarna för balansräkningsbedömning och det unionsövergripande stresstestet.

| c) | Garantera att eventuella planer på omstrukturering formellt ska godkännas enligt reglerna om statligt stöd, innan statligt stöd tillhandahålls. Banker med kapitalunderskott får, om andra åtgärder inte är tillräckliga, begära hjälp med rekapitalisering från staten i enlighet med förfarandena för statligt stöd. Banker med omstruktureringsplaner ska rapportera framstegen med att genomföra planerna. |
| --- | --- |

c)

Garantera att eventuella planer på omstrukturering formellt ska godkännas enligt reglerna om statligt stöd, innan statligt stöd tillhandahålls. Banker med kapitalunderskott får, om andra åtgärder inte är tillräckliga, begära hjälp med rekapitalisering från staten i enlighet med förfarandena för statligt stöd. Banker med omstruktureringsplaner ska rapportera framstegen med att genomföra planerna.

| d) | Garantera att ett kreditregister skapas och tas i drift, att de nuvarande rambestämmelserna för tillgångar som minskat i värde och reservering för osäkra fordringar, och för behandlingen av säkerheter vid reservering för osäkra fordringar, ändras vid behov, och att unionens regler om kapitalkrav och nödlidande lån genomförs i tid. |
| --- | --- |

d)

Garantera att ett kreditregister skapas och tas i drift, att de nuvarande rambestämmelserna för tillgångar som minskat i värde och reservering för osäkra fordringar, och för behandlingen av säkerheter vid reservering för osäkra fordringar, ändras vid behov, och att unionens regler om kapitalkrav och nödlidande lån genomförs i tid.

| e) | Minska restriktionerna för beslagtagande av säkerheter. Detta ska åtfölja utarbetandet av lagstiftning på grundval av en omfattande reformram som fastställer lämpliga insolvensförfaranden för företag och enskilda samt säkerställer att de reviderade ramarna för preklusion och insolvens fungerar smidigt och effektivt. När den rättsliga ramen för den privata sektorns skuldsättning har reformerats ska den ses över och ytterligare åtgärder ska fastställas vid behov. |
| --- | --- |

e)

Minska restriktionerna för beslagtagande av säkerheter. Detta ska åtfölja utarbetandet av lagstiftning på grundval av en omfattande reformram som fastställer lämpliga insolvensförfaranden för företag och enskilda samt säkerställer att de reviderade ramarna för preklusion och insolvens fungerar smidigt och effektivt. När den rättsliga ramen för den privata sektorns skuldsättning har reformerats ska den ses över och ytterligare åtgärder ska fastställas vid behov.

| f) | Strategin för den kooperativa kreditinstitutsektorns framtida struktur, funktionssätt och livskraft, som den utformats av Cyperns centralbank i samråd med kommissionen, ECB och IMF, ska genomföras. |
| --- | --- |

f)

Strategin för den kooperativa kreditinstitutsektorns framtida struktur, funktionssätt och livskraft, som den utformats av Cyperns centralbank i samråd med kommissionen, ECB och IMF, ska genomföras.

| g) | Övervakningen av företags- och hushållssektorernas skulder ska ökas, och en ram för riktad omstrukturering av den privata sektorns skulder inrättas, för att underlätta ny upplåning och minska kreditbegränsningarna. Bankernas strategier och metoder för hantering av obetalda förfallna skulder ska ses över och direktivet om hantering av icke betalda förfallna skulder och uppförandekoden ska ändras vid behov. Administrativa åtgärder som kan störa fastställandet av bankernas utlåningsräntor får inte tillämpas. |
| --- | --- |

g)

Övervakningen av företags- och hushållssektorernas skulder ska ökas, och en ram för riktad omstrukturering av den privata sektorns skulder inrättas, för att underlätta ny upplåning och minska kreditbegränsningarna. Bankernas strategier och metoder för hantering av obetalda förfallna skulder ska ses över och direktivet om hantering av icke betalda förfallna skulder och uppförandekoden ska ändras vid behov. Administrativa åtgärder som kan störa fastställandet av bankernas utlåningsräntor får inte tillämpas.

| h) | Fortsätta att ytterligare förstärka ramverket för att förhindra penningtvätt och genomföra en handlingsplan som säkerställer tillämpningen av förbättrad praxis med avseende på kundkontroll och företagsinsyn, i enlighet med bästa praxis. |
| --- | --- |

h)

Fortsätta att ytterligare förstärka ramverket för att förhindra penningtvätt och genomföra en handlingsplan som säkerställer tillämpningen av förbättrad praxis med avseende på kundkontroll och företagsinsyn, i enlighet med bästa praxis.

| i) | Stresstestning ska tas med i den reguljära externa bankövervakningen. |
| --- | --- |

i)

Stresstestning ska tas med i den reguljära externa bankövervakningen.

| j) | Införa obligatoriska informationskrav för att säkerställa att banker regelbundet meddelar myndigheterna och marknaderna om deras framsteg i fråga om omstruktureringen av deras verksamheter. |
| --- | --- |

j)

Införa obligatoriska informationskrav för att säkerställa att banker regelbundet meddelar myndigheterna och marknaderna om deras framsteg i fråga om omstruktureringen av deras verksamheter.

| k) | Genomförandet av de omstruktureringsåtgärder som ska stärka den kooperativa kreditsektorns lönsamhet ska garanteras, efter inrättandet av den rättsliga ramen för den nya styrningsstrukturen för förvaltningen av statens andel i sektorn. |
| --- | --- |

k)

Genomförandet av de omstruktureringsåtgärder som ska stärka den kooperativa kreditsektorns lönsamhet ska garanteras, efter inrättandet av den rättsliga ramen för den nya styrningsstrukturen för förvaltningen av statens andel i sektorn.

| l) | En översyn av styrelseformsdirektivet ska garanteras, för att bland annat specificera samspelet mellan bankernas interna revisionsenheter och banktillsynsmyndigheterna.” |
| --- | --- |

l)

En översyn av styrelseformsdirektivet ska garanteras, för att bland annat specificera samspelet mellan bankernas interna revisionsenheter och banktillsynsmyndigheterna.”

| 2. | Punkt 7 ska ersättas med följande:
  ”7.   Under 2014 ska de cypriotiska myndigheterna till fullo genomföra de permanenta åtgärder som ingår i 2014 års budgetlag, och som ska uppgå till minst 270 miljoner EUR. De ska även säkerställa ett fullständigt genomförande av de konsolideringsåtgärder som vidtagits sedan december 2012.” |
| --- | --- |

2.

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   Under 2014 ska de cypriotiska myndigheterna till fullo genomföra de permanenta åtgärder som ingår i 2014 års budgetlag, och som ska uppgå till minst 270 miljoner EUR. De ska även säkerställa ett fullständigt genomförande av de konsolideringsåtgärder som vidtagits sedan december 2012.”

| 3. | Följande punkt ska läggas till:
  ”7a.   Vad gäller finanspolitiken under perioden 2015–2016 ska de cypriotiska myndigheterna eftersträva ett saldo i de offentliga finanserna i linje med anpassningsbanan och i överensstämmelse med rekommendationen i samband med förfarandet vid alltför stora underskott (EDP).” |
| --- | --- |

3.

Följande punkt ska läggas till:

”7a.   Vad gäller finanspolitiken under perioden 2015–2016 ska de cypriotiska myndigheterna eftersträva ett saldo i de offentliga finanserna i linje med anpassningsbanan och i överensstämmelse med rekommendationen i samband med förfarandet vid alltför stora underskott (EDP).”

| 4. | Punkt 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | Vid behov, en ytterligare reformering av det allmänna pensionssystemet och den offentliga sektorns pensionssystem för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, och samtidigt verka för en tillräcklig nivå på pensionerna.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Punkt 8 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

Vid behov, en ytterligare reformering av det allmänna pensionssystemet och den offentliga sektorns pensionssystem för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, och samtidigt verka för en tillräcklig nivå på pensionerna.”

| b) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | Utarbetande av ett program för att uppnå ett stabilt system för företagsstyrning i statsägda och halvoffentliga företag och genomförande av en privatiseringsplan för att bidra till att förbättra effektiviteten i ekonomin och återställa en hållbar skuldnivå.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

Utarbetande av ett program för att uppnå ett stabilt system för företagsstyrning i statsägda och halvoffentliga företag och genomförande av en privatiseringsplan för att bidra till att förbättra effektiviteten i ekonomin och återställa en hållbar skuldnivå.”

| 5. | Punkterna 10 till 13 ska ersättas med följande:
  ”10.   Cypern ska se till att de överenskomna åtgärderna för att åtgärda bristerna i dess aktiveringsstrategier vidtas. Cypern ska vidta snabba åtgärder för att skapa möjligheter för unga människor och förbättra deras framtida anställbarhet, i linje med målen i rådets rekommendation om fastställande av en ungdomsgaranti (4). Utformningen, förvaltningen och genomförandet av åtgärder riktade till ungdomar ska väl integreras i det mer allmänna systemet för aktiveringspolitik och överensstämma med reformen av det sociala trygghetssystemet och de överenskomna målen för de offentliga finanserna.
  11.   Cypern ska vara redo att anta eventuella ytterligare nödvändiga ändringar av sektorspecifik lagstiftning för att fullt ut genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG (5). De cypriotiska myndigheterna ska ytterligare förbättra de reglerade yrkenas sätt att fungera. Konkurrensreglerna ska förbättras genom att man stärker den behöriga konkurrensmyndighetens funktion och de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende och befogenheter.
  12.   Cypern ska se till att eftersläpningen i utfärdanden av lagfartsbevis reduceras, vidta åtgärder för att påskynda ett snabbt hävande av gravationer som belastar lagfartsbevis som ska överföras till köpare av fast egendom och fastställa tidsfrister för utfärdande av bygglov och lagfarter.
  13.   Cypern ska ändra reglerna för tvångsförsäljning av intecknad egendom och ska tillåta privata auktioner inom kortast möjliga tidsintervall. Takten i domstolarnas handläggning av ärenden ska förbättras och domstolarnas eftersläpning ska ha avhjälpts i slutet av programmet. Cypern ska ta initiativ för att stärka turismsektorns konkurrenskraft med hjälp av en konkret handlingsplan som ska leda till uppnåendet av de kvantifierade mål som identifierats, bland annat i den reviderade turismstrategin för 2011–2015. Cypern ska genomföra en strategi för luftfartspolitiken som leder till en anpassning av Cyperns externa luftfartspolitik och tar hänsyn till EU:s externa luftfart och EU:s luftfartsavtal, samtidigt som tillräckliga luftfartsanslutningar garanteras. (EUT C 120, 26.4.2013, s. 1). |
| --- | --- |

5.

Punkterna 10 till 13 ska ersättas med följande:

”10.   Cypern ska se till att de överenskomna åtgärderna för att åtgärda bristerna i dess aktiveringsstrategier vidtas. Cypern ska vidta snabba åtgärder för att skapa möjligheter för unga människor och förbättra deras framtida anställbarhet, i linje med målen i rådets rekommendation om fastställande av en ungdomsgaranti (4). Utformningen, förvaltningen och genomförandet av åtgärder riktade till ungdomar ska väl integreras i det mer allmänna systemet för aktiveringspolitik och överensstämma med reformen av det sociala trygghetssystemet och de överenskomna målen för de offentliga finanserna.

11.   Cypern ska vara redo att anta eventuella ytterligare nödvändiga ändringar av sektorspecifik lagstiftning för att fullt ut genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG (5). De cypriotiska myndigheterna ska ytterligare förbättra de reglerade yrkenas sätt att fungera. Konkurrensreglerna ska förbättras genom att man stärker den behöriga konkurrensmyndighetens funktion och de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende och befogenheter.

12.   Cypern ska se till att eftersläpningen i utfärdanden av lagfartsbevis reduceras, vidta åtgärder för att påskynda ett snabbt hävande av gravationer som belastar lagfartsbevis som ska överföras till köpare av fast egendom och fastställa tidsfrister för utfärdande av bygglov och lagfarter.

13.   Cypern ska ändra reglerna för tvångsförsäljning av intecknad egendom och ska tillåta privata auktioner inom kortast möjliga tidsintervall. Takten i domstolarnas handläggning av ärenden ska förbättras och domstolarnas eftersläpning ska ha avhjälpts i slutet av programmet. Cypern ska ta initiativ för att stärka turismsektorns konkurrenskraft med hjälp av en konkret handlingsplan som ska leda till uppnåendet av de kvantifierade mål som identifierats, bland annat i den reviderade turismstrategin för 2011–2015. Cypern ska genomföra en strategi för luftfartspolitiken som leder till en anpassning av Cyperns externa luftfartspolitik och tar hänsyn till EU:s externa luftfart och EU:s luftfartsavtal, samtidigt som tillräckliga luftfartsanslutningar garanteras. (EUT C 120, 26.4.2013, s. 1).

| 6. | I punkt 14 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | En uttömmande beskrivning av regelverket och organisationen av marknaden för den omstrukturerade energi- och gassektorn, inbegripet en lämplig försäljningsram som maximerar skatteinkomster.” |
| --- | --- | --- |

6.

I punkt 14 ska led b ersättas med följande:

”b)

En uttömmande beskrivning av regelverket och organisationen av marknaden för den omstrukturerade energi- och gassektorn, inbegripet en lämplig försäljningsram som maximerar skatteinkomster.”

| 7. | Punkt 15 ska ersättas med följande:
  ”15.   Cypern ska inkomma med en uppdaterad begäran till kommissionen om tekniskt stöd under programperioden. Begäran ska identifiera och specificera vilka områden för tekniskt stöd eller rådgivningstjänster som de cypriotiska myndigheterna anser väsentliga för genomförandet av dess makroekonomiska anpassningsprogram.” |
| --- | --- |

7.

Punkt 15 ska ersättas med följande:

”15.   Cypern ska inkomma med en uppdaterad begäran till kommissionen om tekniskt stöd under programperioden. Begäran ska identifiera och specificera vilka områden för tekniskt stöd eller rådgivningstjänster som de cypriotiska myndigheterna anser väsentliga för genomförandet av dess makroekonomiska anpassningsprogram.”

| 8. | Följande punkt ska läggas till:
  ”16.   När Cypern utarbetar en omfattande och samstämmig tillväxtstrategi som kan få ekonomin på fötter ska man integrera denna strategi i det nationella institutionella ramverket för att främja den pågående reformen av den offentliga förvaltningen och förvaltningen av de offentliga finanserna, andra åtaganden i Cyperns program för makroekonomisk anpassning och relevanta unionsinitiativ, med beaktande av partnerskapsavtalet för tillämpningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna.” |
| --- | --- |

8.

Följande punkt ska läggas till:

”16.   När Cypern utarbetar en omfattande och samstämmig tillväxtstrategi som kan få ekonomin på fötter ska man integrera denna strategi i det nationella institutionella ramverket för att främja den pågående reformen av den offentliga förvaltningen och förvaltningen av de offentliga finanserna, andra åtaganden i Cyperns program för makroekonomisk anpassning och relevanta unionsinitiativ, med beaktande av partnerskapsavtalet för tillämpningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern.

Utfärdat i Bryssel den 24 mars 2014.

På rådets vägnar

A. TSAFTARIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 2013/236/EU av den 25 april 2013 riktat till Cypern om särskilda åtgärder för att återställa finansiell stabilitet och hållbar tillväxt (EUT L 141, 28.5.2013, s. 32).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut 2013/463/EU av den 13 september 2013 om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern och om upphävande av beslut 2013/236/EU (EUT L 250, 20.9.2013, s. 40).

3

(4)  Rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36).”

5

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/43

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 24 mars 2014

om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2014/170/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 33.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallat IUU-fiske). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallat IUU-fiske).

| (2) | I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder i fråga om länder som identifieras som icke-samarbetande tredjeländer, fastställandet av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer, avförande av länder från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer, offentliggörande av förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer samt eventuella nödåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder i fråga om länder som identifieras som icke-samarbetande tredjeländer, fastställandet av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer, avförande av länder från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer, offentliggörande av förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer samt eventuella nödåtgärder.

| (3) | I enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen meddelade kommissionen genom ett beslut av den 15 november 2012 (2) (nedan kallat beslutet av den 15 november 2012) att åtta tredjeländer ansågs kunna identifieras som icke-samarbetande tredjeländer. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen meddelade kommissionen genom ett beslut av den 15 november 2012 (2) (nedan kallat beslutet av den 15 november 2012) att åtta tredjeländer ansågs kunna identifieras som icke-samarbetande tredjeländer.

| (4) | I beslutet av den 15 november 2012 redogjorde kommissionen för de huvudsakliga faktauppgifterna och motiveringarna bakom en sådan identifiering. |
| --- | --- |

(4)

I beslutet av den 15 november 2012 redogjorde kommissionen för de huvudsakliga faktauppgifterna och motiveringarna bakom en sådan identifiering.

| (5) | Den 15 november 2012 meddelade kommissionen även de åtta länderna genom separata skrivelser att den övervägde möjligheten att identifiera dem som icke-samarbetande tredjeländer. |
| --- | --- |

(5)

Den 15 november 2012 meddelade kommissionen även de åtta länderna genom separata skrivelser att den övervägde möjligheten att identifiera dem som icke-samarbetande tredjeländer.

| (6) | I dessa skrivelser framhöll kommissionen särskilt att länderna, för att undvika att identifieras och formellt införas i förteckningen över icke-samarbetande länder enligt artiklarna 31 och 33 i IUU-förordningen, uppmanades att i nära samarbete med kommissionen upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som identifierats i beslutet av den 15 november 2012. |
| --- | --- |

(6)

I dessa skrivelser framhöll kommissionen särskilt att länderna, för att undvika att identifieras och formellt införas i förteckningen över icke-samarbetande länder enligt artiklarna 31 och 33 i IUU-förordningen, uppmanades att i nära samarbete med kommissionen upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som identifierats i beslutet av den 15 november 2012.

| (7) | Följaktligen uppmanande kommissionen de åtta länderna att göra följande: i) Göra allt som krävs för att genomföra åtgärderna i de handlingsplaner som kommissionen föreslagit. ii) Göra en bedömning av genomförandet av åtgärderna i de handlingsplaner som kommissionen föreslagit. iii) Var sjätte månad skicka en detaljerad rapport till kommissionen med bedömning av genomförandet av varje enskild åtgärd med avseende på bland annat hur effektivt de enskilt eller övergripande bidrar till att säkerställa ett kontrollsystem för fisket som överensstämmer med reglerna. |
| --- | --- |

(7)

Följaktligen uppmanande kommissionen de åtta länderna att göra följande: i) Göra allt som krävs för att genomföra åtgärderna i de handlingsplaner som kommissionen föreslagit. ii) Göra en bedömning av genomförandet av åtgärderna i de handlingsplaner som kommissionen föreslagit. iii) Var sjätte månad skicka en detaljerad rapport till kommissionen med bedömning av genomförandet av varje enskild åtgärd med avseende på bland annat hur effektivt de enskilt eller övergripande bidrar till att säkerställa ett kontrollsystem för fisket som överensstämmer med reglerna.

| (8) | De åtta tredjeländerna gavs möjlighet att skriftligen svara på de punkter som uttryckligen togs upp i beslutet av den 15 november 2012 samt på annan relevant information, så att de kunde lämna bevis för att vederlägga eller komplettera de fakta som åberopades i beslutet av den 15 november 2012 eller i tillämpliga fall anta en handlingsplan för att förbättra situationen och lämna information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. De åtta länderna har tillförsäkrats sina rättigheter att begära eller lämna ytterligare uppgifter. |
| --- | --- |

(8)

De åtta tredjeländerna gavs möjlighet att skriftligen svara på de punkter som uttryckligen togs upp i beslutet av den 15 november 2012 samt på annan relevant information, så att de kunde lämna bevis för att vederlägga eller komplettera de fakta som åberopades i beslutet av den 15 november 2012 eller i tillämpliga fall anta en handlingsplan för att förbättra situationen och lämna information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. De åtta länderna har tillförsäkrats sina rättigheter att begära eller lämna ytterligare uppgifter.

| (9) | Den 15 november 2012 inledde kommissionen ett dialogförfarande med de åtta tredjeländerna och framhöll att den anser att sex månader i princip borde räcka för att nå en överenskommelse i frågan. |
| --- | --- |

(9)

Den 15 november 2012 inledde kommissionen ett dialogförfarande med de åtta tredjeländerna och framhöll att den anser att sex månader i princip borde räcka för att nå en överenskommelse i frågan.

| (10) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga kommentarer som lämnades av de åtta länderna till följd av beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades. De åtta länderna hölls informerade om kommissionens överväganden antingen muntligt eller skriftligt. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga kommentarer som lämnades av de åtta länderna till följd av beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades. De åtta länderna hölls informerade om kommissionens överväganden antingen muntligt eller skriftligt.

| (11) | Genom ett genomförandebeslut av den 26 november 2013 (3) (nedan kallat genomförandebeslutet av den 26 november 2013) identifierade kommissionen Belize, Konungariket Kambodja (nedan kallat Kambodja) och Republiken Guinea (nedan kallad Guinea) som icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. I enlighet med IUU-förordningen angav kommissionen skälen till att den ansåg att dessa tre länder inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstater att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(11)

Genom ett genomförandebeslut av den 26 november 2013 (3) (nedan kallat genomförandebeslutet av den 26 november 2013) identifierade kommissionen Belize, Konungariket Kambodja (nedan kallat Kambodja) och Republiken Guinea (nedan kallad Guinea) som icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. I enlighet med IUU-förordningen angav kommissionen skälen till att den ansåg att dessa tre länder inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstater att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske.

| (12) | Ett genomförandebeslut av rådet om att införa Belize, Kambodja och Guinea i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske bör alltså antas i samband med genomförandet av IUU-förordningen som ett resultat av undersöknings- och dialogförfaranden som genomförts i enlighet med de innehållsmässiga och formella kraven i IUU-förordningen. Dessa undersöknings- och dialogförfaranden, inbegripet skriftväxlingen och de möten som hållits, samt beslutet av den 15 november 2012 och genomförandebeslutet av den 26 november 2013 ligger till grund för det här beslutet och de bakomliggande orsakerna är desamma. Det här beslutet om att föra in Belize, Kambodja och Guinea i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske bör medföra de åtgärder som anges i artikel 38 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(12)

Ett genomförandebeslut av rådet om att införa Belize, Kambodja och Guinea i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske bör alltså antas i samband med genomförandet av IUU-förordningen som ett resultat av undersöknings- och dialogförfaranden som genomförts i enlighet med de innehållsmässiga och formella kraven i IUU-förordningen. Dessa undersöknings- och dialogförfaranden, inbegripet skriftväxlingen och de möten som hållits, samt beslutet av den 15 november 2012 och genomförandebeslutet av den 26 november 2013 ligger till grund för det här beslutet och de bakomliggande orsakerna är desamma. Det här beslutet om att föra in Belize, Kambodja och Guinea i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske bör medföra de åtgärder som anges i artikel 38 i IUU-förordningen.

| (13) | Enligt artikel 34.1 i IUU-förordningen ska rådet på förslag av kommissionen och med kvalificerad majoritet avföra ett tredjeland från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer om landet visar att den situation som motiverade införandet i förteckningen har rättats till. I samband med ett beslut om avförande ska hänsyn också tas till om tredjelandet i fråga har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen. |
| --- | --- |

(13)

Enligt artikel 34.1 i IUU-förordningen ska rådet på förslag av kommissionen och med kvalificerad majoritet avföra ett tredjeland från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer om landet visar att den situation som motiverade införandet i förteckningen har rättats till. I samband med ett beslut om avförande ska hänsyn också tas till om tredjelandet i fråga har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen.

2.   FÖRFARANDE AVSEENDE BELIZE

| (14) | Den 15 november 2012 informerade kommissionen, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, Belize om möjligheten att landet skulle identifieras som icke-samarbetande tredjeland och uppmanade Belize att i nära samarbete med kommissionens enheter upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som påpekats i beslutet av den 15 november 2012. Under perioden december 2012–augusti 2013 inkom Belize med skriftliga inlagor med sina synpunkter och sammanträdde med kommissionen för att diskutera frågan. Kommissionen lämnade skriftligen relevanta uppgifter till Belize. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av Belize efter beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades, och Belize hölls informerat muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden. Kommissionen kom fram till att de problemområden och brister som beskrivits i beslutet av den 15 november 2012 inte hade åtgärdats i tillräcklig grad av Belize. Dessutom drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som föreslagits i en handlingsplan som Belize lagt fram inte heller hade genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

(14)

Den 15 november 2012 informerade kommissionen, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, Belize om möjligheten att landet skulle identifieras som icke-samarbetande tredjeland och uppmanade Belize att i nära samarbete med kommissionens enheter upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som påpekats i beslutet av den 15 november 2012. Under perioden december 2012–augusti 2013 inkom Belize med skriftliga inlagor med sina synpunkter och sammanträdde med kommissionen för att diskutera frågan. Kommissionen lämnade skriftligen relevanta uppgifter till Belize. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av Belize efter beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades, och Belize hölls informerat muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden. Kommissionen kom fram till att de problemområden och brister som beskrivits i beslutet av den 15 november 2012 inte hade åtgärdats i tillräcklig grad av Belize. Dessutom drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som föreslagits i en handlingsplan som Belize lagt fram inte heller hade genomförts fullt ut.

3.   IDENTIFIERING AV BELIZE SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (15) | I beslutet av den 15 november 2012 analyserade kommissionen Belizes skyldigheter och granskade landets fullgörande av dess internationella förpliktelser som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. För den granskningen beaktade kommissionen de parametrar som förtecknas i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. Kommissionen granskade om Belize fullgjort sina skyldigheter i överensstämmelse med rönen i beslutet av den 15 november 2012 och med beaktande av den relevanta information som Belize lämnat efter beslutet, samt den föreslagna handlingsplanen och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. |
| --- | --- |

(15)

I beslutet av den 15 november 2012 analyserade kommissionen Belizes skyldigheter och granskade landets fullgörande av dess internationella förpliktelser som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. För den granskningen beaktade kommissionen de parametrar som förtecknas i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. Kommissionen granskade om Belize fullgjort sina skyldigheter i överensstämmelse med rönen i beslutet av den 15 november 2012 och med beaktande av den relevanta information som Belize lämnat efter beslutet, samt den föreslagna handlingsplanen och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen.

| (16) | De huvudsakliga brister som kommissionen identifierat i den förslagna handlingsplanen gällde flera underlåtelser att fullgöra skyldigheter enligt internationell rätt, bland annat kopplat till antagandet av ett adekvat regelverk, bristen på lämplig och effektiv övervakning, avsaknad av ett kontroll- och inspektionssystem, avsaknad av ett avskräckande system för sanktioner och bristande genomförande av fångstcertifieringssystemet. De övriga identifierade bristerna gäller mer allmänt efterlevnaden av internationella skyldigheter, bland annat de regionala fiskeriorganisationernas rekommendationer och resolutioner samt villkor för registrering av fartyg enligt internationell rätt. Bristande efterlevnad av rekommendationer och resolutioner från relevanta organ, som FN:s internationella handlingsplan mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA-FN) har också identifierats. Den bristande efterlevnaden av icke-bindande rekommendationer och resolutioner har dock endast beaktats som stödjande material och inte som grund för identifieringen. |
| --- | --- |

(16)

De huvudsakliga brister som kommissionen identifierat i den förslagna handlingsplanen gällde flera underlåtelser att fullgöra skyldigheter enligt internationell rätt, bland annat kopplat till antagandet av ett adekvat regelverk, bristen på lämplig och effektiv övervakning, avsaknad av ett kontroll- och inspektionssystem, avsaknad av ett avskräckande system för sanktioner och bristande genomförande av fångstcertifieringssystemet. De övriga identifierade bristerna gäller mer allmänt efterlevnaden av internationella skyldigheter, bland annat de regionala fiskeriorganisationernas rekommendationer och resolutioner samt villkor för registrering av fartyg enligt internationell rätt. Bristande efterlevnad av rekommendationer och resolutioner från relevanta organ, som FN:s internationella handlingsplan mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA-FN) har också identifierats. Den bristande efterlevnaden av icke-bindande rekommendationer och resolutioner har dock endast beaktats som stödjande material och inte som grund för identifieringen.

| (17) | I genomförandebeslutet av den 26 november 2013 identifierades Belize som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(17)

I genomförandebeslutet av den 26 november 2013 identifierades Belize som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med IUU-förordningen.

| (18) | När det gäller eventuella särskilda svårigheter för Belize i egenskap av utvecklingsland konstateras att Belizes särskilda utvecklingsstatus och övergripande kapacitet i fråga om fiske inte begränsas av landets allmänna utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller eventuella särskilda svårigheter för Belize i egenskap av utvecklingsland konstateras att Belizes särskilda utvecklingsstatus och övergripande kapacitet i fråga om fiske inte begränsas av landets allmänna utvecklingsnivå.

| (19) | Med beaktande av beslutet av den 15 november 2012 och genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och av den dialog som kommissionen fört med Belize och resultatet av denna, kan det konstateras att de åtgärder som vidtagits av Belize mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat inte är tillräckliga för att efterleva bestämmelserna i artiklarna 91, 94, 117 och 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention (UNCLOS), artiklarna 18, 19, 20 i Förenta nationernas avtal om fiskbestånd (UNSFA) och med artikel II.8 i FAO-avtalet. |
| --- | --- |

(19)

Med beaktande av beslutet av den 15 november 2012 och genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och av den dialog som kommissionen fört med Belize och resultatet av denna, kan det konstateras att de åtgärder som vidtagits av Belize mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat inte är tillräckliga för att efterleva bestämmelserna i artiklarna 91, 94, 117 och 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention (UNCLOS), artiklarna 18, 19, 20 i Förenta nationernas avtal om fiskbestånd (UNSFA) och med artikel II.8 i FAO-avtalet.

| (20) | Belize har därmed inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske och bör därför införas i unionens förteckning över icke-samarbetande tredjeländer. |
| --- | --- |

(20)

Belize har därmed inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske och bör därför införas i unionens förteckning över icke-samarbetande tredjeländer.

4.   FÖRFARANDE MED AVSEENDE PÅ KAMBODJA

| (21) | Den 15 november 2012 informerade kommissionen, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, Kambodja om möjligheten att landet skulle identifieras som icke-samarbetande tredjeland och uppmanade Kambodja att i nära samarbete med kommissionens enheter upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som påpekats i beslutet av den 15 november 2012. Under perioden december 2012–juni 2013 inkom Kambodja med skriftliga inlagor med sina synpunkter och sammanträdde med kommissionen för att diskutera frågan. Kommissionen lämnade skriftligen relevanta uppgifter till Kambodja. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av Kambodja efter beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades, och Kambodja hölls informerat muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden. Kommissionen kom fram till synpunkten att de problemområden och brister som beskrivits i beslutet av den 15 november 2012 inte hade åtgärdats i tillräcklig grad av Kambodja. Dessutom drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som föreslagits i en handlingsplan som Kambodja lagt fram inte heller hade genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

(21)

Den 15 november 2012 informerade kommissionen, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, Kambodja om möjligheten att landet skulle identifieras som icke-samarbetande tredjeland och uppmanade Kambodja att i nära samarbete med kommissionens enheter upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som påpekats i beslutet av den 15 november 2012. Under perioden december 2012–juni 2013 inkom Kambodja med skriftliga inlagor med sina synpunkter och sammanträdde med kommissionen för att diskutera frågan. Kommissionen lämnade skriftligen relevanta uppgifter till Kambodja. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av Kambodja efter beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades, och Kambodja hölls informerat muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden. Kommissionen kom fram till synpunkten att de problemområden och brister som beskrivits i beslutet av den 15 november 2012 inte hade åtgärdats i tillräcklig grad av Kambodja. Dessutom drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som föreslagits i en handlingsplan som Kambodja lagt fram inte heller hade genomförts fullt ut.

5.   IDENTIFIERING AV KAMBODJA SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (22) | I beslutet av den 15 november 2012 analyserade kommissionen Kambodjas skyldigheter och granskade landets fullgörande av dess internationella förpliktelser som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. För denna granskning beaktade kommissionen de parametrar som förtecknas i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. Kommissionen granskade om Kambodja fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i överensstämmelse med rönen i beslutet av den 15 november 2012 och den föreslagna handlingsplanen, enligt vad som ytterligare behandlats i den relevanta information som lämnades av Kambodja. |
| --- | --- |

(22)

I beslutet av den 15 november 2012 analyserade kommissionen Kambodjas skyldigheter och granskade landets fullgörande av dess internationella förpliktelser som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. För denna granskning beaktade kommissionen de parametrar som förtecknas i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. Kommissionen granskade om Kambodja fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i överensstämmelse med rönen i beslutet av den 15 november 2012 och den föreslagna handlingsplanen, enligt vad som ytterligare behandlats i den relevanta information som lämnades av Kambodja.

| (23) | De huvudsakliga brister som kommissionen identifierat i den förslagna handlingsplanen gällde flera underlåtelser att fullgöra skyldigheter enligt internationell rätt, bland annat kopplat till antagandet av ett adekvat regelverk, bristen på lämplig och effektiv övervakning, avsaknad av ett kontroll- och inspektionssystem och avsaknad av ett avskräckande system för sanktioner. De övriga identifierade bristerna gäller mer allmänt efterlevnaden av internationella skyldigheter och villkor för registrering av fartyg enligt internationell rätt. Bristande efterlevnad av rekommendationer och resolutioner från relevanta organ, som IPOA-FN, har också identifierats. Den bristande efterlevnaden av icke-bindande rekommendationer och resolutioner har dock endast beaktats som stödjande material och inte som grund för identifieringen. |
| --- | --- |

(23)

De huvudsakliga brister som kommissionen identifierat i den förslagna handlingsplanen gällde flera underlåtelser att fullgöra skyldigheter enligt internationell rätt, bland annat kopplat till antagandet av ett adekvat regelverk, bristen på lämplig och effektiv övervakning, avsaknad av ett kontroll- och inspektionssystem och avsaknad av ett avskräckande system för sanktioner. De övriga identifierade bristerna gäller mer allmänt efterlevnaden av internationella skyldigheter och villkor för registrering av fartyg enligt internationell rätt. Bristande efterlevnad av rekommendationer och resolutioner från relevanta organ, som IPOA-FN, har också identifierats. Den bristande efterlevnaden av icke-bindande rekommendationer och resolutioner har dock endast beaktats som stödjande material och inte som grund för identifieringen.

| (24) | I genomförandebeslutet av den 26 november 2013 identifierades Kambodja som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(24)

I genomförandebeslutet av den 26 november 2013 identifierades Kambodja som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med IUU-förordningen.

| (25) | När det gäller eventuella särskilda svårigheter för Kambodja i egenskap av utvecklingsland konstateras att Kambodjas särskilda utvecklingsstatus och övergripande kapacitet i fråga om fiske inte begränsas av landets allmänna utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller eventuella särskilda svårigheter för Kambodja i egenskap av utvecklingsland konstateras att Kambodjas särskilda utvecklingsstatus och övergripande kapacitet i fråga om fiske inte begränsas av landets allmänna utvecklingsnivå.

| (26) | De åtgärder som Kambodja vidtagit mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat räcker inte för ett efterleva artiklarna 91 och 94 i UNCLOS. Det är irrelevant huruvida Kambodja faktiskt har ratificerat UNCLOS eftersom konventionens bestämmelser om navigering på det fria havet (artiklarna 86–115 i UNCLOS) har erkänts som internationell sedvanerätt. Dessutom kodifierar dessa bestämmelser tidigare existerande regler i internationell sedvanerätt och följer nästan ordagrant lydelsen i konventionen om det öppna havet och konventionen om territorialhavet och angränsande zon, vilka båda Kambodja har ratificerat respektive anslutit sig till. |
| --- | --- |

(26)

De åtgärder som Kambodja vidtagit mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat räcker inte för ett efterleva artiklarna 91 och 94 i UNCLOS. Det är irrelevant huruvida Kambodja faktiskt har ratificerat UNCLOS eftersom konventionens bestämmelser om navigering på det fria havet (artiklarna 86–115 i UNCLOS) har erkänts som internationell sedvanerätt. Dessutom kodifierar dessa bestämmelser tidigare existerande regler i internationell sedvanerätt och följer nästan ordagrant lydelsen i konventionen om det öppna havet och konventionen om territorialhavet och angränsande zon, vilka båda Kambodja har ratificerat respektive anslutit sig till.

| (27) | Med beaktande av beslutet av den 15 november 2012 och genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och av den dialog som kommissionen fört med Kambodja och resultatet av denna, kan det konstateras att de åtgärder som vidtagits av Kambodja mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat inte är tillräckliga för att efterleva artiklarna 91 och 94 i UNCLOS. |
| --- | --- |

(27)

Med beaktande av beslutet av den 15 november 2012 och genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och av den dialog som kommissionen fört med Kambodja och resultatet av denna, kan det konstateras att de åtgärder som vidtagits av Kambodja mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat inte är tillräckliga för att efterleva artiklarna 91 och 94 i UNCLOS.

| (28) | Kambodja har därmed inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske och bör därför införas i unionens förteckning över icke-samarbetande tredjeländer. |
| --- | --- |

(28)

Kambodja har därmed inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske och bör därför införas i unionens förteckning över icke-samarbetande tredjeländer.

6.   FÖRFARANDE MED AVSEENDE PÅ GUINEA

| (29) | Den 15 november 2012 meddelade kommissionen, genom ett beslut i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, Guinea om möjligheten att landet skulle identifieras som icke-samarbetande tredjeland och uppmanade Guinea att i nära samarbete med kommissionens enheter upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som påpekats i beslutet av den 15 november 2012. Under perioden december 2012–juli 2013 inkom Guinea med skriftliga inlagor med sina synpunkter och sammanträdde med kommissionen för att diskutera frågan. Kommissionen lämnade skriftligen relevanta uppgifter till Guinea. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av Guinea efter beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades, och Guinea hölls informerat muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden. Kommissionen kom fram till synpunkten att de problemområden och brister som beskrivits i beslutet av den 15 november 2012 inte hade åtgärdats i tillräcklig grad av Guinea. Dessutom drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som föreslagits i en handlingsplan som Guinea lagt fram inte heller hade genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

(29)

Den 15 november 2012 meddelade kommissionen, genom ett beslut i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, Guinea om möjligheten att landet skulle identifieras som icke-samarbetande tredjeland och uppmanade Guinea att i nära samarbete med kommissionens enheter upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som påpekats i beslutet av den 15 november 2012. Under perioden december 2012–juli 2013 inkom Guinea med skriftliga inlagor med sina synpunkter och sammanträdde med kommissionen för att diskutera frågan. Kommissionen lämnade skriftligen relevanta uppgifter till Guinea. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av Guinea efter beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades, och Guinea hölls informerat muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden. Kommissionen kom fram till synpunkten att de problemområden och brister som beskrivits i beslutet av den 15 november 2012 inte hade åtgärdats i tillräcklig grad av Guinea. Dessutom drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som föreslagits i en handlingsplan som Guinea lagt fram inte heller hade genomförts fullt ut.

7.   IDENTIFIERING AV GUINEA SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (30) | I beslutet av den 15 november 2012 analyserade kommissionen Guineas skyldigheter och granskade landets fullgörande av dess internationella förpliktelser som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. För denna granskning beaktade kommissionen de parametrar som förtecknas i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. Kommissionen granskade om Guinea fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i överensstämmelse med rönen i beslutet av den 15 november 2012 och med den relevanta information som Guinea lämnat efter beslutet, samt den föreslagna handlingsplanen och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. |
| --- | --- |

(30)

I beslutet av den 15 november 2012 analyserade kommissionen Guineas skyldigheter och granskade landets fullgörande av dess internationella förpliktelser som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. För denna granskning beaktade kommissionen de parametrar som förtecknas i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. Kommissionen granskade om Guinea fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i överensstämmelse med rönen i beslutet av den 15 november 2012 och med den relevanta information som Guinea lämnat efter beslutet, samt den föreslagna handlingsplanen och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen.

| (31) | De huvudsakliga brister som kommissionen identifierat i den förslagna handlingsplanen gällde reformer som fortfarande behövdes för att säkerställa en tillräcklig och effektiv övervakning av fiskeflottan, ett effektivt genomförande av nationella lagar och förordningar om fiske, regelefterlevnad genom åtal och sanktioner för det IUU-fiske som upptäcks, förstärkning av resurser för kontroll och inspektion, ett avskräckande system för sanktioner samt en fiskepolitik som överensstämmer med den administrativa kapaciteten i fråga om kontroll och övervakning. De övriga identifierade bristerna gäller mer allmänt efterlevnaden av internationella skyldigheter, bland annat de regionala fiskeriorganisationernas rekommendationer och resolutioner samt villkor för registrering av fartyg enligt internationell rätt. Bristande efterlevnad av rekommendationer och resolutioner från relevanta organ, som IPOA-FN, har också identifierats. Den bristande efterlevnaden av icke-bindande rekommendationer och resolutioner har dock endast beaktats som stödjande material och inte som grund för identifieringen. |
| --- | --- |

(31)

De huvudsakliga brister som kommissionen identifierat i den förslagna handlingsplanen gällde reformer som fortfarande behövdes för att säkerställa en tillräcklig och effektiv övervakning av fiskeflottan, ett effektivt genomförande av nationella lagar och förordningar om fiske, regelefterlevnad genom åtal och sanktioner för det IUU-fiske som upptäcks, förstärkning av resurser för kontroll och inspektion, ett avskräckande system för sanktioner samt en fiskepolitik som överensstämmer med den administrativa kapaciteten i fråga om kontroll och övervakning. De övriga identifierade bristerna gäller mer allmänt efterlevnaden av internationella skyldigheter, bland annat de regionala fiskeriorganisationernas rekommendationer och resolutioner samt villkor för registrering av fartyg enligt internationell rätt. Bristande efterlevnad av rekommendationer och resolutioner från relevanta organ, som IPOA-FN, har också identifierats. Den bristande efterlevnaden av icke-bindande rekommendationer och resolutioner har dock endast beaktats som stödjande material och inte som grund för identifieringen.

| (32) | I genomförandebeslutet av den 26 november 2013 identifierades Guinea som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(32)

I genomförandebeslutet av den 26 november 2013 identifierades Guinea som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med IUU-förordningen.

| (33) | När det gäller eventuella särskilda svårigheter för Guinea i egenskap av utvecklingsland konstateras att Guineas särskilda utvecklingsstatus kan begränsas av landets utvecklingsnivå. Med tanke på arten av de tillkortakommanden som konstaterats, den hjälp som lämnats av unionen och medlemsstaterna och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen, kan dock inte Guineas utvecklingsnivå förklara landets övergripande brister som flagg- eller kuststat när det gäller fisket och dess otillräckliga insatser för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller eventuella särskilda svårigheter för Guinea i egenskap av utvecklingsland konstateras att Guineas särskilda utvecklingsstatus kan begränsas av landets utvecklingsnivå. Med tanke på arten av de tillkortakommanden som konstaterats, den hjälp som lämnats av unionen och medlemsstaterna och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen, kan dock inte Guineas utvecklingsnivå förklara landets övergripande brister som flagg- eller kuststat när det gäller fisket och dess otillräckliga insatser för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (34) | Med beaktande av beslutet av den 15 november 2012 och genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och av den dialog som kommissionen fört med Guinea och resultatet av denna, kan det konstateras att de åtgärder som vidtagits av Guinea mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat och kuststat inte är tillräckliga för att efterleva artiklarna 61, 62, 94, 117 och 118 i UNCLOS samt artiklarna 18, 19 och 20 i UNSFA. |
| --- | --- |

(34)

Med beaktande av beslutet av den 15 november 2012 och genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och av den dialog som kommissionen fört med Guinea och resultatet av denna, kan det konstateras att de åtgärder som vidtagits av Guinea mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat och kuststat inte är tillräckliga för att efterleva artiklarna 61, 62, 94, 117 och 118 i UNCLOS samt artiklarna 18, 19 och 20 i UNSFA.

| (35) | Guinea har därmed inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg- och kuststat att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske och bör därför införas i unionens förteckning över icke-samarbetande tredjeländer. |
| --- | --- |

(35)

Guinea har därmed inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg- och kuststat att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske och bör därför införas i unionens förteckning över icke-samarbetande tredjeländer.

8.   UPPRÄTTANDE AV EN FÖRTECKNING ÖVER ICKE-SAMARBETANDE TREDJELÄNDER

| (36) | Med beaktande av slutsatserna ovan beträffande Belize, Kambodja och Guinea bör dessa länder införas i den förteckning över icke-samarbetande tredjeländer som ska upprättas i enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(36)

Med beaktande av slutsatserna ovan beträffande Belize, Kambodja och Guinea bör dessa länder införas i den förteckning över icke-samarbetande tredjeländer som ska upprättas i enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen.

| (37) | De åtgärder som bör gälla med avseende på Belize, Kambodja och Guinea förtecknas i artikel 38 i IUU-förordningen. Importförbudet omfattar alla bestånd och arter, enligt definitionen i artikel 2.8 i IUU-förordningen, eftersom identifieringen inte motiveras av att länderna underlåtit att vidta åtgärder mot IUU-fiske efter ett visst bestånd eller en viss art. I enlighet med den definition som fastställs i artikel 2.11 i IUU-förordningen avses med import införsel av fiskeriprodukter till unionens territorium, även för omlastning i hamn. |
| --- | --- |

(37)

De åtgärder som bör gälla med avseende på Belize, Kambodja och Guinea förtecknas i artikel 38 i IUU-förordningen. Importförbudet omfattar alla bestånd och arter, enligt definitionen i artikel 2.8 i IUU-förordningen, eftersom identifieringen inte motiveras av att länderna underlåtit att vidta åtgärder mot IUU-fiske efter ett visst bestånd eller en viss art. I enlighet med den definition som fastställs i artikel 2.11 i IUU-förordningen avses med import införsel av fiskeriprodukter till unionens territorium, även för omlastning i hamn.

| (38) | Det är konstaterat att IUU-fiske bland annat utarmar fiskbestånd, förstör marina livsmiljöer, undergräver bevarande och hållbart utnyttjande av marina resurser, snedvrider konkurrens, äventyrar livsmedelstryggheten, konkurrerar ut hederliga fiskare och försvagar kustsamhällena. Med tanke på omfattningen av de problem som IUU-fisket innebär är det nödvändigt att unionen snabbt genomför åtgärderna avseende Belize, Kambodja och Guinea som icke-samarbetande länder. Mot bakgrund av ovanstående bör detta beslut träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(38)

Det är konstaterat att IUU-fiske bland annat utarmar fiskbestånd, förstör marina livsmiljöer, undergräver bevarande och hållbart utnyttjande av marina resurser, snedvrider konkurrens, äventyrar livsmedelstryggheten, konkurrerar ut hederliga fiskare och försvagar kustsamhällena. Med tanke på omfattningen av de problem som IUU-fisket innebär är det nödvändigt att unionen snabbt genomför åtgärderna avseende Belize, Kambodja och Guinea som icke-samarbetande länder. Mot bakgrund av ovanstående bör detta beslut träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (39) | I enlighet med artikel 34.1 i IUU-förordningen ska rådet på förslag av kommissionen och med kvalificerad majoritet avföra landet eller länderna från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer om Belize, Kambodja eller Guinea visar att den situation som motiverade införandet i förteckningen har rättats till. I samband med ett beslut om avförande ska hänsyn också tas till om Belize, Kambodja eller Guinea har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med artikel 34.1 i IUU-förordningen ska rådet på förslag av kommissionen och med kvalificerad majoritet avföra landet eller länderna från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer om Belize, Kambodja eller Guinea visar att den situation som motiverade införandet i förteckningen har rättats till. I samband med ett beslut om avförande ska hänsyn också tas till om Belize, Kambodja eller Guinea har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Unionens förteckning över icke-samarbetande tredjeländer som framgår av artikel 33 i förordning (EG) nr 1005/2008 fastställs i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 24 mars 2014.

På rådets vägnar

A. TSAFTARIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut av den 15 november 2012 om meddelande till de tredjeländer som kommissionen anser kan identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT C 354, 17.11.2012, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut av den 26 november 2013 om identifiering av de tredjeländer som kommissionen anser vara icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT C 346, 27.11.2013, s. 2).

3

---

BILAGA

Förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske)

| | Belize |
| --- | --- |

Belize

| | Konungariket Kambodja |
| --- | --- |

Konungariket Kambodja

| | Republiken Guinea |
| --- | --- |

Republiken Guinea

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/48

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 mars 2014

om utnämning av en dansk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

(2014/171/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av den danska regeringens förslag,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom (1) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden från och med den 21 september 2010 till och med den 20 september 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom (1) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden från och med den 21 september 2010 till och med den 20 september 2015.

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Rikke EDSJÖ har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Rikke EDSJÖ har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Niels LINDBERG MADSEN utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2015.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 24 mars 2014.

På rådets vägnar

A. TSAFTARIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 251, 25.9.2010, s. 8.

1

---

Rättelser

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/49

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 640/2009 av den 22 juli 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG avseende krav på ekodesign för elektriska motorer

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 191 av den 23 juli 2009
  )

På sidan 30, bilaga I punkt 1 första stycket ska det

i stället för:

”Kraven på lägsta verkningsgrad för motorer återfinns i tabellerna 1 och 2.”

vara:

”Kraven på nominell minimiverkningsgrad för motorer återfinns i tabellerna 1 och 2.”

På sidan 30, bilaga I tabell 1, rubriken ska det

i stället för:

”Nominella gränser (η) för verkningsgradsnivån IE2 (50 Hz)”.

vara:

”Nominell minimiverkningsgrad (η) för verkningsgradsnivån IE2 (50 Hz)”.

På sidan 30, bilaga I tabell 2, rubriken ska det

i stället för:

”Nominella gränser (η) för verkningsgradsnivån IE3 (50 Hz)”.

vara:

”Nominell minimiverkningsgrad (η) för verkningsgradsnivån IE3 (50 Hz)”.

På sidan 31, bilaga I punkt 2.1 ska det

i stället för:

| ”1. | Nominell effekt (η) vid full, 75 % och 50 % märklast och märkspänning (UN).” |
| --- | --- |

”1.

Nominell effekt (η) vid full, 75 % och 50 % märklast och märkspänning (UN).”

vara:

| ”1. | Nominell verkningsgrad (η) vid full, 75 % och 50 % märklast och märkspänning (UN).” |
| --- | --- |

”1.

Nominell verkningsgrad (η) vid full, 75 % och 50 % märklast och märkspänning (UN).”

På sidan 31, bilaga I punkt 2.2 ska det

i stället för:

| ”2. | Verkningsgrad: ”IE2” eller ”IE3”.” |
| --- | --- |

”2.

Verkningsgrad: ”IE2” eller ”IE3”.”

vara:

| ”2. | Verkningsgradsnivå: ”IE2” eller ”IE3”.” |
| --- | --- |

”2.

Verkningsgradsnivå: ”IE2” eller ”IE3”.”

På sidan 32, bilaga I punkt 3.1 ska det

i stället för:

”1.   nominell gräns (η): effekten vid full märklast och märkspänning utan toleranser.”

vara:

”1.   nominell minimiverkningsgrad (η): verkningsgraden vid full märklast och märkspänning utan toleranser.”

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/49

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 4/2014 av den 6 januari 2014 om ändring av förordning (EG) nr 640/2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG avseende krav på ekodesign för elektriska motorer

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 2 av den 7 januari 2014
  )

På sidan 2, bilagan ”Ändringar av bilaga I till förordning (EG) nr 640/2009”, ska det

i stället för:

”Om märkplåtens storlek gör det omöjligt att ange all information enligt punkt 1 ska endast nominell effekt (η) vid full märklast och märkspänning (UN) anges.”

vara:

”Om märkplåtens storlek gör det omöjligt att ange all information enligt punkt 1 ska endast nominell verkningsgrad (η) vid full märklast och märkspänning (UN) anges.”

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/50

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 801/2013 av den 22 augusti 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1275/2008 vad gäller krav på ekodesign för elektriska och elektroniska hushålls- och kontorsprodukters elförbrukning i standby- och frånläge och om ändring av förordning (EG) nr 642/2009 vad gäller krav på ekodesign för tv-mottagare

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 225 av den 23 augusti 2013
  )

På sidan 6, artikel 1.7 b (ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1275/2008 – tillägg av ny punkt 3 e fjärde stycket), ska det

i stället för:

”De energianvändningsgränser som anges ovan ska gälla för

| i. | skrivarprodukter med ett nätaggregat med en märkeffekt som överstiger 750 W, |
| --- | --- |

i.

skrivarprodukter med ett nätaggregat med en märkeffekt som överstiger 750 W,

| ii. | skrivarprodukter med stort format, |
| --- | --- |

ii.

skrivarprodukter med stort format,

| iii. | system för telenärvaro, |
| --- | --- |

iii.

system för telenärvaro,

| iv. | stationära tunna klienter, |
| --- | --- |

iv.

stationära tunna klienter,

| v. | arbetsstationer, |
| --- | --- |

v.

arbetsstationer,

| vi. | rörliga arbetsstationer, |
| --- | --- |

vi.

rörliga arbetsstationer,

| vii. | enkla servrar. |
| --- | --- |

vii.

enkla servrar.

| viii. | datorservrar.” |
| --- | --- |

viii.

datorservrar.”

vara:

”De energianvändningsgränser som anges i led e ska inte gälla för

| i. | skrivarprodukter med ett nätaggregat med en märkeffekt som överstiger 750 W, |
| --- | --- |

i.

skrivarprodukter med ett nätaggregat med en märkeffekt som överstiger 750 W,

| ii. | skrivarprodukter med stort format, |
| --- | --- |

ii.

skrivarprodukter med stort format,

| iii. | system för telenärvaro, |
| --- | --- |

iii.

system för telenärvaro,

| iv. | stationära tunna klienter, |
| --- | --- |

iv.

stationära tunna klienter,

| v. | arbetsstationer, |
| --- | --- |

v.

arbetsstationer,

| vi. | rörliga arbetsstationer, |
| --- | --- |

vi.

rörliga arbetsstationer,

| vii. | enkla servrar, |
| --- | --- |

vii.

enkla servrar,

| viii. | datorservrar.” |
| --- | --- |

viii.

datorservrar.”

---