# Europos Sąjungos L 130/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 130 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. gegužės 1d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 130

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. gegužės 1d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/41/ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

DIREKTYVOS

*

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/41/ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose

1

| | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 441/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 29/2009, nustatantis bendro Europos dangaus duomenų ryšio paslaugų reikalavimus (
  1
  ) | 37 |
| | * | 2014 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 442/2014, kuriuo iš dalies keičiama Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 nuostata dėl prašymų įtraukti į pripažintų lygiaverčių trečiųjų šalių, iš kurių gali būti importuojami ekologiški produktai, sąrašą (
  1
  ) | 39 |
| | * | 2014 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 443/2014, kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su ribiniu kiekiu, kurį pasiekus pomidorams, agurkams, valgomosioms vynuogėms, abrikosams, vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, persikams, įskaitant nektarinus, ir slyvoms taikomi papildomi muitai | 41 |
| | | 2014 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 444/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 43 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 57 – Suvienodintos motociklų ir jais laikomų transporto priemonių priekinių žibintų patvirtinimo nuostatos | 45 |

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

*

2014 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 441/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 29/2009, nustatantis bendro Europos dangaus duomenų ryšio paslaugų reikalavimus (
  1
  )

1

37

*

2014 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 442/2014, kuriuo iš dalies keičiama Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 nuostata dėl prašymų įtraukti į pripažintų lygiaverčių trečiųjų šalių, iš kurių gali būti importuojami ekologiški produktai, sąrašą (
  1
  )

1

39

*

2014 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 443/2014, kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su ribiniu kiekiu, kurį pasiekus pomidorams, agurkams, valgomosioms vynuogėms, abrikosams, vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, persikams, įskaitant nektarinus, ir slyvoms taikomi papildomi muitai

41

2014 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 444/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

43

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 57 – Suvienodintos motociklų ir jais laikomų transporto priemonių priekinių žibintų patvirtinimo nuostatos

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

DIREKTYVOS

| 1.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2014/41/ES

2014 m. balandžio 3 d.

dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 82 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdami į Belgijos Karalystės, Bulgarijos Respublikos, Estijos Respublikos, Ispanijos Karalystės, Austrijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Švedijos Karalystės iniciatyvą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjunga yra užsibrėžusi tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjunga yra užsibrėžusi tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę;

| (2) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 82 straipsnio 1 dalį teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose Sąjungoje turi būti grindžiamas nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu, kuris nuo 1999 m. spalio 15–16 d. Tamperėje įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo visuotinai laikomas Sąjungoje vykdomo teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose pagrindu; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 82 straipsnio 1 dalį teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose Sąjungoje turi būti grindžiamas nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu, kuris nuo 1999 m. spalio 15–16 d. Tamperėje įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo visuotinai laikomas Sąjungoje vykdomo teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose pagrindu;

| (3) | Tarybos pamatiniame sprendime 2003/577/TVR (2) atsižvelgta į kuo skubesnio orderių tarpusavio pripažinimo poreikį, siekiant užkirsti kelią įrodymų sunaikinimui, pakeitimui, perkėlimui, perdavimui ar perleidimui. Tačiau kadangi šis aktas taikomas tik arešto etapui, kartu su arešto aktu reikia pateikti atskirą prašymą perduoti įrodymus orderį išduodančiajai valstybei (toliau – išduodančioji valstybė), laikantis savitarpio pagalbai baudžiamosiose bylose taikomų taisyklių. Dėl to taikoma dviejų etapų procedūra, dėl kurios nukenčia jo veiksmingumas. Be to, ši sistema egzistuoja kartu su tradicinėmis bendradarbiavimo priemonėmis, todėl kompetentingos institucijos retai ja naudojasi praktikoje; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos pamatiniame sprendime 2003/577/TVR (2) atsižvelgta į kuo skubesnio orderių tarpusavio pripažinimo poreikį, siekiant užkirsti kelią įrodymų sunaikinimui, pakeitimui, perkėlimui, perdavimui ar perleidimui. Tačiau kadangi šis aktas taikomas tik arešto etapui, kartu su arešto aktu reikia pateikti atskirą prašymą perduoti įrodymus orderį išduodančiajai valstybei (toliau – išduodančioji valstybė), laikantis savitarpio pagalbai baudžiamosiose bylose taikomų taisyklių. Dėl to taikoma dviejų etapų procedūra, dėl kurios nukenčia jo veiksmingumas. Be to, ši sistema egzistuoja kartu su tradicinėmis bendradarbiavimo priemonėmis, todėl kompetentingos institucijos retai ja naudojasi praktikoje;

| (4) | Tarybos pamatinis sprendimas 2008/978/TVR (3) buvo priimtas siekiant taikyti Europos įrodymų orderio (toliau – EĮO) tarpusavio pripažinimo principą siekiant gauti daiktus, dokumentus ir duomenis, reikalingus baudžiamosiose bylose. Tačiau EĮO taikomas tik jau turimiems įrodymams, todėl jo taikymo sritis su įrodymais susijusiame teisminiame bendradarbiavime baudžiamosiose bylose yra ribota. Dėl ribotos orderio taikymo srities kompetentingos institucijos galėjo savo nuožiūra naudotis nauja sistema arba savitarpio teisinės pagalbos procedūromis, kurios bet kuriuo atveju toliau taikomos įrodymams, nepatenkantiems į EĮO taikymo sritį; |
| --- | --- |

(4)

Tarybos pamatinis sprendimas 2008/978/TVR (3) buvo priimtas siekiant taikyti Europos įrodymų orderio (toliau – EĮO) tarpusavio pripažinimo principą siekiant gauti daiktus, dokumentus ir duomenis, reikalingus baudžiamosiose bylose. Tačiau EĮO taikomas tik jau turimiems įrodymams, todėl jo taikymo sritis su įrodymais susijusiame teisminiame bendradarbiavime baudžiamosiose bylose yra ribota. Dėl ribotos orderio taikymo srities kompetentingos institucijos galėjo savo nuožiūra naudotis nauja sistema arba savitarpio teisinės pagalbos procedūromis, kurios bet kuriuo atveju toliau taikomos įrodymams, nepatenkantiems į EĮO taikymo sritį;

| (5) | nuo to laiko, kai buvo priimti pamatiniai sprendimai 2003/577/TVR ir 2008/978/TVR, tapo aišku, kad dabartinė įrodymų rinkimo sistema yra pernelyg suskaidyta ir sudėtinga. Todėl reikia naujo požiūrio; |
| --- | --- |

(5)

nuo to laiko, kai buvo priimti pamatiniai sprendimai 2003/577/TVR ir 2008/978/TVR, tapo aišku, kad dabartinė įrodymų rinkimo sistema yra pernelyg suskaidyta ir sudėtinga. Todėl reikia naujo požiūrio;

| (6) | 2009 m. gruodžio 10–11 d. priimtoje Stokholmo programoje Europos Vadovų Taryba išreiškė nuomonę, kad reikėtų tęsti išsamios sistemos, skirtos įrodymams rinkti tarpvalstybinio pobūdžio bylose, kuri būtų grindžiama tarpusavio pripažinimo principu, kūrimą. Europos Vadovų Taryba nurodė, kad šioje srityje galiojantys aktai sudaro nevientisą sistemą ir kad reikia naujo požiūrio, pagrįsto tarpusavio pripažinimo principu, be to, kad taip pat būtina atsižvelgti į tradicinės savitarpio teisinės pagalbos sistemos lankstumą. Todėl Europos Vadovų Taryba paragino sukurti išsamią sistemą, kuri pakeistų visus šiuo metu šioje srityje galiojančius aktus, įskaitant Pamatinį sprendimą 2008/978/TVR, kuri, kiek įmanoma, būtų taikoma visų rūšių įrodymams, kurioje būtų nustatyti įvykdymo terminai ir pagal kurią, kiek įmanoma, būtų apriboti atsisakymo vykdyti orderį pagrindai; |
| --- | --- |

(6)

2009 m. gruodžio 10–11 d. priimtoje Stokholmo programoje Europos Vadovų Taryba išreiškė nuomonę, kad reikėtų tęsti išsamios sistemos, skirtos įrodymams rinkti tarpvalstybinio pobūdžio bylose, kuri būtų grindžiama tarpusavio pripažinimo principu, kūrimą. Europos Vadovų Taryba nurodė, kad šioje srityje galiojantys aktai sudaro nevientisą sistemą ir kad reikia naujo požiūrio, pagrįsto tarpusavio pripažinimo principu, be to, kad taip pat būtina atsižvelgti į tradicinės savitarpio teisinės pagalbos sistemos lankstumą. Todėl Europos Vadovų Taryba paragino sukurti išsamią sistemą, kuri pakeistų visus šiuo metu šioje srityje galiojančius aktus, įskaitant Pamatinį sprendimą 2008/978/TVR, kuri, kiek įmanoma, būtų taikoma visų rūšių įrodymams, kurioje būtų nustatyti įvykdymo terminai ir pagal kurią, kiek įmanoma, būtų apriboti atsisakymo vykdyti orderį pagrindai;

| (7) | šis naujas požiūris turėtų būti grindžiamas vienintele priemone, kuri vadinama Europos tyrimo orderiu (toliau – ETO). ETO turėtų būti išduodamas vienai ar kelioms konkrečioms tyrimo priemonėms vykdyti ETO vykdančioje valstybėje (toliau – vykdančioji valstybė), siekiant surinkti įrodymus. Tai apima ir įrodymų, kuriuos vykdančioji institucija jau turi, gavimą; |
| --- | --- |

(7)

šis naujas požiūris turėtų būti grindžiamas vienintele priemone, kuri vadinama Europos tyrimo orderiu (toliau – ETO). ETO turėtų būti išduodamas vienai ar kelioms konkrečioms tyrimo priemonėms vykdyti ETO vykdančioje valstybėje (toliau – vykdančioji valstybė), siekiant surinkti įrodymus. Tai apima ir įrodymų, kuriuos vykdančioji institucija jau turi, gavimą;

| (8) | ETO taikymo sritis turėtų būti horizontali, todėl jis turėtų būti taikomas visoms tyrimo priemonėms, kuriomis siekiama surinkti įrodymus. Tačiau tam, kad būtų sudaryta jungtinė tyrimo grupė ir tokioje grupėje surinkti įrodymai, reikalingos specialios taisyklės, kurias būtų geriau nustatyti atskirai. Todėl, nedarant poveikio šios direktyvos taikymui, tos rūšies tyrimo priemonei toliau turėtų būti taikomi galiojantys aktai; |
| --- | --- |

(8)

ETO taikymo sritis turėtų būti horizontali, todėl jis turėtų būti taikomas visoms tyrimo priemonėms, kuriomis siekiama surinkti įrodymus. Tačiau tam, kad būtų sudaryta jungtinė tyrimo grupė ir tokioje grupėje surinkti įrodymai, reikalingos specialios taisyklės, kurias būtų geriau nustatyti atskirai. Todėl, nedarant poveikio šios direktyvos taikymui, tos rūšies tyrimo priemonei toliau turėtų būti taikomi galiojantys aktai;

| (9) | ši direktyva neturėtų būti taikoma Konvencijoje dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (4) nurodytam tarpvalstybiniam sekimui; |
| --- | --- |

(9)

ši direktyva neturėtų būti taikoma Konvencijoje dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (4) nurodytam tarpvalstybiniam sekimui;

| (10) | ETO daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama vykdytinai tyrimo priemonei. Išduodančioji institucija, remdamasi turima išsamia informacija apie atitinkamą tyrimą, gali geriausiai nuspręsti, kokią tyrimo priemonę taikyti. Tačiau, kai įmanoma, vykdančioji institucija turėtų taikyti kitos rūšies tyrimo priemonę, jei jos nacionalinėje teisėje nurodyta tyrimo priemonė nenumatyta arba jos nebūtų galima taikyti panašioje nacionalinėje byloje. Galimybė taikyti priemonę turėtų reikšti atvejus, kai nurodyta tyrimo priemonė numatyta vykdančiosios valstybės teisėje, tačiau teisiškai ją galima taikyti tik tam tikrais atvejais, pavyzdžiui, kai tyrimo priemonė gali būti vykdoma tik tam tikro sunkumo nusikalstamų veikų atveju, prieš asmenis, kurių atžvilgiu jau yra tam tikrų įtarimų, arba atitinkamam asmeniui sutikus. Vykdančioji institucija taip pat gali taikyti kitos rūšies tyrimo priemonę, jei ja būtų pasiektas toks pat rezultatas kaip ir ETO nurodyta tyrimo priemone, tačiau bus mažiau trukdoma atitinkamam asmeniui naudotis pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

(10)

ETO daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama vykdytinai tyrimo priemonei. Išduodančioji institucija, remdamasi turima išsamia informacija apie atitinkamą tyrimą, gali geriausiai nuspręsti, kokią tyrimo priemonę taikyti. Tačiau, kai įmanoma, vykdančioji institucija turėtų taikyti kitos rūšies tyrimo priemonę, jei jos nacionalinėje teisėje nurodyta tyrimo priemonė nenumatyta arba jos nebūtų galima taikyti panašioje nacionalinėje byloje. Galimybė taikyti priemonę turėtų reikšti atvejus, kai nurodyta tyrimo priemonė numatyta vykdančiosios valstybės teisėje, tačiau teisiškai ją galima taikyti tik tam tikrais atvejais, pavyzdžiui, kai tyrimo priemonė gali būti vykdoma tik tam tikro sunkumo nusikalstamų veikų atveju, prieš asmenis, kurių atžvilgiu jau yra tam tikrų įtarimų, arba atitinkamam asmeniui sutikus. Vykdančioji institucija taip pat gali taikyti kitos rūšies tyrimo priemonę, jei ja būtų pasiektas toks pat rezultatas kaip ir ETO nurodyta tyrimo priemone, tačiau bus mažiau trukdoma atitinkamam asmeniui naudotis pagrindinėmis teisėmis;

| (11) | ETO turėtų būti naudojamas tais atvejais, kai konkrečiu atveju tyrimo priemonės vykdymas atrodo proporcingas, tinkamas ir taikytinas. Todėl išduodančioji institucija turėtų įsitikinti, ar reikalaujami įrodymai yra būtini ir proporcingi proceso tikslais, ar pasirinkta tyrimo priemonė yra būtina ir proporcinga atitinkamų įrodymų rinkimo tikslais ir ar kita valstybė narė turėtų dalyvauti tų įrodymų rinkime išduodant ETO. Tokį pat įvertinimą reikėtų atlikti per patvirtinimo procedūrą, kai pagal šią direktyvą reikalaujama patvirtinti ETO. ETO vykdyti neturėtų būti atsisakoma kitais nei šioje direktyvoje nustatytais pagrindais. Tačiau vykdančioji institucija turėtų turėti teisę pasirinkti tyrimo priemonę, kuria mažiau pažeidžiamas privatumas nei atitinkamame ETO numatyta priemone, jei ja galima pasiekti panašių rezultatų; |
| --- | --- |

(11)

ETO turėtų būti naudojamas tais atvejais, kai konkrečiu atveju tyrimo priemonės vykdymas atrodo proporcingas, tinkamas ir taikytinas. Todėl išduodančioji institucija turėtų įsitikinti, ar reikalaujami įrodymai yra būtini ir proporcingi proceso tikslais, ar pasirinkta tyrimo priemonė yra būtina ir proporcinga atitinkamų įrodymų rinkimo tikslais ir ar kita valstybė narė turėtų dalyvauti tų įrodymų rinkime išduodant ETO. Tokį pat įvertinimą reikėtų atlikti per patvirtinimo procedūrą, kai pagal šią direktyvą reikalaujama patvirtinti ETO. ETO vykdyti neturėtų būti atsisakoma kitais nei šioje direktyvoje nustatytais pagrindais. Tačiau vykdančioji institucija turėtų turėti teisę pasirinkti tyrimo priemonę, kuria mažiau pažeidžiamas privatumas nei atitinkamame ETO numatyta priemone, jei ja galima pasiekti panašių rezultatų;

| (12) | išduodama ETO, išduodančioji institucija turėtų itin daug dėmesio skirti tam, kad būtų užtikrinta visapusiška pagarba Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 48 straipsnyje nustatytoms teisėms. Nekaltumo prezumpcija ir teisės į gynybą baudžiamosiose bylose yra Chartijoje pripažintų pagrindinių teisių pagrindas baudžiamojo teisingumo srityje. Bet koks tokių teisių apribojimas pagal šią direktyvą vykdytina tyrimo priemone turėtų visapusiškai atitikti Chartijos 52 straipsnyje nustatytus reikalavimus, susijusius su būtinumu, proporcingumu ir bendrojo intereso tikslais, kurių ta priemone turėtų būti siekiama, visų pirma kitų asmenų teisių ir laisvių apsauga; |
| --- | --- |

(12)

išduodama ETO, išduodančioji institucija turėtų itin daug dėmesio skirti tam, kad būtų užtikrinta visapusiška pagarba Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 48 straipsnyje nustatytoms teisėms. Nekaltumo prezumpcija ir teisės į gynybą baudžiamosiose bylose yra Chartijoje pripažintų pagrindinių teisių pagrindas baudžiamojo teisingumo srityje. Bet koks tokių teisių apribojimas pagal šią direktyvą vykdytina tyrimo priemone turėtų visapusiškai atitikti Chartijos 52 straipsnyje nustatytus reikalavimus, susijusius su būtinumu, proporcingumu ir bendrojo intereso tikslais, kurių ta priemone turėtų būti siekiama, visų pirma kitų asmenų teisių ir laisvių apsauga;

| (13) | siekiant užtikrinti ETO perdavimą vykdančiosios valstybės kompetentingai institucijai, išduodančioji institucija gali pasinaudoti bet kuriomis galimomis ar tinkamomis perdavimo priemonėmis, pavyzdžiui, Europos teisminio tinklo saugia telekomunikacijų sistema, Eurojustu ar kitais teisminių arba teisėsaugos institucijų naudojamais kanalais; |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti ETO perdavimą vykdančiosios valstybės kompetentingai institucijai, išduodančioji institucija gali pasinaudoti bet kuriomis galimomis ar tinkamomis perdavimo priemonėmis, pavyzdžiui, Europos teisminio tinklo saugia telekomunikacijų sistema, Eurojustu ar kitais teisminių arba teisėsaugos institucijų naudojamais kanalais;

| (14) | darant pareiškimą dėl kalbų vartojimo, valstybės narės yra raginamos nurodyti bent vieną paprastai Sąjungoje vartojamą kalbą, kuri nėra viena iš atitinkamos valstybės narės valstybinių kalbų; |
| --- | --- |

(14)

darant pareiškimą dėl kalbų vartojimo, valstybės narės yra raginamos nurodyti bent vieną paprastai Sąjungoje vartojamą kalbą, kuri nėra viena iš atitinkamos valstybės narės valstybinių kalbų;

| (15) | ši direktyva turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2010/64/ES (5), 2012/13/ES (6) ir 2013/48/ES (7), kurios skirtos procesinėms teisėms baudžiamajame procese; |
| --- | --- |

(15)

ši direktyva turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2010/64/ES (5), 2012/13/ES (6) ir 2013/48/ES (7), kurios skirtos procesinėms teisėms baudžiamajame procese;

| (16) | atsižvelgiant į nacionalinę teisę, neprievartinės priemonės galėtų būti, pavyzdžiui, tokios priemonės, kuriomis nepažeidžiama teisė į privatų gyvenimą ar teisė į nuosavybę; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į nacionalinę teisę, neprievartinės priemonės galėtų būti, pavyzdžiui, tokios priemonės, kuriomis nepažeidžiama teisė į privatų gyvenimą ar teisė į nuosavybę;

| (17) | ne bis in idem principas yra vienas iš pagrindinių Sąjungos teisės principų, pripažintas Chartijoje ir išplėtotas Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje. Todėl vykdančioji institucija turėtų turėti teisę atsisakyti vykdyti ETO, jei jo vykdymas prieštarautų tam principui. Atsižvelgiant į preliminarų proceso, dėl kurio buvo išduotas ETO, pobūdį, neturėtų būti galima atsisakyti vykdyti ETO, kai juo siekiama nustatyti, ar yra prieštaravimas ne bis in idem principui, arba kai išduodančioji institucija yra pateikusi garantijų, kad vykdant ETO perduoti įrodymai nebūtų naudojami siekiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenį, kurio atžvilgiu kitoje valstybėje narėje byla remiantis tais pačiais faktais baigta, arba paskirti jam sankciją; |
| --- | --- |

(17)

ne bis in idem principas yra vienas iš pagrindinių Sąjungos teisės principų, pripažintas Chartijoje ir išplėtotas Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje. Todėl vykdančioji institucija turėtų turėti teisę atsisakyti vykdyti ETO, jei jo vykdymas prieštarautų tam principui. Atsižvelgiant į preliminarų proceso, dėl kurio buvo išduotas ETO, pobūdį, neturėtų būti galima atsisakyti vykdyti ETO, kai juo siekiama nustatyti, ar yra prieštaravimas ne bis in idem principui, arba kai išduodančioji institucija yra pateikusi garantijų, kad vykdant ETO perduoti įrodymai nebūtų naudojami siekiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenį, kurio atžvilgiu kitoje valstybėje narėje byla remiantis tais pačiais faktais baigta, arba paskirti jam sankciją;

| (18) | kaip ir kitų tarpusavio pripažinimo aktų atveju, ši direktyva nekeičia pareigos paisyti pagrindinių teisių ir pagrindinių teisės principų, kaip tai įtvirtinta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 6 straipsnyje ir Chartijoje. Siekiant tai patikslinti, tekste įterpta speciali nuostata; |
| --- | --- |

(18)

kaip ir kitų tarpusavio pripažinimo aktų atveju, ši direktyva nekeičia pareigos paisyti pagrindinių teisių ir pagrindinių teisės principų, kaip tai įtvirtinta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 6 straipsnyje ir Chartijoje. Siekiant tai patikslinti, tekste įterpta speciali nuostata;

| (19) | laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimas Sąjungoje grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu ir prezumpcija, kad kitos valstybės narės laikosi Sąjungos teisės ir visų pirma paiso pagrindinių teisių. Tačiau ta prezumpcija yra nuginčijama. Todėl jei esama pagrįstų priežasčių manyti, kad vykdant ETO nurodytą tyrimo priemonę būtų pažeista atitinkamo pagrindinė teisė ir kad vykdančioji valstybė nepaisytų jai tenkančių pareigų, susijusių su Chartijoje pripažintų pagrindinių teisių apsauga, turėtų būti atsisakyta vykdyti ETO; |
| --- | --- |

(19)

laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimas Sąjungoje grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu ir prezumpcija, kad kitos valstybės narės laikosi Sąjungos teisės ir visų pirma paiso pagrindinių teisių. Tačiau ta prezumpcija yra nuginčijama. Todėl jei esama pagrįstų priežasčių manyti, kad vykdant ETO nurodytą tyrimo priemonę būtų pažeista atitinkamo pagrindinė teisė ir kad vykdančioji valstybė nepaisytų jai tenkančių pareigų, susijusių su Chartijoje pripažintų pagrindinių teisių apsauga, turėtų būti atsisakyta vykdyti ETO;

| (20) | turėtų būti galima atsisakyti vykdyti ETO tais atvejais, kai vykdančiojoje valstybėje jį pripažinus ar įvykdžius joje būtų pažeistas imunitetas arba privilegija. Bendros terminų „imunitetas“ ar „privilegija“ apibrėžties Sąjungos teisėje nėra; todėl tie terminai turi būti tiksliai apibrėžti nacionalinėje teisėje, ir jie gali apimti medicinos ir teisės profesijų atstovams taikomą apsaugą, tačiau neturėtų būti aiškinami prieštaraujant tų Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose protokole (8) numatytai pareigai panaikinti tam tikrus atsisakymo pagrindus. Tokie pagrindai taip pat gali apimti ir taisykles dėl spaudos laisvės ir saviraiškos laisvės kitose žiniasklaidos priemonėse, nors tai nebūtinai laikoma privilegijomis ar imunitetais; |
| --- | --- |

(20)

turėtų būti galima atsisakyti vykdyti ETO tais atvejais, kai vykdančiojoje valstybėje jį pripažinus ar įvykdžius joje būtų pažeistas imunitetas arba privilegija. Bendros terminų „imunitetas“ ar „privilegija“ apibrėžties Sąjungos teisėje nėra; todėl tie terminai turi būti tiksliai apibrėžti nacionalinėje teisėje, ir jie gali apimti medicinos ir teisės profesijų atstovams taikomą apsaugą, tačiau neturėtų būti aiškinami prieštaraujant tų Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose protokole (8) numatytai pareigai panaikinti tam tikrus atsisakymo pagrindus. Tokie pagrindai taip pat gali apimti ir taisykles dėl spaudos laisvės ir saviraiškos laisvės kitose žiniasklaidos priemonėse, nors tai nebūtinai laikoma privilegijomis ar imunitetais;

| (21) | siekiant užtikrinti spartų, veiksmingą ir nuoseklų valstybių narių bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, turi būti nustatyti terminai. Sprendimas dėl pripažinimo ar vykdymo turėtų būti priimamas, o tyrimo priemonė turėtų būti faktiškai vykdoma taip pat sparčiai ir teikiant tokį pat prioritetą, kaip ir panašioje nacionalinėje byloje. Turėtų būti nustatyti terminai, siekiant užtikrinti, kad sprendimas būtų priimtas ar priemonė įvykdyta per pagrįstą laiką arba kad būtų paisoma išduodančiosios valstybės procesinių apribojimų; |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti spartų, veiksmingą ir nuoseklų valstybių narių bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, turi būti nustatyti terminai. Sprendimas dėl pripažinimo ar vykdymo turėtų būti priimamas, o tyrimo priemonė turėtų būti faktiškai vykdoma taip pat sparčiai ir teikiant tokį pat prioritetą, kaip ir panašioje nacionalinėje byloje. Turėtų būti nustatyti terminai, siekiant užtikrinti, kad sprendimas būtų priimtas ar priemonė įvykdyta per pagrįstą laiką arba kad būtų paisoma išduodančiosios valstybės procesinių apribojimų;

| (22) | teisių gynimo priemonės, kurias galima taikyti ginčijant ETO, turėtų būti bent jau lygiavertės teisių gynimo priemonėms, kurias galima taikyti nacionalinėje byloje ginčijant atitinkamą tyrimo priemonę. Laikydamosi nacionalinės teisės valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų galima taikyti tas teisių gynimo priemones, be kita ko, visas suinteresuotąsias šalis laiku informuojant apie galimybes jomis pasinaudoti ir tam taikomą tvarką. Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis vykdančiojoje valstybėje pareiškia prieštaravimų dėl ETO, susijusių su materialiniais ETO išdavimo pagrindais, patartina informaciją apie tokį prieštaravimą perduoti išduodančiajai institucijai ir atitinkamai informuoti suinteresuotąją šalį; |
| --- | --- |

(22)

teisių gynimo priemonės, kurias galima taikyti ginčijant ETO, turėtų būti bent jau lygiavertės teisių gynimo priemonėms, kurias galima taikyti nacionalinėje byloje ginčijant atitinkamą tyrimo priemonę. Laikydamosi nacionalinės teisės valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų galima taikyti tas teisių gynimo priemones, be kita ko, visas suinteresuotąsias šalis laiku informuojant apie galimybes jomis pasinaudoti ir tam taikomą tvarką. Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis vykdančiojoje valstybėje pareiškia prieštaravimų dėl ETO, susijusių su materialiniais ETO išdavimo pagrindais, patartina informaciją apie tokį prieštaravimą perduoti išduodančiajai institucijai ir atitinkamai informuoti suinteresuotąją šalį;

| (23) | su ETO vykdymu susijusias išlaidas, patirtas vykdančiosios valstybės teritorijoje, turėtų padengti tik ta valstybė, laikydamasi bendrojo tarpusavio pripažinimo principo. Tačiau vykdant ETO vykdančioji valstybė gali patirti itin didelių išlaidų. Tokios itin didelės išlaidos gali būti susijusios, pavyzdžiui, su sudėtingomis ekspertų išvadomis arba didelio masto policijos operacijomis, arba ilgą laiką trunkančia sekimo veikla. Tokios išlaidos neturėtų kliudyti vykdyti ETO, o išduodančioji ir vykdančioji institucijos turėtų stengtis nustatyti, kokios išlaidos laikytinos itin didelėmis. Dėl išlaidų klausimo išduodančioji valstybė ir vykdančioji valstybė galėtų konsultuotis, ir joms rekomenduojama šį klausimą išspręsti konsultacijų etape. Kraštutiniu atveju išduodančioji institucija gali nuspręsti panaikinti ETO arba jį palikti, o išlaidų dalį, kurią vykdančioji valstybė laiko itin didele ir kuri iš tikrųjų būtina vykdant procesą, turėtų padengti išduodančioji valstybė. Tas mechanizmas neturėtų būti papildomas atsisakymo pagrindas; bet kuriuo atveju juo neturėtų būti piktnaudžiaujama, taip uždelsiant arba sustabdant ETO vykdymą; |
| --- | --- |

(23)

su ETO vykdymu susijusias išlaidas, patirtas vykdančiosios valstybės teritorijoje, turėtų padengti tik ta valstybė, laikydamasi bendrojo tarpusavio pripažinimo principo. Tačiau vykdant ETO vykdančioji valstybė gali patirti itin didelių išlaidų. Tokios itin didelės išlaidos gali būti susijusios, pavyzdžiui, su sudėtingomis ekspertų išvadomis arba didelio masto policijos operacijomis, arba ilgą laiką trunkančia sekimo veikla. Tokios išlaidos neturėtų kliudyti vykdyti ETO, o išduodančioji ir vykdančioji institucijos turėtų stengtis nustatyti, kokios išlaidos laikytinos itin didelėmis. Dėl išlaidų klausimo išduodančioji valstybė ir vykdančioji valstybė galėtų konsultuotis, ir joms rekomenduojama šį klausimą išspręsti konsultacijų etape. Kraštutiniu atveju išduodančioji institucija gali nuspręsti panaikinti ETO arba jį palikti, o išlaidų dalį, kurią vykdančioji valstybė laiko itin didele ir kuri iš tikrųjų būtina vykdant procesą, turėtų padengti išduodančioji valstybė. Tas mechanizmas neturėtų būti papildomas atsisakymo pagrindas; bet kuriuo atveju juo neturėtų būti piktnaudžiaujama, taip uždelsiant arba sustabdant ETO vykdymą;

| (24) | pagal ETO nustatoma viena įrodymų gavimo sistema. Tačiau tam tikrų rūšių tyrimo priemonėms, kurios turėtų būti įtrauktos į ETO (pavyzdžiui, laikinas suimtųjų perdavimas, apklausos naudojant vaizdo ar telefoninę konferenciją, su banko sąskaitomis ar banko sandoriais susijusios informacijos gavimas, kontroliuojamasis gabenimas ar slaptieji tyrimai), reikia papildomų taisyklių. ETO taikomas tyrimo priemonėms, pagal kurias įrodymai renkami realiuoju laiku, nuolat ir per tam tikrą laikotarpį, tačiau prireikus išduodančioji valstybė ir vykdančioji valstybė turėtų susitarti dėl praktinės tvarkos, kad būtų atsižvelgta į skirtumus tarp tų valstybių nacionalinių teisių; |
| --- | --- |

(24)

pagal ETO nustatoma viena įrodymų gavimo sistema. Tačiau tam tikrų rūšių tyrimo priemonėms, kurios turėtų būti įtrauktos į ETO (pavyzdžiui, laikinas suimtųjų perdavimas, apklausos naudojant vaizdo ar telefoninę konferenciją, su banko sąskaitomis ar banko sandoriais susijusios informacijos gavimas, kontroliuojamasis gabenimas ar slaptieji tyrimai), reikia papildomų taisyklių. ETO taikomas tyrimo priemonėms, pagal kurias įrodymai renkami realiuoju laiku, nuolat ir per tam tikrą laikotarpį, tačiau prireikus išduodančioji valstybė ir vykdančioji valstybė turėtų susitarti dėl praktinės tvarkos, kad būtų atsižvelgta į skirtumus tarp tų valstybių nacionalinių teisių;

| (25) | šioje direktyvoje nustatomos taisyklės dėl tyrimo priemonės vykdymo įrodymų rinkimo tikslais visose baudžiamojo proceso stadijose, įskaitant nagrinėjimo teisme stadiją, jei reikia, susijusiam asmeniui dalyvaujant. Pavyzdžiui, ETO gali būti išduodamas susijusio asmens laikino perdavimo išduodančiajai valstybei arba apklausos vykdymo naudojant vaizdo konferenciją tikslais. Tačiau tais atvejais, kai tas asmuo kitai valstybei narei turi būti perduodamas siekiant jį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, įskaitant tai, kad tas asmuo turi būti perduotas teismui bylos nagrinėjimo teisme tikslais, pagal Tarybos pagrindų sprendimą 2002/584/TVR (9) turėtų būti išduotas Europos arešto orderis (EAO); |
| --- | --- |

(25)

šioje direktyvoje nustatomos taisyklės dėl tyrimo priemonės vykdymo įrodymų rinkimo tikslais visose baudžiamojo proceso stadijose, įskaitant nagrinėjimo teisme stadiją, jei reikia, susijusiam asmeniui dalyvaujant. Pavyzdžiui, ETO gali būti išduodamas susijusio asmens laikino perdavimo išduodančiajai valstybei arba apklausos vykdymo naudojant vaizdo konferenciją tikslais. Tačiau tais atvejais, kai tas asmuo kitai valstybei narei turi būti perduodamas siekiant jį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, įskaitant tai, kad tas asmuo turi būti perduotas teismui bylos nagrinėjimo teisme tikslais, pagal Tarybos pagrindų sprendimą 2002/584/TVR (9) turėtų būti išduotas Europos arešto orderis (EAO);

| (26) | siekiant užtikrinti, kad EAO būtų naudojamas proporcingai, išduodančioji institucija turėtų apsvarstyti, ar ETO būtų veiksminga ir proporcinga priemonė baudžiamojo proceso tikslais. Išduodančiosios institucijos turėtų apsvarstyti visų pirma tai, ar kaip alternatyva galėtų būti veiksminga išduoti ETO siekiant apklausti įtariamąjį ar kaltinamąjį naudojant vaizdo konferenciją; |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti, kad EAO būtų naudojamas proporcingai, išduodančioji institucija turėtų apsvarstyti, ar ETO būtų veiksminga ir proporcinga priemonė baudžiamojo proceso tikslais. Išduodančiosios institucijos turėtų apsvarstyti visų pirma tai, ar kaip alternatyva galėtų būti veiksminga išduoti ETO siekiant apklausti įtariamąjį ar kaltinamąjį naudojant vaizdo konferenciją;

| (27) | ETO gali būti išduotas siekiant gauti įrodymų, susijusių su bet kokio pobūdžio sąskaitomis, kurias bet kuriame banke arba kitoje finansų įstaigoje turi asmuo, kurio atžvilgiu vyksta baudžiamasis procesas. Tą galimybę reikia suprasti plačiąja prasme, kaip apimančią ne tik įtariamuosius ar kaltinamuosius, bet ir visus kitus asmenis, kurių atžvilgiu kompetentingos institucijos tokią informaciją laiko esant reikalinga vykstant baudžiamajam procesui; |
| --- | --- |

(27)

ETO gali būti išduotas siekiant gauti įrodymų, susijusių su bet kokio pobūdžio sąskaitomis, kurias bet kuriame banke arba kitoje finansų įstaigoje turi asmuo, kurio atžvilgiu vyksta baudžiamasis procesas. Tą galimybę reikia suprasti plačiąja prasme, kaip apimančią ne tik įtariamuosius ar kaltinamuosius, bet ir visus kitus asmenis, kurių atžvilgiu kompetentingos institucijos tokią informaciją laiko esant reikalinga vykstant baudžiamajam procesui;

| (28) | tais atvejais, kai šioje direktyvoje daroma nuoroda į finansų įstaigas, tas terminas turėtų būti suprantamas laikantis atitinkamos apibrėžties, pateiktos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB (10) 3 straipsnyje pateiktose apibrėžtyse; |
| --- | --- |

(28)

tais atvejais, kai šioje direktyvoje daroma nuoroda į finansų įstaigas, tas terminas turėtų būti suprantamas laikantis atitinkamos apibrėžties, pateiktos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB (10) 3 straipsnyje pateiktose apibrėžtyse;

| (29) | tais atvejais, kai ETO išduodamas siekiant gauti tam tikros sąskaitos duomenis, terminas „duomenys“ turėtų būti suprantamas kaip apimantis bent sąskaitos turėtojo vardą, pavardę (pavadinimą) ir adresą, duomenis apie su sąskaita susijusius įgaliojimus ir bet kuriuos kitus duomenis ar dokumentus, kuriuos atidarant sąskaitą pateikė sąskaitos turėtojas ir kurie vis dar saugomi banke; |
| --- | --- |

(29)

tais atvejais, kai ETO išduodamas siekiant gauti tam tikros sąskaitos duomenis, terminas „duomenys“ turėtų būti suprantamas kaip apimantis bent sąskaitos turėtojo vardą, pavardę (pavadinimą) ir adresą, duomenis apie su sąskaita susijusius įgaliojimus ir bet kuriuos kitus duomenis ar dokumentus, kuriuos atidarant sąskaitą pateikė sąskaitos turėtojas ir kurie vis dar saugomi banke;

| (30) | galimybės bendradarbiauti pagal šią direktyvą dėl telekomunikacijų tinklais perduodamų duomenų perėmimo neturėtų apsiriboti tik telekomunikacijų turiniu, bet galėtų apimti ir su tokiomis telekomunikacijomis susijusių srauto ir vietos nustatymo duomenų rinkimą, kad kompetentingos institucijos galėtų išduoti ETO siekdamos gauti mažiau privatumą ribojančių duomenų apie telekomunikacijas. ETO, išduotam siekiant gauti su telekomunikacijomis susijusių ankstesnių srauto ir vietos nustatymo duomenų, turėtų būti taikoma bendra ETO vykdymui taikytina sistema ir, atsižvelgiant į vykdančiosios valstybės nacionalinę teisę, toks ETO gali būti laikomas prievartine tyrimo priemone; |
| --- | --- |

(30)

galimybės bendradarbiauti pagal šią direktyvą dėl telekomunikacijų tinklais perduodamų duomenų perėmimo neturėtų apsiriboti tik telekomunikacijų turiniu, bet galėtų apimti ir su tokiomis telekomunikacijomis susijusių srauto ir vietos nustatymo duomenų rinkimą, kad kompetentingos institucijos galėtų išduoti ETO siekdamos gauti mažiau privatumą ribojančių duomenų apie telekomunikacijas. ETO, išduotam siekiant gauti su telekomunikacijomis susijusių ankstesnių srauto ir vietos nustatymo duomenų, turėtų būti taikoma bendra ETO vykdymui taikytina sistema ir, atsižvelgiant į vykdančiosios valstybės nacionalinę teisę, toks ETO gali būti laikomas prievartine tyrimo priemone;

| (31) | tais atvejais, kai galimybę suteikti būtiną techninę pagalbą turi kelios valstybės narės, ETO turėtų būti siunčiamas tik vienai iš jų, o pirmenybė turėtų būti teikiama tai valstybei narei, kurioje atitinkamas asmuo yra. Valstybėms narėms, kuriose tas asmuo yra ir kurių techninės pagalbos nereikia informacijos perėmimui įvykdyti, apie tai turėtų būti pranešta pagal šią direktyvą. Tačiau, kai techninės pagalbos negalima gauti tik iš vienos valstybės narės, ETO gali būti perduodamas daugiau kaip vienai vykdančiajai valstybei; |
| --- | --- |

(31)

tais atvejais, kai galimybę suteikti būtiną techninę pagalbą turi kelios valstybės narės, ETO turėtų būti siunčiamas tik vienai iš jų, o pirmenybė turėtų būti teikiama tai valstybei narei, kurioje atitinkamas asmuo yra. Valstybėms narėms, kuriose tas asmuo yra ir kurių techninės pagalbos nereikia informacijos perėmimui įvykdyti, apie tai turėtų būti pranešta pagal šią direktyvą. Tačiau, kai techninės pagalbos negalima gauti tik iš vienos valstybės narės, ETO gali būti perduodamas daugiau kaip vienai vykdančiajai valstybei;

| (32) | ETO, kuriame prašoma perimti telekomunikacijų tinklais perduodamus duomenis, išduodančioji institucija turėtų pateikti vykdančiajai institucijai pakankamai informacijos, pavyzdžiui, informaciją apie tiriamą nusikalstamą veiklą, kad vykdančioji institucija galėtų įvertinti, ar tyrimo priemonę būtų leidžiama taikyti panašioje nacionalinėje byloje; |
| --- | --- |

(32)

ETO, kuriame prašoma perimti telekomunikacijų tinklais perduodamus duomenis, išduodančioji institucija turėtų pateikti vykdančiajai institucijai pakankamai informacijos, pavyzdžiui, informaciją apie tiriamą nusikalstamą veiklą, kad vykdančioji institucija galėtų įvertinti, ar tyrimo priemonę būtų leidžiama taikyti panašioje nacionalinėje byloje;

| (33) | valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, jog svarbu užtikrinti, kad paslaugų teikėjas, atitinkamos valstybės narės teritorijoje valdantis viešai prieinamus telekomunikacijų tinklus ir teikiantis viešai prieinamas telekomunikacijų paslaugas, galėtų teikti techninę pagalbą, kad būtų sudarytos palankios sąlygos bendradarbiauti pagal šį aktą teisėtai perimant telekomunikacijų tinklais perduodamus duomenis; |
| --- | --- |

(33)

valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, jog svarbu užtikrinti, kad paslaugų teikėjas, atitinkamos valstybės narės teritorijoje valdantis viešai prieinamus telekomunikacijų tinklus ir teikiantis viešai prieinamas telekomunikacijų paslaugas, galėtų teikti techninę pagalbą, kad būtų sudarytos palankios sąlygos bendradarbiauti pagal šį aktą teisėtai perimant telekomunikacijų tinklais perduodamus duomenis;

| (34) | ši direktyva pagal savo taikymo sritį reglamentuoja tik laikinąsias priemones įrodymų rinkimo tikslu. Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kad baudžiamojo proceso metu bet kokiam objektui, įskaitant finansinį turtą, įvairios laikinosios priemonės gali būti taikomos ne tik įrodymų rinkimo, bet ir konfiskavimo tikslu. Šie du laikinųjų priemonių tikslai yra ne visada akivaizdžiai atskirti ir laikinosios priemonės tikslas proceso metu gali keistis. Dėl tos priežasties yra itin svarbu, kad ateityje būtų užtikrintas sklandus įvairių šioje srityje taikytinų aktų ryšys. Be to, dėl tos pačios priežasties įvertinti, ar objektas turi būti naudojamas įrodymams ir todėl jį galima nurodyti ETO, turėtų išduodančioji institucija; |
| --- | --- |

(34)

ši direktyva pagal savo taikymo sritį reglamentuoja tik laikinąsias priemones įrodymų rinkimo tikslu. Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kad baudžiamojo proceso metu bet kokiam objektui, įskaitant finansinį turtą, įvairios laikinosios priemonės gali būti taikomos ne tik įrodymų rinkimo, bet ir konfiskavimo tikslu. Šie du laikinųjų priemonių tikslai yra ne visada akivaizdžiai atskirti ir laikinosios priemonės tikslas proceso metu gali keistis. Dėl tos priežasties yra itin svarbu, kad ateityje būtų užtikrintas sklandus įvairių šioje srityje taikytinų aktų ryšys. Be to, dėl tos pačios priežasties įvertinti, ar objektas turi būti naudojamas įrodymams ir todėl jį galima nurodyti ETO, turėtų išduodančioji institucija;

| (35) | tais atvejais, kai atitinkamuose tarptautiniuose dokumentuose, pavyzdžiui, Europos Taryboje sudarytose konvencijose, daroma nuoroda į savitarpio pagalbą, turėtų būti laikoma, kad santykiuose tarp valstybių narių, kurioms ši direktyva privaloma, ji yra viršesnė tų konvencijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(35)

tais atvejais, kai atitinkamuose tarptautiniuose dokumentuose, pavyzdžiui, Europos Taryboje sudarytose konvencijose, daroma nuoroda į savitarpio pagalbą, turėtų būti laikoma, kad santykiuose tarp valstybių narių, kurioms ši direktyva privaloma, ji yra viršesnė tų konvencijų atžvilgiu;

| (36) | D priede išvardytų nusikalstamų veikų kategorijos turėtų būti aiškinamos taip, kaip ir galiojančiuose teisės aktuose dėl tarpusavio pripažinimo; |
| --- | --- |

(36)

D priede išvardytų nusikalstamų veikų kategorijos turėtų būti aiškinamos taip, kaip ir galiojančiuose teisės aktuose dėl tarpusavio pripažinimo;

| (37) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (11) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju Europos Parlamentas ir Taryba laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(37)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (11) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju Europos Parlamentas ir Taryba laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (38) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. priimtų sprendimų rinkti įrodymus tarpusavio pripažinimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, tačiau dėl jos masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(38)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. priimtų sprendimų rinkti įrodymus tarpusavio pripažinimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, tačiau dėl jos masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (39) | šioje direktyvoje paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų ES sutarties 6 straipsnyje ir Chartijoje, ypač jos VI antraštinėje dalyje, tarptautinėje teisėje ir tarptautiniuose susitarimuose, kurių šalys yra Sąjunga arba visos valstybės narės, įskaitant Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ir valstybių narių konstitucijose atitinkamoje jų taikymo srityje. Jokia šios direktyvos nuostata negali būti aiškinama kaip draudžianti atsisakyti vykdyti ETO, kai remiantis objektyviais kriterijais yra priežasčių manyti, kad ETO buvo išduotas siekiant patraukti asmenį baudžiamojon atsakomybėn ar jį nubausti dėl jo lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos, seksualinės orientacijos, pilietybės, kalbos ar politinių įsitikinimų arba kad dėl kurios nors iš tų priežasčių to asmens padėčiai gali būti daromas neigiamas poveikis; |
| --- | --- |

(39)

šioje direktyvoje paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų ES sutarties 6 straipsnyje ir Chartijoje, ypač jos VI antraštinėje dalyje, tarptautinėje teisėje ir tarptautiniuose susitarimuose, kurių šalys yra Sąjunga arba visos valstybės narės, įskaitant Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ir valstybių narių konstitucijose atitinkamoje jų taikymo srityje. Jokia šios direktyvos nuostata negali būti aiškinama kaip draudžianti atsisakyti vykdyti ETO, kai remiantis objektyviais kriterijais yra priežasčių manyti, kad ETO buvo išduotas siekiant patraukti asmenį baudžiamojon atsakomybėn ar jį nubausti dėl jo lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos, seksualinės orientacijos, pilietybės, kalbos ar politinių įsitikinimų arba kad dėl kurios nors iš tų priežasčių to asmens padėčiai gali būti daromas neigiamas poveikis;

| (40) | fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis yra viena iš pagrindinių teisių. Pagal Chartijos 8 straipsnio 1 dalį ir SESV 16 straipsnio 1 dalį kiekvienas asmuo turi teisę į savo asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

(40)

fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis yra viena iš pagrindinių teisių. Pagal Chartijos 8 straipsnio 1 dalį ir SESV 16 straipsnio 1 dalį kiekvienas asmuo turi teisę į savo asmens duomenų apsaugą;

| (41) | valstybės narės, taikydamos šią direktyvą, turėtų nustatyti skaidrią asmens duomenų tvarkymo ir naudojimosi duomenų subjekto teisėmis į teisių gynimo priemones, siekiant apsaugoti savo asmens duomenis, politiką; |
| --- | --- |

(41)

valstybės narės, taikydamos šią direktyvą, turėtų nustatyti skaidrią asmens duomenų tvarkymo ir naudojimosi duomenų subjekto teisėmis į teisių gynimo priemones, siekiant apsaugoti savo asmens duomenis, politiką;

| (42) | pagal šią direktyvą gauti asmens duomenys turėtų būti tvarkomi tik prireikus ir proporcingai tikslams, kurie atitinka nusikaltimų prevenciją, tyrimą, nustatymą ir patraukimą baudžiamojon atsakomybėn už juos arba baudžiamųjų sankcijų vykdymą ir naudojimąsi teisėmis į gynybą. Galimybę susipažinti su informacija, kurioje pateikta asmens duomenų, turėtų turėti tik įgalioti asmenys; tai įmanoma taikant tapatumo nustatymo procedūras; |
| --- | --- |

(42)

pagal šią direktyvą gauti asmens duomenys turėtų būti tvarkomi tik prireikus ir proporcingai tikslams, kurie atitinka nusikaltimų prevenciją, tyrimą, nustatymą ir patraukimą baudžiamojon atsakomybėn už juos arba baudžiamųjų sankcijų vykdymą ir naudojimąsi teisėmis į gynybą. Galimybę susipažinti su informacija, kurioje pateikta asmens duomenų, turėtų turėti tik įgalioti asmenys; tai įmanoma taikant tapatumo nustatymo procedūras;

| (43) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Jungtinė Karalystė pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šią direktyvą; |
| --- | --- |

(43)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Jungtinė Karalystė pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šią direktyvą;

| (44) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir 4a straipsnio 1 dalį ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji nėra jai privaloma ar taikoma; |
| --- | --- |

(44)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir 4a straipsnio 1 dalį ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

| (45) | pagal prie ES sutarties ir SESV Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji nėra jai privaloma ar taikoma; |
| --- | --- |

(45)

pagal prie ES sutarties ir SESV Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

| (46) | Europos duomenų apsaugos pareigūnas pateikė savo nuomonę 2010 m. spalio 5 d. (12), remdamasis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (13) 41 straipsnio 2 dalimi, |
| --- | --- |

(46)

Europos duomenų apsaugos pareigūnas pateikė savo nuomonę 2010 m. spalio 5 d. (12), remdamasis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (13) 41 straipsnio 2 dalimi,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

EUROPOS TYRIMO ORDERIS

1 straipsnis

Europos tyrimo orderis ir pareiga jį vykdyti

1.   Europos tyrimo orderis (ETO) – valstybės narės (toliau – išduodančioji valstybė) teisminės institucijos priimtas arba patvirtintas teisminis sprendimas, kad kitoje valstybėje narėje (toliau – vykdančioji valstybė) būtų įvykdyta viena ar kelios konkrečios tyrimo priemonės siekiant gauti įrodymų pagal šią direktyvą.

ETO taip pat gali būti išduotas tam, kad būtų galima gauti įrodymus, kuriuos jau turi vykdančiosios valstybės kompetentingos institucijos.

2.   Valstybės narės vykdo ETO remdamosi tarpusavio pripažinimo principu ir vadovaudamosi šia direktyva.

3.   Išduoti ETO gali paprašyti įtariamasis arba kaltinamasis (arba jų vardu teisininkas), naudodamiesi taikytinomis teisėmis į gynybą pagal nacionalinį baudžiamąjį procesą.

4.   Ši direktyva nekeičia pareigos paisyti pagrindinių teisių ir teisės principų, įtvirtintų ES sutarties 6 straipsnyje, įskaitant asmenų, kurių atžvilgiu vyksta baudžiamasis procesas, teises į gynybą. Ši direktyva nedaro poveikio jokioms teisminių institucijų pareigoms šioje srityje.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje taikomos šios terminų apibrėžtys:

| a) | išduodančioji valstybė – valstybė narė, kurioje išduodamas ETO; |
| --- | --- |

a)

išduodančioji valstybė – valstybė narė, kurioje išduodamas ETO;

| b) | vykdančioji valstybė – ETO vykdanti valstybė narė, kurioje turi būti įvykdyta tyrimo priemonė; |
| --- | --- |

b)

vykdančioji valstybė – ETO vykdanti valstybė narė, kurioje turi būti įvykdyta tyrimo priemonė;

| c) | išduodančioji institucija:






  i) | teisėjas, teismas, tiriantysis teisėjas ar prokuroras, kompetentingas atitinkamoje byloje, arba |
| --- | --- | --- |

c)

išduodančioji institucija:

i)

teisėjas, teismas, tiriantysis teisėjas ar prokuroras, kompetentingas atitinkamoje byloje, arba

| ii) | bet kuri kita kompetentinga institucija, kaip apibrėžė išduodančioji valstybė, konkrečioje byloje veikianti kaip baudžiamajame procese tyrimą atliekanti institucija, pagal nacionalinę teisę kompetentinga nurodyti rinkti įrodymus. Be to, prieš perduodant ETO vykdančiajai institucijai, patikrinus, ar jis atitinka šioje direktyvoje nustatytas ETO išdavimo sąlygas, visų pirma 6 straipsnio 1 dalyje išdėstytas sąlygas, išduodančiosios valstybės teisėjas, teismas, ikiteisminio tyrimo teisėjas ar prokuroras patvirtina ETO. Jei ETO patvirtino teisminė institucija, ta institucija ETO perdavimo tikslais taip pat gali būti laikoma išduodančiąja institucija; |
| --- | --- |

ii)

bet kuri kita kompetentinga institucija, kaip apibrėžė išduodančioji valstybė, konkrečioje byloje veikianti kaip baudžiamajame procese tyrimą atliekanti institucija, pagal nacionalinę teisę kompetentinga nurodyti rinkti įrodymus. Be to, prieš perduodant ETO vykdančiajai institucijai, patikrinus, ar jis atitinka šioje direktyvoje nustatytas ETO išdavimo sąlygas, visų pirma 6 straipsnio 1 dalyje išdėstytas sąlygas, išduodančiosios valstybės teisėjas, teismas, ikiteisminio tyrimo teisėjas ar prokuroras patvirtina ETO. Jei ETO patvirtino teisminė institucija, ta institucija ETO perdavimo tikslais taip pat gali būti laikoma išduodančiąja institucija;

| d) | vykdančioji institucija – institucija, kompetentinga pagal šią direktyvą ir panašioje nacionalinėje byloje taikytinas procedūras pripažinti ETO ir užtikrinti jo vykdymą. Pagal minėtas procedūras vykdančiojoje valstybėje gali būti reikalaujama teismo leidimo, kai tai numatyta jos nacionalinėje teisėje. |
| --- | --- |

d)

vykdančioji institucija – institucija, kompetentinga pagal šią direktyvą ir panašioje nacionalinėje byloje taikytinas procedūras pripažinti ETO ir užtikrinti jo vykdymą. Pagal minėtas procedūras vykdančiojoje valstybėje gali būti reikalaujama teismo leidimo, kai tai numatyta jos nacionalinėje teisėje.

3 straipsnis

ETO taikymo sritis

ETO taikomas visoms tyrimo priemonėms, išskyrus: jungtinės tyrimo grupės sudarymui ir jungtinės tyrimo grupės atliekamam įrodymų rinkimui, kaip nustatyta Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose (14) (toliau – Konvencija) 13 straipsnyje ir Tarybos pamatiniame sprendime 2002/465/TVR (15), išskyrus atvejus, kai siekiama taikyti: atitinkamai Konvencijos 13 straipsnio 8 dalį ir Pamatinio sprendimo 1 straipsnio 8 dalį.

4 straipsnis

Procesų, kuriuose gali būti išduotas ETO, rūšys

ETO gali būti išduotas:

| a) | baudžiamajame procese, kurį pradėjo teisminė institucija ar kuris gali būti pradėtas teisminėje institucijoje dėl nusikalstamos veikos pagal išduodančiosios valstybės teisę; |
| --- | --- |

a)

baudžiamajame procese, kurį pradėjo teisminė institucija ar kuris gali būti pradėtas teisminėje institucijoje dėl nusikalstamos veikos pagal išduodančiosios valstybės teisę;

| b) | administracinių institucijų pradėtame procese dėl veikų, už kurias pagal išduodančiosios valstybės teisę baudžiama kaip už teisės normų pažeidimus, ir kai dėl jų gali būti priimtas sprendimas pradėti procesą teisme, turinčiame jurisdikciją visų pirma baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

b)

administracinių institucijų pradėtame procese dėl veikų, už kurias pagal išduodančiosios valstybės teisę baudžiama kaip už teisės normų pažeidimus, ir kai dėl jų gali būti priimtas sprendimas pradėti procesą teisme, turinčiame jurisdikciją visų pirma baudžiamosiose bylose;

| c) | teisminių institucijų pradėtame procese dėl veikų, už kurias pagal išduodančiosios valstybės nacionalinę teisę baudžiama kaip už teisės normų pažeidimus ir kai dėl jų gali būti priimtas sprendimas pradėti procesą teisme, turinčiame jurisdikciją visų pirma baudžiamosiose bylose, ir |
| --- | --- |

c)

teisminių institucijų pradėtame procese dėl veikų, už kurias pagal išduodančiosios valstybės nacionalinę teisę baudžiama kaip už teisės normų pažeidimus ir kai dėl jų gali būti priimtas sprendimas pradėti procesą teisme, turinčiame jurisdikciją visų pirma baudžiamosiose bylose, ir

| d) | a, b ir c punktuose nurodytų rūšių procese, susijusiame su nusikalstamomis veikomis ar pažeidimais, už kuriuos išduodančiojoje valstybėje gali būti patrauktas atsakomybėn arba baudžiamas juridinis asmuo. |
| --- | --- |

d)

a, b ir c punktuose nurodytų rūšių procese, susijusiame su nusikalstamomis veikomis ar pažeidimais, už kuriuos išduodančiojoje valstybėje gali būti patrauktas atsakomybėn arba baudžiamas juridinis asmuo.

5 straipsnis

ETO turinys ir forma

1.   Išduodančioji institucija užpildo ir pasirašo ETO pagal A priede pateiktą formą. Išduodančioji institucija patvirtina jo turinio tikslumą ir teisingumą.

ETO visų pirma nurodoma ši informacija:

| a) | duomenys apie išduodančiąją instituciją ir, kai taikytina, patvirtinančiąją instituciją; |
| --- | --- |

a)

duomenys apie išduodančiąją instituciją ir, kai taikytina, patvirtinančiąją instituciją;

| b) | ETO dalykas ir išdavimo priežastys; |
| --- | --- |

b)

ETO dalykas ir išdavimo priežastys;

| c) | turima reikiama informacija apie atitinkamą (-us) asmenį (-is); |
| --- | --- |

c)

turima reikiama informacija apie atitinkamą (-us) asmenį (-is);

| d) | nusikalstamos veikos, dėl kurios pradėtas tyrimas arba procesas, aprašymas ir taikytinos išduodančiosios valstybės baudžiamosios teisės nuostatos; |
| --- | --- |

d)

nusikalstamos veikos, dėl kurios pradėtas tyrimas arba procesas, aprašymas ir taikytinos išduodančiosios valstybės baudžiamosios teisės nuostatos;

| e) | prašomos (-ų) tyrimo priemonės (-ių) ir įrodymų, kuriuos reikia gauti, aprašymas. |
| --- | --- |

e)

prašomos (-ų) tyrimo priemonės (-ių) ir įrodymų, kuriuos reikia gauti, aprašymas.

2.   Kiekviena valstybė narė nurodo, kuria (-iomis) Sąjungos institucijų oficialia (-iomis) kalba (-omis), be atitinkamos valstybės narės valstybinės (-ių) kalbos (-ų), gali būti užpildytas ETO arba į kurią (-as) iš tokių kalbų jis gali būti išverstas, kai ta valstybė narė yra vykdančioji valstybė.

3.   Išduodančiosios valstybės kompetentinga institucija išverčia A priede pateiktos formos ETO į vykdančiosios valstybės valstybinę kalbą arba bet kurią kitą kalbą, kurią vykdančioji valstybė yra nurodžiusi pagal šio straipsnio 2 dalį.

II SKYRIUS

PROCEDŪROS IR APSAUGOS PRIEMONĖS, SKIRTOS IŠDUODANČIAJAI VALSTYBEI

6 straipsnis

ETO išdavimo ir perdavimo sąlygos

1.   Išduodančioji institucija gali išduoti ETO tik tuo atveju, kai tenkinamos šios sąlygos:

| a) | išduoti ETO yra būtina ir proporcinga 4 straipsnyje nurodyto proceso tikslu, atsižvelgiant į įtariamojo arba kaltinamojo teises, ir |
| --- | --- |

a)

išduoti ETO yra būtina ir proporcinga 4 straipsnyje nurodyto proceso tikslu, atsižvelgiant į įtariamojo arba kaltinamojo teises, ir

| b) | ETO nurodytą (-as) tyrimo priemonę (-es) būtų galima nurodyti vykdyti tokiomis pačiomis sąlygomis panašioje nacionalinėje byloje. |
| --- | --- |

b)

ETO nurodytą (-as) tyrimo priemonę (-es) būtų galima nurodyti vykdyti tokiomis pačiomis sąlygomis panašioje nacionalinėje byloje.

2.   1 dalyje nurodytas sąlygas kiekvienu atveju įvertina išduodančioji institucija.

3.   Tais atvejais, kai vykdančioji institucija turi pagrindo manyti, kad neįvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos, ji gali konsultuotis su išduodančiąja institucija dėl ETO vykdymo svarbos. Po tos konsultacijos išduodančioji institucija gali nuspręsti panaikinti ETO.

7 straipsnis

ETO perdavimas

1.   Išduodančioji institucija pagal 5 straipsnį užpildytą ETO perduoda vykdančiajai institucijai bet kuriuo būdu, kurį naudojant tai galima užfiksuoti raštu, tokiomis sąlygomis, kad vykdančioji valstybė galėtų nustatyti jo autentiškumą.

2.   Bet kokius tolesnius oficialius ryšius išduodančioji institucija ir vykdančioji institucija palaiko tiesiogiai.

3.   Nedarant poveikio 2 straipsnio d punktui, kiekviena valstybė narė gali paskirti centrinę instituciją arba, kai taip numatyta jos teisinėje sistemoje, kelias centrines institucijas, kurios padėtų kompetentingoms institucijoms. Valstybė narė, jei tai būtina dėl jos vidaus teismų sistemos sąrangos, gali nustatyti, kad jos centrinė (-ės) institucija (-os) yra atsakinga (-os) už administracinį ETO perdavimą bei priėmimą ir už kitą su ETO susijusį oficialų susirašinėjimą.

4.   Išduodančioji institucija gali perduoti ETO per Europos teisminio tinklo (ETT), įsteigto Tarybos bendraisiais veiksmais 98/428/TVR (16), telekomunikacijų sistemą.

5.   Jei vykdančioji institucija nežinoma, išduodančioji institucija gali pateikti visus reikiamus paklausimus, taip pat ir per ETT kontaktinius punktus, kad gautų tą informaciją iš vykdančiosios valstybės.

6.   Kai ETO gavusi vykdančiosios valstybės institucija nėra kompetentinga pripažinti ETO arba imtis jam vykdyti būtinų priemonių, ji ex officio perduoda ETO vykdančiajai institucijai ir apie tai praneša išduodančiajai institucijai.

7.   Visus sunkumus, susijusius su bet kokių ETO vykdymui reikalingų dokumentų perdavimu arba autentiškumu tiesiogiai susižinodamos sprendžia susijusios išduodančioji ir vykdančioji institucijos arba, atitinkamais atvejais, tai daroma dalyvaujant valstybių narių centrinėms institucijoms.

8 straipsnis

Su ankstesniu ETO susijęs ETO

1.   Tais atvejais, kai išduodančioji institucija išduoda ETO, kuriuo papildomas ankstesnis ETO, ji tai nurodo A priede nustatytos formos ETO D skirsnyje.

2.   Kai pagal 9 straipsnio 4 dalį išduodančioji institucija padeda vykdyti ETO vykdančiojoje valstybėje, jos pareigūnas, būdamas toje valstybėje, gali vykdančiajai institucijai tiesiogiai pateikti ETO, kuriuo papildomas ankstesnis ETO, nedarant poveikio pagal 33 straipsnio 1 dalies c punktą pateiktiems pranešimams.

3.   Papildomas ETO turi būti patvirtintas pagal 5 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą ir, kai taikytina, būti patvirtintas pagal 2c straipsnį.

III SKYRIUS

PROCEDŪROS IR APSAUGOS PRIEMONĖS, SKIRTOS VYKDANČIAJAI VALSTYBEI

9 straipsnis

Pripažinimas ir vykdymas

1.   Vykdančioji institucija pripažįsta pagal šią direktyvą perduotą ETO nereikalaudama jokių papildomų formalumų ir užtikrina jo vykdymą tokiu pačiu būdu ir ta pačia tvarka, kaip ir tuo atveju, jei atitinkamą tyrimo priemonę būtų nurodžiusi vykdyti vykdančiosios valstybės institucija, išskyrus atvejus, kai ta institucija nusprendžia remtis vienu iš šioje direktyvoje numatytų nepripažinimo ar nevykdymo pagrindų arba vienu iš atidėjimo pagrindų.

2.   Vykdančioji institucija laikosi išduodančiosios institucijos aiškiai nurodytų formalumų ir procedūrų, jei šioje direktyvoje nenumatyta kitaip ir jei tokie formalumai ir procedūros neprieštarauja vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams.

3.   Tais atvejais, kai vykdančioji institucija gauna ETO, kuris nebuvo išduotas 2 straipsnio c punkte nurodytos išduodančiosios institucijos, vykdančioji institucija grąžina ETO išduodančiajai valstybei.

4.   Išduodančioji institucija gali paprašyti, kad viena ar kelios išduodančiosios valstybės institucijos padėtų vykdančiosios valstybės kompetentingoms institucijoms vykdyti ETO tokia apimtimi, kokia išduodančiosios valstybės paskirtos institucijos galėtų padėti vykdyti ETO nurodytą (-as) tyrimo priemonę (-es) panašioje nacionalinėje byloje. Vykdančioji institucija patenkina šį prašymą, jei tokia pagalba neprieštarauja vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams arba nekenkia jos esminiams nacionalinio saugumo interesams.

5.   Išduodančiosios valstybės institucijų pareigūnai, esantys vykdančiojoje valstybėje, vykdydami ETO privalo laikytis vykdančiosios valstybės teisės. Jie neturi jokių teisėsaugos įgaliojimų vykdančiosios valstybės teritorijoje, išskyrus atvejus, kai naudojimasis tokiais įgaliojimais vykdančiosios valstybės teritorijoje atitinka vykdančiosios valstybės teisę ir tiek, kiek susitarė išduodančioji ir vykdančioji institucijos.

6.   Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai taikyti šį straipsnį, išduodančioji institucija ir vykdančioji institucija gali tarpusavyje konsultuotis bet kuriuo tinkamu būdu.

10 straipsnis

Alternatyvios tyrimo priemonės taikymas

1.   Vykdančioji institucija, jei įmanoma, vykdo kitą nei ETO numatytą tyrimo priemonę, jei:

| a) | ETO nurodyta tyrimo priemonė nenumatyta vykdančiosios valstybės teisėje arba |
| --- | --- |

a)

ETO nurodyta tyrimo priemonė nenumatyta vykdančiosios valstybės teisėje arba

| b) | ETO nurodytos tyrimo priemonės nebūtų galima taikyti panašioje nacionalinėje byloje. |
| --- | --- |

b)

ETO nurodytos tyrimo priemonės nebūtų galima taikyti panašioje nacionalinėje byloje.

2.   Nedarant poveikio 11 straipsniui, 1 dalis netaikoma šioms tyrimo priemonėms, kurias visada turi būti galima taikyti pagal vykdančiosios valstybės teisę:

| a) | informacijos arba įrodymų, kuriuos vykdančioji institucija jau turi ir kurie pagal vykdančiosios valstybės teisę galėjo būti gauti baudžiamojo proceso metu arba ETO tikslais, gavimui; |
| --- | --- |

a)

informacijos arba įrodymų, kuriuos vykdančioji institucija jau turi ir kurie pagal vykdančiosios valstybės teisę galėjo būti gauti baudžiamojo proceso metu arba ETO tikslais, gavimui;

| b) | policijos įstaigų arba teisminių institucijų turimose duomenų bazėse esančios informacijos, kuri yra tiesiogiai prieinama vykdančiajai institucijai baudžiamojo proceso metu, gavimui; |
| --- | --- |

b)

policijos įstaigų arba teisminių institucijų turimose duomenų bazėse esančios informacijos, kuri yra tiesiogiai prieinama vykdančiajai institucijai baudžiamojo proceso metu, gavimui;

| c) | liudytojo, eksperto, nukentėjusiojo, įtariamojo ar kaltinamojo arba trečiojo asmens apklausai vykdančiosios valstybės teritorijoje; |
| --- | --- |

c)

liudytojo, eksperto, nukentėjusiojo, įtariamojo ar kaltinamojo arba trečiojo asmens apklausai vykdančiosios valstybės teritorijoje;

| d) | neprievartinėms tyrimo priemonėms, kaip apibrėžta vykdančiosios valstybės teisėje; |
| --- | --- |

d)

neprievartinėms tyrimo priemonėms, kaip apibrėžta vykdančiosios valstybės teisėje;

| e) | asmenų, turinčių konkretaus telefono numerio abonementą arba IP adresą, tapatybės nustatymui. |
| --- | --- |

e)

asmenų, turinčių konkretaus telefono numerio abonementą arba IP adresą, tapatybės nustatymui.

3.   Vykdančioji institucija taip pat gali vykdyti kitą nei ETO nurodytą tyrimo priemonę, kai vykdančiosios institucijos pasirinkta tyrimo priemone būtų pasiektas toks pats rezultatas kaip ir ETO nurodyta priemone, tačiau mažiau pažeidžiant privatumą.

4.   Tais atvejais, kai vykdančioji institucija nusprendžia pasinaudoti 1 ir 3 dalyse nurodyta galimybe, ji visų pirma informuoja išduodančiąją instituciją; išduodančioji institucija gali nuspręsti panaikinti arba papildyti ETO.

5.   Tais atvejais, kai pagal 1 dalį ETO nurodyta tyrimo priemonė nėra nurodyta vykdančiosios valstybės teisėje arba jos nebūtų galima taikyti panašioje nacionalinėje byloje ir kai nėra kitos tyrimo priemonės, kurią įvykdžius būtų gautas toks pat rezultatas kaip įvykdžius prašomą tyrimo priemonę, vykdančioji institucija turi pranešti išduodančiajai institucijai, kad buvo neįmanoma suteikti prašomos pagalbos.

11 straipsnis

Nepripažinimo arba nevykdymo pagrindai

1.   Nedarant poveikio 1 straipsnio 4 daliai, vykdančioje valstybėje gali būti atsisakyta pripažinti ar vykdyti ETO, kai:

| a) | pagal vykdančiosios valstybės teisę esama imuniteto ar privilegijos, dėl kurių neįmanoma vykdyti ETO, arba esama su spaudos laisve ir saviraiškos kitose žiniasklaidos priemonėse laisve susijusių baudžiamosios atsakomybės nustatymą ar apribojimą reglamentuojančių taisyklių; |
| --- | --- |

a)

pagal vykdančiosios valstybės teisę esama imuniteto ar privilegijos, dėl kurių neįmanoma vykdyti ETO, arba esama su spaudos laisve ir saviraiškos kitose žiniasklaidos priemonėse laisve susijusių baudžiamosios atsakomybės nustatymą ar apribojimą reglamentuojančių taisyklių;

| b) | konkrečiu atveju ETO vykdymas pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams, sukeltų pavojų informacijos šaltiniui arba jį vykdant reikėtų naudoti įslaptintą informaciją, susijusią su konkrečia žvalgybos veikla; |
| --- | --- |

b)

konkrečiu atveju ETO vykdymas pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams, sukeltų pavojų informacijos šaltiniui arba jį vykdant reikėtų naudoti įslaptintą informaciją, susijusią su konkrečia žvalgybos veikla;

| c) | ETO yra išduotas 4 straipsnio b ir c punktuose nurodyto proceso metu, o pagal vykdančiosios valstybės teisę panašioje nacionalinėje byloje tyrimo priemonės nebūtų leidžiama taikyti; |
| --- | --- |

c)

ETO yra išduotas 4 straipsnio b ir c punktuose nurodyto proceso metu, o pagal vykdančiosios valstybės teisę panašioje nacionalinėje byloje tyrimo priemonės nebūtų leidžiama taikyti;

| d) | ETO vykdymas prieštarautų ne bis in idem principui; |
| --- | --- |

d)

ETO vykdymas prieštarautų ne bis in idem principui;

| e) | ETO yra susijęs su nusikalstama veika, kuri, kaip įtariama, padaryta ne išduodančiosios valstybės teritorijoje, bet visa arba iš dalies padaryta vykdančiosios valstybės teritorijoje, o veika, su kuria susijęs išduotas ETO, vykdančiojoje valstybėje nelaikoma nusikalstama veika; |
| --- | --- |

e)

ETO yra susijęs su nusikalstama veika, kuri, kaip įtariama, padaryta ne išduodančiosios valstybės teritorijoje, bet visa arba iš dalies padaryta vykdančiosios valstybės teritorijoje, o veika, su kuria susijęs išduotas ETO, vykdančiojoje valstybėje nelaikoma nusikalstama veika;

| f) | esama pagrįstų priežasčių manyti, kad ETO nurodytos tyrimo priemonės vykdymas nebūtų suderinamas su vykdančiosios valstybės narės įsipareigojimais pagal ES sutarties 6 straipsnį ir su Chartija; |
| --- | --- |

f)

esama pagrįstų priežasčių manyti, kad ETO nurodytos tyrimo priemonės vykdymas nebūtų suderinamas su vykdančiosios valstybės narės įsipareigojimais pagal ES sutarties 6 straipsnį ir su Chartija;

| g) | veika, dėl kurios yra išduotas ETO, nelaikoma nusikalstama veika pagal vykdančiosios valstybės teisę, išskyrus atvejus, kai jis susijęs su nusikalstama veika, nurodyta D priede išvardytų nusikalstamų veikų kategorijų sąraše, kaip ETO yra nurodžiusi išduodančioji institucija, jei išduodančiojoje valstybėje už ją baudžiama laisvės atėmimo arba įkalinimo bausme, kurios ilgiausia trukmė yra bent treji metai, arba |
| --- | --- |

g)

veika, dėl kurios yra išduotas ETO, nelaikoma nusikalstama veika pagal vykdančiosios valstybės teisę, išskyrus atvejus, kai jis susijęs su nusikalstama veika, nurodyta D priede išvardytų nusikalstamų veikų kategorijų sąraše, kaip ETO yra nurodžiusi išduodančioji institucija, jei išduodančiojoje valstybėje už ją baudžiama laisvės atėmimo arba įkalinimo bausme, kurios ilgiausia trukmė yra bent treji metai, arba

| h) | pagal vykdančiosios valstybės teisę ETO nurodyta tyrimo priemonė gali būti taikoma tik į tam tikrą sąrašą įtrauktoms ar tam tikros kategorijos nusikalstamoms veikoms arba nusikalstamoms veikoms, už kurias skiriama ne mažesnė nei tam tikra minimali bausmė, o nusikalstama veika, kuriai taikomas ETO, nėra viena iš jų. |
| --- | --- |

h)

pagal vykdančiosios valstybės teisę ETO nurodyta tyrimo priemonė gali būti taikoma tik į tam tikrą sąrašą įtrauktoms ar tam tikros kategorijos nusikalstamoms veikoms arba nusikalstamoms veikoms, už kurias skiriama ne mažesnė nei tam tikra minimali bausmė, o nusikalstama veika, kuriai taikomas ETO, nėra viena iš jų.

2.   1 dalies g ir h punktai netaikomi 10 straipsnio 2 dalyje nurodytoms tyrimo priemonėms.

3.   Nusikalstamos veikos, susijusios su mokesčiais ar rinkliavomis, muitais ir valiutos keitimu, atveju vykdančioji institucija negali atsisakyti pripažinti ar vykdyti ETO remiantis tuo, kad vykdančiosios valstybės teisėje nenumatyta tokios pačios rūšies mokesčio ar rinkliavos arba nėra tokio paties teisės akto, kuriuo reglamentuojami mokesčiai, rinkliavos, muitai ir valiutos keitimas, kaip išduodančiosios valstybės teisėje.

4.   1 dalies a, b, d, e ir f punktuose nurodytais atvejais, prieš nuspręsdama visiškai ar iš dalies nepripažinti arba nevykdyti ETO, vykdančioji institucija bet kuriuo tinkamu būdu konsultuojasi su išduodančiąja institucija ir prireikus paprašo vykdančiosios institucijos nedelsiant pateikti visą būtiną informaciją.

5.   1 dalies a punkte nurodytu atveju, kai vykdančiosios valstybės institucija turi įgaliojimus panaikinti privilegiją arba imunitetą, vykdančioji institucija paprašo jos nedelsiant pasinaudoti tais įgaliojimais. Tais atvejais, kai įgaliojimus panaikinti privilegiją arba imunitetą turi kitos valstybės narės institucija arba tarptautinė organizacija, prašymą pasinaudoti tais įgaliojimais atitinkamai institucijai pateikia išduodančioji institucija.

12 straipsnis

Pripažinimo arba vykdymo terminai

1.   Vykdančioji institucija sprendimą dėl tyrimo priemonės pripažinimo ar vykdymo priima bei tą tyrimo priemonę vykdo taip pat sparčiai ir teikdama tokį pat prioritetą kaip ir panašioje nacionalinėje byloje ir bet kuriuo atveju laikydamasi šiame straipsnyje nustatytų terminų.

2.   Jei išduodančioji institucija ETO yra nurodžiusi, kad dėl procesinių terminų, nusikalstamos veikos sunkumo arba kitų ypatingos skubos aplinkybių būtina taikyti trumpesnį terminą, nei nustatyta šiame straipsnyje, arba jeigu išduodančioji institucija ETO yra nurodžiusi, kad tyrimo priemonė turi būti įvykdyta konkrečią dieną, vykdančioji institucija turi kuo labiau atsižvelgti į šį reikalavimą.

3.   Vykdančioji institucija sprendimą dėl ETO pripažinimo arba vykdymo priima kuo greičiau ir, nedarant poveikio 5 daliai, ne vėliau kaip per 30 dienų nuo dienos, kurią kompetentinga vykdančioji institucija gavo ETO.

4.   Išskyrus atvejus, kai yra 15 straipsnyje nurodytų atidėjimo pagrindų arba vykdančioji valstybė jau turi įrodymus, nurodytus tyrimo priemonėje, kuriai taikomas ETO, vykdančioji institucija tyrimo priemonę vykdo nedelsdama ir, nedarant poveikio 5 daliai, ją įvykdo ne vėliau kaip per 90 dienų nuo 3 dalyje nurodyto sprendimo priėmimo dienos.

5.   Kai konkrečiu atveju kompetentingai vykdančiajai institucijai neįmanoma laikytis 3 dalyje nurodyto termino arba 2 dalyje nurodytos konkrečios datos, ji nedelsdama bet kuriuo būdu informuoja išduodančiosios valstybės kompetentingą instituciją ir nurodo tokio uždelsimo priežastis bei numatomą laiką, kurio reikia sprendimui priimti. Tokiu atveju 3 dalyje nustatytas terminas gali būti pratęstas ne daugiau kaip 30 dienų.

6.   Kai konkrečiu atveju kompetentingai vykdančiajai institucijai neįmanoma laikytis 4 dalyje nurodyto termino, ji nedelsdama bet kuriuo būdu informuoja išduodančiosios valstybės kompetentingą instituciją ir nurodo uždelsimo priežastis bei konsultuojasi su išduodančiąja institucija dėl tinkamo laiko tyrimo priemonei įvykdyti.

13 straipsnis

Įrodymų perdavimas

1.   Vykdančioji institucija nepagrįstai nedelsdama išduodančiajai valstybei perduoda įvykdžius ETO gautus arba vykdančiosios valstybės kompetentingų institucijų jau turimus įrodymus.

Jei prašoma ETO ir jei galima pagal vykdančiosios valstybės teisę, įrodymai nedelsiant perduodami išduodančiosios valstybės kompetentingoms institucijoms, pagal 9 straipsnio 4 dalį padedančioms vykdyti ETO.

2.   Įrodymų perdavimas gali būti sustabdytas, kol bus priimtas sprendimas dėl teisių gynimo priemonės, išskyrus atvejus, kai ETO nurodytos pakankamos priežastys, dėl kurių būtina nedelsiant perduoti įrodymus siekiant tinkamai vykdyti tyrimą arba apsaugoti asmenų teises. Tačiau įrodymų perdavimas sustabdomas, jeigu dėl jo atitinkamam asmeniui būtų padaryta didelė ir nepataisoma žala.

3.   Perduodama gautus įrodymus vykdančioji institucija nurodo, ar ji reikalauja, kad įrodymai būtų grąžinti vykdančiajai valstybei, kai tik jie nebebus reikalingi išduodančiajai valstybei.

4.   Kai atitinkami daiktai, dokumentai ar duomenys jau yra susiję su kitu procesu, vykdančioji institucija, gavusi aiškų išduodančiosios institucijos prašymą ir su ja pasikonsultavusi, gali laikinai perduoti įrodymus su sąlyga, kad jie bus grąžinti vykdančiajai valstybei, kai tik jie nebebus reikalingi išduodančiajai valstybei arba bet kuriuo kitu metu ar atveju, dėl kurių susitaria kompetentingos institucijos.

14 straipsnis

Teisių gynimo priemonės

1.   Valstybės narės užtikrina, kad ETO nurodytų tyrimo priemonių atžvilgiu būtų taikomos teisių gynimo priemonės, lygiavertės priemonėms, kurias galima taikyti panašioje nacionalinėje byloje.

2.   Materialiniai ETO išdavimo pagrindai gali būti ginčijami tik pareiškus ieškinį išduodančiojoje valstybėje, nedarant poveikio pagrindinių teisių garantijoms vykdančiojoje valstybėje.

3.   Tais atvejais, kai tai nekenktų poreikiui užtikrinti tyrimo konfidencialumą pagal 19 straipsnio 1 dalį, išduodančioji institucija ir vykdančioji institucija imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad būtų suteikta informacija apie nacionalinėje teisėje numatytas galimybes prašyti taikyti teisių gynimo priemones, kai jas galima pradėti taikyti, be kita ko, tinkamu laiku, kad būtų užtikrinta galimybė jomis veiksmingai pasinaudoti.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad prašymo taikyti teisių gynimo priemonę terminai būtų tokie patys kaip ir numatytieji panašiose nacionalinėse bylose ir kad jie būtų taikomi taip, kad būtų užtikrinta galimybė atitinkamoms šalims veiksmingai pasinaudoti tomis teisių gynimo priemonėmis.

5.   Išduodančioji institucija ir vykdančioji institucija viena kitą informuoja apie teisių gynimo priemones, kurias prašoma taikyti ETO išdavimo, pripažinimo arba vykdymo atžvilgiu.

6.   Teisinis ginčijimas nesustabdo tyrimo priemonės vykdymo, išskyrus atvejus, kai tai nustatyta panašiose nacionalinėse bylose.

7.   Išduodančioji valstybė atsižvelgia į sėkmingą ETO pripažinimo arba vykdymo nuginčijimą pagal savo nacionalinę teisę. Nedarant poveikio nacionalinėms procesinėms taisyklėms, valstybės narės užtikrina, kad išduodančiojoje valstybėje vykstančiame baudžiamajame procese vertinant įrodymus, gautus pasinaudojus ETO, būtų paisoma teisės į gynybą ir būtų užtikrintas teisingas bylos nagrinėjimas.

15 straipsnis

Pripažinimo arba vykdymo atidėjimo pagrindai

1.   ETO pripažinimas ar vykdymas vykdančiojoje valstybėje gali būti atidėtas, kai:

| a) | jį vykdant gali būti daromas poveikis vykstančiam nusikalstamos veikos tyrimui ar patraukimui baudžiamojon atsakomybėn – tiek laiko, kiek, vykdančiosios valstybės nuomone, yra pagrįsta; |
| --- | --- |

a)

jį vykdant gali būti daromas poveikis vykstančiam nusikalstamos veikos tyrimui ar patraukimui baudžiamojon atsakomybėn – tiek laiko, kiek, vykdančiosios valstybės nuomone, yra pagrįsta;

| b) | atitinkami daiktai, dokumentai ar duomenys jau naudojami kitame procese – iki tol, kol jie nebebus reikalingi tam tikslui. |
| --- | --- |

b)

atitinkami daiktai, dokumentai ar duomenys jau naudojami kitame procese – iki tol, kol jie nebebus reikalingi tam tikslui.

2.   Kai tik išnyksta atidėjimo pagrindas, vykdančioji institucija nedelsdama imasi būtinų priemonių ETO vykdyti ir apie tai praneša išduodančiajai institucijai bet kuriuo būdu, kurį naudojant tai galima užfiksuoti raštu.

16 straipsnis

Pareiga informuoti

1.   ETO gavusi vykdančiosios valstybės kompetentinga institucija nedelsdama ir bet kuriuo atveju per savaitę nuo ETO gavimo dienos patvirtina ETO gavimo faktą, užpildydama ir išsiųsdama B priede nustatytą formą.

Tais atvejais, kai pagal 7 straipsnio 3 dalį yra paskirta centrinė institucija, ši pareiga taikoma tiek centrinei institucijai, tiek vykdančiajai institucijai, gavusiai ETO iš centrinės institucijos.

7 straipsnio 6 dalyje nurodytais atvejais ši pareiga taikoma tiek kompetentingai institucijai, kuri pirmoji gavo ETO, tiek vykdančiajai institucijai, kuriai ETO galiausiai perduodamas.

2.   Nedarant poveikio 10 straipsnio 4 ir 5 dalims, vykdančioji institucija informuoja išduodančiąją instituciją nedelsdama bet kuriuo būdu:

| a) | jei vykdančioji institucija negali priimti sprendimo dėl pripažinimo arba vykdymo, nes A priede pateikta forma nėra išsamiai užpildyta arba joje yra akivaizdžių klaidų; |
| --- | --- |

a)

jei vykdančioji institucija negali priimti sprendimo dėl pripažinimo arba vykdymo, nes A priede pateikta forma nėra išsamiai užpildyta arba joje yra akivaizdžių klaidų;

| b) | jei vykdančioji institucija ETO vykdymo metu, nepateikusi papildomų paklausimų, mano, kad gali būti tikslinga vykdyti pirmiau nenumatytas tyrimo priemones arba tyrimo priemones, kurių nebuvo galima nurodyti išduodant ETO, siekiant suteikti galimybę išduodančiajai institucijai imtis tolesnių veiksmų atitinkamoje byloje, arba |
| --- | --- |

b)

jei vykdančioji institucija ETO vykdymo metu, nepateikusi papildomų paklausimų, mano, kad gali būti tikslinga vykdyti pirmiau nenumatytas tyrimo priemones arba tyrimo priemones, kurių nebuvo galima nurodyti išduodant ETO, siekiant suteikti galimybę išduodančiajai institucijai imtis tolesnių veiksmų atitinkamoje byloje, arba

| c) | jei vykdančioji institucija nustato, kad konkrečiu atveju ji negali laikytis formalumų ir procedūrų, kurias pagal 9 straipsnį aiškiai nurodė išduodančioji institucija. |
| --- | --- |

c)

jei vykdančioji institucija nustato, kad konkrečiu atveju ji negali laikytis formalumų ir procedūrų, kurias pagal 9 straipsnį aiškiai nurodė išduodančioji institucija.

Išduodančiosios institucijos prašymu informacija nedelsiant patvirtinama bet kuriuo būdu, kurį naudojant tai galima užfiksuoti raštu.

3.   Nedarant poveikio 10 straipsnio 4 ir 5 dalims, vykdančioji institucija nedelsdama bet kuriuo būdu, kurį naudojant tai galima užfiksuoti raštu, informuoja išduodančiąją instituciją:

| a) | apie bet kokį sprendimą, priimtą pagal 10 arba 11 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

apie bet kokį sprendimą, priimtą pagal 10 arba 11 straipsnį;

| b) | apie bet kokį sprendimą atidėti ETO vykdymą arba pripažinimą, atidėjimo priežastis ir, jei įmanoma, numatomą atidėjimo trukmę. |
| --- | --- |

b)

apie bet kokį sprendimą atidėti ETO vykdymą arba pripažinimą, atidėjimo priežastis ir, jei įmanoma, numatomą atidėjimo trukmę.

17 straipsnis

Su pareigūnais susijusi baudžiamoji atsakomybė

Taikant šią direktyvą, vykdančiosios valstybės teritorijoje esantys išduodančiosios valstybės pareigūnai prieš juos arba jų įvykdytų nusikalstamų veikų atžvilgiu laikomi vykdančiosios valstybės pareigūnais.

18 straipsnis

Su pareigūnais susijusi civilinė atsakomybė

1.   Tais atvejais, kai taikant šią direktyvą kurios nors valstybės narės pareigūnai yra kitos valstybės narės teritorijoje, pirmiau paminėta valstybė narė atsako už bet kokią jos pareigūnų jų veiklos metu padarytą žalą pagal valstybės narės, kurios teritorijoje jie veikia, teisę.

2.   Valstybė narė, kurios teritorijoje buvo padaryta 1 dalyje nurodyta žala, ją atlygina tokiomis pačiomis sąlygomis, kurios būtų taikomos jos pareigūnų padarytos žalos atlyginimui.

3.   Valstybė narė, kurios pareigūnai kitos valstybės narės teritorijoje padarė žalą asmeniui, atlygina visą sumą, kurią pastaroji valstybė narė sumokėjo nukentėjusiesiems ar teisę jų vardu gauti tą sumą turintiems asmenims.

4.   Nedarant poveikio naudojimuisi savo teisėmis trečiųjų asmenų atžvilgiu ir išskyrus 3 dalyje nurodytą atvejį, 1 dalyje nurodytais atvejais nė viena valstybė narė nereikalauja iš kitos valstybės narės atlyginti jos patirtą žalą.

19 straipsnis

Konfidencialumas

1.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad vykdydamos ETO, išduodančioji institucija ir vykdančioji institucija deramai atsižvelgtų į tyrimo konfidencialumą.

2.   Vykdančioji institucija, laikydamasi savo nacionalinės teisės, garantuoja ETO išdėstytų faktų ir turinio konfidencialumą, išskyrus ta apimtimi, kiek tai būtina tyrimo priemonei įvykdyti. Jei vykdančioji institucija negali laikytis konfidencialumo reikalavimo, ji nedelsdama apie tai praneša išduodančiajai institucijai.

3.   Jei vykdančioji institucija nėra nurodžiusi kitaip, išduodančioji institucija, laikydamasi savo nacionalinės teisės, neatskleidžia jokių vykdančiosios institucijos pateiktų įrodymų ar informacijos, išskyrus ta apimtimi, kiek jų atskleidimas yra būtinas ETO apibūdintam tyrimui ar procesui.

4.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad bankai atitinkamam klientui ar kitiems tretiesiems asmenimis neatskleistų, jog išduodančiajai valstybei pagal 26 ir 27 straipsnius buvo perduota informacija arba vyksta tyrimas.

20 straipsnis

Asmens duomenų apsauga

Įgyvendindamos šią direktyvą, valstybės narės užtikrina, kad asmens duomenys būtų saugomi ir juos būtų galima tvarkyti tik laikantis nuostatų, išdėstytų Tarybos pamatiniame sprendime 2008/977/TVR (17), ir 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos Konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu ir jos papildomo protokolo principų.

Prieiga prie tokių duomenų ribojama, nedarant poveikio duomenų subjekto teisėms. Prieigą prie tokių duomenų gali turėti tik įgalioti asmenys.

21 straipsnis

Išlaidos

1.   Jei šioje direktyvoje nenustatyta kitaip, visas su ETO vykdymu susijusias vykdančiosios valstybės teritorijoje patirtas išlaidas padengia vykdančioji valstybė.

2.   Tais atvejais, kai vykdančioji institucija mano, kad ETO vykdymo išlaidos gali būti laikomos itin didelės, ji gali konsultuotis su išduodančiąja institucija dėl to, ar būtų galima pasidalyti išlaidas arba pakoreguoti ETO, ir kaip tai būtų galima padaryti.

Vykdančioji institucija iš anksto informuoja išduodančiąją instituciją apie išsamias išlaidų dalies, kuri gali būti laikoma itin didele, specifikacijas.

3.   Išimtiniais atvejais, kai dėl 2 dalyje nurodytų išlaidų susitarti nepavyksta, išduodančioji institucija gali nuspręsti:

| a) | iš dalies arba visiškai panaikinti ETO arba |
| --- | --- |

a)

iš dalies arba visiškai panaikinti ETO arba

| b) | palikti ETO galioti ir padengti itin didele laikomą išlaidų dalį. |
| --- | --- |

b)

palikti ETO galioti ir padengti itin didele laikomą išlaidų dalį.

IV SKYRIUS

KONKREČIOS NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU TAM TIKROMIS TYRIMO PRIEMONĖMIS

22 straipsnis

Laikinas suimtųjų perdavimas išduodančiajai valstybei tyrimo priemonės vykdymo tikslu

1.   ETO gali būti išduotas dėl vykdančiojoje valstybėje suimto asmens laikino perdavimo siekiant įvykdyti įrodymams surinkti skirtą tyrimo priemonę, pagal kurią būtinas to asmens buvimas išduodančiosios valstybės teritorijoje, su sąlyga, kad jis bus grąžintas per vykdančiosios valstybės nurodytą terminą.

2.   ETO gali būti atsisakyta vykdyti ne tik dėl 11 straipsnyje nurodytų atsisakymo pripažinti ar vykdyti pagrindų, bet ir jeigu:

| a) | suimtasis nesutinka arba |
| --- | --- |

a)

suimtasis nesutinka arba

| b) | dėl perdavimo gali pailgėti suimtojo suėmimo laikotarpis. |
| --- | --- |

b)

dėl perdavimo gali pailgėti suimtojo suėmimo laikotarpis.

3.   Nedarant poveikio 2 dalies a punktui, tais atvejais, kai vykdančioji valstybė mano, kad to reikia atsižvelgiant į asmens amžių, fizinę arba psichinę būklę galimybė pareikšti nuomonę dėl laikino perdavimo suteikiama suimtojo teisiniam atstovui.

4.   1 dalyje nurodytais atvejais suimtąjį leidžiama tranzitu vežti per trečiosios valstybės narės (toliau – tranzito valstybė narė) teritoriją pateikus prašymą, prie kurio pridedami visi būtini dokumentai.

5.   Išduodančioji valstybė ir vykdančioji valstybė, užtikrindamos, kad būtų atsižvelgta į atitinkamo asmens fizinę ir psichinę būklę, taip pat į išduodančiojoje valstybėje reikalaujamą saugumo lygį, susitaria dėl praktinės laikino asmens perdavimo tvarkos, įskaitant jo kardomojo kalinimo išduodančiojoje valstybėje išsamias sąlygas ir datas, iki kurių jis turi būti perduotas iš vykdančiosios valstybės teritorijos ir į ją sugrąžintas.

6.   Perduotam asmeniui toliau taikomas suėmimas išduodančiosios valstybės teritorijoje ir atitinkamais atvejais tranzito valstybės narės teritorijoje dėl veikų arba pagal apkaltinamuosius nuosprendžius, kurių pagrindu jam buvo taikomas suėmimas vykdančiojoje valstybėje, išskyrus atvejus, kai vykdančioji valstybė pateikia prašymą jį paleisti.

7.   Suėmimo laikotarpis išduodančiosios valstybės teritorijoje išskaičiuojamas iš suėmimo laikotarpio, kuris atitinkamam asmeniui turi arba turės būti taikomas vykdančiosios valstybės teritorijoje.

8.   Nedarant poveikio 6 daliai, perduotas asmuo išduodančiojoje valstybėje netraukiamas baudžiamojon atsakomybėn, nesulaikomas ar kitaip nesuvaržoma jo asmeninė laisvė dėl iki jo išvykimo iš vykdančiosios valstybės teritorijos įvykdytų veikų ar priimtų apkaltinamųjų nuosprendžių, nenurodytų ETO.

9.   8 dalyje nurodytas imunitetas nebetaikomas, jei perduotas asmuo, kuris turėjo galimybę išvykti, per 15 dienų nepertraukiamą laikotarpį nuo dienos, kurią jo buvimas išduodančiosioms institucijoms tapo nebereikalingas:

| a) | liko teritorijoje arba |
| --- | --- |

a)

liko teritorijoje arba

| b) | išvykęs vėl sugrįžo. |
| --- | --- |

b)

išvykęs vėl sugrįžo.

10.   Išlaidos, atsirandančios taikant šį straipsnį, padengiamos laikantis 21 straipsnio, išskyrus išlaidas, atsirandančias dėl asmens perdavimo į išduodančiąją valstybę ir iš jos, kurias padengia ta valstybė.

23 straipsnis

Laikinas suimtųjų perdavimas vykdančiajai valstybei tyrimo priemonės vykdymo tikslu

1.   ETO gali būti išduotas dėl išduodančiojoje valstybėje suimto asmens laikino perdavimo siekiant įvykdyti įrodymams surinkti skirtą tyrimo priemonę, pagal kurią būtinas jo buvimas vykdančiosios valstybės teritorijoje.

2.   Laikinam perdavimui pagal šį straipsnį mutatis mutandis taikomas 22 straipsnio 2 dalies a punktas ir 22 straipsnio 3–9 dalys.

3.   Išlaidos, atsirandančios taikant šį straipsnį, padengiamos laikantis 21 straipsnio, išskyrus išlaidas, atsirandančias dėl susijusio asmens perdavimo į vykdančiąją valstybę ir iš jos, kurias padengia išduodančioji valstybė.

24 straipsnis

Apklausa naudojant vaizdo konferenciją ar kitas garso ir vaizdo perdavimo priemones

1.   Jei asmuo yra vykdančiosios valstybės teritorijoje, o išduodančiosios valstybės kompetentingos institucijos turi jį apklausti kaip liudytoją arba ekspertą, išduodančioji institucija gali išduoti ETO, kad liudytojas arba ekspertas būtų apklaustas naudojant vaizdo konferenciją ar kitas garso ir vaizdo perdavimo priemones pagal 5–7 dalis.

Išduodančioji institucija gali taip pat išduoti ETO įtariamojo ar kaltinamojo apklausos naudojant vaizdo konferenciją ar kitas garso ir vaizdo perdavimo priemones tikslu.

2.   ETO taip pat gali būti atsisakyta vykdyti ne tik remiantis 11 straipsnyje nurodytais atsisakymo pripažinti ar vykdyti pagrindais, bet ir jeigu:

| a) | įtariamasis ar kaltinamasis nesutinka arba |
| --- | --- |

a)

įtariamasis ar kaltinamasis nesutinka arba

| b) | tokios tyrimo priemonės vykdymas konkrečiu atveju prieštarautų vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams. |
| --- | --- |

b)

tokios tyrimo priemonės vykdymas konkrečiu atveju prieštarautų vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams.

3.   Išduodančioji institucija ir vykdančioji institucija susitaria dėl praktinės apklausos tvarkos. Susitardama dėl tokios tvarkos, vykdančioji institucija įsipareigoja:

| a) | pranešti atitinkamam liudytojui ar ekspertui apklausos laiką ir vietą; |
| --- | --- |

a)

pranešti atitinkamam liudytojui ar ekspertui apklausos laiką ir vietą;

| b) | pagal išduodančiosios valstybės teisėje nustatytas taisykles įteikti įtariamajam ar kaltinamajam šaukimą atvykti į apklausą ir informuoti jį apie jo teises pagal išduodančiosios valstybės teisę prieš tiek laiko, kad jis galėtų veiksmingai pasinaudoti savo teise į gynybą; |
| --- | --- |

b)

pagal išduodančiosios valstybės teisėje nustatytas taisykles įteikti įtariamajam ar kaltinamajam šaukimą atvykti į apklausą ir informuoti jį apie jo teises pagal išduodančiosios valstybės teisę prieš tiek laiko, kad jis galėtų veiksmingai pasinaudoti savo teise į gynybą;

| c) | užtikrinti, kad būtų nustatyta apklausiamo asmens tapatybė. |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad būtų nustatyta apklausiamo asmens tapatybė.

4.   Jeigu vykdančioji institucija konkrečiu atveju neturi techninių priemonių surengti apklausą naudojant vaizdo konferenciją, tokias priemones tarpusavio susitarimu jai gali suteikti išduodančioji valstybė.

5.   Jei apklausa rengiama naudojant vaizdo konferenciją ar kitas garso ir vaizdo perdavimo priemones, taikomos šios taisyklės:

| a) | apklausoje dalyvauja vykdančiosios valstybės kompetentingos institucijos atstovas, kuriam prireikus padeda vertėjas žodžiu ir kuris taip pat užtikrina, kad būtų nustatyta apklausiamo asmens tapatybė ir kad būtų laikomasi vykdančiosios valstybės pagrindinių teisės principų.
  Jei vykdančioji institucija mano, kad per apklausą yra pažeidžiami vykdančiosios valstybės pagrindiniai teisės principai, ji nedelsdama imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad toliau apklausa vyktų laikantis tų principų; |
| --- | --- |

a)

apklausoje dalyvauja vykdančiosios valstybės kompetentingos institucijos atstovas, kuriam prireikus padeda vertėjas žodžiu ir kuris taip pat užtikrina, kad būtų nustatyta apklausiamo asmens tapatybė ir kad būtų laikomasi vykdančiosios valstybės pagrindinių teisės principų.

Jei vykdančioji institucija mano, kad per apklausą yra pažeidžiami vykdančiosios valstybės pagrindiniai teisės principai, ji nedelsdama imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad toliau apklausa vyktų laikantis tų principų;

| b) | prireikus išduodančiosios valstybės ir vykdančiosios valstybės kompetentingos institucijos susitaria dėl apklausiamo asmens apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

b)

prireikus išduodančiosios valstybės ir vykdančiosios valstybės kompetentingos institucijos susitaria dėl apklausiamo asmens apsaugos priemonių;

| c) | apklausą tiesiogiai vykdo išduodančiosios valstybės kompetentinga institucija arba apklausa vykdoma vadovaujant tai institucijai, laikantis jos įstatymų; |
| --- | --- |

c)

apklausą tiesiogiai vykdo išduodančiosios valstybės kompetentinga institucija arba apklausa vykdoma vadovaujant tai institucijai, laikantis jos įstatymų;

| d) | išduodančiosios valstybės ar apklausiamo asmens prašymu vykdančioji valstybė užtikrina, kad apklausiamam asmeniui prireikus padėtų vertėjas žodžiu; |
| --- | --- |

d)

išduodančiosios valstybės ar apklausiamo asmens prašymu vykdančioji valstybė užtikrina, kad apklausiamam asmeniui prireikus padėtų vertėjas žodžiu;

| e) | įtariamieji ar kaltinamieji iki apklausos yra informuojami apie procesines teises, kurios jiems suteikiamos pagal vykdančiosios ir išduodančiosios valstybės teisę, įskaitant teisę atsisakyti duoti parodymus. Liudytojai ir ekspertai gali pasinaudoti teise atsisakyti duoti parodymus, kuri jiems būtų suteikta pagal vykdančiosios arba išduodančiosios valstybės teisę, ir apie tokią teisę yra informuojami iki apklausos. |
| --- | --- |

e)

įtariamieji ar kaltinamieji iki apklausos yra informuojami apie procesines teises, kurios jiems suteikiamos pagal vykdančiosios ir išduodančiosios valstybės teisę, įskaitant teisę atsisakyti duoti parodymus. Liudytojai ir ekspertai gali pasinaudoti teise atsisakyti duoti parodymus, kuri jiems būtų suteikta pagal vykdančiosios arba išduodančiosios valstybės teisę, ir apie tokią teisę yra informuojami iki apklausos.

6.   Nedarant poveikio sutartoms asmenų apsaugos priemonėms, baigus apklausą, vykdančioji institucija surašo apklausos protokolą, kuriame nurodoma apklausos data ir vieta, apklausto asmens tapatybė, visų kitų vykdančiojoje valstybėje apklausoje dalyvavusių asmenų tapatybė ir pareigos, duotos priesaikos ir techninės sąlygos, kuriomis vyko apklausa. Tą dokumentą vykdančioji institucija perduoda išduodančiajai institucijai.

7.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad tuo atveju, kai pagal šį straipsnį jos teritorijoje apklausiamas asmuo atsisako duoti parodymus, kai jis juos privalo duoti, arba duoda melagingus parodymus, jos nacionalinė teisė būtų taikoma taip pat kaip vykdant apklausą pagal nacionalinį procesą.

25 straipsnis

Apklausa naudojant telefoninę konferenciją

1.   Jei asmuo yra vienos valstybės narės teritorijoje, o kitos valstybės narės kompetentingos institucijos turi jį apklausti kaip liudytoją arba ekspertą, pastarosios valstybės narės išduodančioji institucija, kai apklaustinam asmeniui netikslinga ar neįmanoma asmeniškai atvykti į jos teritoriją, ir išnagrinėjusi kitas tinkamas priemones, gali išduoti ETO, kad liudytojas arba ekspertas būtų apklaustas naudojant telefoninę konferenciją, kaip numatyta 2 dalyje.

2.   Išskyrus atvejus, kai susitarta kitaip, apklausoms naudojant telefoninę konferenciją mutatis mutandis taikomos 24 straipsnio 3, 5, 6 ir 7 dalys.

26 straipsnis

Informacija apie banko ir kitas finansines sąskaitas

1.   ETO gali būti išduotas siekiant nustatyti, ar kuris nors fizinis arba juridinis asmuo, kurio atžvilgiu vyksta atitinkamas baudžiamasis procesas, turi ar kontroliuoja vieną ar daugiau bet kokios rūšies sąskaitų bet kuriame vykdančiosios valstybės teritorijoje esančiame banke, o jeigu taip – pateikti visus nustatytų sąskaitų duomenis.

2.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad sudarytų galimybę pateikti 1 dalyje nurodytą informaciją šiame straipsnyje išdėstytomis sąlygomis.

3.   Į 1 dalyje nurodytą informaciją, jei to prašoma ETO, taip pat įtraukiama informacija apie sąskaitas, dėl kurių asmuo, kurio atžvilgiu vyksta atitinkamas baudžiamasis procesas, turi įgaliojimą.

4.   Šiame straipsnyje nustatyta pareiga taikoma tik tokiu mastu, kokiu sąskaitą tvarkantis bankas turi informaciją.

5.   Išduodančioji institucija ETO nurodo priežastis, kodėl ji mano, kad prašoma informacija gali būti vertinga atitinkamame baudžiamajame procese, kokiu pagrindu ji daro prielaidą, kad sąskaita yra vykdančiosios valstybės bankuose, ir nurodo tokius bankus, jei turi tokios informacijos. Ji taip pat ETO pateikia visą turimą informaciją, kuri galėtų padėti jį vykdyti.

6.   ETO taip pat gali būti išduotas siekiant nustatyti, ar kuris nors fizinis arba juridinis asmuo, kurio atžvilgiu vyksta atitinkamas baudžiamasis procesas, turi vieną ar daugiau sąskaitų bet kurioje vykdančiosios valstybės teritorijoje esančioje kitoje ne bankų finansų įstaigoje. Mutatis mutandis taikomos 3–5 dalys. Tokiu atveju gali būti atsisakyta vykdyti ETO ne tik remiantis 11 straipsnyje nurodytais atsisakymo pripažinti ir vykdyti pagrindais, bet ir jeigu tyrimo priemonės nebūtų leidžiama vykdyti panašioje nacionalinėje byloje.

27 straipsnis

Informacija apie banko ir kitas finansines operacijas

1.   Išduodančioji valstybė ETO gali išduoti siekdama gauti konkrečių banko sąskaitų ir banko operacijų, kurios buvo atliktos per apibrėžtą laikotarpį naudojantis viena ar daugiau jame nurodytų sąskaitų, duomenis, įskaitant sąskaitų, iš kurių ar į kurias daromi pervedimai, duomenis.

2.   Kiekviena valstybė narė šiame straipsnyje išdėstytomis sąlygomis imasi būtinų priemonių, kad galėtų pateikti 1 dalyje nurodytą informaciją.

3.   Šiame straipsnyje nustatyta pareiga taikoma tik tokiu mastu, kokiu sąskaitą tvarkantis bankas turi informaciją.

4.   Išduodančioji institucija ETO nurodo priežastis, kodėl ji mano, kad prašoma informacija yra svarbi atitinkamam baudžiamajam procesui.

5.   ETO taip pat gali būti išduotas dėl 1 dalyje nurodytos informacijos, susijusios su ne banko finansų įstaigų vykdomomis finansinėmis operacijomis. Mutatis mutandis taikomos 3 ir 4 dalys. Tokiu atveju gali būti atsisakyta vykdyti ETO ne tik remiantis 11 straipsnyje nurodytais atsisakymo pripažinti ir vykdyti pagrindais, bet ir jeigu priemonės nebūtų leidžiama vykdyti panašioje nacionalinėje byloje.

28 straipsnis

Tyrimo priemonės, pagal kurias įrodymus reikia rinkti tikruoju laiku, nuolat ir tam tikrą laikotarpį

1.   Kai ETO išduodamas siekiant įvykdyti tyrimo priemonę, pagal kurią prašoma įrodymus rinkti tikruoju laiku, nuolat ir tam tikrą laikotarpį, pavyzdžiui:

| a) | banko ar kitų finansinių operacijų, kurios vykdomos naudojantis viena ar daugiau nurodytų sąskaitų, kontrolę; |
| --- | --- |

a)

banko ar kitų finansinių operacijų, kurios vykdomos naudojantis viena ar daugiau nurodytų sąskaitų, kontrolę;

| b) | kontroliuojamąjį gabenimą vykdančiosios valstybės teritorijoje, |
| --- | --- |

b)

kontroliuojamąjį gabenimą vykdančiosios valstybės teritorijoje,

jį vykdyti gali būti atsisakyta ne tik remiantis 11 straipsnyje nurodytais nepripažinimo ir nevykdymo pagrindais, bet ir jeigu atitinkamos tyrimo priemonės nebūtų leidžiama vykdyti panašioje nacionalinėje byloje.

2.   Vykdančioji valstybė ir išduodančioji valstybė susitaria dėl praktinės tvarkos, susijusios su 1 dalies b punkte nurodyta tyrimo priemone, o prireikus – ir kitais atvejais.

3.   Išduodančioji institucija ETO nurodo, kodėl ji mano, kad prašoma informacija yra svarbi atitinkamam baudžiamajam procesui.

4.   Teisę veikti, vadovauti su 1 dalyje nurodyto ETO vykdymu susijusioms operacijoms ir jas kontroliuoti turi vykdančiosios valstybės kompetentingos institucijos.

29 straipsnis

Slaptieji tyrimai

1.   ETO gali būti išduotas siekiant paprašyti, kad vykdančioji valstybė padėtų išduodančiajai valstybei atlikti nusikaltimo tyrimą, kuriame pareigūnai veikia slaptai arba prisidengdami netikra tapatybe (slaptieji tyrimai).

2.   Išduodančioji institucija ETO nurodo, kodėl ji mano, kad slaptasis tyrimas gali būti svarbus baudžiamajam procesui. Kiekvienu individualiu atveju sprendimą dėl ETO, išduoto pagal šį straipsnį, pripažinimo ir vykdymo priima vykdančiosios valstybės kompetentingos institucijos, tinkamai atsižvelgdamos į savo nacionalinę teisę ir procedūras.

3.   1 dalyje nurodytą ETO gali būti atsisakyta vykdyti ne tik remiantis 11 straipsnyje nurodytais nepripažinimo ir nevykdymo pagrindais, bet ir jeigu:

| a) | slaptojo tyrimo nebūtų leidžiama vykdyti panašioje nacionalinėje byloje arba |
| --- | --- |

a)

slaptojo tyrimo nebūtų leidžiama vykdyti panašioje nacionalinėje byloje arba

| b) | nepavyko susitarti dėl slaptiesiems tyrimams taikomos tvarkos pagal 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

nepavyko susitarti dėl slaptiesiems tyrimams taikomos tvarkos pagal 4 dalį.

4.   Slaptieji tyrimai atliekami laikantis valstybės narės, kurios teritorijoje jie vyksta, nacionalinės teisės ir procedūrų. Teisę veikti, vadovauti su slaptuoju tyrimu susijusioms operacijoms ir jas kontroliuoti turi tik vykdančiosios valstybės kompetentingos institucijos. Dėl slaptojo tyrimo trukmės, išsamių sąlygų ir atitinkamų pareigūnų teisinio statuso slaptųjų tyrimų metu išduodančioji valstybė ir vykdančioji valstybė susitaria tinkamai atsižvelgdamos į savo nacionalinius įstatymus ir procedūras.

V SKYRIUS

TELEKOMUNIKACIJŲ TINKLAIS PERDUODAMOS INFORMACIJOS PERĖMIMAS

30 straipsnis

Telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimas naudojantis kitos valstybės narės teikiama technine pagalba

1.   ETO gali būti išduotas siekiant perimti telekomunikacijų tinklais perduodamą informaciją valstybėje narėje, kurios techninė pagalba yra reikalinga.

2.   Kai galimybę suteikti visą būtiną techninę pagalbą tam pačiam telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimui turi daugiau kaip viena valstybė narė, ETO siunčiamas tik vienai iš jų. Pirmenybė visada teikiama tai valstybei narei, kurioje informacijos perėmimo subjektas yra arba bus.

3.   1 dalyje nurodytame ETO taip pat nurodoma ši informacija:

| a) | informacija, skirta šio informacijos perėmimo subjektui identifikuoti; |
| --- | --- |

a)

informacija, skirta šio informacijos perėmimo subjektui identifikuoti;

| b) | pageidaujama informacijos perėmimo trukmė ir |
| --- | --- |

b)

pageidaujama informacijos perėmimo trukmė ir

| c) | pakankamai techninių duomenų, visų pirma objekto identifikatorius, siekiant užtikrinti, kad ETO galėtų būti įvykdytas. |
| --- | --- |

c)

pakankamai techninių duomenų, visų pirma objekto identifikatorius, siekiant užtikrinti, kad ETO galėtų būti įvykdytas.

4.   Išduodančioji institucija ETO nurodo priežastis, kodėl ji mano, kad tyrimo priemonė, kurią prašomą vykdyti, yra svarbi atitinkamam baudžiamajam procesui.

5.   1 dalyje nurodytą ETO gali būti atsisakyta vykdyti ne tik remiantis 11 straipsnyje nurodytais nepripažinimo ir nevykdymo pagrindais, bet ir jeigu tyrimo priemonės nebūtų leidžiama vykdyti panašioje nacionalinėje byloje. Duodama sutikimą, vykdančioji valstybė gali reikalauti, kad būtų laikomasi visų sąlygų, kurių būtų laikomasi panašioje nacionalinėje byloje.

6.   1 dalyje nurodytą ETO galima vykdyti:

| a) | nedelsiant perduodant telekomunikacijų tinklais perduodamą informaciją išduodančiajai valstybei arba |
| --- | --- |

a)

nedelsiant perduodant telekomunikacijų tinklais perduodamą informaciją išduodančiajai valstybei arba

| b) | perimant, įrašant ir po to išduodančiajai valstybei perduodant duomenis, gautus perėmus telekomunikacijų tinklais perduodamą informaciją. |
| --- | --- |

b)

perimant, įrašant ir po to išduodančiajai valstybei perduodant duomenis, gautus perėmus telekomunikacijų tinklais perduodamą informaciją.

Išduodančioji institucija ir vykdančioji institucija konsultuojasi tarpusavyje siekdamos susitarti, ar informacijos perėmimas turi būti vykdomas laikantis a arba b punkto.

7.   Išduodama 1 dalyje nurodytą ETO arba informacijos perėmimo metu išduodančioji institucija, jeigu ji tam turi konkrečią priežastį, taip pat gali prašyti daryti įrašo transkripciją, jį dekoduoti arba iššifruoti, jeigu vykdančioji institucija su tuo sutinka.

8.   Išlaidos, atsirandančios taikant šį straipsnį, padengiamos laikantis 21 straipsnio nuostatų, išskyrus išlaidas, atsirandančias darant perimtų pranešimų transkripciją, juos dekoduojant ir iššifruojant, kurias padengia išduodančioji valstybė.

31 straipsnis

Pranešimas valstybei narei, kurioje yra informacijos perėmimo subjektas ir kurios techninės pagalbos nereikia

1.   Tais atvejais, kai siekiant įvykdyti tyrimo priemonę vienos valstybės narės (toliau – perimančioji valstybė) kompetentinga institucija duoda leidimą perimti telekomunikacijos tinklais perduodamą informaciją, o nurodyme perimti informaciją nurodytas informacijos perėmimo subjekto susižinojimo adresas naudojamas kitos valstybės narės (toliau – valstybė, kuriai pranešama), kurios techninės pagalbos nereikia informacijos perėmimui įvykdyti, teritorijoje, perimančioji valstybė informuoja valstybės, kuriai pranešama, kompetentingą instituciją apie informacijos perėmimą:

| a) | prieš perimant informaciją – tais atvejais, kai nurodymo atlikti informacijos perėmimą pateikimo metu perimančiosios valstybės kompetentinga institucija žino, kad informacijos perėmimo subjektas yra arba bus valstybės, kuriai pranešama, teritorijoje; |
| --- | --- |

a)

prieš perimant informaciją – tais atvejais, kai nurodymo atlikti informacijos perėmimą pateikimo metu perimančiosios valstybės kompetentinga institucija žino, kad informacijos perėmimo subjektas yra arba bus valstybės, kuriai pranešama, teritorijoje;

| b) | informacijos perėmimo metu arba perėmus informaciją – iškart po to, kai tampa žinoma, kad informacijos perėmimo subjektas informacijos perėmimo metu yra arba buvo valstybės, kuriai pranešama, teritorijoje. |
| --- | --- |

b)

informacijos perėmimo metu arba perėmus informaciją – iškart po to, kai tampa žinoma, kad informacijos perėmimo subjektas informacijos perėmimo metu yra arba buvo valstybės, kuriai pranešama, teritorijoje.

2.   1 dalyje nurodytas pranešimas siunčiamas naudojant C priede nustatytą formą.

3.   Tuo atveju, kai panašioje nacionalinėje byloje nebūtų leidžiama perimti informacijos, valstybės, kuriai pranešama, kompetentinga institucija nedelsdama ir vėliausiai per 96 valandas nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo gavimo gali pranešti perimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai:

| a) | kad informacijos perėmimo negalima vykdyti arba jis turi būti nutrauktas ir |
| --- | --- |

a)

kad informacijos perėmimo negalima vykdyti arba jis turi būti nutrauktas ir

| b) | prireikus – kad visa medžiaga, jau perimta, kol informacijos perėmimo subjektas buvo jos teritorijoje, negali būti naudojama arba gali būti naudojama tik laikantis jos nurodytų sąlygų. Valstybės, kuriai pranešama, kompetentinga institucija informuoja perimančiosios valstybės kompetentingą instituciją apie priežastis, kuriomis grindžiamos tos sąlygos. |
| --- | --- |

b)

prireikus – kad visa medžiaga, jau perimta, kol informacijos perėmimo subjektas buvo jos teritorijoje, negali būti naudojama arba gali būti naudojama tik laikantis jos nurodytų sąlygų. Valstybės, kuriai pranešama, kompetentinga institucija informuoja perimančiosios valstybės kompetentingą instituciją apie priežastis, kuriomis grindžiamos tos sąlygos.

4.   2 dalyje nurodytiems pranešimams mutatis mutandis taikoma 5 straipsnio 2 dalis.

VI SKYRIUS

LAIKINOSIOS PRIEMONĖS

32 straipsnis

Laikinosios priemonės

1.   Išduodančioji institucija gali išduoti ETO, kad būtų vykdoma priemonė, kuria siekiama laikinai užkirsti kelią objekto, kuris gali būti panaudotas kaip įrodymas, sunaikinimui, pakeitimui, perkėlimui, perdavimui ar perleidimui.

2.   Vykdančioji institucija sprendimą dėl laikinosios priemonės priima ir apie jį praneša kuo greičiau ir, kai tai praktiškai įmanoma, – per 24 valandas nuo ETO gavimo.

3.   Kai prašoma taikyti 1 dalyje nurodytą laikinąją priemonę, išduodančioji institucija ETO nurodo, ar įrodymai turi būti perduoti išduodančiajai valstybei, ar lieka vykdančiojoje valstybėje. Vykdančioji institucija pripažįsta ir vykdo ETO ir perduoda įrodymus laikydamasi šioje direktyvoje nustatytų procedūrų.

4.   Kai, remiantis 3 dalimi, prie ETO pridedamas nurodymas palikti įrodymus vykdančiojoje valstybėje, išduodančioji institucija nurodo 1 dalyje nurodytos laikinosios priemonės panaikinimo datą arba prašymo perduoti įrodymus išduodančiajai valstybei numatomą pateikimo datą.

5.   Pasikonsultavusi su išduodančiąja institucija, vykdančioji institucija, laikydamasi savo nacionalinės teisės ir praktikos bei atsižvelgdama į bylos aplinkybes, gali nustatyti atitinkamas sąlygas, kad apribotų laikotarpį, kurį galios 1 dalyje nurodyta laikinoji priemonė. Jei, laikydamasi tų sąlygų, ji numato panaikinti laikinąją priemonę, vykdančioji institucija informuoja išduodančiąją instituciją, kuriai suteikiama galimybė pateikti pastabas. Apie tai, kad 1 dalyje nurodytos priemonės panaikintos, Išduodančioji institucija nedelsdama praneša vykdančiajai institucijai apie 1 dalyje nurodytos laikinosios priemonės panaikinimą.

VII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

33 straipsnis

Pranešimai

1.   Ne vėliau kaip 2017 m. gegužės 22 d. kiekviena valstybė narė praneša Komisijai:

| a) | kuri institucija ar institucijos pagal savo nacionalinę teisę yra kompetentinga (-os) pagal 2 straipsnio c ir d punktus, kai ta valstybė narė yra išduodančioji valstybė arba vykdančioji valstybė; |
| --- | --- |

a)

kuri institucija ar institucijos pagal savo nacionalinę teisę yra kompetentinga (-os) pagal 2 straipsnio c ir d punktus, kai ta valstybė narė yra išduodančioji valstybė arba vykdančioji valstybė;

| b) | kuriomis kalbomis ETO yra priimtinas, kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

b)

kuriomis kalbomis ETO yra priimtinas, kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje;

| c) | informaciją apie paskirtą centrinę instituciją ar institucijas, jei valstybė narė pageidauja pasinaudoti 7 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybe. Ta informacija yra privaloma išduodančiosios valstybės institucijoms. |
| --- | --- |

c)

informaciją apie paskirtą centrinę instituciją ar institucijas, jei valstybė narė pageidauja pasinaudoti 7 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybe. Ta informacija yra privaloma išduodančiosios valstybės institucijoms.

2.   Kiekviena valstybė narė taip pat gali Komisijai pateikti būtinų dokumentų, kurių ji reikalautų pagal 22 straipsnio 4 dalį, sąrašą.

3.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus vėlesnius 1 ir 2 dalyse nurodytos informacijos pasikeitimus.

4.   Komisija visoms valstybėms narėms ir ETT pateikia visą pagal šį straipsnį gautą informaciją. ETT paskelbia tą informaciją Tarybos sprendimo 2008/976/TVR (18) 9 straipsnyje nurodytoje interneto svetainėje.

34 straipsnis

Ryšys su kitais teisės aktais, sutartimis ir susitarimais

1.   Šia direktyva nuo 2017 m. gegužės 22 d. pakeičiamos šių konvencijų, taikomų valstybėse narėse, kurioms privaloma ši direktyva, atitinkamos nuostatos, nedarant poveikio jų taikymui tarp valstybių narių ir trečiųjų valstybių ir laikinam jų taikymui pagal 35 straipsnį:

| a) | 1959 m. balandžio 20 d. Europos Tarybos konvencijos dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, jos dviejų papildomų protokolų ir pagal jos 26 straipsnį sudarytų dvišalių susitarimų; |
| --- | --- |

a)

1959 m. balandžio 20 d. Europos Tarybos konvencijos dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, jos dviejų papildomų protokolų ir pagal jos 26 straipsnį sudarytų dvišalių susitarimų;

| b) | Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

b)

Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo;

| c) | Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos protokolo. |
| --- | --- |

c)

Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos protokolo.

2.   Pamatinis sprendimas 2008/978/TVR pakeičiamas šia direktyva visų valstybių narių, kurioms ši direktyva privaloma, atžvilgiu. Pamatinio sprendimo 2003/577/TVR nuostatos dėl įrodymų arešto pakeičiamos šia direktyva visų valstybių narių, kurioms ši direktyva privaloma, atžvilgiu.

Valstybių narių, kurioms ši direktyva privaloma, atžvilgiu nuorodos į pamatinį sprendimą 2008/978/TVR ir, įrodymų užfiksavimo klausimu, į pamatinį sprendimą 2003/577/TVR laikomos nuorodomis į šią direktyvą.

3.   Be šios direktyvos, valstybės narės gali po 2017 m. gegužės 22 d. sudaryti arba toliau taikyti dvišales ar daugiašales sutartis ar susitarimus su kitomis valstybėmis narėmis tik tokia apimtimi, kokia jais sudaromos galimybės labiau sustiprinti šios direktyvos tikslus ir padėti supaprastinti ar toliau palengvinti įrodymų rinkimo procedūras, su sąlyga, kad užtikrinamos šioje direktyvoje nustatyto lygio apsaugos priemonės.

4.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2017 m. gegužės 22 d. praneša Komisijai apie 3 dalyje nurodytas galiojančias sutartis ir susitarimus, kuriuos jos pageidauja toliau taikyti. Be to, valstybės narės per tris mėnesius nuo 3 dalyje nurodytos naujos sutarties ar susitarimo pasirašymo praneša apie juos Komisijai.

35 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Iki 2017 m. gegužės 22 d. gautiems savitarpio pagalbos prašymams toliau taikomi galiojantys teisės aktai dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose. Sprendimams areštuoti įrodymus pagal Pamatinį sprendimą 2003/577/TVR, gautiems iki 2017 m. gegužės 22 d., taip pat taikomas tas pamatinis sprendimas.

2.   Jei ETO yra priimtas remiantis sprendimu dėl arešto pagal Pamatinį sprendimą 2003/577/TVR, jam mutatis mutandis taikoma 8 straipsnio 1 dalis.

36 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės imasi priemonių, būtinų, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip 2017 m. gegužės 22 d.

2.   Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

3.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2017 m. gegužės 22 d. perduoda Komisijai nuostatų, kuriomis į jų nacionalinę teisę perkeliami joms pagal šią direktyvą nustatyti įpareigojimai, tekstą.

37 straipsnis

Taikymo ataskaita

Komisija ne vėliau kaip po penkerių metų nuo 2014 m. gegužės 21 d., remdamasi kiekybine ir kokybine informacija, įskaitant visų pirma direktyvos poveikio bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose ir asmenų apsaugai įvertinimą ir nuostatų dėl telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimo įgyvendinimo įvertinimą atsižvelgiant į techninę pažangą, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos taikymo ataskaitą. Prireikus kartu su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl šios direktyvos pakeitimų.

38 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

39 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva pagal Sutartis skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 3 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2003/577/TVR dėl turto arba įrodymų arešto aktų vykdymo Europos Sąjungoje (OL L 196, 2003 8 2, p. 45).

2

(3)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/978/TVR dėl Europos įrodymų orderio, skirto gauti daiktus, dokumentus ir duomenis siekiant juos naudoti baudžiamuosiuose procesuose (OL L 350, 2008 12 30, p. 72).

3

(4)  Konvencija dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo (OL L 239, 2000 9 22, p. 19).

4

(5)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/64/ES dėl teisės į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese (OL L 280, 2010 10 26, p. 1).

5

(6)  2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/13/ES dėl teisės į informaciją baudžiamajame procese (OL L 142, 2012 6 1, p. 1).

6

(7)  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/48/ES dėl teisės turėti advokatą vykstant baudžiamajam procesui ir Europos arešto orderio vykdymo procedūroms ir dėl teisės reikalauti, kad po laisvės atėmimo būtų informuota trečioji šalis, ir teisės susisiekti su trečiaisiais asmenimis ir konsulinėmis įstaigomis laisvės atėmimo metu (OL L 294, 2013 11 6, p. 1).

7

(8)  Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose protokolas, Tarybos patvirtintas pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnį (OL C 326, 2001 11 21, p. 2).

8

(9)  2002 m. birželio 13 d. Tarybos pagrindų sprendimas 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (OL L 190, 2002 7 18, p. 1).

9

(10)  2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (OL L 309, 2005 11 25, p. 15).

10

(11)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

11

(12)  OL C 355, 2010 12 29, p. 1.

12

(13)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

13

(14)  Pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnį Tarybos patvirtinta Konvencija dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose (OL C 197, 2000 7 12, p. 3).

14

(15)  2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2002/465/TVR dėl jungtinių tyrimo grupių (OL L 162, 2002 6 20, p. 1).

15

(16)  1998 m. birželio 29 d. Tarybos priimti bendrieji veiksmai 98/428/TVR, remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu dėl Europos teisminio tinklo sukūrimo (OL L 191, 1998 7 7, p. 4).

16

(17)  2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (OL L 350, 2008 12 30, p. 60).

17

(18)  2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas 2008/976/TVR dėl Europos teisminio tinklo (OL L 348, 2008 12 24, p. 130).

18

---

A PRIEDAS

EUROPOS TYRIMO ORDERIS (ETO)

Šį ETO išdavė kompetentinga institucija. Išduodančioji institucija patvirtina, kad išduoti šį ETO yra būtina ir proporcinga jame nurodyto proceso tikslu, atsižvelgiant į įtariamojo arba kaltinamojo teises, ir kad prašomas tyrimo priemones panašioje nacionalinėje byloje būtų galima prašyti įvykdyti tomis pačiomis sąlygomis. Prašau įvykdyti toliau nurodytą tyrimo priemonę ar priemones, deramai atsižvelgiant į tyrimo konfidencialumą, ir perduoti įrodymus, gautus vykdant ETO.

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

B PRIEDAS

ETO GAVIMO PATVIRTINIMAS

Šią formą turi užpildyti vykdančiosios valstybės institucija, kuri gavo toliau nurodytą ETO.

Image

Image

---

C PRIEDAS

PRANEŠIMAS

Ši forma naudojama siekiant pranešti valstybei narei apie telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimą, kuris jos teritorijoje bus atliekamas, yra atliekamas ar buvo atliktas be jos techninės pagalbos. Informuoju ... (valstybė narė, kuriai pranešama) apie informacijos perėmimą.

Image

Image

---

D PRIEDAS

11 STRAIPSNYJE NURODYTOS NUSIKALSTAMŲ VEIKŲ KATEGORIJOS

| — | dalyvavimas nusikalstamoje organizacijoje, |
| --- | --- |

—

dalyvavimas nusikalstamoje organizacijoje,

| — | terorizmas, |
| --- | --- |

—

terorizmas,

| — | prekyba žmonėmis, |
| --- | --- |

—

prekyba žmonėmis,

| — | seksualinis vaikų išnaudojimas ir vaikų pornografija, |
| --- | --- |

—

seksualinis vaikų išnaudojimas ir vaikų pornografija,

| — | neteisėta prekyba narkotinėmis ir psichotropinėmis medžiagomis, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba narkotinėmis ir psichotropinėmis medžiagomis,

| — | neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | sukčiavimas, įskaitant sukčiavimą, kuriuo daromas poveikis Europos Sąjungos finansiniams interesams, kaip apibrėžta 1995 m. liepos 26 d. Konvencijoje dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, |
| --- | --- |

—

sukčiavimas, įskaitant sukčiavimą, kuriuo daromas poveikis Europos Sąjungos finansiniams interesams, kaip apibrėžta 1995 m. liepos 26 d. Konvencijoje dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos,

| — | nusikalstamu būdu įgytų pajamų legalizavimas, |
| --- | --- |

—

nusikalstamu būdu įgytų pajamų legalizavimas,

| — | valiutos, įskaitant eurą, klastojimas, |
| --- | --- |

—

valiutos, įskaitant eurą, klastojimas,

| — | elektroniniai nusikaltimai, |
| --- | --- |

—

elektroniniai nusikaltimai,

| — | nusikaltimai aplinkai, įskaitant neteisėtą prekybą nykstančių rūšių gyvūnais ir nykstančių rūšių bei veislių augalais, |
| --- | --- |

—

nusikaltimai aplinkai, įskaitant neteisėtą prekybą nykstančių rūšių gyvūnais ir nykstančių rūšių bei veislių augalais,

| — | sąlygų neteisėtai atvykti į šalį ir joje gyventi sudarymas, |
| --- | --- |

—

sąlygų neteisėtai atvykti į šalį ir joje gyventi sudarymas,

| — | nužudymas, sunkus kūno sužalojimas, |
| --- | --- |

—

nužudymas, sunkus kūno sužalojimas,

| — | neteisėta prekyba žmogaus organais ir audiniais, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba žmogaus organais ir audiniais,

| — | žmogaus pagrobimas, neteisėtas laisvės atėmimas ir žmogaus pagrobimas įkaitu, |
| --- | --- |

—

žmogaus pagrobimas, neteisėtas laisvės atėmimas ir žmogaus pagrobimas įkaitu,

| — | rasizmas ir ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasizmas ir ksenofobija,

| — | organizuotas ar ginkluotas apiplėšimas, |
| --- | --- |

—

organizuotas ar ginkluotas apiplėšimas,

| — | neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, įskaitant antikvarines vertybes ir meno kūrinius, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, įskaitant antikvarines vertybes ir meno kūrinius,

| — | sukčiavimas, |
| --- | --- |

—

sukčiavimas,

| — | reketas ir turto prievartavimas, |
| --- | --- |

—

reketas ir turto prievartavimas,

| — | gaminių klastojimas ir piratavimas, |
| --- | --- |

—

gaminių klastojimas ir piratavimas,

| — | administracinių dokumentų klastojimas ir prekyba suklastotais dokumentais, |
| --- | --- |

—

administracinių dokumentų klastojimas ir prekyba suklastotais dokumentais,

| — | mokėjimo priemonių klastojimas, |
| --- | --- |

—

mokėjimo priemonių klastojimas,

| — | neteisėta prekyba hormoninėmis ir kitomis augimą skatinančiomis medžiagomis, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba hormoninėmis ir kitomis augimą skatinančiomis medžiagomis,

| — | neteisėta prekyba branduolinėmis ar radioaktyviosiomis medžiagomis, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba branduolinėmis ar radioaktyviosiomis medžiagomis,

| — | prekyba vogtomis transporto priemonėmis, |
| --- | --- |

—

prekyba vogtomis transporto priemonėmis,

| — | išžaginimas, |
| --- | --- |

—

išžaginimas,

| — | padegimas, |
| --- | --- |

—

padegimas,

| — | Tarptautinio baudžiamojo teismo jurisdikcijai priskirti nusikaltimai, |
| --- | --- |

—

Tarptautinio baudžiamojo teismo jurisdikcijai priskirti nusikaltimai,

| — | neteisėtas orlaivių arba laivų užgrobimas, |
| --- | --- |

—

neteisėtas orlaivių arba laivų užgrobimas,

| — | sabotažas. |
| --- | --- |

—

sabotažas.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 1.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/37

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 441/2014

2014 m. balandžio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 29/2009, nustatantis bendro Europos dangaus duomenų ryšio paslaugų reikalavimus

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 552/2004 dėl Europos oro eismo valdymo tinklo sąveikos (sąveikos reglamentą) (1), ypač į jo 3 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, nustatantį bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentą) (2), ypač į jo 8 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 29/2009 (3) nustatomi reikalavimai, kaip koordinuotai diegti duomenų ryšio paslaugas, pagrįstas tiesioginiu duomenų perdavimu ryšiu oras–žemė; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 29/2009 (3) nustatomi reikalavimai, kaip koordinuotai diegti duomenų ryšio paslaugas, pagrįstas tiesioginiu duomenų perdavimu ryšiu oras–žemė;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 29/2009 I priedo B dalyje nustatyta oro erdvė virš FL 285, kuriai tas reglamentas taikomas nuo 2015 m. vasario 5 d.; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 29/2009 I priedo B dalyje nustatyta oro erdvė virš FL 285, kuriai tas reglamentas taikomas nuo 2015 m. vasario 5 d.;

| (3) | Kroatija įstojo į Europos Sąjungą 2013 m. liepos 1 d. Todėl Kroatijos oro erdvė turėtų būti tinkamai įtraukta į oro erdvę, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 29/2009; |
| --- | --- |

(3)

Kroatija įstojo į Europos Sąjungą 2013 m. liepos 1 d. Todėl Kroatijos oro erdvė turėtų būti tinkamai įtraukta į oro erdvę, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 29/2009;

| (4) | Kroatijai turėtų būti suteiktas vienerių metų pereinamasis laikotarpis po Reglamento (EB) Nr. 29/2009 taikymo kitose jo I priedo B dalyje išvardytose valstybėse narėse pradžios datos – 2015 m. vasario 5 d., šio reglamento taikymą atidedant, kad reguliuojamieji subjektai, kaip antai veiklos vykdytojai ir oro eismo paslaugų (angl. ATS) teikėjai, galėtų pasirengti naujų taisyklių taikymui; |
| --- | --- |

(4)

Kroatijai turėtų būti suteiktas vienerių metų pereinamasis laikotarpis po Reglamento (EB) Nr. 29/2009 taikymo kitose jo I priedo B dalyje išvardytose valstybėse narėse pradžios datos – 2015 m. vasario 5 d., šio reglamento taikymą atidedant, kad reguliuojamieji subjektai, kaip antai veiklos vykdytojai ir oro eismo paslaugų (angl. ATS) teikėjai, galėtų pasirengti naujų taisyklių taikymui;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 29/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 29/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 29/2009 I priedo B dalyje po eilutės „— Warszawa FIR,“ įterpiama nauja eilutė „— Zagreb FIR,“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2016 m. vasario 5 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 96, 2004 3 31, p. 26.

1

(2)  OL L 96, 2004 3 31, p. 1.

2

(3)  2009 m. sausio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 29/2009, nustatantis bendro Europos dangaus duomenų ryšio paslaugų reikalavimus (OL L 13, 2009 1 17, p. 3).

3

---

| 1.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/39

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 442/2014

2014 m. balandžio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiama Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 nuostata dėl prašymų įtraukti į pripažintų lygiaverčių trečiųjų šalių, iš kurių gali būti importuojami ekologiški produktai, sąrašą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (1), ypač į jo 33 straipsnio 2 dalį ir 38 straipsnio d punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1235/2008 (2) nustatytos išsamios trečiųjų šalių lygiavertiškumo pripažinimo pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 33 straipsnio 2 dalį procedūros taisyklės; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1235/2008 (2) nustatytos išsamios trečiųjų šalių lygiavertiškumo pripažinimo pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 33 straipsnio 2 dalį procedūros taisyklės;

| (2) | Europos Sąjungos Taryba savo 2013 m. gegužės mėn. 13–14 d. įvykusio 3237-ojo Žemės ūkio ir žuvininkystės tarybos posėdžio išvadose dėl ekologinio ūkininkavimo paragino Komisiją tobulinti dabartinius mechanizmus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos tarptautinei prekybai ekologiškais produktais, ir reikalauti, kad visi prekybos susitarimai būtų taikomi abipusiškai ir būtų skaidrūs; |
| --- | --- |

(2)

Europos Sąjungos Taryba savo 2013 m. gegužės mėn. 13–14 d. įvykusio 3237-ojo Žemės ūkio ir žuvininkystės tarybos posėdžio išvadose dėl ekologinio ūkininkavimo paragino Komisiją tobulinti dabartinius mechanizmus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos tarptautinei prekybai ekologiškais produktais, ir reikalauti, kad visi prekybos susitarimai būtų taikomi abipusiškai ir būtų skaidrūs;

| (3) | vykdant ekologinės gamybos sektoriaus teisinės sistemos peržiūrą buvo nustatyta dabartinės trečiųjų šalių lygiavertiškumo pripažinimo sistemos trūkumų. Daugumą Komisijos ir trečiųjų šalių pasirašytų lygiavertiškumo susitarimų Europos Komisija taikė vienašališkai, o tai nepadėjo skatinti sudaryti vienodų sąlygų. Prieita prie išvados, kad trečiųjų šalių lygiavertiškumas turėtų būti pripažįstamas tarptautiniais susitarimais. Todėl vietoj dabartinės trečiųjų šalių lygiavertiškumo pripažinimo sistemos, kuri grindžiama lygiavertiškumo susitarimais, reikėtų pradėti taikyti subalansuotais tarptautiniais susitarimais grindžiamą sistemą, kad būtų skatinamas vienodų sąlygų sudarymas, skaidrumas ir teisinis tikrumas; |
| --- | --- |

(3)

vykdant ekologinės gamybos sektoriaus teisinės sistemos peržiūrą buvo nustatyta dabartinės trečiųjų šalių lygiavertiškumo pripažinimo sistemos trūkumų. Daugumą Komisijos ir trečiųjų šalių pasirašytų lygiavertiškumo susitarimų Europos Komisija taikė vienašališkai, o tai nepadėjo skatinti sudaryti vienodų sąlygų. Prieita prie išvados, kad trečiųjų šalių lygiavertiškumas turėtų būti pripažįstamas tarptautiniais susitarimais. Todėl vietoj dabartinės trečiųjų šalių lygiavertiškumo pripažinimo sistemos, kuri grindžiama lygiavertiškumo susitarimais, reikėtų pradėti taikyti subalansuotais tarptautiniais susitarimais grindžiamą sistemą, kad būtų skatinamas vienodų sąlygų sudarymas, skaidrumas ir teisinis tikrumas;

| (4) | siekiant palengvinti perėjimą prie naujosios tarptautiniais susitarimais grindžiamos pripažinimo sistemos, tikslinga nustatyti galutinę datą, iki kurios turi būti pateikti nauji prašymai įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 7 straipsnyje numatytą sąrašą, kuris pateiktas to reglamento III priede. Po nustatytos datos gauti prašymai turėtų būti nebepriimami; |
| --- | --- |

(4)

siekiant palengvinti perėjimą prie naujosios tarptautiniais susitarimais grindžiamos pripažinimo sistemos, tikslinga nustatyti galutinę datą, iki kurios turi būti pateikti nauji prašymai įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 7 straipsnyje numatytą sąrašą, kuris pateiktas to reglamento III priede. Po nustatytos datos gauti prašymai turėtų būti nebepriimami;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1235/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1235/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Gavusi susijusios trečiosios šalies atstovo prašymą dėl įtraukimo, Komisija svarsto, ar įtraukti trečiąją šalį į 7 straipsnyje nurodytą sąrašą, su sąlyga, kad toks prašymas pateiktas iki 2014 m. liepos 1 d.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 189, 2007 7 20, p. 1.

1

(2)  2008 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1235/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės dėl ekologiškų produktų importo iš trečiųjų šalių (OL L 334, 2008 12 12, p. 25).

2

---

| 1.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/41

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 443/2014

2014 m. balandžio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su ribiniu kiekiu, kurį pasiekus pomidorams, agurkams, valgomosioms vynuogėms, abrikosams, vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, persikams, įskaitant nektarinus, ir slyvoms taikomi papildomi muitai

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 183 straipsnio b punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 543/2011 (2) numatyta prižiūrėti jo XVIII priede išvardytų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (3) 308d straipsnyje; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 543/2011 (2) numatyta prižiūrėti jo XVIII priede išvardytų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (3) 308d straipsnyje;

| (2) | taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2011, 2012 ir 2013 m. duomenis, nuo 2014 m. gegužės 1 d. reikėtų pakoreguoti ribinį kiekį, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai agurkams ir vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, o nuo 2014 m. birželio 1 d. – abrikosams, pomidorams, slyvoms, persikams, įskaitant nektarinus, ir valgomosioms vynuogėms; |
| --- | --- |

(2)

taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2011, 2012 ir 2013 m. duomenis, nuo 2014 m. gegužės 1 d. reikėtų pakoreguoti ribinį kiekį, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai agurkams ir vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, o nuo 2014 m. birželio 1 d. – abrikosams, pomidorams, slyvoms, persikams, įskaitant nektarinus, ir valgomosioms vynuogėms;

| (3) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 543/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. Siekiant aiškumo turėtų būti pakeistas visas to reglamento XVIII priedas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 543/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. Siekiant aiškumo turėtų būti pakeistas visas to reglamento XVIII priedas;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 XVIII priede nurodytas ribinis kiekis, kurį pasiekus pomidorams, agurkams, valgomosioms vynuogėms, abrikosams, vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, persikams, įskaitant nektarinus, ir slyvoms taikomi papildomi muitai, pakeičiamas šio reglamento priedo atitinkamoje skiltyje nurodytu kiekiu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (OL L 157, 2011 6 15, p. 1).

2

(3)  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

3

(4)  OL L 336, 1994 12 23, p. 22.

4

---

PRIEDAS

„XVIII PRIEDAS

PAPILDOMI IMPORTO MUITAI: IV ANTRAŠTINĖ DALIS, I SKYRIUS, 2 SKIRSNIS

Nepažeidžiant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymas laikomas tik orientaciniu. Papildomų muitų taikymo sritis šiame priede nustatoma atsižvelgiant į KN kodų, galiojančių šio reglamento priėmimo metu, apimtį.

| (tonomis) |
| --- |
| Serijos Nr. | KN kodas | Aprašymas | Taikymo laikotarpis | Ribinis kiekis |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Pomidorai | nuo spalio 1 d. iki gegužės 31 d. | 445 127 |
| 78.0020 | nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d. | 27 287 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Agurkai | nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d. | 12 678 |
| 78.0075 | nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 30 d. | 12 677 |
| 78.0085 | 0709 91 00 | Artišokai | nuo lapkričio 1 d. iki birželio 30 d. | 12 663 |
| 78.0100 | 0709 93 10 | Cukinijos | nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 112 241 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsinai | nuo gruodžio 1 d. iki gegužės 31 d. | 252 542 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementinai | nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos | 82 192 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai (wilkings) ir panašūs citrusinių hibridai | nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos | 81 570 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citrinos | nuo birželio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 310 090 |
| 78.0160 | nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d. | 51 670 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Valgomųjų vynuogių veislės | nuo liepos 21 d. iki lapkričio 20 d. | 69 907 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Obuoliai | nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 31 d. | 553 379 |
| 78.0180 | nuo rugsėjo 1 d. iki gruodžio 31 d. | 72 914 |
| 78.0220 | 0808 30 90 | Kriaušės | nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d. | 183 233 |
| 78.0235 | nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. | 25 489 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Abrikosai | nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. | 5 630 |
| 78.0265 | 0809 29 00 | Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias | nuo gegužės 21 d. iki rugpjūčio 10 d. | 32 371 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persikai, įskaitant nektarinus | nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d. | 3 146 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Slyvos | nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d. | 16 404“ |

(tonomis)

Serijos Nr.

KN kodas

Aprašymas

Taikymo laikotarpis

Ribinis kiekis

78.0015

0702 00 00

Pomidorai

nuo spalio 1 d. iki gegužės 31 d.

445 127

78.0020

nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d.

27 287

78.0065

0707 00 05

Agurkai

nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d.

12 678

78.0075

nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 30 d.

12 677

78.0085

0709 91 00

Artišokai

nuo lapkričio 1 d. iki birželio 30 d.

12 663

78.0100

0709 93 10

Cukinijos

nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

112 241

78.0110

0805 10 20

Apelsinai

nuo gruodžio 1 d. iki gegužės 31 d.

252 542

78.0120

0805 20 10

Klementinai

nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos

82 192

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai (wilkings) ir panašūs citrusinių hibridai

nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos

81 570

78.0155

0805 50 10

Citrinos

nuo birželio 1 d. iki gruodžio 31 d.

310 090

78.0160

nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.

51 670

78.0170

0806 10 10

Valgomųjų vynuogių veislės

nuo liepos 21 d. iki lapkričio 20 d.

69 907

78.0175

0808 10 80

Obuoliai

nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 31 d.

553 379

78.0180

nuo rugsėjo 1 d. iki gruodžio 31 d.

72 914

78.0220

0808 30 90

Kriaušės

nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d.

183 233

78.0235

nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.

25 489

78.0250

0809 10 00

Abrikosai

nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

5 630

78.0265

0809 29 00

Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias

nuo gegužės 21 d. iki rugpjūčio 10 d.

32 371

78.0270

0809 30

Persikai, įskaitant nektarinus

nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d.

3 146

78.0280

0809 40 05

Slyvos

nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d.

16 404“

---

| 1.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/43

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 444/2014

2014 m. balandžio 30 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | CL | 173,8 |
| MA | 38,6 |
| TN | 89,9 |
| TR | 97,3 |
| ZZ | 99,9 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MA | 35,6 |
| TR | 132,1 |
| ZZ | 69,7 |
| 0709 93 10 | MA | 70,8 |
| TR | 93,5 |
| ZA | 31,4 |
| ZZ | 65,2 |
| 0805 10 20 | EG | 41,1 |
| IL | 70,8 |
| MA | 52,6 |
| TN | 64,4 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 55,9 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 85,1 |
| ZZ | 60,4 |
| 0808 10 80 | AR | 113,3 |
| BR | 86,2 |
| CL | 97,3 |
| CN | 98,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 140,7 |
| US | 213,6 |
| ZA | 118,9 |
| ZZ | 112,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

CL

173,8

MA

38,6

TN

89,9

TR

97,3

ZZ

99,9

0707 00 05

AL

41,5

MA

35,6

TR

132,1

ZZ

69,7

0709 93 10

MA

70,8

TR

93,5

ZA

31,4

ZZ

65,2

0805 10 20

EG

41,1

IL

70,8

MA

52,6

TN

64,4

TR

50,5

ZZ

55,9

0805 50 10

MA

35,6

TR

85,1

ZZ

60,4

0808 10 80

AR

113,3

BR

86,2

CL

97,3

CN

98,7

MK

30,8

NZ

140,7

US

213,6

ZA

118,9

ZZ

112,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 1.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 130/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 130/45

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 57 – Suvienodintos motociklų ir jais laikomų transporto priemonių priekinių žibintų patvirtinimo nuostatos

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

02 serijos pakeitimų; įsigaliojimo data – 2001 m. rugsėjo 12 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Priekinio žibinto patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ženklinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tvirtinimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bendrosios specifikacijos |
| --- | --- |

6.

| 7. | Specialiosios specifikacijos |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nuostatos dėl spalvotų sklaidytuvų ir filtrų |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sankcijos už reikalavimų neatitinkančią gamybą |
| --- | --- |

11.

| 12. | Priekinio žibinto patvirtinto tipo pakeitimas ir išplėtimas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

13.

| 14. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

14.

PRIEDAI:

| 1 priedas – | Pranešimas dėl priekinio žibinto tipo patvirtinimo, patvirtinto tipo išplėtimo, atsisakymo tvirtinti, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal Taisyklę Nr. 57 |
| --- | --- |

1 priedas –

| 2 priedas – | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2 priedas –

| 3 priedas – | Fotometriniai bandymai |
| --- | --- |

3 priedas –

| 4 priedas – | Eksploatuojamų priekinių žibintų fotometrinių charakteristikų pastovumo bandymai |
| --- | --- |

4 priedas –

| 5 priedas – | Būtiniausi gamybos atitikties kontrolės tvarkos reikalavimai |
| --- | --- |

5 priedas –

| 6 priedas – | Žibintų su plastikiniais sklaidytuvais reikalavimai. Sklaidytuvų ar medžiagos bandinių ir surinktų žibintų bandymai |
| --- | --- |

6 priedas –

| 7 priedas – | Būtiniausi inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimai |
| --- | --- |

7 priedas –

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma tvirtinant priekinius žibintus, kuriuose naudojamos kaitinamosios lempos ir sumontuoti stikliniai ar plastikiniai sklaidytuvai (1), kurie tiekiami kaip motociklų ir jais laikomų transporto priemonių įranga.

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

2.1.   sklaidytuvas – tolimiausia priekinio žibinto (bloko) sudedamoji dalis, praleidžianti šviesą pro šviečiamąjį paviršių;

2.2.   danga – vienas ar keli produkto ar produktų, kuriais padengiamas išorinis sklaidytuvo paviršius, sluoksniai.

2.3.   skirtingų tipų priekiniai žibintai – priekiniai žibintai, kurie skiriasi šiomis pagrindinėmis savybėmis:

| 2.3.1. | prekės pavadinimu arba prekės ženklu; |
| --- | --- |

2.3.1.

prekės pavadinimu arba prekės ženklu;

| 2.3.2. | priekinio žibinto ženklu, kaip nustatyta 4.1.4 punkte; |
| --- | --- |

2.3.2.

priekinio žibinto ženklu, kaip nustatyta 4.1.4 punkte;

| 2.3.3. | optinėmis sistemos savybėmis; |
| --- | --- |

2.3.3.

optinėmis sistemos savybėmis;

| 2.3.4. | sudedamosiomis dalimis, dėl kurių naudojimo ar nenaudojimo kinta optiniai efektai, apibūdinami kaip atspindėjimas, refrakcija arba sugertis ir (arba) deformacija. Priekinių žibintų šviesos spalvos pokytis, kai kitos savybės nekinta, nelaikomas priekinio žibinto tipo pasikeitimu. Tokiems priekiniams žibintams priskiriamas tas pats patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

2.3.4.

sudedamosiomis dalimis, dėl kurių naudojimo ar nenaudojimo kinta optiniai efektai, apibūdinami kaip atspindėjimas, refrakcija arba sugertis ir (arba) deformacija. Priekinių žibintų šviesos spalvos pokytis, kai kitos savybės nekinta, nelaikomas priekinio žibinto tipo pasikeitimu. Tokiems priekiniams žibintams priskiriamas tas pats patvirtinimo numeris;

| 2.3.5. | sklaidytuvų ir jų dangos medžiagomis (jei jos naudojamos). |
| --- | --- |

2.3.5.

sklaidytuvų ir jų dangos medžiagomis (jei jos naudojamos).

3.   PRIEKINIO ŽIBINTO PATVIRTINIMO PARAIŠKA (2)

3.1.   Patvirtinimo paraišką turi pateikti prekės pavadinimo ar ženklo savininkas arba jo įgaliotasis atstovas.

3.2.   Su kiekviena patvirtinimo paraiška turi būti pateikiama:

| 3.2.1. | pakankamai išsamūs brėžiniai (trimis egzemplioriais), kad būtų galima nustatyti tipą ir būtų parodytas priekinio žibinto priekinis vaizdas, sklaidytuvo brūkšniavimas (jei yra) ir skerspjūvis; brėžiniuose turi būti parodyta patvirtinimo ženklui numatyta vieta; |
| --- | --- |

3.2.1.

pakankamai išsamūs brėžiniai (trimis egzemplioriais), kad būtų galima nustatyti tipą ir būtų parodytas priekinio žibinto priekinis vaizdas, sklaidytuvo brūkšniavimas (jei yra) ir skerspjūvis; brėžiniuose turi būti parodyta patvirtinimo ženklui numatyta vieta;

| 3.2.2. | trumpas techninis aprašas, kuriame visų pirma būtų nurodyta pateiktos kaitinamosios lempos kategorija arba kategorijos (žr. šios taisyklės 3 priedo 6 dalį); |
| --- | --- |

3.2.2.

trumpas techninis aprašas, kuriame visų pirma būtų nurodyta pateiktos kaitinamosios lempos kategorija arba kategorijos (žr. šios taisyklės 3 priedo 6 dalį);

| 3.2.3. | du priekinio žibinto su bespalviais sklaidytuvais tipo bandiniai (3); |
| --- | --- |

3.2.3.

du priekinio žibinto su bespalviais sklaidytuvais tipo bandiniai (3);

| 3.2.4. | plastiko, iš kurio pagaminti sklaidytuvai, bandymui:






  3.2.4.1. | trylika sklaidytuvų;






  3.2.4.1.1. | šeši iš šių sklaidytuvų gali būti pakeisti šešiais ne mažesniais kaip 60 × 80 mm dydžio medžiagos bandiniais, plokščiu arba išgaubtu išoriniu paviršiumi ir ne mažesne kaip 15 × 15 mm plokščia sritimi viduryje (kreivio spindulys ne mažesnis kaip 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4.

plastiko, iš kurio pagaminti sklaidytuvai, bandymui:

3.2.4.1.

trylika sklaidytuvų;

3.2.4.1.1.

šeši iš šių sklaidytuvų gali būti pakeisti šešiais ne mažesniais kaip 60 × 80 mm dydžio medžiagos bandiniais, plokščiu arba išgaubtu išoriniu paviršiumi ir ne mažesne kaip 15 × 15 mm plokščia sritimi viduryje (kreivio spindulys ne mažesnis kaip 300 mm);

| 3.2.4.1.2. | kiekvienas toks sklaidytuvas arba medžiagos bandinys turi būt pagaminti tokiu pačiu būdu, kuris naudojamas serijinės gamybos reikmėms; |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

kiekvienas toks sklaidytuvas arba medžiagos bandinys turi būt pagaminti tokiu pačiu būdu, kuris naudojamas serijinės gamybos reikmėms;

| 3.2.4.2. | atšvaitas, prie kurio pagal gamintojo instrukcijas gali būti montuojami sklaidytuvai. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

atšvaitas, prie kurio pagal gamintojo instrukcijas gali būti montuojami sklaidytuvai.

3.3.   Medžiagos, iš kurių gaminami sklaidytuvai ir dangos, jei jos naudojamos, pateikiamos su tų medžiagų ir dangų charakteristikų bandymų ataskaita, jei jos jau buvo išbandytos.

3.4.   Prieš suteikdama tipo patvirtinimą kompetentinga institucija patikrina, ar naudojamos tinkamos priemonės veiksmingai gamybos atitikties kontrolei užtikrinti.

4.   ŽENKLAI

4.1.   Ant tvirtinti pateikiamų priekinių žibintų turi būti aiškiai, įskaitomai ir nenutrinamai įrašyti:

| 4.1.1. | pareiškėjo prekinis pavadinimas arba ženklas: |
| --- | --- |

4.1.1.

pareiškėjo prekinis pavadinimas arba ženklas:

| 4.1.2. | išorėje ir (arba) ant sklaidytuvo – išorinis priekinio žibinto ženklas, matomas, kai priekinis žibintas yra sumontuotas transporto priemonėje.
  Ant visų blokų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus, kurie sukonstruoti taip, kad kaitinamasis artimosios šviesos žibinto siūlas nebūtų naudojamas kartu su kurią nors kitą apšvietimo funkciją atliekančiu įtaisu, su kuriuo jis tarpusavyje gali būti sujungtas: patvirtinimo ženkle už artimosios šviesos žibinto simbolio turi būti įstrižas brūkšnys (/); |
| --- | --- |

4.1.2.

išorėje ir (arba) ant sklaidytuvo – išorinis priekinio žibinto ženklas, matomas, kai priekinis žibintas yra sumontuotas transporto priemonėje.

Ant visų blokų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus, kurie sukonstruoti taip, kad kaitinamasis artimosios šviesos žibinto siūlas nebūtų naudojamas kartu su kurią nors kitą apšvietimo funkciją atliekančiu įtaisu, su kuriuo jis tarpusavyje gali būti sujungtas: patvirtinimo ženkle už artimosios šviesos žibinto simbolio turi būti įstrižas brūkšnys (/);

| 4.1.3. | priekinio žibinto galinėje dalyje nurodoma kaitinamosios lempos kategorija S1 ir (arba) S2; |
| --- | --- |

4.1.3.

priekinio žibinto galinėje dalyje nurodoma kaitinamosios lempos kategorija S1 ir (arba) S2;

| 4.1.4. | ženklai išdėstyti tolesnėje lentelėje:






  Išorinis priekinių žibintų ženklinimas | Nurodoma kaitinamosios lempos kategorija |
| --- | --- | --- |
| MB | S1 |
| MB | S2 |
| MB | S1/S2 |

4.1.4.

ženklai išdėstyti tolesnėje lentelėje:

Išorinis priekinių žibintų ženklinimas

Nurodoma kaitinamosios lempos kategorija

MB

S1

MB

S2

MB

S1/S2

| 4.1.5. | Žibintai su plastikiniu sklaidytuvu be 4.1.2. ir 4.1.4. punktuose nurodyto simbolio ženklinami raidžių „PL“ grupe. |
| --- | --- |

4.1.5.

Žibintai su plastikiniu sklaidytuvu be 4.1.2. ir 4.1.4. punktuose nurodyto simbolio ženklinami raidžių „PL“ grupe.

4.2.   Be to, ant sklaidytuvų ir pagrindinės dalies (4) turi būti pakankamo dydžio tarpai patvirtinimo ženklui ir papildomiems simboliams, nurodytiems 4 dalyje; šie tarpai turi būti parodyti brėžiniuose, nurodytuose 3.2.1 punkte.

5.   PATVIRTINIMAS

5.1.   Jei visi priekinio žibinto tipo bandiniai, pateikti pagal 3 dalį, atitinka šios taisyklės reikalavimus, patvirtinimas turi būti suteiktas.

5.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui turi būti paskirtas patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys (šiuo metu 01 atitinka 01 serijos pakeitimus, kurie įsigaliojo 1989 m. vasario 28 d.) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati susitariančioji šalis negali paskirti to paties numerio kito tipo priekiniam žibintui, išskyrus tuo atveju, jei patvirtinto tipo išplėtimas suteikiamas priekiniam žibintui, kuris skiriasi tik spinduliuojamos šviesos spalva.

5.3.   Apie pagal šią taisyklę suteiktą priekinio žibinto tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba atsisakymą patvirtinti priekinio žibinto tipą turi būti pranešta šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio blanku.

5.4.   Ant kiekvieno priekinio žibinto, atitinkančio pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, be 4.1 punkte nustatytų ženklų 4.2 punkte nurodytoje vietoje turi būti:

| 5.4.1. | tarptautinio patvirtinimo ženklas (5), kurį sudaro:






  5.4.1.1. | apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (6); |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

tarptautinio patvirtinimo ženklas (5), kurį sudaro:

5.4.1.1.

apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (6);

| 5.4.1.2. | patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

5.4.1.2.

patvirtinimo numeris.

| 5.4.2. | Bet kuriuo atveju šalims, kurios yra Susitarimo susitariančios šalys ir taiko šią taisyklę, perduodamuose patvirtinimo sertifikatuose ir pranešime turi būti nustatyta tinkama darbo tvarka, taikyta atliekant bandymą pagal 4 priedo 1.1.1.1 punktą, ir leidžiama (-os) įtampos vertė (-ės) pagal 4 priedo 1.1.1.2 punktą.
  Atitinkamais atvejais įtaisas turi būti ženklinamas taip:
  ant blokų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus, kurie sukonstruoti taip, kad artimosios šviesos žibinto kaitinamasis siūlas nebūtų naudojamas kartu su kurią nors kitą apšvietimo funkciją atliekančiu įtaisu, su kuriuo jis tarpusavyje gali būti sujungtas: patvirtinimo ženkle už artimosios šviesos simbolio turi būti įstrižas brūkšnys (/). |
| --- | --- |

5.4.2.

Bet kuriuo atveju šalims, kurios yra Susitarimo susitariančios šalys ir taiko šią taisyklę, perduodamuose patvirtinimo sertifikatuose ir pranešime turi būti nustatyta tinkama darbo tvarka, taikyta atliekant bandymą pagal 4 priedo 1.1.1.1 punktą, ir leidžiama (-os) įtampos vertė (-ės) pagal 4 priedo 1.1.1.2 punktą.

Atitinkamais atvejais įtaisas turi būti ženklinamas taip:

ant blokų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus, kurie sukonstruoti taip, kad artimosios šviesos žibinto kaitinamasis siūlas nebūtų naudojamas kartu su kurią nors kitą apšvietimo funkciją atliekančiu įtaisu, su kuriuo jis tarpusavyje gali būti sujungtas: patvirtinimo ženkle už artimosios šviesos simbolio turi būti įstrižas brūkšnys (/).

5.5.   5.4 punkte nurodyti ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.

5.6.   Šios taisyklės 2 priede pateiktas patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdys.

6.   BENDROSIOS SPECIFIKACIJOS

6.1.   Kiekvienas priekinio žibinto tipo bandinys turi atitikti šioje dalyje ir 7 dalyje, taip pat, jeigu būtina, 8 dalyje nustatytas specifikacijas.

6.2.   Priekiniai žibintai projektuojami ir konstruojami taip, kad nežiūrint galimos vibracijos įprastinio naudojimo sąlygomis jie toliau veiktų tinkamai ir pasižymėtų šioje taisyklėje nustatytomis charakteristikomis.

6.2.1.   Priekiniai žibintai turi būti montuojami su įtaisu, kuriuo juos transporto priemonėse galima reguliuoti, laikantis priekiniams žibintams taikomų taisyklių. Toks įtaisas nebūtinas, jei atšvaito ir sklaidytuvų negalima atskirti vienas nuo kito; tokio tipo sudedamosios dalys gali būti naudojamos tik tokiose transporto priemonėse, kurių priekiniai žibintai reguliuojami kitomis priemonėmis.

Kai priekinis žibintas, skleidžiantis tolimąją šviesą, ir priekinis žibintas, skleidžiantis artimąją šviesą, įrengti su atskiromis lempomis, montuojami į sudėtinį bloką, reguliavimo įrenginiu turi būti įmanoma atskirai reguliuoti kiekvieną optinę sistemą.

6.2.2.   Tačiau šios nuostatos netaikomos priekinių žibintų sąrankoms, kurių atšvaitai neatskiriami. Tokiu atveju taikomi šios taisyklės 7.3 punkte išdėstyti reikalavimai. Jei tolimajai šviesai sukurti naudojamas daugiau kaip vienas šviesos šaltinis, didžiausiajai apšvietimo vertei (Emax) apskaičiuoti taikomos kombinuotosios funkcijos.

6.3.   Dalys, kuriomis kaitinamoji lempa tvirtinama prie atšvaito, turi būti pagamintos taip, kad net ir tamsoje kaitinamoji lempa galėtų būti įtaisyta tik teisingoje padėtyje.

6.4.   Siekiant užtikrinti, kad nebūtų didelių fotometrinių savybių pokyčių, pagal 4 priedo reikalavimus turi būti atlikti papildomi bandymai.

6.5.   Jei priekinio žibinto sklaidytuvas pagamintas iš plastiko, bandymai turi būti atlikti pagal 6 priedo reikalavimus.

7.   SPECIALIOSIOS SPECIFIKACIJOS

7.1.   Teisinga sklaidytuvo padėtis optinės sistemos atžvilgiu turi būti aiškiai pažymėta ir apsaugota taip, kad naudojamas sklaidytuvas nepasisuktų.

7.2.   Priekinio žibinto sukuriamam apšvietimui matuoti turi būti naudojamas matavimo ekranas, aprašytas šios taisyklės 3 priede, ir standartinė kaitinamoji lempa. (S1 ir (arba) S2, Taisyklė Nr. 37) su lygia ir bespalve kolba.

Standartinė kaitinamoji lempa turi būti sureguliuota taikytinam atskaitos šviesos srautui, vadovaujantis nustatytomis šių lempų vertėmis.

7.3.   Artimosios šviesos spindulio ribinė linija turi būti pakankamai aiški, kad būtų galima spindulį tinkamai sureguliuoti. Ribinė linija turi būti kuo tiesesnė ir horizontalesnė ir apimti mažiausiai 5o į bet kurią pusę nuo linijos vv (žr. 3 priedą).

Sureguliuoti pagal 3 priedą priekiniai žibintai turi atitikti jame nurodytus reikalavimus.

7.4.   Spindulio forma neturi turėti jokių šoninių nuokrypių, kenkiančių geram matomumui.

7.5.   7.2 punkte nurodyto ekrano apšvietimo vertės matuojamos fotoelementu, kurio naudingasis plotas yra kvadratas su 65 mm kraštine.

8.   NUOSTATOS DĖL SPALVOTŲ SKLAIDYTUVŲ IR FILTRŲ

8.1.   Patvirtinti gali būti priekiniai žibintai, skleidžiantys bespalvę arba pasirinkto atspalvio geltoną šviesą su nespalvota kaitinamąja lempa. Atitinkamos kolorimetrinės geltonų stiklų ar filtrų charakteristikos, išreikštos CIE pagrindinių spalvų koordinatėmis, yra šios:

Pasirinkto geltono atspalvio filtras (ekranas arba sklaidytuvas)

| riba raudonos spalvos kryptimi: | y ≥ 0,138 + 0,58 x |
| --- | --- |
| riba žalios spalvos kryptimi: | y ≥ 1,29 x – 0,1 |
| riba baltos spalvos kryptimi: | y ≥ – x + 0,966 |
| riba spektrinės vertės kryptimi: | y ≥ – x + 0,992 |

riba raudonos spalvos kryptimi:

y ≥ 0,138 + 0,58 x

riba žalios spalvos kryptimi:

y ≥ 1,29 x – 0,1

riba baltos spalvos kryptimi:

y ≥ – x + 0,966

riba spektrinės vertės kryptimi:

y ≥ – x + 0,992

tai galima išreikšti ir taip:

| vyraujantis bangų ilgis: | 575 – 585 n m |
| --- | --- |
| grynumo koeficientas: | 0,90 – 0,98 |
| Pralaidumo koeficientas turi būti ≥ 0,78 |

vyraujantis bangų ilgis:

575 – 585 n m

grynumo koeficientas:

0,90 – 0,98

Pralaidumo koeficientas turi būti ≥ 0,78

Pralaidumo koeficientas nustatomas naudojant šviesos šaltinį, kurio spalvinė temperatūra yra 2 856 K (ir kuris atitinka Tarptautinės apšvietimo komisijos (CIE) A klasės apšvietimo įtaisą).

8.2.   Filtras turi būti priekinio žibinto dalis ir turi būti prie jo pritvirtintas taip, kad naudotojas negalėtų filtro pašalinti netyčia arba tyčia, naudodamas įprastus įrankius.

8.3.   Pastaba dėl spalvos

Kadangi priekinio žibinto, skleidžiančio bespalvę arba pasirinkto atspalvio geltoną šviesą, tipui suteikiamas bet koks patvirtinimas pagal šią taisyklę, vadovaujantis 8.1 punktu, Susitarimo, prie kurio pridedama ši taisyklė, 3 straipsnis nekliudo susitariančiosioms šalims jų įregistruotose transporto priemonėse drausti priekinius žibintus, skleidžiančius nenuspalvintą ar pasirinkto atspalvio geltoną šviesą.

9.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

9.1.   Praėjus šešiems mėnesiams nuo Taisyklės Nr. 113 oficialios įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys nustoja teikusios EEK patvirtinimus pagal šią taisyklę.

9.2.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neatsisako suteikti patvirtinto tipo išplėtimų, jeigu priekinio žibinto tipas atitinka šios taisyklės (su 01 serijos pakeitimais) reikalavimus.

9.3.   Esami MB patvirtinimai, suteikti pagal šią taisyklę anksčiau nei Taisyklės Nr. 113 įsigaliojimo data, ir visi išplėsto tipo patvirtinimai, įskaitant pagal šią taisyklę su ankstesnės serijos pakeitimais suteiktus patvirtinimus, lieka galioti neribotą laiką.

9.4.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau teikia patvirtinimus priekiniams žibintams, remdamosi šia taisykle, su sąlyga, kad priekiniai žibintai skirti montuoti eksploatuojamose transporto priemonėse kaip atsarginės dalys.

9.5.   Nuo Taisyklės Nr. 113 oficialios įsigaliojimo dienos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis negali drausti naujo tipo transporto priemonėse montuoti pagal Taisyklę Nr. 113 patvirtintus priekinius žibintus.

9.6.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau leidžia tam tikro tipo arba atskirose transporto priemonėse montuoti pagal šią taisyklę patvirtintus priekinius žibintus.

9.7.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau leidžia montuoti ar naudoti eksploatuojamose transporto priemonėse priekinius žibintus, patvirtintus pagal šią taisyklę su bet kurios ankstesnės serijos pakeitimais, jeigu priekiniai žibintai skirti naudoti kaip atsarginės dalys.

10.   GAMYBOS ATITIKTIS

10.1.   Pagal šią taisyklę patvirtinti priekiniai žibintai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas laikantis 7 dalyje nustatytų reikalavimų.

10.2.   Siekiant patikrinti, ar laikomasi 10.1 punkte nustatytų reikalavimų, turi būti atliekama tinkama gamybos kontrolė.

10.3.   Patvirtinimo turėtojas visų pirma turi:

| 10.3.1. | užtikrinti, kad būtų taikomos veiksmingos gaminių kokybės kontrolės procedūros; |
| --- | --- |

10.3.1.

užtikrinti, kad būtų taikomos veiksmingos gaminių kokybės kontrolės procedūros;

| 10.3.2. | turėti galimybę naudoti visų patvirtintų tipų atitikčiai patikrinti būtiną kontrolės įrangą; |
| --- | --- |

10.3.2.

turėti galimybę naudoti visų patvirtintų tipų atitikčiai patikrinti būtiną kontrolės įrangą;

| 10.3.3. | užtikrinti, kad būtų registruojami bandymų rezultatų duomenys ir kad tam tikrą laiką, suderintą su administravimo tarnyba, būtų galima naudotis susijusiais dokumentais; |
| --- | --- |

10.3.3.

užtikrinti, kad būtų registruojami bandymų rezultatų duomenys ir kad tam tikrą laiką, suderintą su administravimo tarnyba, būtų galima naudotis susijusiais dokumentais;

| 10.3.4. | analizuoti kiekvieno tipo bandymų rezultatus, siekiant patikrinti ir užtikrinti gaminio savybių pastovumą, pramoninei gamybai taikant tam tikrą leidžiamą nuokrypį; |
| --- | --- |

10.3.4.

analizuoti kiekvieno tipo bandymų rezultatus, siekiant patikrinti ir užtikrinti gaminio savybių pastovumą, pramoninei gamybai taikant tam tikrą leidžiamą nuokrypį;

| 10.3.5. | užtikrinti, kad su visais gaminio tipais būtų atliekami bent šios taisyklės 5 priede nustatyti bandymai; |
| --- | --- |

10.3.5.

užtikrinti, kad su visais gaminio tipais būtų atliekami bent šios taisyklės 5 priede nustatyti bandymai;

| 10.3.6. | užtikrinti, kad atlikus nustatyto tipo bandymą su atrinktais bandiniais ir nustačius neatitiktį, būtų atliekama papildoma atranka ir papildomas bandymas. Turi būti imtasi visų būtinų veiksmų, kad gamyba vėl atitiktų reikalavimus. |
| --- | --- |

10.3.6.

užtikrinti, kad atlikus nustatyto tipo bandymą su atrinktais bandiniais ir nustačius neatitiktį, būtų atliekama papildoma atranka ir papildomas bandymas. Turi būti imtasi visų būtinų veiksmų, kad gamyba vėl atitiktų reikalavimus.

10.4.   Tipo patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienam produkcijos vienetui taikomus atitikties kontrolės metodus.

10.4.1.   Per visus patikrinimus tikrinančiam pareigūnui pateikiami bandymų įrašų žurnalai ir produkcijos patikrinimo įrašai.

10.4.2.   Inspektorius gali atsitiktine tvarka pasirinkti bandinius, kurie bus išbandyti gamintojo laboratorijoje. Mažiausias bandinių skaičius gali būti nustatytas atsižvelgiant į paties gamintojo atliktų patikrų rezultatus.

10.4.3.   Nustatęs, kad kokybės lygis nepakankamas arba kad būtina patikrinti bandymų, atliktų pagal 10.4.2 punktą, patikimumą, inspektorius, vadovaudamasis 7 priede nurodytais kriterijais, atrenka bandinius, kurie bus perduoti technikos tarnybai, atlikusiai tipo patvirtinimo bandymus.

10.4.4.   Kompetentinga institucija gali atlikti bet kurį šioje taisyklėje nustatytą bandymą. Šie bandymai atliekami su bandiniais, atsitiktine tvarka atrinktais nepažeidžiant gamintojo teikimo įsipareigojimų ir laikantis 7 priede nustatytų kriterijų.

10.4.5.   Kompetentinga institucija siekia, kad patikros būtų atliekamos ne rečiau kaip kartą per dvejus metus. Tačiau tokį sprendimą kompetentinga institucija priima savo nuožiūra, atsižvelgdama į veiksmingai gamybos atitikties kontrolei užtikrinti skirtas priemones. Jeigu buvo užregistruota neigiamų rezultatų, kompetentinga institucija turi užtikrinti, kad kuo greičiau būtų imtasi visų gamybos atitikčiai iš naujo užtikrinti būtinų veiksmų.

10.5.   Į priekinius žibintus su akivaizdžiais trūkumais neatsižvelgiama.

11.   SANKCIJOS UŽ REIKALAVIMŲ NEATITINKANČIĄ GAMYBĄ

11.1.   Pagal šią taisyklę suteiktas priekinio žibinto tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma pirmiau išdėstytų reikalavimų arba jei patvirtinimo ženklą turintis priekinis žibintas neatitinka patvirtinto tipo.

11.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, kitas šią taisyklę taikančias susitariančiąsias šalis apie tai nedelsdama informuoja naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio blanką.

12.   PRIEKINIO ŽIBINTO PATVIRTINTO TIPO PAKEITIMAS IR IŠPLĖTIMAS

12.1.   Apie priekinio žibinto tipo pakeitimą pranešama administracijos padaliniams, suteikusiems priekinio žibinto tipo patvirtinimą. Tuomet šis padalinys gali:

| 12.1.1. | laikyti, kad pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju priekinis žibintas vis dar atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

12.1.1.

laikyti, kad pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju priekinis žibintas vis dar atitinka reikalavimus, arba

| 12.1.2. | pareikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymų ataskaitą. |
| --- | --- |

12.1.2.

pareikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymų ataskaitą.

12.2.   Pranešimas, kuriame apibrėžiami pakeitimai, apie patvirtinimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą šią taisyklę taikančioms Susitarimo šalims perduodamas 5.3 punkte nurodyta tvarka.

12.3.   Patvirtintą tipą išplečianti kompetentinga institucija suteikia išplėtimo serijos numerį ir praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

13.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo priekinį žibintą, jis turi pranešti apie tai patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką, informuoja kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. Susitarimo šalis.

14.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitarimo šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiami kitose šalyse išduodamų patvirtinimų ar patvirtinto tipo išplėtimų liudijimai, atsisakymas suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimas, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Niekas šioje taisyklėje negali sutrukdyti taisyklę taikančiai Susitarimo šaliai uždrausti naudoti priekinių žibintų derinį su plastikiniu sklaidytuvu, patvirtintu pagal šią taisyklę, su mechaniniu priekinio žibinto valymo įtaisu (su valytuvais).

(2)  Kaitinamosios lempos patvirtinimo paraiška: žr. Taisyklę Nr. 37.

(3)  Jei priekinius žibintus ketinama gaminti su spalvotais sklaidytuvais, tik spalvos patikrinimui papildomai turi būti pateikti du spalvotų sklaidytuvų bandiniai.

(4)  Reflektorius laikomas korpusu. Jeigu sklaidytuvų negalima atskirti nuo priekinio žibinto korpuso, pakanka vietos ant sklaidytuvo arba korpuso.

(5)  Jeigu skirtingų tipų priekiniai žibintai turi tapatų sklaidytuvą arba tapatų atšvaitą, sklaidytuvas ir atšvaitas gali būti paženklinti įvairiais tų tipų priekinių žibintų patvirtinimo ženklais su sąlyga, kad nedviprasmiškai galima nustatyti pateiktam konkrečiam tipui suteiktą patvirtinimo numerį.

(6)  1958 m. Susitarimo šalių skiriamieji numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2./Amend.1.

---

1 PRIEDAS

Image

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

a = 12 mm min.

Priekinis žibintas, pažymėtas šiuo patvirtinimo ženklu, patvirtintas Nyderlanduose (E4); jam suteiktas patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal šios taisyklės (su 01 serijos pakeitimais) reikalavimus.

Pastaba.

Patvirtinimo numeris turi būti pritvirtintas greta apskritimo, virš E raidės arba po ja, į kairę arba į dešinę nuo jos. Patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti vienoje E raidės pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Turėtų būti vengiama romėniškų skaitmenų, kad jie nebūtų painiojami su kitais simboliais.

| Priekinio žibinto, atitinkančio Taisyklės Nr. 57 reikalavimus, identifikavimas. Priekinis žibintas sukonstruotas taip, kad artimosios šviesos žibinto kaitinamasis siūlas |
| --- |
| gali šviesti kartu | nešviestų kartu |
| su tolimosios šviesos žibintu ir (arba) kitu apšvietimo funkciją atliekančiu įtaisu, su kuriuo jis tarpusavyje sujungtas. |

Priekinio žibinto, atitinkančio Taisyklės Nr. 57 reikalavimus, identifikavimas. Priekinis žibintas sukonstruotas taip, kad artimosios šviesos žibinto kaitinamasis siūlas

gali šviesti kartu

nešviestų kartu

su tolimosios šviesos žibintu ir (arba) kitu apšvietimo funkciją atliekančiu įtaisu, su kuriuo jis tarpusavyje sujungtas.

Nurodytu patvirtinimo ženklu pažymėtas priekinis žibintas yra su plastikiniu sklaidytuvu, kuris patvirtintas Nyderlanduose (E 4) (patvirtinimo numeris 01 2440). Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal šios taisyklės (su 01 serijos pakeitimais) reikalavimus.

Jis sukonstruotas taip, kad artimosios šviesos žibinto kaitinamasis siūlas gali šviesti kartu su tolimosios šviesos žibintu ir (arba) kitu apšvietimo funkciją atliekančiu įtaisu, su kuriuo jis tarpusavyje sujungtas.

---

3 PRIEDAS

FOTOMETRINIAI BANDYMAI

1.   Reguliavimo reikmėms naudojamas reguliavimo ekranas turi būti mažiausiai 10 m atstumu priešais priekinį žibintą, linija h-h yra horizontali. Matuojant fotoelementas turi būti 25 m atstumu priešais priekinį žibintą, statmenai kaitinamosios lempos kaitinamąjį siūlą ir HV tašką jungiančiai linijai;

2.   Horizontaliai priekinis žibintas turi būti sureguliuotas taip, kad tolimosios šviesos spindulys būtų vertikalioje v-v linijoje.

3.   Vertikaliai priekinis žibintas turi būti sureguliuotas taip, kad artimosios šviesos ribinė linija būtų 250 mm po h-h linija.

4.   Pagal 2 ir 3 punktus sureguliuotas priekinis žibintas, panašiomis sąlygomis kaip ir tolimosios šviesos žibintas, turi atitikti šias sąlygas:

4.1.   tolimosios šviesos centras turi būti ne daugiau kaip 0,6° virš linijos h-h arba po ja.

4.2.   tolimoji šviesa pasiekia didžiausiąją apšvietimo vertę (E max) viso spindulio formos centre ir silpnėja horizontaliai;

4.3.   didžiausia tolimosios šviesos spindulio apšvietimas (E max) yra bent 32 liuksai;

4.3.1.   MB klasės priekinių žibintų – 32 liuksai;

4.4.   Apšvietimas, kurį sukuria žibinto spinduliuojama tolimoji šviesa, turi atitikti toliau pateiktas vertes.

4.4.1.   Linijų hh ir vv sankirtos taškas (HV) turi būti izoliuksės, žyminčios 90 % didžiausio apšvietimo, viduje.

4.4.2.   Pradedant nuo taško HV ir horizontaliai judant į dešinę ir į kairę, tolimosios šviesos žibinto apšvietimas 1,125 m atstumu turi būti ne mažesnė kaip 12 liuksų, o 2,25 m atstumu – ne mažesnė kaip 3 liuksai.

4.5.   apšvietimas, kurį sukuria žibinto spinduliuojama artimoji šviesa, turi atitikti toliau pateiktas vertes:

| Matavimo taškas | MB klasės priekinis žibintas |
| --- | --- |
| Bet kuris taškas linijoje h-h arba virš jos | ≤ 0,7 lux |
| Bet kuris taškas linijoje 50L-50R, išskyrus 50 V (1) | ≤ 1,5 lux |
| Taškas 50 V | ≤ 3 lux |
| Bet kuris taškas linijoje 25L-25R | ≤ 3 lux |
| Bet kuris taškas IV zonoje | ≤ 1,5 lux |

Matavimo taškas

MB klasės priekinis žibintas

Bet kuris taškas linijoje h-h arba virš jos

≤ 0,7 lux

Bet kuris taškas linijoje 50L-50R, išskyrus 50 V (1)

≤ 1,5 lux

Taškas 50 V

≤ 3 lux

Bet kuris taškas linijoje 25L-25R

≤ 3 lux

Bet kuris taškas IV zonoje

≤ 1,5 lux

5.   MATAVIMO IR REGULIAVIMO EKRANAS

(matmenys mm, matuojant 25 m atstumą)

6.   Kaip kaitinamosios lempos naudojamos S1 arba S2 kategorijos lempos pagal Taisyklę Nr. 37.

---

(1)  Formula

---

4 PRIEDAS

EKSPLOATUOJAMŲ PRIEKINIŲ ŽIBINTŲ FOTOMETRINIŲ CHARAKTERISTIKŲ PASTOVUMO BANDYMAI

SURINKTŲ PRIEKINIŲ ŽIBINTŲ BANDYMAI

Kai pagal šios taisyklės nurodymus taške Emax tolimajai šviesai ir taškuose HV, 50 R, 50 L, B 50 artimajai šviesai išmatuojamos fotometrinės vertės, fotometrinių charakteristikų stabilumo eksploatavimo sąlygomis bandymas atliekamas su surinkto priekinio žibinto bandiniu. Surinktas priekinis žibintas turi būti suprantamas kaip žibintas kartu su supančiomis korpuso dalimis ir lempomis, kurios gali daryti įtaką jo šiluminei sklaidai.

1.   FOTOMETRINIŲ CHARAKTERISTIKŲ STABILUMO BANDYMAS

Bandymai turi būti atliekami, kai yra sausas ir ramus oras, aplinkos temperatūra 23 °C ± 5 °C: surinkti priekiniai žibintai montuojami ant pagrindo, kad sąlygos būtų tokios, kaip teisingai sumontavus transporto priemonėje.

1.1.   Švarus priekinis žibintas

Priekinis žibintas laikomas įjungtas 12 valandų, kaip aprašyta 1.1.1 punkte, ir patikrinamas, kaip nurodyta 1.1.2 punkte.

1.1.1.   Bandymo procedūra

Priekinis žibintas nustatytą laiką naudojamas taip, kad:

| 1.1.1.1. | a) | jei tvirtinamas tik vienas apšvietimo įtaisas (tolimosios arba artimosios šviesos), atitinkamas kaitinamasis siūlas yra įjungtas reikiamą laikotarpį (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.1.1.

a)

jei tvirtinamas tik vienas apšvietimo įtaisas (tolimosios arba artimosios šviesos), atitinkamas kaitinamasis siūlas yra įjungtas reikiamą laikotarpį (1);

| b) | vienas kitą papildančių artimosios šviesos ir tolimosios šviesos žibintų atveju (naudojama lempa su dviem kaitinamaisiais siūlais arba dvi kaitinamosios lempos):
  Jei pareiškėjas deklaruoja, kad priekinis žibintas skirtas naudoti degant tik vienam lempos kaitinamajam siūlui (2), bandymas atliekamas pagal šią sąlygą, o kiekvienas aktyvinamas nurodytas šviesos šaltinis turi degti pusę 1.1 punkte nurodytos trukmės;
  visais kitais atvejais priekinis žibintas bandomas taikant tokią procedūrą iki bus pasiekta nustatyta trukmė: | 15 minučių uždegtas artimosios šviesos kaitinamasis siūlas; |
| --- | --- | --- |

b)

vienas kitą papildančių artimosios šviesos ir tolimosios šviesos žibintų atveju (naudojama lempa su dviem kaitinamaisiais siūlais arba dvi kaitinamosios lempos):

Jei pareiškėjas deklaruoja, kad priekinis žibintas skirtas naudoti degant tik vienam lempos kaitinamajam siūlui (2), bandymas atliekamas pagal šią sąlygą, o kiekvienas aktyvinamas nurodytas šviesos šaltinis turi degti pusę 1.1 punkte nurodytos trukmės;

visais kitais atvejais priekinis žibintas bandomas taikant tokią procedūrą iki bus pasiekta nustatyta trukmė:

15 minučių uždegtas artimosios šviesos kaitinamasis siūlas;

| | 5 minutėms įjungiami visi kaitinamieji siūlai; |
| --- | --- |

5 minutėms įjungiami visi kaitinamieji siūlai;

| c) | sugrupuotų apšvietimo funkcijas atliekančių žibintų atveju visi atskiras funkcijas atliekantys žibintai turi būti įjungti vienu metu atskiras funkcijas atliekantiems žibintams nurodytą laikotarpį; a) taip pat atsižvelgiant į viena kitą papildančias apšvietimo funkcijas atliekančių žibintų naudojimą ir b) gamintojo specifikacijas. |
| --- | --- |

c)

sugrupuotų apšvietimo funkcijas atliekančių žibintų atveju visi atskiras funkcijas atliekantys žibintai turi būti įjungti vienu metu atskiras funkcijas atliekantiems žibintams nurodytą laikotarpį; a) taip pat atsižvelgiant į viena kitą papildančias apšvietimo funkcijas atliekančių žibintų naudojimą ir b) gamintojo specifikacijas.

| 1.1.1.2. | Bandymo įtampa
  Įtampa turi būti nustatyta tokia, kad siektų 90 % Taisyklėje Nr. 37 S kategorijos kaitinamosioms lempoms nustatytos didžiausios galios vatais.
  Naudojama galia vatais visais atvejais turi atitikti kaitinamosios lempos 12 V dydžio vardinę įtampą, išskyrus atvejus, kai paraiškos pateikėjas nurodo, kad priekinį žibintą galima naudoti esant kitokiai įtampai. |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Bandymo įtampa

Įtampa turi būti nustatyta tokia, kad siektų 90 % Taisyklėje Nr. 37 S kategorijos kaitinamosioms lempoms nustatytos didžiausios galios vatais.

Naudojama galia vatais visais atvejais turi atitikti kaitinamosios lempos 12 V dydžio vardinę įtampą, išskyrus atvejus, kai paraiškos pateikėjas nurodo, kad priekinį žibintą galima naudoti esant kitokiai įtampai.

1.1.2.   Bandymų rezultatai

1.1.2.1.   Apžiūra

Priekiniam žibintui pasiekus aplinkos temperatūrą, priekinio žibinto sklaidytuvas ir išorinis sklaidytuvas, jeigu yra, nuvalomas švariu, drėgnu medvilnės audeklu. Bandinys apžiūrimas, apžiūros metu negali būti pastebėta jokių nelygumų, deformacijų, įskilimų, bandomojo pavyzdžio sklaidytuvo ar, jei yra, išorinio sklaidytuvo spalvos pokyčių.

1.1.2.2.   Fotometrinis bandymas

Pagal šios taisyklės reikalavimus fotometrinės vertės tikrinamos šiuose taškuose:

Artimoji šviesa:

50 R, 50 L, B 50 HV

Tolimoji šviesa:

Taškas Emax

Gali būti atliekamas kitas reguliavimas, kad būtų kompensuota šilumos sukelta priekinio žibinto pagrindo deformacija (spindulio ribinės linijos padėties pokytis aprašytas šio priedo 2 dalyje).

Leistinas 10 % nuokrypis nuo fotometrinių charakteristikų ir reikšmių, išmatuotų prieš bandymus, įskaitant leistinus fotometrijos tvarkos nuokrypius.

1.2.   Nešvarus priekinis žibintas

Išbandytas, kaip nurodyta 1.1 punkte, priekinis žibintas turi būti įjungtas vieną valandą, kaip aprašyta 1.1.1 punkte, paruošus, kaip nurodyta 1.2.1 punkte, ir patikrinus, kaip nurodyta 1.1.2 punkte.

1.2.1.   Priekinio žibinto paruošimas

1.2.1.1.   Bandymo mišinys

1.2.1.1.1.   Priekiniam žibintui su išoriniu stikliniu sklaidytuvu:

Vandens ir teršiančios priemonės mišinys, kuriuo aptaškomas priekinis žibintas, turi būti sudarytas iš:

| | 9 dalių (pagal masę) silikatinio smėlio, kurio smiltys nuo 0 iki 100 μm dydžio, |
| --- | --- |

9 dalių (pagal masę) silikatinio smėlio, kurio smiltys nuo 0 iki 100 μm dydžio,

| | 1 dalies (pagal masę) augalinių anglies dulkių (buko malkų), kurių dalelės nuo 0 iki 100 μm dydžio, |
| --- | --- |

1 dalies (pagal masę) augalinių anglies dulkių (buko malkų), kurių dalelės nuo 0 iki 100 μm dydžio,

| | 0,2 dalies (pagal masę) NaCMC (3) ir |
| --- | --- |

0,2 dalies (pagal masę) NaCMC (3) ir

| | tinkamo kiekio distiliuoto vandens, kurio savitasis laidis ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

tinkamo kiekio distiliuoto vandens, kurio savitasis laidis ≤ 1 mS/m.

Mišinys turi būti paruoštas ne seniau nei prieš 14 dienų.

1.2.1.1.2.   Priekiniam žibintui su išoriniu plastikiniu sklaidytuvu:

Žibintui naudojamas vandens ir teršiančios priemonės mišinys turi būti sudarytas iš:

| | 9 dalių (pagal masę) silikatinio smėlio, kurio smiltys nuo 0 iki 100 μm dydžio, |
| --- | --- |

9 dalių (pagal masę) silikatinio smėlio, kurio smiltys nuo 0 iki 100 μm dydžio,

| | 1 dalies (pagal masę) augalinių anglies dulkių (buko malkų), kurių dalelės nuo 0 iki 100 μm dydžio, |
| --- | --- |

1 dalies (pagal masę) augalinių anglies dulkių (buko malkų), kurių dalelės nuo 0 iki 100 μm dydžio,

| | 0,2 dalies (pagal masę) NaCMC, |
| --- | --- |

0,2 dalies (pagal masę) NaCMC,

| | 13 dalių (pagal svorį) distiliuoto vandens, kurio savitasis laidumas ≤ 1 mS/m, ir |
| --- | --- |

13 dalių (pagal svorį) distiliuoto vandens, kurio savitasis laidumas ≤ 1 mS/m, ir

| | 2 ± 1 masės dalių paviršiaus įtempimą mažinančios medžiagos (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 masės dalių paviršiaus įtempimą mažinančios medžiagos (4).

Mišinys turi būti paruoštas ne seniau nei prieš 14 dienų.

1.2.1.2.   Bandymų mišinio tepimas ant priekinio žibinto

Bandymų mišiniu tolygiai padengiamas visas priekinio žibinto šviesą skleidžiantis paviršius ir paliekama išdžiūti. Ši procedūra turi būti kartojama tol, kol apšvietimo vertė bus 15–20 % mažesnė už vertes, išmatuotas kiekviename pateiktame taške šiame priede aprašytomis sąlygomis:

| | taške Emax tolimosios šviesos atveju, fotometrinis pasiskirstymas (artimosios/tolimosios šviesos lempa); |
| --- | --- |

taške Emax tolimosios šviesos atveju, fotometrinis pasiskirstymas (artimosios/tolimosios šviesos lempa);

| | taške Emax tolimosios šviesos atveju, fotometrinis pasiskirstymas (tik tolimosios šviesos lempa); |
| --- | --- |

taške Emax tolimosios šviesos atveju, fotometrinis pasiskirstymas (tik tolimosios šviesos lempa);

| | taškuose B 50 ir 50 V (5) – tik artimosios šviesos lempa. |
| --- | --- |

taškuose B 50 ir 50 V (5) – tik artimosios šviesos lempa.

1.2.1.3.   Matavimo įranga

Matavimo įranga turi būti lygiavertė įrangai, naudojamai priekinių žibintų patvirtinimo bandymuose. Atliekant fotometrinius patikrinimus naudojama standartinė (etaloninė) kaitinamoji lempa.

2.   RIBINĖS LINIJOS VERTIKALIOSIOS PADĖTIES POKYČIO DĖL ŠILUMOS POVEIKIO BANDYMAS

Šio bandymo paskirtis – nustatyti, ar šilumos sukeliamas spindulio ribinės linijos vertikalusis poslinkis neviršija veikiančiam artimosios šviesos žibintui nustatytos vertės.

Pagal 1 dalies nurodymus patikrintas priekinis žibintas bandomas pagal 2.1 punkto nurodymus, nenuėmus jo ir nepareguliavus bandymo įrangos atžvilgiu.

2.1.   Bandymas

Bandymas turi būti atliekamas, kai yra sausas ir ramus oras, o aplinkos temperatūra – 23 °C ± 5 °C.

Naudojant serijinės gamybos kaitinamąją lempą, kuri prieš bandymą jau buvo naudojama mažiausiai vieną valandą, įjungiama priekinio žibinto artimoji šviesa, žibinto nenuimant ir nereguliuojant bandymo įrangos atžvilgiu. (Šio bandymo tikslais įtampa turi būti sureguliuota taip, kaip nustatyta 1.1.1.2 punkte). Spindulio ribinės linijos horizontaliosios dalies padėtis (tarp vertikalių linijų, kertančių taškus 50 L ir 50 R) tikrinama po įjungimo praėjus atitinkamai 3 minutėms (r3) ir 60 minučių (r60).

Aprašytasis ribinės linijos pokytis matuojamas bet kokiu būdu, kuriuo galima užtikrinti pakankamą rezultatų tikslumą ir atkuriamumą.

2.2.   Bandymų rezultatai

2.2.1.   Rezultatas, išreikštas miliradianais (mrad), laikomas priimtinu artimosios šviesos lempai, jei priekinio žibinto absoliutusis dydis Δ rI = (r3 – r60) yra ne didesnis kaip 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Tačiau, jei ši vertė yra didesnė kaip 1,0 mrad, bet ne daugiau kaip 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad) su antruoju priekiniu žibintu atliekamas 2.1 punkte aprašytas bandymas, prieš tai tris kartus iš eilės atlikus toliau aprašytų veiksmų seką; šio pakartotinio bandymo tikslas – stabilizuoti priekinio žibinto mechaninių dalių padėtį ant pagrindo, atitinkančio būsimą sumontavimą transporto priemonėje:

Vienai valandai įjungiama artimoji šviesa (įtampa turi būti sureguliuota taip, kaip apibrėžta 1.1.1.2 punkte),

nustatoma vienos valandos pertrauka.

Priekinio žibinto tipas laikomas priimtinu, jei pirmojo bandinio išmatuotų absoliutinių verčių Δ rI vidutinė vertė ir antrojo bandinio Δ rII neviršija 1,0 mrad:

Formula

---

(1)  Jei tikrinamasis priekinis žibintas grupuojamas ir (arba) papildo iš abiejų pusių signalinius žibintus, šie signaliniai žibintai taip pat turi būti įjungti bandymo metu.

(2)  Jei du arba daugiau žibinto kaitinamųjų siūlų vienu metu uždegami priekiniam žibintui mirksint, tai neturi būti laikoma įprastu kaitinamųjų siūlų naudojimu vienu metu.

(3)  NaCMC yra karboksimetilceliuliozės, paprastai žymimos santrumpa CMC, natrio druska. Nešvariame mišinyje naudojamos NaCMC pakeitimo laipsnis turi būti 0,6–0,7, o 2 % 20 °C tirpalo klampumas nuo 200 iki 300 cP.

(4)  Leidžiama kiekio nuokrypa, kad nešvarumai tinkamai pasiskirstytų ant visų plastikinių sklaidytuvų.

(5)  Taškas 50V yra 375 mm žemiau vertikaliosios linijos v-v taško HV, ekranui esant 25 m atstumu nuo priekinio žibinto.

---

5 PRIEDAS

BŪTINIAUSI GAMYBOS ATITIKTIES KONTROLĖS TVARKOS REIKALAVIMAI

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

1.1.   Mechaniniu ir geometriniu požiūriu atitikties reikalavimų laikomasi, jeigu skirtumai neviršija įprastų gamybos nuokrypių, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus.

1.2.   Fotometrinių charakteristikų atžvilgiu serijinės gamybos priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jei atliekant bet kurio atsitiktinai pasirinkto priekinio žibinto su standartine kaitinamąja lempa fotometrinių charakteristikų bandymą:

1.2.1.   nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 %; Vertės III zonoje daugiausia gali nukrypti atitinkamai:

| | 0,3 liukso atitinka 20 % |
| --- | --- |

0,3 liukso atitinka 20 %

| | 0,45 liukso atitinka 30 % |
| --- | --- |

0,45 liukso atitinka 30 %

1.2.2.   jei tolimosios šviesos atveju HV yra 0,75 Emax atitinkančios izoliuksės viduje, bet kuriame matavimo taške, apibrėžtame šios taisyklės 3 priedo 4.3 ir 4.4 punktuose, pastebimas leistinasis didžiausių fotometrinių verčių nuokrypis ± 20 %, o mažiausių verčių leistinasis nuokrypis -20 %

1.2.3.   Jei pirmiau aprašytų bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto bandymai turi būti pakartoti naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą.

1.3.   Tikrinant ribinės linijos vertikaliosios padėties pokytį dėl šilumos poveikio, taikoma toliau nustatyta tvarka.

Vienas iš bandomų žibintų turi būti tikrinamas pagal 4 priedo 2.1 punkte aprašytą tvarką po to, kai tris kartus iš eilės atliekama 4 priedo 2.2.2 punkte aprašyta veiksmų seka.

Priekinis žibintas laikomas priimtinu, jei Δr neviršija 1,5 mrad.

Jei ši vertė viršija 1,5 mrad, bet nėra didesnė kaip 2,0 mrad, galima atlikti bandymą su antruoju bandiniu; abiejų bandinių užfiksuotų absoliučių verčių vidurkis neturi viršyti 1,5 mrad.

1.4.   Priekiniame žibinte įtaisius kaitinamąją lempą, kurios spalvinė temperatūra atitinka A standartą, turi būti laikomasi reikalavimų dėl pagrindinių spalvių koordinačių.

Pasirinkto geltono atspalvio šviesą skleidžiančio priekinio žibinto su bespalve kaitinamąja lempa fotometrinės savybės turi atitikti šioje taisyklėje nustatytas vertes, padaugintas iš 0,84.

2.   BŪTINIAUSI GAMINTOJO ATLIEKAMOS ATITIKTIES PATIKROS REIKALAVIMAI

Patvirtinimo ženklo turėtojas nustatytu laiku turi atlikti bent toliau nurodytus kiekvieno priekinių žibintų tipo bandymus. Bandymai atliekami pagal šios taisyklės nuostatas.

Jeigu atrinkti bandiniai neatitinka konkretaus bandymo tipo, turi būti atlikta papildoma atranka ir bandymai. Gamintojas turi imtis priemonių, kuriomis užtikrinama atitinkamų gaminių atitiktis.

2.1.   Bandymų pobūdis

Atliekant šioje taisyklėje nustatytus atitikties bandymus nustatomos fotometrinės savybės ir tikrinamas ribinės linijos vertikaliosios padėties pokytis dėl šilumos poveikio.

2.2.   Bandymų metodai

2.2.1.   Bandymai paprastai atliekami taikant šioje taisyklėje nustatytus metodus.

2.2.2.   Gamintojui atliekant bet kurį atitikties bandymą gali būti taikomi lygiaverčiai metodai, jeigu sutinka už patvirtinimo bandymus atsakinga kompetentinga institucija. Gamintojas turi įrodyti, kad taikomi metodai yra lygiaverčiai šioje taisyklėje nustatytiems metodams.

2.2.3.   Taikant 2.2.1 ir 2.2.2 punktus, bandymų įrangą būtina reguliariai kalibruoti ir reguliuoti, kad ji atitiktų kompetentingos institucijos atliktus matavimus.

2.2.4.   Visais atvejais šioje taisyklėje nustatyti metodai laikomi pamatiniais, visų pirma atliekant administracinę patikrą ir bandinių atranką.

2.3.   Bandinių atrankos pobūdis

Priekinių žibintų bandiniai atsitiktine tvarka atrenkami iš vienodų gaminių partijos. Vienodų gaminių partija – tai to paties tipo priekinių žibintų rinkinys, apibrėžtas pagal gamintojo gamybos metodus.

Paprastai vertinami vienoje gamykloje pagaminti serijiniai gaminiai. Tačiau gamintojas gali grupuoti duomenis apie to paties tipo įtaisą iš kelių gamyklų, jeigu jose taikoma ta pati kokybės sistema ir kokybės valdymas.

2.4.   Išmatuotosios ir užfiksuotosios fotometrinės charakteristikos

Su atrinktu priekiniu žibintu atliekami fotometriniai matavimai taisyklėje nurodytuose taškuose; rodmenys registruojami tik taške Emax, HV (1) tolimosios šviesos atveju, ir taškuose HV, 50 R, 50 L artimosios šviesos atveju (žr. 3 priedo pav.).

2.5.   Priimtinumo kriterijai

Gamintojas atsakingas už bandymų rezultatų statistinį apdorojimą ir, kartu su kompetentinga institucija, – už gaminių priimtinumo kriterijų apibrėžimą, kad būtų laikomasi šios taisyklės 10.1 punkte nustatytų atitikties patikros specifikacijų.

Priimtinumo kriterijai turi būti tokie, kad esant 95 % patikimumo lygiui, mažiausia tikimybė įveikti atrankinį patikrinimą pagal 7 priedą (pirmasis bandinių atrinkimas) būtų 0,95.

---

(1)  Kai tolimoji šviesa yra sujungta su artimąja šviesa, tolimosios šviesos atveju HV yra tas pats matavimo taškas, kaip ir artimosios šviesos atveju.

---

6 PRIEDAS

ŽIBINTŲ SU PLASTIKINIAIS SKLAIDYTUVAIS REIKALAVIMAI. SKLAIDYTUVŲ AR MEDŽIAGOS BANDINIŲ IR SURINKTŲ ŽIBINTŲ BANDYMAI

1.   BENDROSIOS SPECIFIKACIJOS

1.1.   Pagal šios taisyklės 3.2.4 punktą pateikti bandiniai turi atitikti 2.1–2.5 nurodytas specifikacijas.

1.2.   Du surinktų žibintų bandiniai, pateikti pagal šios taisyklės 3.2.3 punktą, ir plastikinių sklaidytuvų medžiaga turi atitikti 2.6 punkte nurodytas specifikacijas.

1.3.   Su plastikinių sklaidytuvų bandiniais arba medžiagos bandiniais su atšvaitu, su kuriuo bus montuojami (kai taikoma), chronologine tvarka, nurodyta šio priedo 1 priedėlio A lentelėje, atliekami patvirtinimo bandymai.

1.4.   Tačiau, jei žibintų gamintojas gali įrodyti, kad su gaminiu jau atlikti 2.1–2.5 punktuose nurodyti arba lygiaverčiai bandymai pagal kitą taisyklę, šių bandymų kartoti nereikia; privalomi tik tie bandymai, kurie nurodyti 1 priedėlio B lentelėje.

2.   BANDYMAI

2.1.   Atsparumas temperatūros pokyčiams

2.1.1.   Bandymai

Trims naujiems bandiniams (sklaidytuvams) taikomi penki temperatūros ir drėgmės (SOD = santykinis oro drėgnis) pokyčių ciklai pagal šią programą:

| | 3 valandas 40 °C ± 2 °C temperatūroje ir esant 85–95 % SOD; |
| --- | --- |

3 valandas 40 °C ± 2 °C temperatūroje ir esant 85–95 % SOD;

| | 1 valandą 23 °C ± 5 °C temperatūroje ir esant 60–75 % SOD; |
| --- | --- |

1 valandą 23 °C ± 5 °C temperatūroje ir esant 60–75 % SOD;

| | 15 valandų – 30 °C ± 2 °C temperatūroje; |
| --- | --- |

15 valandų – 30 °C ± 2 °C temperatūroje;

| | 1 valandą 23 °C ± 5 °C temperatūroje ir esant 60–75 % SOD; |
| --- | --- |

1 valandą 23 °C ± 5 °C temperatūroje ir esant 60–75 % SOD;

| | 3 valandas 80 °C ± 2 °C temperatūroje; |
| --- | --- |

3 valandas 80 °C ± 2 °C temperatūroje;

| | 1 valandą 23 °C ± 5 °C temperatūroje ir esant 60–75 % SOD; |
| --- | --- |

1 valandą 23 °C ± 5 °C temperatūroje ir esant 60–75 % SOD;

Prieš atliekant šį bandymą bandiniai ne mažiau kaip 4 valandas laikomi 23 °C ± 5 °C temperatūroje temperatūroje ir esant 60–75 % SOD.

Pastaba.

Į vienos valandos trukmės 23 °C ± 5 °C temperatūroje laikotarpius turi būti įtraukiami perėjimo iš vienos temperatūros į kitą laikotarpiai, reikalingi tam, kad būtų išvengta šilumos smūgio poveikio.

2.1.2.   Fotometriniai matavimai

2.1.2.1.   Metodas

Fotometriniai bandinių matavimai atliekami prieš bandymą ir po jo.

Matavimai atliekami, naudojant standartinį žibintą, šiuose taškuose:

| | B 50 L ir 50 R, jeigu tai artimoji šviesa (artimosios šviesos lempos arba artimosios/tolimosios šviesos lempos); |
| --- | --- |

B 50 L ir 50 R, jeigu tai artimoji šviesa (artimosios šviesos lempos arba artimosios/tolimosios šviesos lempos);

| | taške Emax, jeigu tai tolimoji šviesa (tolimosios šviesos lempos arba artimosios/tolimosios šviesos lempa). |
| --- | --- |

taške Emax, jeigu tai tolimoji šviesa (tolimosios šviesos lempos arba artimosios/tolimosios šviesos lempa).

2.1.2.2.   Rezultatai

Prieš bandymą ir po jo išmatuotųjų dydžių reikšmės turi skirtis ne daugiau kaip 10 %, įskaitant leidžiamus fotometrinių matavimų procedūros nuokrypius.

2.2.   Atsparumas atmosferos veiksnių ir cheminių medžiagų poveikiui

2.2.1.   Atsparumas atmosferos veiksnių poveikiui

Trys nauji bandiniai (sklaidytuvai arba medžiagos bandiniai) yra veikiami spinduliuotės, skleidžiamos šaltinio, kurio spektrinis energijos pasiskirstymas panašus į 5 500– 6 000K temperatūros juodojo kūno spektrinį energijos pasiskirstymą. Tarp šaltinio ir bandinių padedami atitinkami filtrai taip, kad kiek įmanoma būtų sumažinta mažesnio nei 295 nm ir didesnio nei 2 500 nm bangų ilgio spinduliuotė. Bandiniai veikiami 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 energijos srautu tiek laiko, kad jų gautas šviesos energijos kiekis būtų lygus 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Bandymo įrenginyje viename lygmenyje su bandiniais esančio juodo skydelio išmatuota temperatūra turi būti 50 °C ± 5 °C. Siekiant užtikrinti reguliarų poveikį bandiniai sukami aplink spinduliuotės šaltinį 1–5 l/min greičiu.

Bandiniai turi būti apipurškiami distiliuotu vandeniu, kurio laidis mažesnis nei 1 mS/m, o temperatūra 23 °C ± 5 °C, laikantis tokios veiksmų sekos:

| apipurškimas | : | 5 minutės; |
| --- | --- | --- |
| džiovinimas | : | 25 minutės. |

apipurškimas

:

5 minutės;

džiovinimas

:

25 minutės.

2.2.2.   Atsparumas cheminėms medžiagoms

Atlikus 2.2.1 punkte aprašytą bandymą ir 2.2.3.1 punkte aprašytą matavimą, minėtų trijų bandinių išorinis paviršius veikiamas 2.2.2.1 punkte aprašytu mišiniu 2.2.2.2 punkte nurodyta tvarka.

2.2.2.1.   Bandymo mišinys

Bandymo mišinį sudaro: 61,5 % n-heptano; 12,5 % tolueno; 7,5 % etilo tetrachlorido; 12,5 % trichloroetileno ir 6 % ksileno (nurodyti tūrio procentai).

2.2.2.2.   Bandymo mišinio naudojimas

Medvilninio audinio skiautė (pagal ISO 105) įmirkoma iki soties 2.2.2.1 punkte aprašytame mišinyje ir per 10 sekundžių dešimčiai minučių prispaudžiama prie bandinio išorinio paviršiaus 50 N/cm2 slėgiu (toks slėgis atitinka slėgį, gaunamą 14 × 14 mm bandomąjį paviršių veikiant 100 N jėga).

Per šį 10 minučių laikotarpį audinys dar kartą įmirkomas mišinyje, kad naudojamo skysčio sudėtis nuolat būtų tokia pati kaip nustatyto bandymo mišinio.

Naudojant mišinį, leidžiama kompensuoti bandiniui taikomo slėgio praradimą, kad bandinys neįtrūktų.

2.2.2.3.   Valymas

Baigus naudoti bandymo mišinį, bandiniai džiovinami atvirame ore ir nuplaunami 2.3 punkte nurodytu tirpalu. (Atsparumas plovikliams) 23 °C ± 5 °C temperatūroje.

Po to bandiniai kruopščiai išskalaujami 23 °C ± 5 °C temperatūros distiliuotu vandeniu, kuriame turi būti ne daugiau kaip 0,2 % priemaišų, ir nušluostomi minkštos medžiagos skiaute.

2.2.3.   Rezultatai

2.2.3.1.   Atlikus atsparumo atmosferos veiksniams bandymą, išoriniame bandinių paviršiuje turi nebūti įtrūkimų, įbrėžimų, atplaišų arba deformacijos požymių, o pralaidumo pokyčių vidurkis

Formula, gautas šio priedo 2 priedėlyje aprašyta tvarka išmatavus tris bandinius, turi neviršyti 0,020 (Δ tm < 0,020).

2.2.3.2.   Po atsparumo cheminėms medžiagoms bandymo, ant bandinių turi nebūti jokių cheminių medžiagų dėmių, galinčių sukelti šviesos srauto sklaidos pokyčius, kurių vidurkis

Formula, gautas šio priedo 2 priedėlyje aprašyta tvarka išmatavus tris bandinius, turi neviršyti 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Atsparumas plovikliams ir angliavandeniliams

2.3.1.   Atsparumas plovikliams

Išorinis trijų bandinių (sklaidytuvų arba medžiagos bandinių) paviršius, pašildytas iki 50 °C ± 5 °C temperatūros, 5 minutėms panardinamas į 23 °C ± 5 °C mišinį, kurį sudaro 99 dalys distiliuoto vandens, turinčio ne daugiau nei 0,02 % priemaišų, ir viena dalis alkilarilo sulfonato.

Bandymui pasibaigus, bandiniai džiovinami 50 °C ± 5 °C temperatūroje. Bandinių paviršiai nuvalomi drėgnu audiniu.

2.3.2.   Atsparumas angliavandeniliams

Šių trijų bandinių išorinis paviršius vieną minutę nestipriai trinamas medvilninės medžiagos skiaute, įmirkyta mišinyje, sudarytame iš 70 % n-heptano ir 30 % tolueno (nurodyti tūrio procentai), po to džioviname atvirame ore.

2.3.3.   Rezultatai

Vieną po kito atlikus abu aprašytuosius bandymus, vidutinė pralaidumo pokyčių vertė

Formula, gauta šio priedo 2 priedėlyje aprašyta tvarka išmatavus tris bandinius, turi neviršyti 0,010 (Δ tm < 0,010).

2.4.   Atsparumas mechaniniam poveikiui

2.4.1.   Mechaninio poveikio metodas

Su trijų naujų bandinių (sklaidytuvų) išoriniu paviršiumi atliekamas tolygaus mechaninio poveikio bandymas pagal šio priedo 3 priedėlyje aprašytą metodą.

2.4.2.   Rezultatai

Baigus bandymą, pokyčiai:

| | pralaidumo:, |
| --- | --- |

pralaidumo:Formula,

| | ir sklaidos:, |
| --- | --- |

ir sklaidos:Formula,

turi būti matuojami pagal 2 priedėlyje aprašytą tvarką, šios taisyklės 3.2.4.1.1 pastraipoje nustatytoje vietoje. Visų trijų bandinių vidutinė pokyčio vertė turi būti tokia:

| | Δ tm < 0,100; |
| --- | --- |

Δ tm < 0,100;

| | Δ dm < 0,050. |
| --- | --- |

Δ dm < 0,050.

2.5.   Dangos (jei ji yra) sukibimo bandymas

2.5.1.   Bandinio paruošimas

20 mm × 20 mm dydžio sklaidytuvo dangos plotelis skustuvo ašmenimis arba adata padalijamas į tinklelį su maždaug 2 mm × 2 mm dydžio akutėmis. Ašmenis arba adatą veikiantis slėgis turi būti pakankamas, kad būtų perpjauta (perdurta) bent danga.

2.5.2.   Bandymo aprašas

Naudojama lipnioji juosta, kurios sukibimo jėga, išmatuota pagal šio priedo 4 priedėlyje nustatytas standartizuotas sąlygas, yra 2 N/cm (pločio) ± 20 %. Ši lipnioji ne mažiau kaip 25 mm pločio juosta mažiausiai penkias minutes laikoma prispausta prie paviršiaus, paruošto, kaip nurodyta 2.5.1 punkte.

Lipnios juostos galas apkraunamas taip, kad sukibimo jėga paviršiuje būtų lygi šiam paviršiui statmenai jėgai. Tada juosta nuplėšiama traukiant vienodu 1,5 m/s ± 0,2 m/s greičiu.

2.5.3.   Rezultatai

Tinklelio plote neturi būti žymių apgadinimų. Leistini pažeidimai tinklelio linijų sankirtose arba pjūvių kraštuose, tačiau jie neturi viršyti 15 % tinklelio paviršiaus ploto.

2.6.   Surinkto žibinto su plastikiniu sklaidytuvu bandymai

2.6.1.   Sklaidytuvo paviršiaus atsparumas mechaninei pažaidai

2.6.1.1.   Bandymai

Su žibinto bandinio Nr. 1 sklaidytuvu atliekamas 2.4.1 punkte aprašytas bandymas.

2.6.1.2.   Rezultatai

Atlikus bandymą pagal šios taisyklės reikalavimus, atliktų fotometrinių matavimų rezultatai neturi daugiau kaip 30 % viršyti didžiausių leistinų verčių taške B 50 ir neturi būti daugiau kaip 10 % mažesni už mažiausias leistinas vertes taške 50 V.

2.6.2.   Dangos (jei ji yra) sukibimo bandymas

Su žibinto bandinio Nr. 2 sklaidytuvu atliekamas 2.5 punkte aprašytas bandymas.

3.   GAMYBOS ATITIKTIES PATVIRTINIMAS

3.1.   Sklaidytuvams gaminti naudojamų medžiagų atžvilgiu pripažįstama, kad serijos žibintai atitinka šios taisyklės reikalavimus, jei:

3.1.1.   apžiūrėjus plika akimi po atsparumo cheminėms medžiagoms, plovikliams ir angliavandeniliams bandymų, nustatoma, kad išoriniai bandinių paviršiai yra nesuskilinėję, nesubraižyti, nenuskelti ir nedeformuoti (žr. 2.2.2, 2.3.1 ir 2.3.2 punktus);

3.1.2.   atlikus 2.6.1.1 punkte aprašytą bandymą, 2.6.1.2 punkte nurodytuose taškuose išmatuotos fotometrinės vertės turi atitikti šioje taisyklėje nustatytus gamybos atitikties reikalavimus.

3.2.   Jei rezultatai neatitinka reikalavimų, turi būti atlikti bandymai su kitais atsitiktinai atrinktais priekinių žibintų bandiniais.

1 priedėlis

CHRONOLOGINĖ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMO TVARKA

A.   Plastikinių medžiagų (sklaidytuvų arba medžiagos bandinių, pateiktų pagal šios taisyklės 3.2.4 punktą) bandymai.

| Bandiniai | Sklaidytuvai arba medžiagų bandiniai | Sklaidytuvai |
| --- | --- | --- |
| Bandymai | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1 | Ribotoji fotometrija (2.1.2 punktas) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.1.1 | Temperatūros pokytis (2.1.1 punktas) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.1.2 | Ribotoji fotometrija (2.1.2 punktas) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.2.1 | Pralaidumo matavimas | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 1.2.2 | Sklaidos matavimas | X | X | X | | | | X | X | X | | | | |
| 1.3 | Atmosferos veiksniai (2.2.1 punktas) | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.3.1 | Pralaidumo matavimas | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.4 | Cheminiai veiksniai (2.2.2 punktas) | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.4.1 | Sklaidos matavimas | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.5 | Valymo priemonės (2.3.1 punktas) | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.6 | Angliavandeniliai (2.3.2 punktas) | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.6.1 | Pralaidumo matavimas | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.7 | Mechaninis poveikis (2.4.1 punktas) | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.7.1 | Pralaidumo matavimas | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.7.2 | Sklaidos matavimas | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.8 | Sukibimas (2.5 punktas) | | | | | | | | | | | | | X |

Bandiniai

Sklaidytuvai arba medžiagų bandiniai

Sklaidytuvai

Bandymai

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1

Ribotoji fotometrija (2.1.2 punktas)

X

X

X

1.1.1

Temperatūros pokytis (2.1.1 punktas)

X

X

X

1.1.2

Ribotoji fotometrija (2.1.2 punktas)

X

X

X

1.2.1

Pralaidumo matavimas

X

X

X

X

X

X

X

X

X

1.2.2

Sklaidos matavimas

X

X

X

X

X

X

1.3

Atmosferos veiksniai (2.2.1 punktas)

X

X

X

1.3.1

Pralaidumo matavimas

X

X

X

1.4

Cheminiai veiksniai (2.2.2 punktas)

X

X

X

1.4.1

Sklaidos matavimas

X

X

X

1.5

Valymo priemonės (2.3.1 punktas)

X

X

X

1.6

Angliavandeniliai (2.3.2 punktas)

X

X

X

1.6.1

Pralaidumo matavimas

X

X

X

1.7

Mechaninis poveikis (2.4.1 punktas)

X

X

X

1.7.1

Pralaidumo matavimas

X

X

X

1.7.2

Sklaidos matavimas

X

X

X

1.8

Sukibimas (2.5 punktas)

X

B.   Surinktų žibintų bandymai (pateiktų pagal šios taisyklės 3.2.3 punktą).

| Bandymai | Surinktas žibintas |
| --- | --- |
| | Bandinys Nr. |
| | 1 | 2 |
| 2.1 | Mechaninis poveikis (2.6.1.1 punktas) | X | |
| 2.2 | Fotometrija (2.6.1.2 punktas) | X | |
| 2.3 | Sukibimas (2.6.2 punktas) | | X |

Bandymai

Surinktas žibintas

Bandinys Nr.

1

2

2.1

Mechaninis poveikis (2.6.1.1 punktas)

X

2.2

Fotometrija (2.6.1.2 punktas)

X

2.3

Sukibimas (2.6.2 punktas)

X

2 priedėlis

ŠVIESOS SKLAIDOS IR PRALAIDUMO MATAVIMO METODAS

1.   ĮRANGA (žr. paveikslą)

Kolimatoriaus K spindulį, kurio pusinę divergenciją β/2 = 17,4 × 10–4 rd riboja diafragma DT su 6 mm skersmens anga, prieš kurią pastatytas stovas su bandiniu.

Glaudžiamasis achromatinis sklaidytuvas L2su sferinės aberacijos korekcija sieja diafragmą DT su imtuvu R; sklaidytuvo L2 skersmuo turi būti toks, kad neribotų bandinio sklaidomos šviesos kūgio, kurio pusinis viršūnės kampas β/2 = 14°.

Sklaidytuvo L2. vaizdo židinio plokštumoje pastatyta žiedo pavidalo diafragma DD, kurios kampai α/2 = 1° ir αmax/2 = 12°.

Neskaidri centrinė diafragmos dalis reikalinga tam, kad nepraleistų tiesiai iš šviesos šaltinio sklindančios šviesos. Centrinę diafragmos dalį turi būti įmanoma patraukti nuo šviesos spindulių pluošto taip, kad ji grįžtų tiksliai į pradinę padėtį.

Atstumas L2 DT ir sklaidytuvo L2 židinio nuotolis F2
   (1) pateikiami taip, kad DT atvaizdas visiškai uždengtų imtuvą (R).

Jeigu krintančio pradinio srauto stiprumas yra 1 000 vienetų, kiekvieno rodmens absoliutusis tikslumas turi būti didesnis negu 1 vienetas.

2.   MATAVIMAI

Reikia gauti šiuos rodmenis:

| Rodmuo | Su bandiniu | Su centrine DD dalimi | Pateiktas dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | Krentančio srauto pradinis rodmuo |
| T2 | taip
  (prieš bandymą) | ne | Srautas, kurį praleidžia naujoji medžiaga 24 °C srityje |
| T3 | taip
  (po bandymo) | ne | Srautas, kurį praleidžia bandomoji medžiaga 24 °C srityje |
| T4 | taip
  (prieš bandymą) | taip | Naujosios medžiagos srauto sklaida |
| T5 | taip
  (po bandymo) | taip | Bandomosios medžiagos srauto sklaida |

Rodmuo

Su bandiniu

Su centrine DD dalimi

Pateiktas dydis

T1

ne

ne

Krentančio srauto pradinis rodmuo

T2

taip

(prieš bandymą)

ne

Srautas, kurį praleidžia naujoji medžiaga 24 °C srityje

T3

taip

(po bandymo)

ne

Srautas, kurį praleidžia bandomoji medžiaga 24 °C srityje

T4

taip

(prieš bandymą)

taip

Naujosios medžiagos srauto sklaida

T5

taip

(po bandymo)

taip

Bandomosios medžiagos srauto sklaida

1 paveikslas

---

(1)  L2 atveju rekomenduojamas židinio nuotolis yra maždaug 80 mm.

3 priedėlis

PURŠKIMO BANDYMAS

1.   BANDYMO ĮRANGA

1.1.   Purkštuvas

Purkštuvo antgalis turi būti 1,3 mm skersmens, kad skysčio srauto greitis būtų 0,24 ± 0,02 l/min. esant 6 barų – 0, + 0,5 baro darbiniam slėgiui.

Šiomis darbinėmis sąlygomis gaunama srovės projekcija ant gadinamo paviršiaus, esančio 380 ± 10 mm atstumu nuo purkštuvo, turi būti 170 ± 50 mm diametro.

1.2.   Bandymo mišinys

Bandymo mišinys turi būti sudarytas iš:

silikatinio smėlio, kurio kietumas pagal Moso skalę – 7, o smiltys nuo 0 iki 0,2 mm dydžio ir būdingas įprastas pasiskirstymas; kampinis koeficientas 1,8–2;

vandens, kurio kietumas ne didesnis kaip 205 g/m3; į litrą vandens dedama 25 g smėlio.

2.   BANDYMAS

Žibinto sklaidytuvų išorinis paviršius vieną arba daugiau kartų apipurškiamas smėlio srove, kaip jau buvo aprašyta. Srovė į bandomąjį paviršių purškiama beveik statmenai.

Pažaida tikrinama šalia bandomųjų sklaidytuvų padėjus vieną arba daugiau pamatinių stiklo bandinių. Mišinio purškiama tol, kol 2 priedėlyje aprašytais metodais išmatuotos bandinio arba bandinių šviesos sklaidos pokytis tampa lygus:

Formula

Tikrinant, ar viso bandomojo paviršiaus pažaida yra vienoda, galima naudoti keletą pamatinių bandinių.

4 priedėlis

LIPNIOSIOS JUOSTOS SUKIBIMO BANDYMAS

1.   TIKSLAS

Šio metodo tikslas įprastinėmis sąlygomis nustatyti linijinę lipnios juostos sukibimo jėgą su stiklo plokšte.

2.   PRINCIPAS

Matuojama jėga, kurios reikia lipniajai juostai atplėšti nuo stiklo plokštės 90° kampu.

3.   NUSTATYTOS ATMOSFEROS SĄLYGOS

Aplinkos sąlygos: 23 °C ± 5 °C temperatūra ir 65 ± 15 % santykinis oro drėgnis (SOD).

4.   BANDINIAI

Prieš bandymą bandomasis lipniosios juostos ritinėlis turi būti 24 valandas laikomas nurodytomis atmosferos sąlygomis (žr. 3 dalį).

Iš kiekvieno ritinėlio imami penki 400 mm ilgio juostos bandiniai. Šie juostos bandiniai paimami nusukus nuo ritinėlio ir išmetus tris pirmąsias juostos vijas.

5.   PROCEDŪRA

Bandymas atliekamas 3 dalyje nurodytomis aplinkos sąlygomis.

Ritinėlį išvyniojant apytiksliai 300 mm/s greičiu, paimamos penkios bandomosios atkarpos, kurios per 15 sekundžių prilipinamos šiuo būdu:

juostelė lipinama prie stiklo plokštelės palaipsniui, nestipriai patrinant pirštu išilgai, pernelyg nespaudžiant; tarp juostelės bei stiklo plokštelės neturi likti oro burbuliukų.

Ruošinys paliekamas 10 minučių nustatytomis atmosferos sąlygomis;

atplėšti juostos bandinį nuo stiklo per maždaug 25 mm; plėšimo plokštuma turi būti statmena bandinio ašiai.

Plokštė įtvirtinama, o laisvasis juostelės galas atlenkiamas atgal 90° kampu. Atlenkiama taip, kad juostą ir plokštę skirianti linija būtų statmena taikomai jėgai ir plokštei;

juostelė plėšiama 300 mm/s ± 30 mm/s greičiu ir registruojama juostelei atplėšti reikalinga jėga.

6.   REZULTATAI

Eilės tvarka užregistruojamos penkios gautos vertės, kurių vidutinė (mediana) laikoma matavimo rezultatu. Ši vertė išreiškiama niutonais juostos pločio centimetrui.

---

7 PRIEDAS

BŪTINIAUSI INSPEKTORIAUS ATLIEKAMOS BANDINIŲ ATRANKOS REIKALAVIMAI

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

1.1.   Atitikties reikalavimų mechaniniu ir geometriniu požiūriu laikomasi, jeigu, vadovaujantis šioje taisyklėje pateiktais reikalavimais, skirtumai neviršija įprastų gamybos nuokrypių.

1.2.   Fotometrinių charakteristikų atžvilgiu serijinės gamybos priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jei atliekant bet kurio atsitiktinai pasirinkto priekinio žibinto su standartine kaitinamąja lempa fotometrinių charakteristikų bandymą:

1.2.1.   nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 %;

III zonoje didžiausiasis leistinas nuokrypis yra toks:

| | 0,3 liukso atitinka 20 % |
| --- | --- |

0,3 liukso atitinka 20 %

| | 0,45 liukso atitinka 30 % |
| --- | --- |

0,45 liukso atitinka 30 %

1.2.2.   jei tolimosios šviesos atveju HV yra 0,75 Emax atitinkančios izoliuksės viduje, bet kuriame matavimo taške, apibrėžtame šios taisyklės 3 priedo 4.3 ir 4.4 punktuose, pastebimas leistinasis didžiausių fotometrinių verčių nuokrypis +20 %, o mažiausių verčių leistinasis nuokrypis -20 %

1.2.3.   Jei pirmiau aprašytų bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto bandymai turi būti pakartoti naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą.

1.2.4.   Į priekinius žibintus su akivaizdžiais trūkumais neatsižvelgiama.

1.3.   Priekiniame žibinte įtaisius kaitinamąją lempą, kurios spalvinė temperatūra atitinka A standartą, turi būti laikomasi reikalavimų dėl pagrindinių spalvių koordinačių.

Priekinio žibinto su bespalve kaitinamąja lempa, spinduliuojančio pasirinktą geltoną šviesą, fotometrinės charakteristikų vertės turi būti padaugintos iš 0,84.

2.   PIRMOJI BANDINIŲ ATRANKA

Pirmą kartą atrenkant bandinius, atsitiktine tvarka pasirenkami keturi priekiniai žibintai. Pirmasis bandinys, kurį sudaro du įtaisai, pažymimas A raide, antrasis bandinys, kurį sudaro du įtaisai, B raide.

2.1.   Neginčijama atitiktis

2.1.1.   Atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, serijinės gamybos priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai į blogąją pusę yra tokie:

| 2.1.1.1. | A bandinys







  A1: | vieno priekinio žibinto | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 % |
| A2: | abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 0 % |
| | bet ne daugiau kaip | 20 % |
| | pereinama prie B bandinio | |

2.1.1.1.

A bandinys

A1:

vieno priekinio žibinto

0 %

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 %

A2:

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

0 %

bet ne daugiau kaip

20 %

pereinama prie B bandinio

| 2.1.1.2. | B bandinys







  B1: | abiejų priekinių žibintų | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B bandinys

B1:

abiejų priekinių žibintų

0 %

2.2.   Ginčijama atitiktis

2.2.1.   Atlikus šio priedo 1 paveiksle parodytą bandinių atrankos procedūrą, serijinės gamybos priekinių žibintų atitiktis ginčijama ir iš gamintojo reikalaujama, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (suderinimas), jeigu įrenginių išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra tokie:

| 2.2.1.1. | A bandinys







  A3: | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 % |
| | bet ne daugiau kaip | 30 % |

2.2.1.1.

A bandinys

A3:

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 %

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 %

bet ne daugiau kaip

30 %

| 2.2.1.2. | B bandinys







  B2: | A2 atveju | |
| --- | --- | --- | --- |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 0 % |
| | bet ne daugiau kaip | 20 % |
| | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 % |
| B3: | A2 atveju | |
| | vieno priekinio žibinto | 0 % |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 % |
| | bet ne daugiau kaip | 30 % |

2.2.1.2.

B bandinys

B2:

A2 atveju

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

0 %

bet ne daugiau kaip

20 %

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 %

B3:

A2 atveju

vieno priekinio žibinto

0 %

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 %

bet ne daugiau kaip

30 %

2.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis ginčijama ir taikoma 11 dalis, jeigu atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra:

| 2.3.1. | A bandinys







  A4: | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 30 % |
| A5: | abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 20 % |

2.3.1.

A bandinys

A4:

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 %

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

30 %

A5:

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

20 %

| 2.3.2. | B bandinys







  B4: | A2 atveju | |
| --- | --- | --- | --- |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 0 % |
| | bet ne daugiau kaip | 20 % |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 % |
| B5: | A2 atveju | |
| | abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 20 % |
| B6: | A2 atveju | |
| | vieno priekinio žibinto | 0 % |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 30 % |

2.3.2.

B bandinys

B4:

A2 atveju

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

0 %

bet ne daugiau kaip

20 %

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 %

B5:

A2 atveju

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

20 %

B6:

A2 atveju

vieno priekinio žibinto

0 %

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

30 %

3.   PAKARTOTINĖ BANDINIŲ ATRANKA

A3, B2 ir B3 atvejais per du mėnesius nuo pranešimo būtina atlikti pakartotinę bandinių atranką; šiuo tikslu imamas trečiasis bandinys C, sudarytas iš dviejų priekinių žibintų, ir ketvirtasis bandinys D, sudarytas iš dviejų priekinių žibintų, atrinktų iš gaminių, pagamintų užtikrinus atitiktį.

3.1.   Neginčijama atitiktis

3.1.1.   Atlikus šio priedo 1 paveiksle parodytą bandinių atrankos procedūrą, serijinės gamybos būdu pagamintų priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu įrenginių išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra tokie:

| 3.1.1.1. | C bandinys







  C1: | vieno priekinio žibinto | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 % |
| C2: | abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 0 % |
| | bet ne daugiau kaip | 20 % |
| | pereinama prie D bandinio | |

3.1.1.1.

C bandinys

C1:

vieno priekinio žibinto

0 %

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 %

C2:

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

0 %

bet ne daugiau kaip

20 %

pereinama prie D bandinio

| 3.1.1.2. | D bandinys







  D1: | C2 atveju | |
| --- | --- | --- | --- |
| | abiejų priekinių žibintų | 0 % |

3.1.1.2.

D bandinys

D1:

C2 atveju

abiejų priekinių žibintų

0 %

3.2.   Ginčijama atitiktis

3.2.1.   Atlikus šio priedo 1 paveiksle parodytą bandinių atrankos procedūrą, serijinės gamybos priekinių žibintų atitiktis ginčijama ir iš gamintojo reikalaujama, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (suderinimas), jeigu įrenginių išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra tokie:

| 3.2.1.1. | D bandinys







  D2: | C2 atveju | |
| --- | --- | --- | --- |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 0 % |
| | bet ne daugiau kaip | 20 % |
| | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 % |

3.2.1.1.

D bandinys

D2:

C2 atveju

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

0 %

bet ne daugiau kaip

20 %

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 %

3.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis ginčijama ir taikoma 11 dalis, jeigu atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra:

| 3.3.1. | C bandinys







  C3: | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 % |
| C4: | abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 20 % |

3.3.1.

C bandinys

C3:

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 %

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 %

C4:

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

20 %

| 3.3.2. | D bandinys







  D3: | C2 atveju | |
| --- | --- | --- | --- |
| | vieno priekinio žibinto – 0 arba daugiau kaip | 0 % |
| | vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 % |

3.3.2.

D bandinys

D3:

C2 atveju

vieno priekinio žibinto – 0 arba daugiau kaip

0 %

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 %

4.   RIBINĖS LINIJOS VERTIKALIOSIOS PADĖTIES POKYTIS

Ribinės linijos vertikaliosios padėties pokytis dėl šilumos poveikio tikrinamas toliau nustatyta tvarka.

Vienas iš A bandinio priekinių žibintų, atlikus šio priedo 1 paveiksle parodytą bandinių atrankos procedūrą ir tris kartus iš eilės atlikus 4 priedo 2.2.2 punkte aprašytą veiksmų seką, bandomas pagal 4 priedo 2.1 punkte aprašytą procedūrą.

Priekinis žibintas laikomas priimtinu, jei Δr neviršija 1,5 mrad.

Jei ši vertė viršija 1,5 mrad, bet nėra didesnė kaip 2,0 mrad, galima atlikti bandymą su antruoju A bandinio priekiniu žibintu; abiejų priekinių žibintų užfiksuotų absoliučių verčių vidurkis neturi viršyti 1,5 mrad. Tačiau jei ši 1,5 mrad vertė atliekant bandymą su A bandiniu negaunama, su dviem B bandinio priekiniais žibintais atliekama ta pati procedūra, ir kiekvieno iš jų Δr vertė neturi viršyti 1,5 mrad.

1 paveikslas

Image

---