# Euroopa Liidu L 114/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 114 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide16. aprill 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 114

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide16. aprill 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/200/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 17. juuli 2013, riigiabi SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) kohta, mida andis Hispaania Teatavate kapitalirendilepingute suhtes kohaldatav maksukord (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem)
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4426 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/201/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 2. oktoober 2013, mis käsitleb ajavahemikul 1987–2003 osutatud avaliku transpordi teenuse hüvitamist äriühingule Simet SpA (riigiabi SA.33037 (2012/C) – Itaalia)
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6251 all)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2014/202/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 20. märts 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu kohaselt määratud haldusasutuste otsusega, mis käsitleb arvutiserverite ja puhvertoiteallikate spetsifikaatide lisamist lepingu C lisasse ning lepingu C lisas märgitud kuvarite ja pilditöötlusseadmete spetsifikaatide läbivaatamist (
  1
  ) | 68 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2014/200/EL

*

Komisjoni otsus, 17. juuli 2013, riigiabi SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) kohta, mida andis Hispaania Teatavate kapitalirendilepingute suhtes kohaldatav maksukord (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem)
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4426 all)

   (
  1
  )

ex

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4426 all)

1

1

2014/201/EL

*

Komisjoni otsus, 2. oktoober 2013, mis käsitleb ajavahemikul 1987–2003 osutatud avaliku transpordi teenuse hüvitamist äriühingule Simet SpA (riigiabi SA.33037 (2012/C) – Itaalia)
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6251 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6251 all)

1

48

2014/202/EL

*

Komisjoni otsus, 20. märts 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu kohaselt määratud haldusasutuste otsusega, mis käsitleb arvutiserverite ja puhvertoiteallikate spetsifikaatide lisamist lepingu C lisasse ning lepingu C lisas märgitud kuvarite ja pilditöötlusseadmete spetsifikaatide läbivaatamist (
  1
  )

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 16.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/1

---

KOMISJONI OTSUS,

17. juuli 2013,

riigiabi SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) kohta, mida andis Hispaania Teatavate kapitalirendilepingute suhtes kohaldatav maksukord (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4426 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/200/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Alates 2006. aasta maist komisjonis registreeritud mitme kaebuse kohaselt võimaldas mereveoettevõtjate suhtes 2002. aastast kohaldatav Hispaania süsteem (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem) osta mereveoga tegelevatel ettevõtjatel Hispaanias laevu 20–30 % odavamalt. Kaks riiklikku laevatehaste ühendust ja üks eraldiseisev laevatehas esitasid kaebuse, et kõnealuse süsteemi tagajärjel kaotasid nende liikmed laevaehituslepinguid Hispaania laevatehastele. 13. juulil 2010. aastal kirjutasid seitsme Euroopa riigi laevaehitusliidud ühiselt alla petitsioonile nn Hispaania süsteemi vastu. Kaebusi toetas vähemalt üks mereveoettevõtja. 2010. aasta augustis esitas samal teemal küsimuse Euroopa Parlamendi liige (2). |
| --- | --- |

(1)

Alates 2006. aasta maist komisjonis registreeritud mitme kaebuse kohaselt võimaldas mereveoettevõtjate suhtes 2002. aastast kohaldatav Hispaania süsteem (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem) osta mereveoga tegelevatel ettevõtjatel Hispaanias laevu 20–30 % odavamalt. Kaks riiklikku laevatehaste ühendust ja üks eraldiseisev laevatehas esitasid kaebuse, et kõnealuse süsteemi tagajärjel kaotasid nende liikmed laevaehituslepinguid Hispaania laevatehastele. 13. juulil 2010. aastal kirjutasid seitsme Euroopa riigi laevaehitusliidud ühiselt alla petitsioonile nn Hispaania süsteemi vastu. Kaebusi toetas vähemalt üks mereveoettevõtja. 2010. aasta augustis esitas samal teemal küsimuse Euroopa Parlamendi liige (2).

| (2) | Komisjon saatis Hispaaniale teabenõuded 15. septembri 2006. aasta, 30. jaanuari 2007. aasta, 6. novembri 2007. aasta ja 3. märtsi 2008. aasta kirjadega. Hispaania vastas 16. oktoobri 2006. aasta, 23. ja 27. veebruari 2007. aasta ning 11. jaanuari ja 27. märtsi 2008. aasta kirjadega. 29. aprillil 2008. aastal toimunud koosolekul palus komisjon täiendavat teavet, mida Hispaania andis 17. juuni 2008. aasta kirjaga. 23. septembri 2008. aasta kirjas palus komisjon täiendavat lisateavet, mida Hispaania andis 24. oktoobri 2008. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon saatis Hispaaniale teabenõuded 15. septembri 2006. aasta, 30. jaanuari 2007. aasta, 6. novembri 2007. aasta ja 3. märtsi 2008. aasta kirjadega. Hispaania vastas 16. oktoobri 2006. aasta, 23. ja 27. veebruari 2007. aasta ning 11. jaanuari ja 27. märtsi 2008. aasta kirjadega. 29. aprillil 2008. aastal toimunud koosolekul palus komisjon täiendavat teavet, mida Hispaania andis 17. juuni 2008. aasta kirjaga. 23. septembri 2008. aasta kirjas palus komisjon täiendavat lisateavet, mida Hispaania andis 24. oktoobri 2008. aasta kirjaga.

| (3) | Kaebuse esitajatelt laekunud uue teabe alusel nõudis komisjon 11. jaanuari ja 25. mai 2010. aasta kirjadega täiendavat lisateavet. Hispaania vastas 10. märtsi ja 26. juuli 2010. aasta kirjadega. Kohtumine Hispaania ametiasutustega toimus 24. jaanuaril 2011. aastal. |
| --- | --- |

(3)

Kaebuse esitajatelt laekunud uue teabe alusel nõudis komisjon 11. jaanuari ja 25. mai 2010. aasta kirjadega täiendavat lisateavet. Hispaania vastas 10. märtsi ja 26. juuli 2010. aasta kirjadega. Kohtumine Hispaania ametiasutustega toimus 24. jaanuaril 2011. aastal.

| (4) | 29. juuni 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(4)

29. juuni 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (5) | 2. augusti 2011. aasta kirjaga esitas Hispaania oma märkused ametliku menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(5)

2. augusti 2011. aasta kirjaga esitas Hispaania oma märkused ametliku menetluse algatamise otsuse kohta.

| (6) | Komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus (edaspidi „otsus K(2011) 4494 (lõplik)”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuste meetmete kohta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus (edaspidi „otsus K(2011) 4494 (lõplik)”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuste meetmete kohta.

| (7) | Komisjon sai märkusi mitmelt huvitatud isikult. Komisjon edastas need 23. veebruari, 7. märtsi, 11. juuli ja 29. oktoobri 2012. aasta ning 12. veebruari, 25. veebruari ja 22. aprilli 2013. aasta kirjadega Hispaaniale, andes võimaluse vastamiseks. Hispaania esitas oma märkused 30. aprilli, 24. mai, 9. juuli, 23. juuli ja 14. novembri 2012. aasta ning 25. veebruari, 12. märtsi ja 21. mai 2013. aasta kirjadega. 3. ja 9. oktoobri 2012. aasta kirjadega esitas Hispaania ka täiendavad tähelepanekud. Vastavate huvitatud isikute soovi kohaselt kohtus komisjon 13. novembril 2012. aastal ja 4. veebruaril 2013. aastal laevatehaste ühendusega Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) ning 6. märtsil 2013. aastal Hispaania ametiasutustega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon sai märkusi mitmelt huvitatud isikult. Komisjon edastas need 23. veebruari, 7. märtsi, 11. juuli ja 29. oktoobri 2012. aasta ning 12. veebruari, 25. veebruari ja 22. aprilli 2013. aasta kirjadega Hispaaniale, andes võimaluse vastamiseks. Hispaania esitas oma märkused 30. aprilli, 24. mai, 9. juuli, 23. juuli ja 14. novembri 2012. aasta ning 25. veebruari, 12. märtsi ja 21. mai 2013. aasta kirjadega. 3. ja 9. oktoobri 2012. aasta kirjadega esitas Hispaania ka täiendavad tähelepanekud. Vastavate huvitatud isikute soovi kohaselt kohtus komisjon 13. novembril 2012. aastal ja 4. veebruaril 2013. aastal laevatehaste ühendusega Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) ning 6. märtsil 2013. aastal Hispaania ametiasutustega.

2.   HISPAANIA MAKSU TASAARVELDUSE SÜSTEEMI KIRJELDUS

| (8) | Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kasutatakse tehingute korral, mis on seotud merelaevade ehitamisega laevatehastes (müüjad) ja laevade omandamisega mereveoettevõtjate (ostjad) poolt, ning kõnealuste tehingute rahastamisel ajutise õigusliku ja finantsstruktuuri abil. |
| --- | --- |

(8)

Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kasutatakse tehingute korral, mis on seotud merelaevade ehitamisega laevatehastes (müüjad) ja laevade omandamisega mereveoettevõtjate (ostjad) poolt, ning kõnealuste tehingute rahastamisel ajutise õigusliku ja finantsstruktuuri abil.

| (9) | Hispaania süsteem põhineb:






  — | panga kehtestatud ajutisel õiguslikul ja finantsstruktuuril mereveoettevõtja ja laevatehase vahel, st laeva ostja ja müüja vahel; |
| --- | --- | --- |

(9)

Hispaania süsteem põhineb:

—

panga kehtestatud ajutisel õiguslikul ja finantsstruktuuril mereveoettevõtja ja laevatehase vahel, st laeva ostja ja müüja vahel;

| — | tehingu eri poolte vaheliste lepingute keerukal võrgustikul; |
| --- | --- |

—

tehingu eri poolte vaheliste lepingute keerukal võrgustikul;

| — | mitme Hispaania maksumeetme rakendamisel. |
| --- | --- |

—

mitme Hispaania maksumeetme rakendamisel.

| (10) | Komisjoni taotlusel kinnitasid Hispaania ametiasutused, et maksu tasaarvelduse süsteemi kasutati ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 30. juunini 2010 seoses 273 laevaehitus- ja omandamistehinguga kogusummas 8 727 997 332 eurot. Süsteemi kohaldati kuni 29. juunini 2011, mil algatati ametlik uurimismenetlus. Ostjad on Euroopa ja muu maailma mereveoettevõtjad. Kõik tehingud peale ühe (leping kogusummas 6 148 969 eurot) olid seotud Hispaania laevatehastega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni taotlusel kinnitasid Hispaania ametiasutused, et maksu tasaarvelduse süsteemi kasutati ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 30. juunini 2010 seoses 273 laevaehitus- ja omandamistehinguga kogusummas 8 727 997 332 eurot. Süsteemi kohaldati kuni 29. juunini 2011, mil algatati ametlik uurimismenetlus. Ostjad on Euroopa ja muu maailma mereveoettevõtjad. Kõik tehingud peale ühe (leping kogusummas 6 148 969 eurot) olid seotud Hispaania laevatehastega.

2.1.   HISPAANIA MAKSU TASAARVELDUSE SÜSTEEM – ÕIGUSLIK JA FINANTSSTRUKTUUR

| (11) | Nagu eespool märgitud, saab laevaomanik Hispaania süsteemi kohaselt tellida uue laeva ehitamise 20–30 % laevatehase määratud hinnast odavamalt. Selleks et soodushinda saada (pärast allahindluse mahaarvamist), peab mereveoettevõtja nõustuma laeva otse tehaselt ostmise asemel selle ostmisega majandushuviühingult, mis on registreeritud Hispaania õiguse alusel ja mille on asutanud pank. |
| --- | --- |

(11)

Nagu eespool märgitud, saab laevaomanik Hispaania süsteemi kohaselt tellida uue laeva ehitamise 20–30 % laevatehase määratud hinnast odavamalt. Selleks et soodushinda saada (pärast allahindluse mahaarvamist), peab mereveoettevõtja nõustuma laeva otse tehaselt ostmise asemel selle ostmisega majandushuviühingult, mis on registreeritud Hispaania õiguse alusel ja mille on asutanud pank.

| (12) | Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi struktuur on maksuplaneerimise kord, mille kehtestab üldjuhul pank, et luua maksualaselt läbipaistva majandushuviühingu investorite jaoks maksusoodustusi ja kanda osa kõnealustest maksusoodustustest laeva hinna vähendamise teel üle mereveoettevõtjale. Soodustuse ülejäänud osa jääb ühingu investoritele tasuna investeeringu eest. Lisaks majandushuviühingule hõlmab maksu tasaarvelduse süsteem ka teisi vahendajaid, nagu näiteks pank ja liisinguettevõtja (vt allolev joonis). |
| --- | --- |

(12)

Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi struktuur on maksuplaneerimise kord, mille kehtestab üldjuhul pank, et luua maksualaselt läbipaistva majandushuviühingu investorite jaoks maksusoodustusi ja kanda osa kõnealustest maksusoodustustest laeva hinna vähendamise teel üle mereveoettevõtjale. Soodustuse ülejäänud osa jääb ühingu investoritele tasuna investeeringu eest. Lisaks majandushuviühingule hõlmab maksu tasaarvelduse süsteem ka teisi vahendajaid, nagu näiteks pank ja liisinguettevõtja (vt allolev joonis).

Image

| (13) | Tegelikult rendib majandushuviühing liisinguettevõtjalt laeva alates selle ehitamise alguskuupäevast. Kui laev on valmis, annab majandushuviühing selle mereveoettevõtjale laevapereta prahtimise kaudu rendile ning mereveoettevõtja hakkab laeva käitama. Vastastikuste ostu- ja müügivõimalusi sisaldavate lepingute abil (5) kohustub majandushuviühing rendilepingu lõppedes laeva igal juhul ostma ja mereveoettevõtja omakorda kohustub ostma laeva laevapereta prahtimise lepingu lõppedes. Rendilepingus kehtestatud optsiooni täitmise tähtaeg määratakse laevapereta prahtimise lepingu optsiooni täitmise tähtajast mõned nädalad varasemaks. Mõlemad optsioonid täidetakse siis, kui majandushuviühing läheb üle tonnaažimaksuga maksustamise korrale (üksikasjalikuma kirjelduse saamiseks vt jaotis 2.2.4 „Meede 4: tonnaaži maksustamise süsteem”). Poolte vahel sõlmitakse raamleping, et tagada kõigi osalejate nõusolek maksu tasaarvelduse süsteemi ülesehituse ja toimimisega. |
| --- | --- |

(13)

Tegelikult rendib majandushuviühing liisinguettevõtjalt laeva alates selle ehitamise alguskuupäevast. Kui laev on valmis, annab majandushuviühing selle mereveoettevõtjale laevapereta prahtimise kaudu rendile ning mereveoettevõtja hakkab laeva käitama. Vastastikuste ostu- ja müügivõimalusi sisaldavate lepingute abil (5) kohustub majandushuviühing rendilepingu lõppedes laeva igal juhul ostma ja mereveoettevõtja omakorda kohustub ostma laeva laevapereta prahtimise lepingu lõppedes. Rendilepingus kehtestatud optsiooni täitmise tähtaeg määratakse laevapereta prahtimise lepingu optsiooni täitmise tähtajast mõned nädalad varasemaks. Mõlemad optsioonid täidetakse siis, kui majandushuviühing läheb üle tonnaažimaksuga maksustamise korrale (üksikasjalikuma kirjelduse saamiseks vt jaotis 2.2.4 „Meede 4: tonnaaži maksustamise süsteem”). Poolte vahel sõlmitakse raamleping, et tagada kõigi osalejate nõusolek maksu tasaarvelduse süsteemi ülesehituse ja toimimisega.

| (14) | Otsuses K(2011) 4494 (lõplik) (jaotis 2.2) (6) kirjeldatakse Hispaania esitatud näidete põhjal (7) üksikasjalikumalt erinevate süsteemis osalejate vahel teostatavaid tehinguid. |
| --- | --- |

(14)

Otsuses K(2011) 4494 (lõplik) (jaotis 2.2) (6) kirjeldatakse Hispaania esitatud näidete põhjal (7) üksikasjalikumalt erinevate süsteemis osalejate vahel teostatavaid tehinguid.

2.2.   HISPAANIA MAKSU TASAARVELDUSE SÜSTEEM – MAKSUDEGA SEOTUD ASPEKTID

| (15) | Eespool jaotises 2.1 kirjeldatud maksu tasaarvelduse süsteemi eesmärk on eelkõige luua soodustusi teatavate maksumeetmete osas, pidades silmas majandushuviühingu ja selles osalevate investorite huve, kes omakorda annavad osa kõnealustest soodustustest edasi uue laeva omandanud mereveoettevõtjale. |
| --- | --- |

(15)

Eespool jaotises 2.1 kirjeldatud maksu tasaarvelduse süsteemi eesmärk on eelkõige luua soodustusi teatavate maksumeetmete osas, pidades silmas majandushuviühingu ja selles osalevate investorite huve, kes omakorda annavad osa kõnealustest soodustustest edasi uue laeva omandanud mereveoettevõtjale.

| (16) | Majandushuviühing kogub maksusoodustusi kahes etapis vastavalt kahele erinevale maksueeskirjale. Esimeses etapis rakendatakse renditud laeva ennetähtaegset ja kiirendatud amortisatsiooni tavapärase ettevõtete tulumaksusüsteemi raames. See tekitab majandushuviühingule märkimisväärse maksukahjumi. Kuna ühing on maksualaselt läbipaistev, võib maksukahjumi arvata investorite sissetulekutest maha proportsionaalselt nende osalusega majandushuviühingus. |
| --- | --- |

(16)

Majandushuviühing kogub maksusoodustusi kahes etapis vastavalt kahele erinevale maksueeskirjale. Esimeses etapis rakendatakse renditud laeva ennetähtaegset ja kiirendatud amortisatsiooni tavapärase ettevõtete tulumaksusüsteemi raames. See tekitab majandushuviühingule märkimisväärse maksukahjumi. Kuna ühing on maksualaselt läbipaistev, võib maksukahjumi arvata investorite sissetulekutest maha proportsionaalselt nende osalusega majandushuviühingus.

| (17) | Tavapärastes tingimustes tuleks laeva ennetähtaegse ja kiirendatud amortisatsiooni abil saavutatud kokkuhoid maksude pealt hiljem kompenseerida suurema tulumaksu abil, kui alus on täielikult amortiseeritud ja amortisatsioonikulusid ei saa enam maha arvestada või kui laev müüakse ja sellest saadakse kapitali kasvutulu (8). Kuna majandushuviühing on maksualaselt läbipaistev, lisataks selle hilisematel aastatel kasvanud kasum tavapäraselt investorite tuludele ja kuuluks maksustamisele. |
| --- | --- |

(17)

Tavapärastes tingimustes tuleks laeva ennetähtaegse ja kiirendatud amortisatsiooni abil saavutatud kokkuhoid maksude pealt hiljem kompenseerida suurema tulumaksu abil, kui alus on täielikult amortiseeritud ja amortisatsioonikulusid ei saa enam maha arvestada või kui laev müüakse ja sellest saadakse kapitali kasvutulu (8). Kuna majandushuviühing on maksualaselt läbipaistev, lisataks selle hilisematel aastatel kasvanud kasum tavapäraselt investorite tuludele ja kuuluks maksustamisele.

| (18) | Maksu tasaarvelduse süsteemi rakendamisel aga ei säilita majandushuviühing laevu täieliku amortiseerumiseni. Investoritele üle kantud esialgse kahjumi tulemusena saavutatud kokkuhoid maksude pealt kindlustatakse teises etapis majandushuviühingu ümberlülitumise teel tonnaažimaksuga maksustamise korrale ja vahetult pärast seda laeva mereveoettevõtjale müümisega, millest saadud kapitali kasvutulu on maksust täielikult vabastatud (9). Kõnealuse kahe etapi kohta vt otsus K(2011) 4494 (lõplik) (jaotis 2.3.1). |
| --- | --- |

(18)

Maksu tasaarvelduse süsteemi rakendamisel aga ei säilita majandushuviühing laevu täieliku amortiseerumiseni. Investoritele üle kantud esialgse kahjumi tulemusena saavutatud kokkuhoid maksude pealt kindlustatakse teises etapis majandushuviühingu ümberlülitumise teel tonnaažimaksuga maksustamise korrale ja vahetult pärast seda laeva mereveoettevõtjale müümisega, millest saadud kapitali kasvutulu on maksust täielikult vabastatud (9). Kõnealuse kahe etapi kohta vt otsus K(2011) 4494 (lõplik) (jaotis 2.3.1).

| (19) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt (10) võimaldab Hispaania süsteemi puhul kasutatav maksumeetmete kombineeritud mõju majandushuviühingul ja selle investoritel saada maksukasu, mis moodustab ligikaudu 30 % laeva algsest brutohinnast. Osa kõnealusest, esialgu majandushuviühingu/selle investorite kogutud maksukasust jääb investoritele (10–15 %) ja osa antakse edasi mereveoettevõtjale (85–90 %), kes lõpptulemusena saab aluse omanikuks 20–30 % võrra laeva algsest brutohinnast odavamalt. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt (10) võimaldab Hispaania süsteemi puhul kasutatav maksumeetmete kombineeritud mõju majandushuviühingul ja selle investoritel saada maksukasu, mis moodustab ligikaudu 30 % laeva algsest brutohinnast. Osa kõnealusest, esialgu majandushuviühingu/selle investorite kogutud maksukasust jääb investoritele (10–15 %) ja osa antakse edasi mereveoettevõtjale (85–90 %), kes lõpptulemusena saab aluse omanikuks 20–30 % võrra laeva algsest brutohinnast odavamalt.

| (20) | Nagu eespool osutatud, kombineerivad maksu tasaarvelduse süsteemi tehingud maksusoodustuse saamiseks mitmeid erinevaid, kuid siiski omavahel seotud maksumeetmeid. Alljärgnevas jaotises kirjeldatakse lühidalt kõnealuseid meetmeid. Üksikasjalikuma kirjelduse saamiseks vt otsus K(2011) 4494 (lõplik) (jaotis 2.4). |
| --- | --- |

(20)

Nagu eespool osutatud, kombineerivad maksu tasaarvelduse süsteemi tehingud maksusoodustuse saamiseks mitmeid erinevaid, kuid siiski omavahel seotud maksumeetmeid. Alljärgnevas jaotises kirjeldatakse lühidalt kõnealuseid meetmeid. Üksikasjalikuma kirjelduse saamiseks vt otsus K(2011) 4494 (lõplik) (jaotis 2.4).

2.2.1.   Meede 1: renditud varade kiirendatud amortisatsioon
   (11)

(ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 115 lõige 6)

| (21) | Hispaanias käsitletakse renditehingut maksude osas teistmoodi kui raamatupidamisarvestuslikus osas. 5. märtsi 2004. aasta kuninga seadusandliku dekreedi 4/2004 (millega kiidetakse heaks ettevõtte tulumaksu seaduse konsolideeritud versioon (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, TRLIS)) (12) XIII peatükki ja 30. juuli 2004. aasta kuningliku dekreedi 1777/2004 (millega kiidetakse heaks ettevõtte tulumaksu määrus (Reglamento del Impuesto sobre Sociedades, RIS)) (13) artiklit 49 kohaldatakse nende kapitalirendilepingute suhtes, mis on vähemalt kaheaastase tähtajaga vallasasjade puhul ja kümneaastase tähtajaga kinnisasjade või tööstusseadmete puhul. |
| --- | --- |

(21)

Hispaanias käsitletakse renditehingut maksude osas teistmoodi kui raamatupidamisarvestuslikus osas. 5. märtsi 2004. aasta kuninga seadusandliku dekreedi 4/2004 (millega kiidetakse heaks ettevõtte tulumaksu seaduse konsolideeritud versioon (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, TRLIS)) (12) XIII peatükki ja 30. juuli 2004. aasta kuningliku dekreedi 1777/2004 (millega kiidetakse heaks ettevõtte tulumaksu määrus (Reglamento del Impuesto sobre Sociedades, RIS)) (13) artiklit 49 kohaldatakse nende kapitalirendilepingute suhtes, mis on vähemalt kaheaastase tähtajaga vallasasjade puhul ja kümneaastase tähtajaga kinnisasjade või tööstusseadmete puhul.

| (22) | Maksete seda osa, mis võimaldab rendileandjal katta varaobjekti kulutused (14), loetakse maksustatavast tulust mahaarvatavaks kulutuseks teatud tingimustel, st maha arvatav summa ei tohi ületada summat, mis saadakse, korrutades vara maksumust konkreetse varaliigi suurima lineaarse amortisatsiooni ametliku koefitsiendi kahe- või kolmekordse määraga. |
| --- | --- |

(22)

Maksete seda osa, mis võimaldab rendileandjal katta varaobjekti kulutused (14), loetakse maksustatavast tulust mahaarvatavaks kulutuseks teatud tingimustel, st maha arvatav summa ei tohi ületada summat, mis saadakse, korrutades vara maksumust konkreetse varaliigi suurima lineaarse amortisatsiooni ametliku koefitsiendi kahe- või kolmekordse määraga.

| (23) | Laevade puhul jaotatakse tavapärane lineaarne amortisatsioon maksustamisel kümne aasta peale (10 % aastas). Renditud varade suurim kiirendatud amortisatsiooni määr jääb aastas 20 % ja 30 % vahele (40–60 kuud). Hispaania õiguse kohaselt võivad laevaomanikud amortiseerimisel kasutada ka degressiivse (15) või kumulatiivse (SYD) (16) amortisatsiooni meetodit. |
| --- | --- |

(23)

Laevade puhul jaotatakse tavapärane lineaarne amortisatsioon maksustamisel kümne aasta peale (10 % aastas). Renditud varade suurim kiirendatud amortisatsiooni määr jääb aastas 20 % ja 30 % vahele (40–60 kuud). Hispaania õiguse kohaselt võivad laevaomanikud amortiseerimisel kasutada ka degressiivse (15) või kumulatiivse (SYD) (16) amortisatsiooni meetodit.

2.2.2.   Meede 2: renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades

(TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ja RIS artikkel 49)

| (24) | TRLIS artikli 115 lõike 6 alusel algab renditud vara kiirendatud amortisatsioon varaobjekti käikulaskmise kuupäevast, st mitte enne, kui rendilevõtja on vara kätte saanud ja hakkab seda kasutama. TRLIS artikli 115 lõike 11 kohaselt (17) võib majandus- ja rahandusministeerium määrata rendilevõtja ametliku taotluse korral siiski varasema amortisatsiooni alguskuupäeva. Põhimõtteliselt kohaldatakse seda sätet teatavatel tingimustel kõigile renditud varadele, mille kohta on sõlmitud rendileping ja mis on kiirendatud amortisatsiooni nõuetele vastavad. |
| --- | --- |

(24)

TRLIS artikli 115 lõike 6 alusel algab renditud vara kiirendatud amortisatsioon varaobjekti käikulaskmise kuupäevast, st mitte enne, kui rendilevõtja on vara kätte saanud ja hakkab seda kasutama. TRLIS artikli 115 lõike 11 kohaselt (17) võib majandus- ja rahandusministeerium määrata rendilevõtja ametliku taotluse korral siiski varasema amortisatsiooni alguskuupäeva. Põhimõtteliselt kohaldatakse seda sätet teatavatel tingimustel kõigile renditud varadele, mille kohta on sõlmitud rendileping ja mis on kiirendatud amortisatsiooni nõuetele vastavad.

| (25) | TRLIS artikli 115 lõikes 11 seatakse tegelikult kaks üldist tingimust. Kõigepealt tuleb varaobjekti lepingu sõlmimise tähtaja või ehitusperioodi erijoonte ning selle majanduskasutuse eripäraga arvestades määrata uus alustamise tähtaeg. RIS artikli 49 kohaselt lubab maksuamet ennetähtaegset amortiseerimist ehitamise algusest, kui ehitusperiood kestab rohkem kui 12 kuud ja rendilepingus on oodatavad rendimaksed ette nähtud. Teiseks ei tohi selle tähtpäeva määramine mõjutada maksustatava summa väljaarvutamist, mis tuleneb varaobjekti tegelikust kasutamisest või omandi üleminekul tehtud maksetest ja mis tuleb kindlaks määrata vastavalt üldisele maksukorrale või TRLIS VII jaotise VIII peatükis sätestatud erikorrale. |
| --- | --- |

(25)

TRLIS artikli 115 lõikes 11 seatakse tegelikult kaks üldist tingimust. Kõigepealt tuleb varaobjekti lepingu sõlmimise tähtaja või ehitusperioodi erijoonte ning selle majanduskasutuse eripäraga arvestades määrata uus alustamise tähtaeg. RIS artikli 49 kohaselt lubab maksuamet ennetähtaegset amortiseerimist ehitamise algusest, kui ehitusperiood kestab rohkem kui 12 kuud ja rendilepingus on oodatavad rendimaksed ette nähtud. Teiseks ei tohi selle tähtpäeva määramine mõjutada maksustatava summa väljaarvutamist, mis tuleneb varaobjekti tegelikust kasutamisest või omandi üleminekul tehtud maksetest ja mis tuleb kindlaks määrata vastavalt üldisele maksukorrale või TRLIS VII jaotise VIII peatükis sätestatud erikorrale.

| (26) | Vastavalt TRLIS artikli 48 lõikele 4 (18) renditakse ennetähtaegse amortisatsiooni korraga hõlmatud varad, mida kirjeldatakse TRLIS artikli 115 lõikes 1, Hispaanias registreeritud majandushuviühingule, kes rendib need omakorda kolmandatele isikutele. RIS artiklis 49 sätestatakse menetlus, mida tuleb renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni taotlemisel järgida. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt TRLIS artikli 48 lõikele 4 (18) renditakse ennetähtaegse amortisatsiooni korraga hõlmatud varad, mida kirjeldatakse TRLIS artikli 115 lõikes 1, Hispaanias registreeritud majandushuviühingule, kes rendib need omakorda kolmandatele isikutele. RIS artiklis 49 sätestatakse menetlus, mida tuleb renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni taotlemisel järgida.

2.2.3.   Meede 3: majandushuviühingud

| (27) | Nagu eespool osutatud, on Hispaania majandushuviühingud oma liikmetest eraldi seisvad juriidilised isikud. Seetõttu saavad majandushuviühingud taotleda TRLIS artiklites 124–128 (vt jaotis 2.2.4) sätestatud ennetähtaegse amortiseerimise meetme kohaldamist ja alternatiivset tonnaažimaksuga maksustamise korda, kui nad täidavad Hispaania õiguse kohaselt abikõlblikkuse tingimused, isegi siis, kui ükski nende liikmetest ei ole mereveoettevõtja. |
| --- | --- |

(27)

Nagu eespool osutatud, on Hispaania majandushuviühingud oma liikmetest eraldi seisvad juriidilised isikud. Seetõttu saavad majandushuviühingud taotleda TRLIS artiklites 124–128 (vt jaotis 2.2.4) sätestatud ennetähtaegse amortiseerimise meetme kohaldamist ja alternatiivset tonnaažimaksuga maksustamise korda, kui nad täidavad Hispaania õiguse kohaselt abikõlblikkuse tingimused, isegi siis, kui ükski nende liikmetest ei ole mereveoettevõtja.

| (28) | Maksualaselt on majandushuviühingud oma Hispaania residentidest aktsionäridele läbipaistvad. Teisisõnu, maksustamise seisukohast kantakse majandushuviühingute kasumid (või kahjumid) proportsionaalselt otse üle nende Hispaania residentidest liikmetele. Kuna Hispaania süsteemi tehingutes osalevate majandushuviühingute liikmed käsitlevad ühinguid pigem investeerimisvahenditena kui võimalusena ühistegevuseks, osutatakse käesolevas otsuses neile kui investoritele. |
| --- | --- |

(28)

Maksualaselt on majandushuviühingud oma Hispaania residentidest aktsionäridele läbipaistvad. Teisisõnu, maksustamise seisukohast kantakse majandushuviühingute kasumid (või kahjumid) proportsionaalselt otse üle nende Hispaania residentidest liikmetele. Kuna Hispaania süsteemi tehingutes osalevate majandushuviühingute liikmed käsitlevad ühinguid pigem investeerimisvahenditena kui võimalusena ühistegevuseks, osutatakse käesolevas otsuses neile kui investoritele.

| (29) | Majandushuviühingu maksualane läbipaistvus tähendab seda, et märkimisväärse kahjumi, mis majandushuviühingul ennetähtaegse ja kiirendatud amortiseerimise tõttu tekib, võib otse üle kanda investoritele, kes saavad nende kahjumitega vähendada oma kasumit ja seega ka tasumisele kuuluvat maksusummat. |
| --- | --- |

(29)

Majandushuviühingu maksualane läbipaistvus tähendab seda, et märkimisväärse kahjumi, mis majandushuviühingul ennetähtaegse ja kiirendatud amortiseerimise tõttu tekib, võib otse üle kanda investoritele, kes saavad nende kahjumitega vähendada oma kasumit ja seega ka tasumisele kuuluvat maksusummat.

2.2.4.   Meede 4: tonnaaži maksustamise süsteem (TRLIS artiklid 124–128)

| (30) | Hispaania tonnaažimaksuga seotud õigusakte on kohaldatud alates 2002. aastast. Nendega on ette nähtud mereveoettevõtjate maksustatavate tulude arvutamise alternatiivne variant abikõlbliku transporditegevuse jaoks, mis põhineb mereveoettevõtjate kasutuses olevate laevade tonnaažil, mitte tulude ja kulude vahel. |
| --- | --- |

(30)

Hispaania tonnaažimaksuga seotud õigusakte on kohaldatud alates 2002. aastast. Nendega on ette nähtud mereveoettevõtjate maksustatavate tulude arvutamise alternatiivne variant abikõlbliku transporditegevuse jaoks, mis põhineb mereveoettevõtjate kasutuses olevate laevade tonnaažil, mitte tulude ja kulude vahel.

| (31) | Komisjon andis nõusoleku (19) Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korrale kui siseturuga kokkusobivale riigiabile, toetudes meretranspordile antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (20) (merendusalased suunised). Tonnaažimaksuga maksustamise korda reguleerivaid sätteid sisaldavad TRLIS XVII peatüki artiklid 124–128. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon andis nõusoleku (19) Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korrale kui siseturuga kokkusobivale riigiabile, toetudes meretranspordile antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (20) (merendusalased suunised). Tonnaažimaksuga maksustamise korda reguleerivaid sätteid sisaldavad TRLIS XVII peatüki artiklid 124–128.

| (32) | Hispaania võttis vastu ka rakendusmeetmed, mis on esitatud RIS VI jaotise artiklites 50–52. Komisjon märgib ära, et vastupidiselt TRLIS artiklites 124–128 sätestatud eeskirjadele, millest komisjonile teatati ja mille ta heaks kiitis, ei teatatud kõnealustest rakendusmeetmetest, eelkõige RIS artikli 50 lõikes 3 (vt jaotis 2.2.5) sisalduvast erandist, ja komisjon ei ole neid heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(32)

Hispaania võttis vastu ka rakendusmeetmed, mis on esitatud RIS VI jaotise artiklites 50–52. Komisjon märgib ära, et vastupidiselt TRLIS artiklites 124–128 sätestatud eeskirjadele, millest komisjonile teatati ja mille ta heaks kiitis, ei teatatud kõnealustest rakendusmeetmetest, eelkõige RIS artikli 50 lõikes 3 (vt jaotis 2.2.5) sisalduvast erandist, ja komisjon ei ole neid heaks kiitnud.

| (33) | Nagu ka teistes liikmesriikides, on Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korraga liitumine vabatahtlik ja nõuab eelnevat maksuameti luba, mis kehtib kümme aastat. Tulud mereveondusega mitteseotud või abikõlbmatust tegevusest alluvad tavalistele tulumaksualastele õigusnormidele. |
| --- | --- |

(33)

Nagu ka teistes liikmesriikides, on Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korraga liitumine vabatahtlik ja nõuab eelnevat maksuameti luba, mis kehtib kümme aastat. Tulud mereveondusega mitteseotud või abikõlbmatust tegevusest alluvad tavalistele tulumaksualastele õigusnormidele.

| (34) | Hispaania õigusaktide kohaselt võib maksu tasaarvelduse süsteemis osalevad majandushuviühingud kanda ühte mereveoettevõtjate registritest (21), kuna Hispaania ametiasutuste väitel hõlmab nende tegevus nii neile endile kuuluvate kui ka prahitud aluste käitamist. Käitamise mõiste hõlmab seega laevapereta prahtimise kaudu kolmandale isikule laeva kättesaadavaks tegemist. |
| --- | --- |

(34)

Hispaania õigusaktide kohaselt võib maksu tasaarvelduse süsteemis osalevad majandushuviühingud kanda ühte mereveoettevõtjate registritest (21), kuna Hispaania ametiasutuste väitel hõlmab nende tegevus nii neile endile kuuluvate kui ka prahitud aluste käitamist. Käitamise mõiste hõlmab seega laevapereta prahtimise kaudu kolmandale isikule laeva kättesaadavaks tegemist.

| (35) | Abikõlbliku mereveondusega seotud tegevuse maksubaas arvutatakse vastavalt kogumahutavusele:






  Puhasmahutavus | Päevasumma 100 tonni kohta (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 0 – 1 000 | 0,90 |
| 1 001 – 10 000 | 0,70 |
| 10 001 – 25 000 | 0,40 |
| Üle 25 001 | 0,20 |

(35)

Abikõlbliku mereveondusega seotud tegevuse maksubaas arvutatakse vastavalt kogumahutavusele:

Puhasmahutavus

Päevasumma 100 tonni kohta (eurodes)

0 – 1 000

0,90

1 001 – 10 000

0,70

10 001 – 25 000

0,40

Üle 25 001

0,20

| (36) | Kui alternatiivne maksubaas on mereveoettevõtja käitatava kogumahutavuse kohaselt arvutatud, kohaldatakse sellele baasile tavapärast ettevõtte tulumaksu määra. |
| --- | --- |

(36)

Kui alternatiivne maksubaas on mereveoettevõtja käitatava kogumahutavuse kohaselt arvutatud, kohaldatakse sellele baasile tavapärast ettevõtte tulumaksu määra.

| (37) | Vastavalt TRLIS artikli 125 lõike 2 esimesele taandele peaks tonnaažimaksuga maksustamise korra maksubaas hõlmama avamere (abikõlbliku) mereveondusega seotud tegevuse kõiki tulusid, sealhulgas eriti kapitali kasvutulu, mis saavutatakse, kui tonnaažimaksuga maksustamise korda kasutav ettevõtja müüb uuena omandatud laevad, jäädes kõnealust korda kasutama. Seevastu tavapäraste ettevõtte tulumaksueeskirjade kohaselt – kuna maksubaas määratakse kindlaks tulude ja kulude vahena – kui ettevõtja omandab alused ja seejärel müüb need, saades kapitali kasvutulu, käsitletakse seda erakorralist kapitali kasvutulu maksustatava tuluna ja seega suurendab see maksustatavat maksubaasi, millelt tasutakse äriühingu tulumaks. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt TRLIS artikli 125 lõike 2 esimesele taandele peaks tonnaažimaksuga maksustamise korra maksubaas hõlmama avamere (abikõlbliku) mereveondusega seotud tegevuse kõiki tulusid, sealhulgas eriti kapitali kasvutulu, mis saavutatakse, kui tonnaažimaksuga maksustamise korda kasutav ettevõtja müüb uuena omandatud laevad, jäädes kõnealust korda kasutama. Seevastu tavapäraste ettevõtte tulumaksueeskirjade kohaselt – kuna maksubaas määratakse kindlaks tulude ja kulude vahena – kui ettevõtja omandab alused ja seejärel müüb need, saades kapitali kasvutulu, käsitletakse seda erakorralist kapitali kasvutulu maksustatava tuluna ja seega suurendab see maksustatavat maksubaasi, millelt tasutakse äriühingu tulumaks.

Erakorralise kapitali kasvutulu maksustamine laevade tonnaažimaksuga maksustamise korrale üleminekul

| (38) | Kui tegemist on laevaga, mis ei ole enam uus ja selle tulu maksustamine viiakse tavapäraselt ettevõtte maksusüsteemilt üle tonnaažimaksuga maksustamise korrale, kehtivad erisätted. Laevade puhul, mida ettevõtja tonnaažimaksuga maksustamise süsteemiga liitudes juba omab, või pärast süsteemiga liitumist ostetud kasutatud laevade puhul kohaldatakse TRLIS artikli 125 lõikes 2 (22) sätestatud erimenetlust. Kõnealuse menetluse kohaselt maksustatakse teatavad summad ettevõtte tulumaksu tavapärase korra kohaselt ainult siis, kui laev müüakse.






  — | Tonnaažimaksuga maksustamise kohaldamise esimesel eelarveaastal või aastal, millel kasutatud laevad osteti, tuleb eraldada mittejaotatavad reservid, mis vastavad selle eeskirja kohase iga asjaomase laeva tegeliku turuväärtuse ja raamatupidamisliku netoväärtuse vahele või tuleb kõnealune vahe näidata aastaaruandes eraldi iga laeva ja iga eelarveaasta kohta, mil laevade omandiõigus säilib. |
| --- | --- | --- |

(38)

Kui tegemist on laevaga, mis ei ole enam uus ja selle tulu maksustamine viiakse tavapäraselt ettevõtte maksusüsteemilt üle tonnaažimaksuga maksustamise korrale, kehtivad erisätted. Laevade puhul, mida ettevõtja tonnaažimaksuga maksustamise süsteemiga liitudes juba omab, või pärast süsteemiga liitumist ostetud kasutatud laevade puhul kohaldatakse TRLIS artikli 125 lõikes 2 (22) sätestatud erimenetlust. Kõnealuse menetluse kohaselt maksustatakse teatavad summad ettevõtte tulumaksu tavapärase korra kohaselt ainult siis, kui laev müüakse.

—

Tonnaažimaksuga maksustamise kohaldamise esimesel eelarveaastal või aastal, millel kasutatud laevad osteti, tuleb eraldada mittejaotatavad reservid, mis vastavad selle eeskirja kohase iga asjaomase laeva tegeliku turuväärtuse ja raamatupidamisliku netoväärtuse vahele või tuleb kõnealune vahe näidata aastaaruandes eraldi iga laeva ja iga eelarveaasta kohta, mil laevade omandiõigus säilib.

| — | Kui aluse müük on lõpule viidud, lisatakse omandiõiguse üleandmise kuupäeval nn positiivse reservi summa koos positiivse vahega müüdava laeva maksukulumi ja arvestusliku kulumi vahel TRLIS artikli 125 lõikes 1 osutatud tonnaažimaksuga maksustamise maksubaasi. |
| --- | --- |

—

Kui aluse müük on lõpule viidud, lisatakse omandiõiguse üleandmise kuupäeval nn positiivse reservi summa koos positiivse vahega müüdava laeva maksukulumi ja arvestusliku kulumi vahel TRLIS artikli 125 lõikes 1 osutatud tonnaažimaksuga maksustamise maksubaasi.

| (39) | Seega määratakse Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korra tavapärasel komisjoni poolt heaks kiidetud rakendamisel võimalik kapitali kasvutulu kindlaks tonnaažimaksuga maksustamise korraga liitumisel ja eeldatakse, et kapitali kasvutulu maksustamine, kuigi viivitusega, toimub hiljem, kui laev müüakse või lammutatakse. Nagu on selgitatud jaotises 2.2.5, ei lükata Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kohaselt maksustamist edasi, vaid välditakse täiesti, kuna asjaomaseid laevu peetakse uuteks, mitte kasutatuteks. Seega ei kohaldata erimenetlust. |
| --- | --- |

(39)

Seega määratakse Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korra tavapärasel komisjoni poolt heaks kiidetud rakendamisel võimalik kapitali kasvutulu kindlaks tonnaažimaksuga maksustamise korraga liitumisel ja eeldatakse, et kapitali kasvutulu maksustamine, kuigi viivitusega, toimub hiljem, kui laev müüakse või lammutatakse. Nagu on selgitatud jaotises 2.2.5, ei lükata Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kohaselt maksustamist edasi, vaid välditakse täiesti, kuna asjaomaseid laevu peetakse uuteks, mitte kasutatuteks. Seega ei kohaldata erimenetlust.

2.2.5.   Meede 5: RIS artikli 50 lõige 3

| (40) | Maksu tasaarvelduse süsteemi lubatud tehingute puhul märgib komisjon, et majandushuviühingud saavad loobuda tavapärasest ettevõtte tulumaksusüsteemist, et liituda tonnaažimaksuga maksustamise korraga, jättes ennetähtaegsest ja kiirendatud amortisatsioonist tuleneva edasilükkunud maksukohustise täitmata nii süsteemiga liitudes kui ka aluse müümisel või lammutamisel. |
| --- | --- |

(40)

Maksu tasaarvelduse süsteemi lubatud tehingute puhul märgib komisjon, et majandushuviühingud saavad loobuda tavapärasest ettevõtte tulumaksusüsteemist, et liituda tonnaažimaksuga maksustamise korraga, jättes ennetähtaegsest ja kiirendatud amortisatsioonist tuleneva edasilükkunud maksukohustise täitmata nii süsteemiga liitudes kui ka aluse müümisel või lammutamisel.

| (41) | Erandina TRLIS artikli 125 lõikes 2 sätestatud eeskirjast märgitakse RIS artikli 50 lõikes 3 (23), et juhul, kui alused omandatakse maksuametilt eelnevalt loa saanud rendilepingu osaks oleva ostuoptsiooniga, peetakse neid uuteks (24) ja mitte kasutatuteks – sõltumata sellest, kas laevu on juba käitatud või amortiseeritud – alates optsiooni rakendamise kuupäevast, st pärast majandushuviühingu üleviimist tonnaažimaksuga maksustamise korrale. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt kohaldati kõnealust erandit ainult konkreetsete maksuameti heaks kiidetud rendilepingute puhul seoses ennetähtaegse amortisatsiooni taotlemisega vastavalt TRLIS artikli 115 lõikele 11 (vt jaotis 2.2.2 „Meede 2: renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades”), st seoses renditud äsjaehitatud merelaevadega, mis omandati maksu tasaarvelduse süsteemi tehingute kaudu ja – ühe erandiga – Hispaania laevatehastelt. |
| --- | --- |

(41)

Erandina TRLIS artikli 125 lõikes 2 sätestatud eeskirjast märgitakse RIS artikli 50 lõikes 3 (23), et juhul, kui alused omandatakse maksuametilt eelnevalt loa saanud rendilepingu osaks oleva ostuoptsiooniga, peetakse neid uuteks (24) ja mitte kasutatuteks – sõltumata sellest, kas laevu on juba käitatud või amortiseeritud – alates optsiooni rakendamise kuupäevast, st pärast majandushuviühingu üleviimist tonnaažimaksuga maksustamise korrale. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt kohaldati kõnealust erandit ainult konkreetsete maksuameti heaks kiidetud rendilepingute puhul seoses ennetähtaegse amortisatsiooni taotlemisega vastavalt TRLIS artikli 115 lõikele 11 (vt jaotis 2.2.2 „Meede 2: renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades”), st seoses renditud äsjaehitatud merelaevadega, mis omandati maksu tasaarvelduse süsteemi tehingute kaudu ja – ühe erandiga – Hispaania laevatehastelt.

| (42) | Sellistel juhtudel loetakse, et majandushuviühing on laeva omandanud uuena rendivõimaluse rakendamise kuupäeval, st pärast majandushuviühingu tonnaažimaksuga maksustamise korrale üleminekut. RIS artikli 50 lõikes 3 sätestatud erandi esimene tulemus on see, et hoidutakse kohaldamast TRLIS artikli 125 lõikes 2 sätestatud eeskirju. Majandushuviühingul ei ole vaja sisse seada mittejaotatavat reservi ning positiivne vahe mereveoettevõtja makstud hinna ja laeva arvestusliku väärtuse vahel majandushuviühingu raamatupidamisdokumentides (25) ega ka positiivne vahe laeva arvestusliku väärtuse ja maksustatava väärtuse vahel (26) ei kuulu maksustamisele. Teiseks on tulemuseks see, et müügist mereveoettevõtjale saadav tulu (märkimisväärne laevapereta prahtimise optsiooni täitmishind) loetakse pärinevaks laevast, mille ostab ja müüb ettevõtja, kes kasutab tonnaažimaksuga maksustamise korda ja see lisatakse TRLIS artikli 125 lõike 2 esimese taande kohaselt tonnaažimaksuga maksustamise maksubaasi. |
| --- | --- |

(42)

Sellistel juhtudel loetakse, et majandushuviühing on laeva omandanud uuena rendivõimaluse rakendamise kuupäeval, st pärast majandushuviühingu tonnaažimaksuga maksustamise korrale üleminekut. RIS artikli 50 lõikes 3 sätestatud erandi esimene tulemus on see, et hoidutakse kohaldamast TRLIS artikli 125 lõikes 2 sätestatud eeskirju. Majandushuviühingul ei ole vaja sisse seada mittejaotatavat reservi ning positiivne vahe mereveoettevõtja makstud hinna ja laeva arvestusliku väärtuse vahel majandushuviühingu raamatupidamisdokumentides (25) ega ka positiivne vahe laeva arvestusliku väärtuse ja maksustatava väärtuse vahel (26) ei kuulu maksustamisele. Teiseks on tulemuseks see, et müügist mereveoettevõtjale saadav tulu (märkimisväärne laevapereta prahtimise optsiooni täitmishind) loetakse pärinevaks laevast, mille ostab ja müüb ettevõtja, kes kasutab tonnaažimaksuga maksustamise korda ja see lisatakse TRLIS artikli 125 lõike 2 esimese taande kohaselt tonnaažimaksuga maksustamise maksubaasi.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (43) | Esimese sammuna asus komisjon seisukohale, et Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tuleks vaatamata erinevate maksumeetmete rakendamisele analüüsida ühtse süsteemina (üldine lähenemisviis), kuna erinevaid meetmeid on võimalik kasutada de jure või de facto ainult ühiselt, ning järeldas, et see kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(43)

Esimese sammuna asus komisjon seisukohale, et Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tuleks vaatamata erinevate maksumeetmete rakendamisele analüüsida ühtse süsteemina (üldine lähenemisviis), kuna erinevaid meetmeid on võimalik kasutada de jure või de facto ainult ühiselt, ning järeldas, et see kujutab endast riigiabi.

| (44) | Järgmisel etapil hinnati üksikuid meetmeid eraldi (individuaalne lähenemisviis) ja komisjon tegi selle käigus järgmised järeldused:






  — | renditud varade kiirendatud amortisatsiooni (meede nr 1) võib käsitada riigiabina, kuid käsitatakse igal juhul olemasoleva abina, kuna seda rakendati enne Euroopa Liiduga ühinemist. Seetõttu ei algatatud kõnealuse meetme suhtes ametlikku uurimismenetlust; |
| --- | --- | --- |

(44)

Järgmisel etapil hinnati üksikuid meetmeid eraldi (individuaalne lähenemisviis) ja komisjon tegi selle käigus järgmised järeldused:

—

renditud varade kiirendatud amortisatsiooni (meede nr 1) võib käsitada riigiabina, kuid käsitatakse igal juhul olemasoleva abina, kuna seda rakendati enne Euroopa Liiduga ühinemist. Seetõttu ei algatatud kõnealuse meetme suhtes ametlikku uurimismenetlust;

| — | renditud varade ennetähtaegset amortisatsiooni (meede nr 2) võib käsitada riigiabina, kuna see annab valikulise eelise, arvestades Hispaania õigusaktidega kehtestatud ebamääraseid tingimusi ja Hispaania maksuameti rakendatavat kaalutlusõigust nende tingimuste tõlgendamisel. Kõnealust meedet, mis jõustus 2002. aastal (27), loeti ebaseaduslikuks ja tõenäoliselt siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks; |
| --- | --- |

—

renditud varade ennetähtaegset amortisatsiooni (meede nr 2) võib käsitada riigiabina, kuna see annab valikulise eelise, arvestades Hispaania õigusaktidega kehtestatud ebamääraseid tingimusi ja Hispaania maksuameti rakendatavat kaalutlusõigust nende tingimuste tõlgendamisel. Kõnealust meedet, mis jõustus 2002. aastal (27), loeti ebaseaduslikuks ja tõenäoliselt siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks;

| — | majandushuviühingu puhul (meede nr 3) ei tuvastatud võimalikku riigiabi. Selle meetme suhtes ei algatatud ametlikku uurimismenetlust; |
| --- | --- |

—

majandushuviühingu puhul (meede nr 3) ei tuvastatud võimalikku riigiabi. Selle meetme suhtes ei algatatud ametlikku uurimismenetlust;

| — | tonnaažimaksuga maksustamise korra (meede nr 4) kiitis komisjon 2002. aastal heaks kui siseturuga kokkusobiva riigiabi. Tonnaažimaksuga maksustamise lubatud korra kokkusobivust ei seatud kahtluse alla otsuses K(2011) 4494 (lõplik). Komisjoni väljastatud loa alusel tuleks igal juhul kõnealust meedet pidada olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

—

tonnaažimaksuga maksustamise korra (meede nr 4) kiitis komisjon 2002. aastal heaks kui siseturuga kokkusobiva riigiabi. Tonnaažimaksuga maksustamise lubatud korra kokkusobivust ei seatud kahtluse alla otsuses K(2011) 4494 (lõplik). Komisjoni väljastatud loa alusel tuleks igal juhul kõnealust meedet pidada olemasolevaks abiks.

Komisjon väljendas siiski kahtlusi seoses tonnaažimaksuga maksustamise korra kahe aspektiga:

| — | komisjon seadis kahtluse alla teatud ettevõtjatele, nagu näiteks Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud, antud võimaluse kasu saada tonnaažimaksuga maksustamise korrast, kuna nende tegevus piirdub aluste laevapereta rendile andmise või liisimisega. Komisjon leidis, et kõnealused ettevõtjad ei ole tegevad kaupade ja reisijate mereveo sektoris nõukogu määruses (EMÜ) nr 4055/86 (28) ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 3577/92 (29) kindlaks määratud tähenduses, vaid pigem finantsinvesteeringute ja kaupade rentimise või liisimisega tegelevas sektoris. Komisjon märkis, et nende abikõlblikkusest Hispaania tonnaažimaksuga maksustatava korra suhtes ei ole komisjonile teatatud ega selleks luba saadud; |
| --- | --- |

—

komisjon seadis kahtluse alla teatud ettevõtjatele, nagu näiteks Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud, antud võimaluse kasu saada tonnaažimaksuga maksustamise korrast, kuna nende tegevus piirdub aluste laevapereta rendile andmise või liisimisega. Komisjon leidis, et kõnealused ettevõtjad ei ole tegevad kaupade ja reisijate mereveo sektoris nõukogu määruses (EMÜ) nr 4055/86 (28) ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 3577/92 (29) kindlaks määratud tähenduses, vaid pigem finantsinvesteeringute ja kaupade rentimise või liisimisega tegelevas sektoris. Komisjon märkis, et nende abikõlblikkusest Hispaania tonnaažimaksuga maksustatava korra suhtes ei ole komisjonile teatatud ega selleks luba saadud;

| — | kapitali kasvutulu maksuvabastust (meede nr 5), mis tuleneb tonnaažimaksuga maksustamise korra rakendusmeetmetest (RIS artikli 50 lõige 3) ja mille Hispaania ametiasutused esitasid lubatud tonnaažimaksuga maksustamise süsteemi osana, käsitleti täiendava meetmena, mis jääb komisjoni 2002. aastal antud loa kohaldamisalast välja. Kõnealust meedet loeti ka ebaseaduslikuks ja tõenäoliselt siseturuga kokkusobimatuks abiks. |
| --- | --- |

—

kapitali kasvutulu maksuvabastust (meede nr 5), mis tuleneb tonnaažimaksuga maksustamise korra rakendusmeetmetest (RIS artikli 50 lõige 3) ja mille Hispaania ametiasutused esitasid lubatud tonnaažimaksuga maksustamise süsteemi osana, käsitleti täiendava meetmena, mis jääb komisjoni 2002. aastal antud loa kohaldamisalast välja. Kõnealust meedet loeti ka ebaseaduslikuks ja tõenäoliselt siseturuga kokkusobimatuks abiks.

| (45) | Võimalike abisaajatena tuvastati:






  — | majandushuviühingud kui esmased maksusoodustuste saajad; |
| --- | --- | --- |

(45)

Võimalike abisaajatena tuvastati:

—

majandushuviühingud kui esmased maksusoodustuste saajad;

| — | majandushuviühingute liikmed/investorid, kes saavad maksusoodustustest kasu, kuna ühingud on maksualaselt läbipaistvad; |
| --- | --- |

—

majandushuviühingute liikmed/investorid, kes saavad maksusoodustustest kasu, kuna ühingud on maksualaselt läbipaistvad;

| — | mereveoettevõtjad, kes saavad osa maksusoodustustest alandatud laevahindade näol; |
| --- | --- |

—

mereveoettevõtjad, kes saavad osa maksusoodustustest alandatud laevahindade näol;

| — | võimalik, et ka laevatehased, osalevad pangad, liisinguettevõtjad ja teised vahendajad. |
| --- | --- |

—

võimalik, et ka laevatehased, osalevad pangad, liisinguettevõtjad ja teised vahendajad.

| (46) | Komisjon leidis, et abi ei ole siseturu põhimõtetega kooskõlas. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon leidis, et abi ei ole siseturu põhimõtetega kooskõlas.

4.   HISPAANIA JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (47) | Märkuseid saadi Hispaania ametiasutustelt ja 41 kolmandalt isikult, sealhulgas riigiasutustelt, valdkondlikelt ühendustelt ja maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevatelt üksikettevõtjatelt või nende konkurentidelt, nagu näiteks välisriikide laevatehased või laevaehitusühingud. |
| --- | --- |

(47)

Märkuseid saadi Hispaania ametiasutustelt ja 41 kolmandalt isikult, sealhulgas riigiasutustelt, valdkondlikelt ühendustelt ja maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevatelt üksikettevõtjatelt või nende konkurentidelt, nagu näiteks välisriikide laevatehased või laevaehitusühingud.

| (48) | Tähelepanekutes käsitleti komisjoni otsuses K(2011) 4494 (lõplik) antud komisjoni hinnangu järgmisi aspekte:






  — | menetlusega seotud aspektid; |
| --- | --- | --- |

(48)

Tähelepanekutes käsitleti komisjoni otsuses K(2011) 4494 (lõplik) antud komisjoni hinnangu järgmisi aspekte:

—

menetlusega seotud aspektid;

| — | üldine lähenemisviis: Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kui terviku hindamine võrreldes seda moodustavate üksikute meetmete hindamisega; |
| --- | --- |

—

üldine lähenemisviis: Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kui terviku hindamine võrreldes seda moodustavate üksikute meetmete hindamisega;

| — | küsimus, kas üksikud meetmed vastavad riigiabi nõuetele (eelise olemasolu, riiklikud vahendid, riigile omistatavus, mõju konkurentsile ja kaubandusele) ning kas mõned neist kujutavad endast olemasolevat abi; |
| --- | --- |

—

küsimus, kas üksikud meetmed vastavad riigiabi nõuetele (eelise olemasolu, riiklikud vahendid, riigile omistatavus, mõju konkurentsile ja kaubandusele) ning kas mõned neist kujutavad endast olemasolevat abi;

| — | abisaajate tuvastamine; |
| --- | --- |

—

abisaajate tuvastamine;

| — | võimaliku riigiabi siseturuga kokkusobivus; |
| --- | --- |

—

võimaliku riigiabi siseturuga kokkusobivus;

| — | takistused abi tagastamisel (võrdne kohtlemine, õiguspärase ootuse kaitse, õiguskindlus). |
| --- | --- |

—

takistused abi tagastamisel (võrdne kohtlemine, õiguspärase ootuse kaitse, õiguskindlus).

4.1.   MENETLUS

| (49) | Hispaania arvates algatas komisjon ametliku uurimismenetluse ilma peamisi järeldusi Hispaania ametiasutuste kaudu nõuetekohaselt kontrollimata. Seetõttu on rikutud Hispaania riigi kaitseõigust ja võistlevuse põhimõtet, mis on mis tahes haldusmenetluse eelduseks. |
| --- | --- |

(49)

Hispaania arvates algatas komisjon ametliku uurimismenetluse ilma peamisi järeldusi Hispaania ametiasutuste kaudu nõuetekohaselt kontrollimata. Seetõttu on rikutud Hispaania riigi kaitseõigust ja võistlevuse põhimõtet, mis on mis tahes haldusmenetluse eelduseks.

| (50) | Mitmete kolmandate isikute arvates oleks komisjon pidanud kasutama olemasoleva abi menetlust, kuna kaks asjaomast maksumeedet (renditud varade amortiseerimiseeskirjad ja tonnaažimaksuga maksustamise kord) oleksid, juhul kui neid käsitleda abina, olemasolev abi. |
| --- | --- |

(50)

Mitmete kolmandate isikute arvates oleks komisjon pidanud kasutama olemasoleva abi menetlust, kuna kaks asjaomast maksumeedet (renditud varade amortiseerimiseeskirjad ja tonnaažimaksuga maksustamise kord) oleksid, juhul kui neid käsitleda abina, olemasolev abi.

4.2.   HISPAANIA MAKSU TASAARVELDUSE SÜSTEEMI HINDAMINE TERVIKUNA / ÜKSIKUTE MEETMETE HINDAMINE

4.2.1.   Kaebuse esitajad

| (51) | Hollandi laevatööstuse seisukohalt tuleks Hispaania süsteemi vaadelda tervikuna, kuna tegemist on organiseeritud süsteemiga, mis kasutab teadlikult erinevaid maksumeetmeid, et saada majanduslikku kasu, mis on palju suurem kui erinevate meetmete eraldi rakendamisel saadav kasu, ning sellepärast, et need meetmed on omavahel seotud. Tonnaažimaksuga maksustamise süsteem võimaldab majandushuviühingutel muuta ennetähtaegse ja kiirendatud amortisatsiooni kohaldamisel saadav ajutine maksusoodustus püsivaks. Hispaania ametiasutuste seatud ebamäärased tingimused ennetähtaegse amortisatsiooni taotlemisele ja nende tõlgendamine annab kaalutlusõiguse maksuametile. Seda kinnitab ka asjaolu, et praktikas antakse luba ainult tavapäraselt ettevõtte maksusüsteemilt tonnaažimaksuga maksustamise korrale üleminekuks. |
| --- | --- |

(51)

Hollandi laevatööstuse seisukohalt tuleks Hispaania süsteemi vaadelda tervikuna, kuna tegemist on organiseeritud süsteemiga, mis kasutab teadlikult erinevaid maksumeetmeid, et saada majanduslikku kasu, mis on palju suurem kui erinevate meetmete eraldi rakendamisel saadav kasu, ning sellepärast, et need meetmed on omavahel seotud. Tonnaažimaksuga maksustamise süsteem võimaldab majandushuviühingutel muuta ennetähtaegse ja kiirendatud amortisatsiooni kohaldamisel saadav ajutine maksusoodustus püsivaks. Hispaania ametiasutuste seatud ebamäärased tingimused ennetähtaegse amortisatsiooni taotlemisele ja nende tõlgendamine annab kaalutlusõiguse maksuametile. Seda kinnitab ka asjaolu, et praktikas antakse luba ainult tavapäraselt ettevõtte maksusüsteemilt tonnaažimaksuga maksustamise korrale üleminekuks.

| (52) | Taani mereveo- ja [...] (30)
   (31) käsitleb samuti majandushuviühingut tervikuna riigiabikavana, mis olenemata sihtrühmast annab teatud ettevõtjatele selgelt majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(52)

Taani mereveo- ja [...] (30)
   (31) käsitleb samuti majandushuviühingut tervikuna riigiabikavana, mis olenemata sihtrühmast annab teatud ettevõtjatele selgelt majandusliku eelise.

4.2.2.   Hispaania ja maksu tasaarvelduse tehingutes osalejad

| (53) | Hispaania ja ettevõtjad, keda komisjon pidas võimalikeks abisaajateks (mereveoettevõtjad, pangad, majandushuviühingute investorid, maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevad laevatehased), vaidlustasid siiski kõnealuse üldise lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(53)

Hispaania ja ettevõtjad, keda komisjon pidas võimalikeks abisaajateks (mereveoettevõtjad, pangad, majandushuviühingute investorid, maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevad laevatehased), vaidlustasid siiski kõnealuse üldise lähenemisviisi.

| (54) | Nad leiavad, et maksu tasaarvelduse süsteem ei ole sellisel kujul Hispaania maksuõiguses sätestatud ja süsteemi tehingud on eraõiguslikud lepingud (rentimine, laevapereta prahtimine, majandushuviühing), mille sõlmivad eraõiguslikud isikud, kellel on oma varaobjekti rahastamiseks õigus vabalt valida odavaim viis ning kasutada kättesaadavaid lepingulisi ja maksualaseid kokkuleppeid. Samuti väidavad nad, et Hispaaniat ei tohiks pidada vastutavaks soodustuste eest, mis maksumaksjad on maksukoorma vähendamiseks omandanud. Lisaks sellele ei nõua maksuõigus kõigi meetmete kasutamist, mida komisjon nimetas otsuses K(2011) 4494 (lõplik). |
| --- | --- |

(54)

Nad leiavad, et maksu tasaarvelduse süsteem ei ole sellisel kujul Hispaania maksuõiguses sätestatud ja süsteemi tehingud on eraõiguslikud lepingud (rentimine, laevapereta prahtimine, majandushuviühing), mille sõlmivad eraõiguslikud isikud, kellel on oma varaobjekti rahastamiseks õigus vabalt valida odavaim viis ning kasutada kättesaadavaid lepingulisi ja maksualaseid kokkuleppeid. Samuti väidavad nad, et Hispaaniat ei tohiks pidada vastutavaks soodustuste eest, mis maksumaksjad on maksukoorma vähendamiseks omandanud. Lisaks sellele ei nõua maksuõigus kõigi meetmete kasutamist, mida komisjon nimetas otsuses K(2011) 4494 (lõplik).

| (55) | Asociación Española de Banca (Hispaania Pangaliit) leiab, et see on esimene kord, kui komisjon on tuvastanud riigiabi pigem eraõiguslike üksuste vaheliste õigustehingute kombinatsioonis kui õigusnormis. |
| --- | --- |

(55)

Asociación Española de Banca (Hispaania Pangaliit) leiab, et see on esimene kord, kui komisjon on tuvastanud riigiabi pigem eraõiguslike üksuste vaheliste õigustehingute kombinatsioonis kui õigusnormis.

| (56) | Süsteemi asemel näeb Hispaania Pangaliit pigem kaht erinevat skeemi (amortisatsiooni kord ja tonnaažimaksuga maksustamise kord), mida saab üksteisest selgelt lahutada ja eraldi käsitleda, sõltumata sellest, kas neid kasutatakse eraldi või koos. |
| --- | --- |

(56)

Süsteemi asemel näeb Hispaania Pangaliit pigem kaht erinevat skeemi (amortisatsiooni kord ja tonnaažimaksuga maksustamise kord), mida saab üksteisest selgelt lahutada ja eraldi käsitleda, sõltumata sellest, kas neid kasutatakse eraldi või koos.

| (57) | Lisaks sellele on Hispaania Pangaliit seisukohal, et komisjon ei määranud enne valikulise eelise tuvastamist kindlaks üldist võrdlussüsteemi. Hispaania Pangaliidu arvates on vara omandamise rahastamiseks rahastamisvahendite ja maksumeetmete erinevat ühendamist kasutades väga palju mooduseid ning komisjon peaks võrdlema kõiki alternatiivseid olukordi. Järeldus, et Hispaania süsteem annab teatud ettevõtjatele valikulise eelise, oleks seega kunstlik, eriti juhul, kui komisjon kasutab investeeringu rahastamise võrdlusalusena maksustamise seisukohalt kõige kulukamat viisi, jättes kõrvale kõik investoritele kättesaadavad stimuleerivad meetmed. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks sellele on Hispaania Pangaliit seisukohal, et komisjon ei määranud enne valikulise eelise tuvastamist kindlaks üldist võrdlussüsteemi. Hispaania Pangaliidu arvates on vara omandamise rahastamiseks rahastamisvahendite ja maksumeetmete erinevat ühendamist kasutades väga palju mooduseid ning komisjon peaks võrdlema kõiki alternatiivseid olukordi. Järeldus, et Hispaania süsteem annab teatud ettevõtjatele valikulise eelise, oleks seega kunstlik, eriti juhul, kui komisjon kasutab investeeringu rahastamise võrdlusalusena maksustamise seisukohalt kõige kulukamat viisi, jättes kõrvale kõik investoritele kättesaadavad stimuleerivad meetmed.

| (58) | Järelikult ei anna Hispaania süsteem valikulist eelist. Seda kinnitab eriti asjaolu, et komisjon määratleb mitu võimalikku abisaajat, kes ei vasta majandussektoritele. Osutades komisjoni teatisele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (32) (edaspidi „komisjoni teatis äriühingute maksustamise kohta”) ja Madalmaade Groepsrentebox’iga (33) seotud komisjoni otsusele, leiab Hispaania Pangaliit, et lähtudes asjaolust, et majandushuviühingute liikmetel on kasulikum investeerida merelaevadesse kui muudesse varadesse, ei saa järeldada, et kõnealune meede on valikuline. |
| --- | --- |

(58)

Järelikult ei anna Hispaania süsteem valikulist eelist. Seda kinnitab eriti asjaolu, et komisjon määratleb mitu võimalikku abisaajat, kes ei vasta majandussektoritele. Osutades komisjoni teatisele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (32) (edaspidi „komisjoni teatis äriühingute maksustamise kohta”) ja Madalmaade Groepsrentebox’iga (33) seotud komisjoni otsusele, leiab Hispaania Pangaliit, et lähtudes asjaolust, et majandushuviühingute liikmetel on kasulikum investeerida merelaevadesse kui muudesse varadesse, ei saa järeldada, et kõnealune meede on valikuline.

| (59) | Kuna Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem koosneb üksnes eraõiguslikest isikutest, kes kasutavad eraõiguslike lepingute raames üldiseid maksumeetmeid, ei hõlma see riiklikke vahendeid. |
| --- | --- |

(59)

Kuna Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem koosneb üksnes eraõiguslikest isikutest, kes kasutavad eraõiguslike lepingute raames üldiseid maksumeetmeid, ei hõlma see riiklikke vahendeid.

| (60) | Hispaania Pangaliidu arvamuse kohaselt puudub mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele, kuna komisjoni tuvastatud peamised abisaajad on mereveoettevõtjad ning kõnealune meede on kättesaadav kõigile Euroopa ja muu maailma mereveoettevõtjatele. |
| --- | --- |

(60)

Hispaania Pangaliidu arvamuse kohaselt puudub mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele, kuna komisjoni tuvastatud peamised abisaajad on mereveoettevõtjad ning kõnealune meede on kättesaadav kõigile Euroopa ja muu maailma mereveoettevõtjatele.

| (61) | Kolmandad isikud kirjeldavad esitatud märkustes Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kui rida meetmeid, mis ei ole üksteisega seotud (individuaalne lähenemisviis) ja ei esita rohkem märkusi süsteemi kui terviku kohta. |
| --- | --- |

(61)

Kolmandad isikud kirjeldavad esitatud märkustes Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kui rida meetmeid, mis ei ole üksteisega seotud (individuaalne lähenemisviis) ja ei esita rohkem märkusi süsteemi kui terviku kohta.

4.3.   ÜKSIKUTE MEETMETE HINDAMISEGA SEOTUD TÄHELEPANEKUD

4.3.1.   Kiirendatud amortisatsioon (TRLIS artikli 115 lõige 6)
   (34)
  – meede 1

| (62) | Hispaania ja teatavate kolmandate isikute arvamuse kohaselt on kõnealune meede üldiselt kohaldatav igat liiki varadele ja kõigile sektoritele. Rendimaksete erinev maksustamise ja raamatupidamisarvestuse kord ei too kaasa mingit reaalset valikulisust, mida kinnitab kõnealust meedet kohaldavate sektorite mitmekesisus. Hispaania ettevõtte tulumaksu süsteem näeb lisaks sellele ette kiirendatud amortisatsiooni alternatiivseid võimalusi. Hispaania Pangaliit väidab, et lineaarset kulumiarvestust ei saa võtta soodustuse olemasolu kindlaks tegemisel (ainsa) võrdlusalusena, kuna üldiselt on lubatud ka muud amortisatsiooniarvestuse meetodid. TRLIS artiklis 11 ja RIS artiklites 1–5 sätestatakse võimalus rakendada degressiivseid kuluarvestusmeetodeid, nagu näiteks väheneva jääkväärtuse (35) või kiireneva amortisatsiooni (36) meetod ja ka vara amortiseerimise võimalus maksuhalduriga kokkulepitud erikava alusel (37). Hispaania Pangaliit toob näiteks, et väheneva jääkväärtuse meetodit saab kohaldada 2,5 korda kõrgema määraga kui kohaldatavat lineaarset kulumiarvestuse määra, st 25 %. |
| --- | --- |

(62)

Hispaania ja teatavate kolmandate isikute arvamuse kohaselt on kõnealune meede üldiselt kohaldatav igat liiki varadele ja kõigile sektoritele. Rendimaksete erinev maksustamise ja raamatupidamisarvestuse kord ei too kaasa mingit reaalset valikulisust, mida kinnitab kõnealust meedet kohaldavate sektorite mitmekesisus. Hispaania ettevõtte tulumaksu süsteem näeb lisaks sellele ette kiirendatud amortisatsiooni alternatiivseid võimalusi. Hispaania Pangaliit väidab, et lineaarset kulumiarvestust ei saa võtta soodustuse olemasolu kindlaks tegemisel (ainsa) võrdlusalusena, kuna üldiselt on lubatud ka muud amortisatsiooniarvestuse meetodid. TRLIS artiklis 11 ja RIS artiklites 1–5 sätestatakse võimalus rakendada degressiivseid kuluarvestusmeetodeid, nagu näiteks väheneva jääkväärtuse (35) või kiireneva amortisatsiooni (36) meetod ja ka vara amortiseerimise võimalus maksuhalduriga kokkulepitud erikava alusel (37). Hispaania Pangaliit toob näiteks, et väheneva jääkväärtuse meetodit saab kohaldada 2,5 korda kõrgema määraga kui kohaldatavat lineaarset kulumiarvestuse määra, st 25 %.

4.3.2.   Ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49) – meede 2

| (63) | Väidetakse, et ennetähtaegne amortisatsioon on üks kiirendatud amortisatsiooni meetoditest, mille kohaselt kiirendatud amortisatsioon võib teatavatel tingimustel alata enne vara lõppkasutajale üleandmise kuupäeva ja enne, kui seda on jõutud kasutama hakata. Kui vara ehitamise ajal makstud summasid ei saa maha arvata, tähendaks see tegelikult enneaegset maksustamist. Ennetähtaegne amortisatsioon taastab neutraalse olukorra ning rahavoo ja maksualase kohtlemise vahelise vastavuse. |
| --- | --- |

(63)

Väidetakse, et ennetähtaegne amortisatsioon on üks kiirendatud amortisatsiooni meetoditest, mille kohaselt kiirendatud amortisatsioon võib teatavatel tingimustel alata enne vara lõppkasutajale üleandmise kuupäeva ja enne, kui seda on jõutud kasutama hakata. Kui vara ehitamise ajal makstud summasid ei saa maha arvata, tähendaks see tegelikult enneaegset maksustamist. Ennetähtaegne amortisatsioon taastab neutraalse olukorra ning rahavoo ja maksualase kohtlemise vahelise vastavuse.

| (64) | Hispaania Pangaliit rõhutab, et amortisatsiooniperioodi ennetamise võimalus on üldine meede, mis on sätestatud ka TRLIS artikli 11 lõike 1 punktis d ja RIS artiklis 5, mis määravad kindlaks amortisatsioonile kohaldatavad üldised eeskirjad. Kõnealused sätted lubavad maksuametil heaks kiita maksustatava isiku esitatud ja põhjendatud erakorralise amortisatsioonikava, sealhulgas ehitamisel olevate varade kohta. |
| --- | --- |

(64)

Hispaania Pangaliit rõhutab, et amortisatsiooniperioodi ennetamise võimalus on üldine meede, mis on sätestatud ka TRLIS artikli 11 lõike 1 punktis d ja RIS artiklis 5, mis määravad kindlaks amortisatsioonile kohaldatavad üldised eeskirjad. Kõnealused sätted lubavad maksuametil heaks kiita maksustatava isiku esitatud ja põhjendatud erakorralise amortisatsioonikava, sealhulgas ehitamisel olevate varade kohta.

| (65) | Ennetähtaegse amortisatsiooni puhul nõutava eelneva loa ja maksuameti järgitava menetluse ainus eesmärk on teha kindlaks, et tehing on reaalne ja täidetakse õigusaktides kehtestatud objektiivseid kriteeriume. Eelkõige tuleb eelnevalt tagada, et on olemas rendileping, mille alguskuupäev on vara kasutuselevõtmise või üleandmise kuupäevast varasem; taotluse esitamisel on märgitud, et vara maksumuse tagastamiseks tehtavad maksed on mahaarvatavad; leping pikka lepingujärgset/ehitamise perioodi nõudva vara omandamiseks on vara kasutamistingimustega kooskõlas; vara ehitusleping on allkirjastatud ja märgitud on vara kasutamist reguleerivad erakorralised lepingulised tingimused. |
| --- | --- |

(65)

Ennetähtaegse amortisatsiooni puhul nõutava eelneva loa ja maksuameti järgitava menetluse ainus eesmärk on teha kindlaks, et tehing on reaalne ja täidetakse õigusaktides kehtestatud objektiivseid kriteeriume. Eelkõige tuleb eelnevalt tagada, et on olemas rendileping, mille alguskuupäev on vara kasutuselevõtmise või üleandmise kuupäevast varasem; taotluse esitamisel on märgitud, et vara maksumuse tagastamiseks tehtavad maksed on mahaarvatavad; leping pikka lepingujärgset/ehitamise perioodi nõudva vara omandamiseks on vara kasutamistingimustega kooskõlas; vara ehitusleping on allkirjastatud ja märgitud on vara kasutamist reguleerivad erakorralised lepingulised tingimused.

| (66) | Peale RIS artiklis 49 sätestatud üldiste tingimuste kehtestatakse TRLIS artikli 48 lõikes 4 lisatingimus, kui taotlejaks on majandushuviühing. Loa andmine ei sõltu muude meetmete kohaldamisest või lisadokumentide esitamisest. Lõpuks, asjaolu, et menetluses ei kohaldata mingit kaalutlusõigust, näitab, et maksuamet ei ole ühtki esitatud taotlust kunagi rahuldamata jätnud. Selles osas leiab Hispaania Pangaliit, et komisjon peaks lähemalt uurima põhjusi, miks ei ole finantstehinguid tehtud. Kui mõned mereveoettevõtjad ei leidnud tehingu teostamiseks sobivat panka, nagu komisjon mitteametliku teabe põhjal väidab, on selle põhjuseks pigem asjaolu, et osapooled ei jõudnud teatavates tehingu üksikasjades, nagu näiteks hinnas, kokkuleppele. Hispaania Pangaliit eitab ametlikult, et mõni tema liikmetest osales koosolekutel või mitteametlikel kohtumistel Hispaania ametiasutustega. Olukord ei ole päriselt sarnane sellega, mida kirjeldatakse komisjoni otsuses Prantsusmaa maksualaste majanduslike huvirühmade (GIE fiscaux)
   (38) kohta, mille puhul peeti tingimust, et tehingul peaks olema märkimisväärne majanduslik ja sotsiaalne tähtsus, ebatäpseks ja asi jäeti maksuameti otsustada. Hispaania Pangaliit, vastupidi, ei nõustu, et mõni RIS artiklis 49 täpsustatud tingimustest võiks olla ebatäpne ja tõlgendatav. |
| --- | --- |

(66)

Peale RIS artiklis 49 sätestatud üldiste tingimuste kehtestatakse TRLIS artikli 48 lõikes 4 lisatingimus, kui taotlejaks on majandushuviühing. Loa andmine ei sõltu muude meetmete kohaldamisest või lisadokumentide esitamisest. Lõpuks, asjaolu, et menetluses ei kohaldata mingit kaalutlusõigust, näitab, et maksuamet ei ole ühtki esitatud taotlust kunagi rahuldamata jätnud. Selles osas leiab Hispaania Pangaliit, et komisjon peaks lähemalt uurima põhjusi, miks ei ole finantstehinguid tehtud. Kui mõned mereveoettevõtjad ei leidnud tehingu teostamiseks sobivat panka, nagu komisjon mitteametliku teabe põhjal väidab, on selle põhjuseks pigem asjaolu, et osapooled ei jõudnud teatavates tehingu üksikasjades, nagu näiteks hinnas, kokkuleppele. Hispaania Pangaliit eitab ametlikult, et mõni tema liikmetest osales koosolekutel või mitteametlikel kohtumistel Hispaania ametiasutustega. Olukord ei ole päriselt sarnane sellega, mida kirjeldatakse komisjoni otsuses Prantsusmaa maksualaste majanduslike huvirühmade (GIE fiscaux)
   (38) kohta, mille puhul peeti tingimust, et tehingul peaks olema märkimisväärne majanduslik ja sotsiaalne tähtsus, ebatäpseks ja asi jäeti maksuameti otsustada. Hispaania Pangaliit, vastupidi, ei nõustu, et mõni RIS artiklis 49 täpsustatud tingimustest võiks olla ebatäpne ja tõlgendatav.

| (67) | Sellest lähtuvalt on ennetähtaegne amortisatsioon sarnaselt kiirendatud amortisatsiooniga üldiselt kohaldatav igat liiki varadele ja kõigile sektoritele. See on üldine meede. |
| --- | --- |

(67)

Sellest lähtuvalt on ennetähtaegne amortisatsioon sarnaselt kiirendatud amortisatsiooniga üldiselt kohaldatav igat liiki varadele ja kõigile sektoritele. See on üldine meede.

| (68) | Kui tegemist on kiirendatud amortisatsiooni kohaldamise meetodiga, tuleks seda abina käsitlemise korral pidada olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(68)

Kui tegemist on kiirendatud amortisatsiooni kohaldamise meetodiga, tuleks seda abina käsitlemise korral pidada olemasolevaks abiks.

4.3.3.   Majandushuviühingute maksude läbipaistvus (TRLIS artikkel 48) – meede 3

| (69) | Hispaania Pangaliidu arvates on majandushuviühingute läbipaistvus kooskõlas Hispaania maksusüsteemi loogikaga. Läbipaistvus võimaldab teha mitmetel investoritel ühisinvesteeringu, mida igaüks eraldi ei hakkaks tegema, ja taotleda (tänu kõnealusele läbipaistvusele ja vastavalt oma osale investeeringus) siiski sellist maksukohtlemist, mida oleks kohaldatud, kui nad oleksid investeerinud eraldi. Majandushuviühingu staatuse kohaldamisega ei ole seotud ühtki soodustust. Lisaks ei kaasne selle staatusega mingeid valdkondlikke piiranguid. Hispaania iga maksumaksja võib olla majandushuviühingu liige. Seega ei ole ühingu puhul tegemist valikulikkusega. |
| --- | --- |

(69)

Hispaania Pangaliidu arvates on majandushuviühingute läbipaistvus kooskõlas Hispaania maksusüsteemi loogikaga. Läbipaistvus võimaldab teha mitmetel investoritel ühisinvesteeringu, mida igaüks eraldi ei hakkaks tegema, ja taotleda (tänu kõnealusele läbipaistvusele ja vastavalt oma osale investeeringus) siiski sellist maksukohtlemist, mida oleks kohaldatud, kui nad oleksid investeerinud eraldi. Majandushuviühingu staatuse kohaldamisega ei ole seotud ühtki soodustust. Lisaks ei kaasne selle staatusega mingeid valdkondlikke piiranguid. Hispaania iga maksumaksja võib olla majandushuviühingu liige. Seega ei ole ühingu puhul tegemist valikulikkusega.

4.3.4.   Tonnaažimaksuga maksustamise kord (TRLIS artiklid 124–128) – meede 4

| (70) | Kuna komisjon teatas otsuses K(2011) 4494 (lõplik), et ta kiitis aastal 2002 Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korra merendusalaste suunistega (39) kooskõlas olevana heaks, keskenduvad Hispaania ametiasutused ja kolmandad isikud oma märkustes 2002. aastal antud loa kohaldamisalale ning konkreetsetele küsimustele, kas maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevatele rahastamisega seotud majandushuviühingutele (40) tuleks kohaldada tonnaažimaksuga maksustamise korda. |
| --- | --- |

(70)

Kuna komisjon teatas otsuses K(2011) 4494 (lõplik), et ta kiitis aastal 2002 Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korra merendusalaste suunistega (39) kooskõlas olevana heaks, keskenduvad Hispaania ametiasutused ja kolmandad isikud oma märkustes 2002. aastal antud loa kohaldamisalale ning konkreetsetele küsimustele, kas maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevatele rahastamisega seotud majandushuviühingutele (40) tuleks kohaldada tonnaažimaksuga maksustamise korda.

| (71) | Küsimuse osas, kas maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevatele rahastamisega seotud majandushuviühingutele (40) – kes ei käita laevu, vaid investeerivad neisse ja rendivad laevad osana finantsinvesteeringust välja – tuleks kohaldada tonnaažimaksuga maksustamise korda, väidab Hispaania, et ettevõtjad käitavad laevu neid välja rentides ja on seepärast kantud (mereveoettevõtjatena) Hispaania laevaregistritesse alates 28. juuli 1989. aasta kuningliku dekreedi 1027/1989 artikli 1 (41) (mis on üle võetud 24. novembri 1992. aasta seaduse 27/1992 artiklisse 9) jõustumisest. Kuna komisjon andis loa tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamiseks kõigile Hispaania laevaregistritesse (42) kantud ettevõtjatele, hõlmab see luba ettevõtjaid, kes omavad laevu ja rendivad või liisivad neid kolmandatele isikutele. Seega kui kõnealust meedet käsitletakse riigiabina, tuleks seda pidada olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(71)

Küsimuse osas, kas maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevatele rahastamisega seotud majandushuviühingutele (40) – kes ei käita laevu, vaid investeerivad neisse ja rendivad laevad osana finantsinvesteeringust välja – tuleks kohaldada tonnaažimaksuga maksustamise korda, väidab Hispaania, et ettevõtjad käitavad laevu neid välja rentides ja on seepärast kantud (mereveoettevõtjatena) Hispaania laevaregistritesse alates 28. juuli 1989. aasta kuningliku dekreedi 1027/1989 artikli 1 (41) (mis on üle võetud 24. novembri 1992. aasta seaduse 27/1992 artiklisse 9) jõustumisest. Kuna komisjon andis loa tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamiseks kõigile Hispaania laevaregistritesse (42) kantud ettevõtjatele, hõlmab see luba ettevõtjaid, kes omavad laevu ja rendivad või liisivad neid kolmandatele isikutele. Seega kui kõnealust meedet käsitletakse riigiabina, tuleks seda pidada olemasolevaks abiks.

4.3.5.   RIS artikli 50 lõige 3 – meede 5

| (72) | Hispaania, laevatehaste ühendus PYMAR ja mõned pangad kinnitavad, et RIS artikli 50 lõige 3 sisaldab ainult õiguskindluse tagamiseks ette nähtud rakendusmeetmeid. Nad väidavad, et Hispaania õigussüsteemi põhimõtete kohaselt peavad maksumeetme olulised üksikasjad olema alati seadusega reguleeritud ja kõnealuses sättes, mis sisaldub kuninglikus dekreedis, ei esitata midagi uut, vaid üksnes selgitatakse TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaldamisala. See ei lähe seaduses sätestatust lahku ega loo täiendavaid hüvesid. Kapitali kasvutulu maksustamata jätmine oli juba komisjoni loa saanud kava osa ja sellest lähtudes tuleks seda abina käsitledes pidada olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(72)

Hispaania, laevatehaste ühendus PYMAR ja mõned pangad kinnitavad, et RIS artikli 50 lõige 3 sisaldab ainult õiguskindluse tagamiseks ette nähtud rakendusmeetmeid. Nad väidavad, et Hispaania õigussüsteemi põhimõtete kohaselt peavad maksumeetme olulised üksikasjad olema alati seadusega reguleeritud ja kõnealuses sättes, mis sisaldub kuninglikus dekreedis, ei esitata midagi uut, vaid üksnes selgitatakse TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaldamisala. See ei lähe seaduses sätestatust lahku ega loo täiendavaid hüvesid. Kapitali kasvutulu maksustamata jätmine oli juba komisjoni loa saanud kava osa ja sellest lähtudes tuleks seda abina käsitledes pidada olemasolevaks abiks.

| (73) | Lisaks kinnitavad Hispaania ja väidetavad abisaajad, et aluse pidamine uueks on loogiline, kuna enne rentnikku seda ei kasutatud ja võimaluse kasutamine lepitakse kokku rendilepingu allkirjastamisel (43). Hispaania Pangaliit märgib, et tavapäraselt loetakse rendilepingu kaudu omandatud vara uueks. |
| --- | --- |

(73)

Lisaks kinnitavad Hispaania ja väidetavad abisaajad, et aluse pidamine uueks on loogiline, kuna enne rentnikku seda ei kasutatud ja võimaluse kasutamine lepitakse kokku rendilepingu allkirjastamisel (43). Hispaania Pangaliit märgib, et tavapäraselt loetakse rendilepingu kaudu omandatud vara uueks.

4.4.   TÄHELEPANEKUD SEOSES RIIGI RESSURSSIDE ÜLEMINEKUGA JA MEETMETE RIIGILE OMISTATAVUS

| (74) | Kaebuse esitajate väidete kohaselt tähendab maksude mahaarvamine riigi ressursside üleminekut maksutulu kaotamise kujul. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi / maksumeetmete puhul on tegemist riigipoolsete meetmetega, kuna kõik meetmed sisalduvad Hispaania õigusaktides. Lisaks sellele tugineb Hispaania süsteem maksuameti antavale loale. Isegi siis kui kõnealused load antakse seoses üksikute meetmetega, on selge, et tegelikkuses saavad loa süsteemi kõik tehingud. Seda kinnitab asjaolu, et maksuametile esitatud ennetähtaegse amortisatsiooni taotluses kirjeldatakse üksikasjaliselt maksusoodustuse koostisosi ja jagamist majandushuviühingu/investorite ja mereveoettevõtjate vahel ning see sisaldab ühtlasi laevatehase teatist, milles esitatakse kokkuleppest tulenevad võimalikud sotsiaalsed ja majanduslikud soodustused. Kõnealuste dokumentide süstemaatilisel esitamisel ei oleks mingit vajadust, kui need ei oleks heakskiitmise eeltingimuseks. |
| --- | --- |

(74)

Kaebuse esitajate väidete kohaselt tähendab maksude mahaarvamine riigi ressursside üleminekut maksutulu kaotamise kujul. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi / maksumeetmete puhul on tegemist riigipoolsete meetmetega, kuna kõik meetmed sisalduvad Hispaania õigusaktides. Lisaks sellele tugineb Hispaania süsteem maksuameti antavale loale. Isegi siis kui kõnealused load antakse seoses üksikute meetmetega, on selge, et tegelikkuses saavad loa süsteemi kõik tehingud. Seda kinnitab asjaolu, et maksuametile esitatud ennetähtaegse amortisatsiooni taotluses kirjeldatakse üksikasjaliselt maksusoodustuse koostisosi ja jagamist majandushuviühingu/investorite ja mereveoettevõtjate vahel ning see sisaldab ühtlasi laevatehase teatist, milles esitatakse kokkuleppest tulenevad võimalikud sotsiaalsed ja majanduslikud soodustused. Kõnealuste dokumentide süstemaatilisel esitamisel ei oleks mingit vajadust, kui need ei oleks heakskiitmise eeltingimuseks.

| (75) | Mereveoettevõtjad seevastu kinnitavad, et allahindlus, mis laevatehas või majandushuviühing alghinnast teeb, ei ole omistatav riigile, kuna tegemist on eraõiguslike lepinguliste suhetega majandushuviühingu ja tehingus osaleva mereveoettevõtja vahel. |
| --- | --- |

(75)

Mereveoettevõtjad seevastu kinnitavad, et allahindlus, mis laevatehas või majandushuviühing alghinnast teeb, ei ole omistatav riigile, kuna tegemist on eraõiguslike lepinguliste suhetega majandushuviühingu ja tehingus osaleva mereveoettevõtja vahel.

4.5.   TÄHELEPANEKUD SEOSES KONKURENTSI MOONUTAMISE JA MÕJUDEGA KAUBANDUSELE

| (76) | [...] leiab, et asjaomaste soodustuste suurus (otsuses K(2011) 4494 (lõplik) toodud näite kohaselt 14 miljonit eurot) kahtlemata mõjutab soodustuste saajate turupositsiooni ja tekitab seega kõrge konkurentsitasemega turgudel märkimisväärseid moonutusi. Kõnealune kava annab suure eelise Hispaania laevatehastele, kes saavad pakkuda oma laevu hinnaga, mis on madalam muude Euroopa laevatehaste omast ja sisaldab maksu tasaarvelduse süsteemi kaudu saadavaid soodustusi. [...] osutab Hispaania tööstusministeeriumi statistikale, millest selgub, et aja jooksul on Hispaania laevatehased hakanud teenindama järjest suuremal hulgal välisriikide laevaomanikke. |
| --- | --- |

(76)

[...] leiab, et asjaomaste soodustuste suurus (otsuses K(2011) 4494 (lõplik) toodud näite kohaselt 14 miljonit eurot) kahtlemata mõjutab soodustuste saajate turupositsiooni ja tekitab seega kõrge konkurentsitasemega turgudel märkimisväärseid moonutusi. Kõnealune kava annab suure eelise Hispaania laevatehastele, kes saavad pakkuda oma laevu hinnaga, mis on madalam muude Euroopa laevatehaste omast ja sisaldab maksu tasaarvelduse süsteemi kaudu saadavaid soodustusi. [...] osutab Hispaania tööstusministeeriumi statistikale, millest selgub, et aja jooksul on Hispaania laevatehased hakanud teenindama järjest suuremal hulgal välisriikide laevaomanikke.

| (77) | Mereveoettevõtjate osas leiab [...], et Hispaania laevatehastelt laevade palju odavamalt ostmine aitab neil säästa miljoneid eurosid nende kindlaksmääratud hinna olulisest osast. Kuna see jagatakse kogu laevade maksumuse tagastamise perioodi peale, annab kõnealune soodustus konkurentsieelise teiste vedajate ees ja moonutab paljude aastate vältel konkurentsi. |
| --- | --- |

(77)

Mereveoettevõtjate osas leiab [...], et Hispaania laevatehastelt laevade palju odavamalt ostmine aitab neil säästa miljoneid eurosid nende kindlaksmääratud hinna olulisest osast. Kuna see jagatakse kogu laevade maksumuse tagastamise perioodi peale, annab kõnealune soodustus konkurentsieelise teiste vedajate ees ja moonutab paljude aastate vältel konkurentsi.

| (78) | Nagu eespool mainitud, väidavad laevaomanikud, et kõigil mereveoettevõtjatel on juurdepääs Hispaania laevatehaste pakutavate tingimuste kasutamisele, mistõttu nad võiksid kasu saada mis tahes soodushindadest, mis nendel laevatehastel on pakkuda. Samuti kinnitavad nad, et on maksnud õiglase turuhinna ja ei ole ühegi majandusliku eelise näol kasu saanud. Järelikult on ebatõenäoline, et laevade ostmine Hispaania laevatehastelt vähendaks märgatavalt nende tegevuskulusid või tugevdaks kestvalt nende positsiooni, nagu märgiti komisjoni otsuses K(2011) 4494 (lõplik). |
| --- | --- |

(78)

Nagu eespool mainitud, väidavad laevaomanikud, et kõigil mereveoettevõtjatel on juurdepääs Hispaania laevatehaste pakutavate tingimuste kasutamisele, mistõttu nad võiksid kasu saada mis tahes soodushindadest, mis nendel laevatehastel on pakkuda. Samuti kinnitavad nad, et on maksnud õiglase turuhinna ja ei ole ühegi majandusliku eelise näol kasu saanud. Järelikult on ebatõenäoline, et laevade ostmine Hispaania laevatehastelt vähendaks märgatavalt nende tegevuskulusid või tugevdaks kestvalt nende positsiooni, nagu märgiti komisjoni otsuses K(2011) 4494 (lõplik).

4.6.   TÄHELEPANEKUD SEOSES ABISAAJATE TUVASTAMISEGA

| (79) | Hispaania Pangaliidu arvates ei saa majandushuviühingud olla abisaajad. Nende maksualase läbipaistvuse tõttu on investorid need, kes peavad maksma majandushuviühingute äritegevusega kaasnevad maksud. Sellepärast ei saa majandushuviühingud mingit maksusoodustusest tulenevat majanduslikku kasu. Lisaks sellele võib iga Hispaania maksumaksja olla majandushuviühingu investor ehk liige. |
| --- | --- |

(79)

Hispaania Pangaliidu arvates ei saa majandushuviühingud olla abisaajad. Nende maksualase läbipaistvuse tõttu on investorid need, kes peavad maksma majandushuviühingute äritegevusega kaasnevad maksud. Sellepärast ei saa majandushuviühingud mingit maksusoodustusest tulenevat majanduslikku kasu. Lisaks sellele võib iga Hispaania maksumaksja olla majandushuviühingu investor ehk liige.

| (80) | Teisest küljest peavad mitmed mereveoettevõtjad majandushuviühinguid ainsateks võimalikeks abi saajateks. Laevaomanikud ei saa olla abisaajad, kuna nad ei ole Hispaania maksumaksjad. Nad väidavad, et komisjon eksis, eeldades ilma selgitusi jagamata, et maksusoodustused kantakse vähendatud hindade kaudu üle majandushuviühingult mereveoettevõtjale. Tegelikult määrab vara eraõiguslik omanik hinna kindlaks ärilise otsusega. |
| --- | --- |

(80)

Teisest küljest peavad mitmed mereveoettevõtjad majandushuviühinguid ainsateks võimalikeks abi saajateks. Laevaomanikud ei saa olla abisaajad, kuna nad ei ole Hispaania maksumaksjad. Nad väidavad, et komisjon eksis, eeldades ilma selgitusi jagamata, et maksusoodustused kantakse vähendatud hindade kaudu üle majandushuviühingult mereveoettevõtjale. Tegelikult määrab vara eraõiguslik omanik hinna kindlaks ärilise otsusega.

| (81) | Laevaomanikud kinnitavad, et kogu maailma mereveoettevõtjad omandavad laevad erinevate riikide laevatehastest, sealhulgas soovi korral Hispaania laevatehastest. Sellepärast võivad kõik mereveoettevõtjad kasutada mis tahes hinnasoodustusi, mida Hispaania laevatehastel on võimalik pakkuda. |
| --- | --- |

(81)

Laevaomanikud kinnitavad, et kogu maailma mereveoettevõtjad omandavad laevad erinevate riikide laevatehastest, sealhulgas soovi korral Hispaania laevatehastest. Sellepärast võivad kõik mereveoettevõtjad kasutada mis tahes hinnasoodustusi, mida Hispaania laevatehastel on võimalik pakkuda.

| (82) | Mitmed laevaomanikud väidavad, et juhul, kui Hispaania süsteemi käsitatakse riigiabina, ei ole nad abisaajad. Selgituseks tuuakse kaks põhjust: esiteks näitab see, kuidas süsteemi struktuur toimib, et majandushuviühingu ja laevatehase vaheline tegevus on kooskõlastatud ja moodustab ühtse huvikeskme, määrates müügihinnad; teiseks toovad puksiire ja päästelaevu käitavad ettevõtjad näiteid väljaspool Hispaaniat asuvatelt laevatehastelt sarnaste aluste ehitamiseks saadud pakkumistest. Kõnealused pakkumised on samas hinnavahemikus või isegi odavamad kui lõpuks valitud Hispaania laevatehaste omad. Nad kinnitavad, et lõpptulemusena maksid nad õiglase turuhinna ja ei ole saanud kasu mingisugusest majanduslikust eelisest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kui Hispaania süsteem pakub majanduslikku eelist, oleksid selle saajaiks süsteemi tehingutes osalevad laevatehased ja mitte mereveoettevõtjad. |
| --- | --- |

(82)

Mitmed laevaomanikud väidavad, et juhul, kui Hispaania süsteemi käsitatakse riigiabina, ei ole nad abisaajad. Selgituseks tuuakse kaks põhjust: esiteks näitab see, kuidas süsteemi struktuur toimib, et majandushuviühingu ja laevatehase vaheline tegevus on kooskõlastatud ja moodustab ühtse huvikeskme, määrates müügihinnad; teiseks toovad puksiire ja päästelaevu käitavad ettevõtjad näiteid väljaspool Hispaaniat asuvatelt laevatehastelt sarnaste aluste ehitamiseks saadud pakkumistest. Kõnealused pakkumised on samas hinnavahemikus või isegi odavamad kui lõpuks valitud Hispaania laevatehaste omad. Nad kinnitavad, et lõpptulemusena maksid nad õiglase turuhinna ja ei ole saanud kasu mingisugusest majanduslikust eelisest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kui Hispaania süsteem pakub majanduslikku eelist, oleksid selle saajaiks süsteemi tehingutes osalevad laevatehased ja mitte mereveoettevõtjad.

| (83) | Hollandi laevaehitustööstuse arvates on abisaajateks majandushuviühingud, nende investorid ja mereveoettevõtjad, aga ka Hispaania laevatehased, kuna hindade vahel, mida laevaomanik maksab ja laevatehas turuhinnast kõrgemana saab, on oluline vahe. Riikliku laevaehitusliidu arvamuse kohaselt oli kava eesmärk tuua kasu laevatehastele. Oleks ekslik järeldada, et Hispaania süsteem toob kasu mereveoettevõtjatele. Ehitushinna vähendamine ei tähenda tingimata soodustust laeva ostjale. Peale selle saavad Hispaania laevatehased seda soodustust pakkuda ainult nendele ostjatele, kes kasutavad maksu tasaarvelduse süsteemi. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem on laevaehitusele antav ebaseaduslik abi, mis kahjustab teiste riikide laevaehitajaid, kes otseselt konkureerivad Hispaania laevaehitajatega. |
| --- | --- |

(83)

Hollandi laevaehitustööstuse arvates on abisaajateks majandushuviühingud, nende investorid ja mereveoettevõtjad, aga ka Hispaania laevatehased, kuna hindade vahel, mida laevaomanik maksab ja laevatehas turuhinnast kõrgemana saab, on oluline vahe. Riikliku laevaehitusliidu arvamuse kohaselt oli kava eesmärk tuua kasu laevatehastele. Oleks ekslik järeldada, et Hispaania süsteem toob kasu mereveoettevõtjatele. Ehitushinna vähendamine ei tähenda tingimata soodustust laeva ostjale. Peale selle saavad Hispaania laevatehased seda soodustust pakkuda ainult nendele ostjatele, kes kasutavad maksu tasaarvelduse süsteemi. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem on laevaehitusele antav ebaseaduslik abi, mis kahjustab teiste riikide laevaehitajaid, kes otseselt konkureerivad Hispaania laevaehitajatega.

| (84) | PYMAR leiab, et komisjon ei põhjendanud otsuses K(2011) 4494 (lõplik) piisavalt, miks ta määratleb laevatehased võimalike riigiabi saajatena. Ühtlasi osutab ta, et otsustes GIE fiscaux’, Brittany Ferries, Air Caraïbes’i või Le Levant’i (44) juhtumite kohta, mis käsitlevad samalaadseid maksukavasid, ei määratle komisjon varaobjekti tootjat riigiabi saajana. |
| --- | --- |

(84)

PYMAR leiab, et komisjon ei põhjendanud otsuses K(2011) 4494 (lõplik) piisavalt, miks ta määratleb laevatehased võimalike riigiabi saajatena. Ühtlasi osutab ta, et otsustes GIE fiscaux’, Brittany Ferries, Air Caraïbes’i või Le Levant’i (44) juhtumite kohta, mis käsitlevad samalaadseid maksukavasid, ei määratle komisjon varaobjekti tootjat riigiabi saajana.

4.7.   TÄHELEPANEKUD SEOSES LIIGITAMISEGA OLEMASOLEVAKS VÕI EBASEADUSLIKUKS ABIKS

| (85) | Nagu on öeldud eespool jaotises 4.3, leiavad Hispaania ja teatavad kolmandad isikud, et asjakohased on ainult kaks meedet. Kõigepealt TRLIS artikli 115 sätted kapitalirendilepingu alusel omandatud varaobjekti kulude mahaarvamise kohta. Hispaania võttis need sätted vastu enne Euroopa Liiduga ühinemist. Kui kõnealust meedet käsitatakse abina, on see järelikult olemasolev abi, nagu on märgitud komisjoni otsuses K(2011) 4494 (lõplik), ning TRLIS artikli 115 lõige 11, mis lubab maksuametil määrata mahaarvamise algusaega, on ainult artikli 115 rakendamise vahend. Teiseks, kuna komisjon kiitis 2002. aastal heaks TRLIS artiklites 124–128 sätestatud tonnaažimaksuga maksustamise korra, on ka see olemasolev abi. Rakendussätted, eelkõige RIS artikli 50 lõige 3, ei muuda õigusaktis kehtestatud eeskirju, ja seega kehtib neile komisjoni luba. |
| --- | --- |

(85)

Nagu on öeldud eespool jaotises 4.3, leiavad Hispaania ja teatavad kolmandad isikud, et asjakohased on ainult kaks meedet. Kõigepealt TRLIS artikli 115 sätted kapitalirendilepingu alusel omandatud varaobjekti kulude mahaarvamise kohta. Hispaania võttis need sätted vastu enne Euroopa Liiduga ühinemist. Kui kõnealust meedet käsitatakse abina, on see järelikult olemasolev abi, nagu on märgitud komisjoni otsuses K(2011) 4494 (lõplik), ning TRLIS artikli 115 lõige 11, mis lubab maksuametil määrata mahaarvamise algusaega, on ainult artikli 115 rakendamise vahend. Teiseks, kuna komisjon kiitis 2002. aastal heaks TRLIS artiklites 124–128 sätestatud tonnaažimaksuga maksustamise korra, on ka see olemasolev abi. Rakendussätted, eelkõige RIS artikli 50 lõige 3, ei muuda õigusaktis kehtestatud eeskirju, ja seega kehtib neile komisjoni luba.

4.8.   TÄHELEPANEKUD SEOSES ABI KOKKUSOBIVUSEGA

| (86) | Hispaania ametiasutused ja väidetavad abisaajad kinnitavad, et abi on siseturuga kokkusobiv 2002. aastal heaks kiidetud tonnaažimaksuga maksustamise korra alusel, kuna see hõlmab Hispaania õigusaktide (45) kohaselt registreeritud laevandusettevõtjaid, kelle tegevus sisaldab nende omanduses olevate või prahitud laevade käitamist. Kuna RIS artikli 50 lõikega 3 ainult rakendatakse tonnaažimaksuga maksustamise kord, kuulub ka see 2002. aasta otsuse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(86)

Hispaania ametiasutused ja väidetavad abisaajad kinnitavad, et abi on siseturuga kokkusobiv 2002. aastal heaks kiidetud tonnaažimaksuga maksustamise korra alusel, kuna see hõlmab Hispaania õigusaktide (45) kohaselt registreeritud laevandusettevõtjaid, kelle tegevus sisaldab nende omanduses olevate või prahitud laevade käitamist. Kuna RIS artikli 50 lõikega 3 ainult rakendatakse tonnaažimaksuga maksustamise kord, kuulub ka see 2002. aasta otsuse reguleerimisalasse.

| (87) | Kolmandad isikud kinnitavad ka seda, et mis tahes abi, mis hõlmab omanduses olevate või prahitud laevade käitamist ja jääb suunistes kehtestatud abi piirmäärade piiresse, on merendusalaste suunistega kooskõlas. |
| --- | --- |

(87)

Kolmandad isikud kinnitavad ka seda, et mis tahes abi, mis hõlmab omanduses olevate või prahitud laevade käitamist ja jääb suunistes kehtestatud abi piirmäärade piiresse, on merendusalaste suunistega kooskõlas.

| (88) | Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Hispaania laevandus- ja mereinseneride liit) leiab, et mis tahes abi kokkusobivust tuleb analüüsida pigem ülemaailmse konkurentsi kontekstis kui keskendudes siseturule, kuna kolmandate riikide laevatehased saavad toetust, mille puhul ei kohaldata konkurentsieeskirju, nagu seda tehakse ELis. |
| --- | --- |

(88)

Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Hispaania laevandus- ja mereinseneride liit) leiab, et mis tahes abi kokkusobivust tuleb analüüsida pigem ülemaailmse konkurentsi kontekstis kui keskendudes siseturule, kuna kolmandate riikide laevatehased saavad toetust, mille puhul ei kohaldata konkurentsieeskirju, nagu seda tehakse ELis.

| (89) | Sellele vastupidiselt leiab [...], et kava ei saa üldse pidada siseturuga kokkusobivaks abiks, isegi mitte merendusalaste suuniste kohaselt, nagu on märgitud otsuses K(2011) 4494 (lõplik). Ta leiab kõigepealt, et Hispaanial ei ole võimalik tõestada õigust suuniste kohaselt hüvitist saada kõigi ehitatud laevade puhul, ja teiseks, et abi kahandab olematuks maksusumma, mis abisaaja peab tasuma riigis, kus kava vastu võetakse. Seepärast ei saa kava abil kasu välisriikide laevaomanikud ja Hispaania laevaomanike makstav maks on tõenäoliselt väiksem, sest nemad saavad kasu tonnaažimaksuga maksustamise korra ja sotsiaalmaksete vähendamise kaudu. |
| --- | --- |

(89)

Sellele vastupidiselt leiab [...], et kava ei saa üldse pidada siseturuga kokkusobivaks abiks, isegi mitte merendusalaste suuniste kohaselt, nagu on märgitud otsuses K(2011) 4494 (lõplik). Ta leiab kõigepealt, et Hispaanial ei ole võimalik tõestada õigust suuniste kohaselt hüvitist saada kõigi ehitatud laevade puhul, ja teiseks, et abi kahandab olematuks maksusumma, mis abisaaja peab tasuma riigis, kus kava vastu võetakse. Seepärast ei saa kava abil kasu välisriikide laevaomanikud ja Hispaania laevaomanike makstav maks on tõenäoliselt väiksem, sest nemad saavad kasu tonnaažimaksuga maksustamise korra ja sotsiaalmaksete vähendamise kaudu.

4.9.   TÄHELEPANEKUD SEOSES ABI TAGASTAMISEGA

| (90) | Hispaania ametiasutused ja võimalikud abisaajad väidavad, et abi tagastamine peaks olema välistatud, sest see rikuks ELi õiguse aluspõhimõtteid (46) nagu võrdne kohtlemine, õiguspärase ootuse kaitse ja õiguskindlus. |
| --- | --- |

(90)

Hispaania ametiasutused ja võimalikud abisaajad väidavad, et abi tagastamine peaks olema välistatud, sest see rikuks ELi õiguse aluspõhimõtteid (46) nagu võrdne kohtlemine, õiguspärase ootuse kaitse ja õiguskindlus.

4.9.1.   Võrdne kohtlemine

| (91) | PYMAR väidab, et kahe muu juhtumi puhul (Brittany Ferries
   (47) ja GIE fiscaux) uuriti samasuguseid maksumeetmeid, mille puhul abi tagastamist ei nõutud. Kui komisjon tegi otsuse abi olemasolu kohta, tuleks kõnealune abi lugeda merendusalaste suuniste 11. peatükis kehtestatud piirmäärani siseturuga kokkusobivaks ja sellest üle oleva summa puhul peaks komisjon õiguskindluse kaitsest tulenevalt abi tagastamise nõudest loobuma, nagu Prantsusmaa juhtumi puhul. [...] väite kohaselt asjaolu, et Prantsusmaa ettevõtjatelt ei nõutud abi tagastamist, seaks selle tagasinõudmine väga sarnase juhtumi puhul Hispaania ettevõtjatelt nad konkurentsi seisukohalt ebasoodsasse olukorda ja rikuks võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

(91)

PYMAR väidab, et kahe muu juhtumi puhul (Brittany Ferries
   (47) ja GIE fiscaux) uuriti samasuguseid maksumeetmeid, mille puhul abi tagastamist ei nõutud. Kui komisjon tegi otsuse abi olemasolu kohta, tuleks kõnealune abi lugeda merendusalaste suuniste 11. peatükis kehtestatud piirmäärani siseturuga kokkusobivaks ja sellest üle oleva summa puhul peaks komisjon õiguskindluse kaitsest tulenevalt abi tagastamise nõudest loobuma, nagu Prantsusmaa juhtumi puhul. [...] väite kohaselt asjaolu, et Prantsusmaa ettevõtjatelt ei nõutud abi tagastamist, seaks selle tagasinõudmine väga sarnase juhtumi puhul Hispaania ettevõtjatelt nad konkurentsi seisukohalt ebasoodsasse olukorda ja rikuks võrdse kohtlemise põhimõtet.

| (92) | Hispaania ja PYMAR tuginevad mitmetele otsustele, milles komisjon otsustas enda või mõne oma liikme üldsusele tehtud avalduse tõttu abi tagastamise nõudest loobuda. Osutatakse otsustele Belgia koordineerimiskeskuste, Luksemburgi 1929. aasta valdusettevõtjate ja muude koordineerimiskeskuste ning rahvusvaheliste ettevõtete kontsernisisese tegevuse (48), Hispaania firmaväärtuse amortiseerimise (49), Itaalia raskustesse sattunud suurettevõtjate abistamisjuhtumi (50) ja kahe kalandusküsimusi käsitleva juhtumi (51) (Shetland ja Orkney saared) kohta. |
| --- | --- |

(92)

Hispaania ja PYMAR tuginevad mitmetele otsustele, milles komisjon otsustas enda või mõne oma liikme üldsusele tehtud avalduse tõttu abi tagastamise nõudest loobuda. Osutatakse otsustele Belgia koordineerimiskeskuste, Luksemburgi 1929. aasta valdusettevõtjate ja muude koordineerimiskeskuste ning rahvusvaheliste ettevõtete kontsernisisese tegevuse (48), Hispaania firmaväärtuse amortiseerimise (49), Itaalia raskustesse sattunud suurettevõtjate abistamisjuhtumi (50) ja kahe kalandusküsimusi käsitleva juhtumi (51) (Shetland ja Orkney saared) kohta.

4.9.2.   Õiguspärane ootus / õiguskindlus

| (93) | Hispaania (52) ja maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevate teatavate kolmandate isikute ütluste kohaselt jäi kõnealustes tehingutes osalejatele mulje, et kasutatavaid maksumeetmeid ei käsitleta riigiabina järgmistel põhjustel:






  1) | komisjoni seisukoht 2001. aasta otsuses ettevõtja Brittany Ferries kohta (53), mille kohaselt Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga sarnane kava, Prantsuse GIE fiscaux, kujutab endast üldmeedet; |
| --- | --- | --- |

(93)

Hispaania (52) ja maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevate teatavate kolmandate isikute ütluste kohaselt jäi kõnealustes tehingutes osalejatele mulje, et kasutatavaid maksumeetmeid ei käsitleta riigiabina järgmistel põhjustel:

1)

komisjoni seisukoht 2001. aasta otsuses ettevõtja Brittany Ferries kohta (53), mille kohaselt Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga sarnane kava, Prantsuse GIE fiscaux, kujutab endast üldmeedet;

| 2) | meetmete eelnõu (ennetähtaegne amortisatsioon ja tonnaažimaksuga maksustamise kord) avaldamine Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes 10. oktoobril 2001. aastal (54); |
| --- | --- |

2)

meetmete eelnõu (ennetähtaegne amortisatsioon ja tonnaažimaksuga maksustamise kord) avaldamine Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes 10. oktoobril 2001. aastal (54);

| 3) | komisjoni kiri 2001. aastast, milles paluti Hispaanialt teavet seoses mitmete laevaehitusettevõtete suhtes kohaldatavate väidetavate abimeetmete, sealhulgas maksu tasaarvelduse süsteemi uurimisega; |
| --- | --- |

3)

komisjoni kiri 2001. aastast, milles paluti Hispaanialt teavet seoses mitmete laevaehitusettevõtete suhtes kohaldatavate väidetavate abimeetmete, sealhulgas maksu tasaarvelduse süsteemi uurimisega;

| 4) | komisjoni 2004. aasta otsus (55), millega jäeti andmata abi Madalmaade laevatehastele, et tasakaalustada väidetavalt samade laevaehituslepingute tõttu konkureerivatele Hispaania laevatehastele pakutavat abi; |
| --- | --- |

4)

komisjoni 2004. aasta otsus (55), millega jäeti andmata abi Madalmaade laevatehastele, et tasakaalustada väidetavalt samade laevaehituslepingute tõttu konkureerivatele Hispaania laevatehastele pakutavat abi;

| 5) | 2006. aasta otsus Prantsuse GIE fiscaux
   (56) juhtumi kohta; |
| --- | --- |

5)

2006. aasta otsus Prantsuse GIE fiscaux
   (56) juhtumi kohta;

| 6) | kõnealusel ajal konkurentsiküsimustega tegelenud komisjoni volinik Kroesi 2009. aasta kiri (57) Norra kaubandus- ja tööstusministrile vastuseks kaebusele, et Hispaania maksu tasaarvelduse kava soosib Hispaania laevatehaseid; |
| --- | --- |

6)

kõnealusel ajal konkurentsiküsimustega tegelenud komisjoni volinik Kroesi 2009. aasta kiri (57) Norra kaubandus- ja tööstusministrile vastuseks kaebusele, et Hispaania maksu tasaarvelduse kava soosib Hispaania laevatehaseid;

| 7) | aeg, mis kulus 2001. aastal meetmete eelnõu avaldamise, 2002. aastal kava käikulaskmise ning 2006. aastal komisjonile laekunud esimeste kaebuste ja 2011. aasta juunis menetluse algatamise vahel. Selline pikk ajavahemik kinnitas väidetavalt arvamust, et menetlemiseks puudus piisav alus; |
| --- | --- |

7)

aeg, mis kulus 2001. aastal meetmete eelnõu avaldamise, 2002. aastal kava käikulaskmise ning 2006. aastal komisjonile laekunud esimeste kaebuste ja 2011. aasta juunis menetluse algatamise vahel. Selline pikk ajavahemik kinnitas väidetavalt arvamust, et menetlemiseks puudus piisav alus;

| 8) | kohusetundlik ettevõtja ei oleks saanud ette näha võimalikku riigiabi olemasolu erinevate kavade kombineerimises, mis kujutasid endast siseriikliku maksustamise ammu väljakujunenud iseärasusi (renditud varade kiirendatud amortisatsioon, majandushuviühingu staatus) või mille oli komisjon eelnevalt heaks kiitnud (tonnaažimaksuga maksustamise kord); |
| --- | --- |

8)

kohusetundlik ettevõtja ei oleks saanud ette näha võimalikku riigiabi olemasolu erinevate kavade kombineerimises, mis kujutasid endast siseriikliku maksustamise ammu väljakujunenud iseärasusi (renditud varade kiirendatud amortisatsioon, majandushuviühingu staatus) või mille oli komisjon eelnevalt heaks kiitnud (tonnaažimaksuga maksustamise kord);

| 9) | seisukohad abimeetmete puudumise kohta amortisatsioonimeetodite puhul äriühingute maksustamist käsitlevas komisjoni teatises (58). |
| --- | --- |

9)

seisukohad abimeetmete puudumise kohta amortisatsioonimeetodite puhul äriühingute maksustamist käsitlevas komisjoni teatises (58).

4.9.2.1.   Komisjoni 2001. aasta otsus ettevõtja Brittany Ferries juhtumi kohta

| (94) | Kõnealuse otsuse põhjenduses 193 märkis komisjon, et majandushuviühingute ja nende poolt antavate maksusoodustuste osas leiab ta, et need kujutavad endast üldmeedet, ja eeldusel, et nad on Prantsusmaal üldkohaldatavad, võib neid moodustada majandustegevuse kõikides sektorites ja nad kuuluvad üldõiguse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(94)

Kõnealuse otsuse põhjenduses 193 märkis komisjon, et majandushuviühingute ja nende poolt antavate maksusoodustuste osas leiab ta, et need kujutavad endast üldmeedet, ja eeldusel, et nad on Prantsusmaal üldkohaldatavad, võib neid moodustada majandustegevuse kõikides sektorites ja nad kuuluvad üldõiguse kohaldamisalasse.

| (95) | Otsus avaldati 15. jaanuaril 2002. aastal Euroopa Ühenduse Teatajas. 2006. aasta otsuses Prantsuse GIE fiscaux’ kohta leidis komisjon: „Nimetatud otsuses käsitleti enne 1998. aastat kehtinud korda, kuid tuleb märkida, et see asjaolu ei tulnud otsuse põhjendustes selgelt esile ning see võis kaasa aidata käesolevas otsuses käsitletava korra kasutajate eksitamisele”. |
| --- | --- |

(95)

Otsus avaldati 15. jaanuaril 2002. aastal Euroopa Ühenduse Teatajas. 2006. aasta otsuses Prantsuse GIE fiscaux’ kohta leidis komisjon: „Nimetatud otsuses käsitleti enne 1998. aastat kehtinud korda, kuid tuleb märkida, et see asjaolu ei tulnud otsuse põhjendustes selgelt esile ning see võis kaasa aidata käesolevas otsuses käsitletava korra kasutajate eksitamisele”.

| (96) | Hispaania (59) ja mõned kolmandad isikud väitsid, et kõnealune seisukoht tekitas õiguslikku ebakindlust Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi seaduslikkuse osas, mis on oma ülesehituselt ja mõjudelt väga sarnane, või siis andis alust õiguspärasele ootusele, et Hispaania süsteemi ei käsitleta riigiabina. |
| --- | --- |

(96)

Hispaania (59) ja mõned kolmandad isikud väitsid, et kõnealune seisukoht tekitas õiguslikku ebakindlust Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi seaduslikkuse osas, mis on oma ülesehituselt ja mõjudelt väga sarnane, või siis andis alust õiguspärasele ootusele, et Hispaania süsteemi ei käsitleta riigiabina.

4.9.2.2.   Meetmete eelnõu avaldamine Hispaania Parlamendi ametlikus väljaandes

| (97) | PYMARi arvates sai komisjon Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemist teadlikuks siis, kui selles sisalduvad meetmed (renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades ja tonnaažimaksuga maksustamise kord) avaldati sama seaduseelnõu osana 10. oktoobril 2001. aastal Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes. Selle tulemusena hakkasid laevatehased lisama oma uute laevaehitusprojektide pakkumistesse kõnealuste meetmete soodustusi, ootamata nende jõustumist, et edasi liikuda esimeste maksu tasaarvelduse süsteemide läbirääkimistel ja rakendamises. |
| --- | --- |

(97)

PYMARi arvates sai komisjon Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemist teadlikuks siis, kui selles sisalduvad meetmed (renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades ja tonnaažimaksuga maksustamise kord) avaldati sama seaduseelnõu osana 10. oktoobril 2001. aastal Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes. Selle tulemusena hakkasid laevatehased lisama oma uute laevaehitusprojektide pakkumistesse kõnealuste meetmete soodustusi, ootamata nende jõustumist, et edasi liikuda esimeste maksu tasaarvelduse süsteemide läbirääkimistel ja rakendamises.

4.9.2.3.   2001. aasta teabenõue Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kohta

| (98) | PYMAR osutab komisjoni 21. detsembril 2001. aastal saadetud kirjale seoses mitmete riigiabimeetmete suhtes esitatud kaebustega, mis väidetavalt vähendasid Hispaania laevatehastelt ostetud laevade maksumust. Kõnealuses kirjas esitas komisjon teabenõude maksu tasaarvelduse süsteemi kohta:
  „Komisjon on saanud teada mõningate meetmete olemasolust, mis vähendavad Hispaania laevatehastelt ostetavate laevade maksumust. Eelkõige esitati komisjonile teave järgmiste meetmete olemasolu kohta:
  ...






  3. | Maksu tasaarvelduse süsteem, kusjuures Hispaanias ehitatud laevu on võimalik kasutada maksude vähendamiseks eriotstarbeliste rahastamisvahendite abil. Näib, et sellest kombinatsioonist saadav tulu kantakse madalama hinna või vähendatud rendimaksete kaudu üle laevaomanikule. Kas Hispaania võiks palun esitada kogu asjaomase teabe, mis võimaldaks seda küsimust hinnata.” |
| --- | --- | --- |

(98)

PYMAR osutab komisjoni 21. detsembril 2001. aastal saadetud kirjale seoses mitmete riigiabimeetmete suhtes esitatud kaebustega, mis väidetavalt vähendasid Hispaania laevatehastelt ostetud laevade maksumust. Kõnealuses kirjas esitas komisjon teabenõude maksu tasaarvelduse süsteemi kohta:

„Komisjon on saanud teada mõningate meetmete olemasolust, mis vähendavad Hispaania laevatehastelt ostetavate laevade maksumust. Eelkõige esitati komisjonile teave järgmiste meetmete olemasolu kohta:

...

3.

Maksu tasaarvelduse süsteem, kusjuures Hispaanias ehitatud laevu on võimalik kasutada maksude vähendamiseks eriotstarbeliste rahastamisvahendite abil. Näib, et sellest kombinatsioonist saadav tulu kantakse madalama hinna või vähendatud rendimaksete kaudu üle laevaomanikule. Kas Hispaania võiks palun esitada kogu asjaomase teabe, mis võimaldaks seda küsimust hinnata.”

| (99) | PYMARi arvates osutab see kiri, et komisjon oli teadlik maksu tasaarvelduse süsteemi olemasolust ja oli juba 2001. aastal meetmeid tarvitusele võtmata kõnealust küsimust uurinud, mis tekitas õiguspärase ootuse, et Hispaania meedet ei käsitleta abina. |
| --- | --- |

(99)

PYMARi arvates osutab see kiri, et komisjon oli teadlik maksu tasaarvelduse süsteemi olemasolust ja oli juba 2001. aastal meetmeid tarvitusele võtmata kõnealust küsimust uurinud, mis tekitas õiguspärase ootuse, et Hispaania meedet ei käsitleta abina.

4.9.2.4.   2004. aasta otsus Madalmaade teatise kohta

| (100) | 9. septembril 2002. aastal teatasid Madalmaade ametiasutused kohandamisabist, mida nad kavatsesid anda Madalmaade laevatehastele, et nii kohandada abi vastamaks sellele, mida väidetavalt andis Hispaania (60). Ametliku uurimismenetluse lõppedes (61) jõudis komisjon oma lõplikus otsuses (62) järeldusele, et kuna „Hispaania ametiasutused [välistasid] selgelt abi andmise”, ei leidunud „Hispaania poolt antud ebaseadusliku abi kohta [...] piisavalt tõendeid” (63), ning tunnistas teatatud abi siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(100)

9. septembril 2002. aastal teatasid Madalmaade ametiasutused kohandamisabist, mida nad kavatsesid anda Madalmaade laevatehastele, et nii kohandada abi vastamaks sellele, mida väidetavalt andis Hispaania (60). Ametliku uurimismenetluse lõppedes (61) jõudis komisjon oma lõplikus otsuses (62) järeldusele, et kuna „Hispaania ametiasutused [välistasid] selgelt abi andmise”, ei leidunud „Hispaania poolt antud ebaseadusliku abi kohta [...] piisavalt tõendeid” (63), ning tunnistas teatatud abi siseturuga kokkusobimatuks.

| (101) | Kuna 2002. aastal Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem toimis juba enne seda, kui Madalmaad abist teatasid, siis 2004. aasta komisjoni otsus pidi PYMARi arvamuse kohaselt tekitama õiguspärase ootuse, et kõnealust süsteemi ei käsitleta abina. |
| --- | --- |

(101)

Kuna 2002. aastal Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem toimis juba enne seda, kui Madalmaad abist teatasid, siis 2004. aasta komisjoni otsus pidi PYMARi arvamuse kohaselt tekitama õiguspärase ootuse, et kõnealust süsteemi ei käsitleta abina.

4.9.2.5.   2006. aasta otsus Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumi kohta

| (102) | PYMARi arvates on Prantsuse GIE fiscaux kava Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga väga sarnane. Sellest tulenevalt tekitas 2006. aasta otsus Prantsusmaa juhtumi kohta ettevõtjate seas õiguspärase ootuse, et 1) Hispaania süsteem loetakse siseturuga kokkusobivaks merendusalaste suuniste 11. peatükis sätestatud ulatuses ja 2) kõnealuses peatükis näidatud piirmäärasid ületava riigiabi tagastamist mõlema juhtumi menetlusliku sarnasuse tõttu ei nõuta. |
| --- | --- |

(102)

PYMARi arvates on Prantsuse GIE fiscaux kava Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga väga sarnane. Sellest tulenevalt tekitas 2006. aasta otsus Prantsusmaa juhtumi kohta ettevõtjate seas õiguspärase ootuse, et 1) Hispaania süsteem loetakse siseturuga kokkusobivaks merendusalaste suuniste 11. peatükis sätestatud ulatuses ja 2) kõnealuses peatükis näidatud piirmäärasid ületava riigiabi tagastamist mõlema juhtumi menetlusliku sarnasuse tõttu ei nõuta.

| (103) | Lisaks sellele toetub PYMAR reale komisjoni otsustele (64), mille puhul ühe meetme sarnasus varem komisjoni heaks kiidetud teise meetmega osutus ettevõtjate õiguspärast ootust põhjendavaks asjaoluks. PYMAR tuletab meelde, et eelkõige ei nõutud abi tagastamist selliste juhtumite puhul, mis puudutasid näiteks välistulu (Iirimaa), rahvusvahelist rahastamistegevust (Madalmaad), koordineerimiskeskusi ja finantseerimisettevõtteid (Luksemburg), Vizcaya koordineerimiskeskusi (Hispaania), kontrolli- ja koordineerimiskeskusi (Saksamaa), keskseid kontsernikassasid, peakortereid ja logistikakeskusi (Prantsusmaa), USA välismüügikorporatsioonide suhtes kohaldatavat maksueeskirja (Belgia) ja Gibraltari abikõlblikke äriühinguid (Ühendkuningriik), sest need kavad olid väga sarnased Belgia koordineerimiskeskuste kavadega, mille komisjon oli eelnevalt heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(103)

Lisaks sellele toetub PYMAR reale komisjoni otsustele (64), mille puhul ühe meetme sarnasus varem komisjoni heaks kiidetud teise meetmega osutus ettevõtjate õiguspärast ootust põhjendavaks asjaoluks. PYMAR tuletab meelde, et eelkõige ei nõutud abi tagastamist selliste juhtumite puhul, mis puudutasid näiteks välistulu (Iirimaa), rahvusvahelist rahastamistegevust (Madalmaad), koordineerimiskeskusi ja finantseerimisettevõtteid (Luksemburg), Vizcaya koordineerimiskeskusi (Hispaania), kontrolli- ja koordineerimiskeskusi (Saksamaa), keskseid kontsernikassasid, peakortereid ja logistikakeskusi (Prantsusmaa), USA välismüügikorporatsioonide suhtes kohaldatavat maksueeskirja (Belgia) ja Gibraltari abikõlblikke äriühinguid (Ühendkuningriik), sest need kavad olid väga sarnased Belgia koordineerimiskeskuste kavadega, mille komisjon oli eelnevalt heaks kiitnud.

4.9.2.6.   Komisjoni volinik Kroesi 2009. aastal saadetud kiri

| (104) | Norra ametiasutuste kirjale, milles kaevati Norra laevatehaste väidetava diskrimineerimise üle seoses Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga, vastas komisjoni volinik Kroes, et konkurentsi peadirektoraat on kõnealust küsimust juba uurinud ja et peadirektoraadi palvel tegi Hispaania avaliku avalduse maksuameti vastusena maksumaksja küsimusele (65) maksueeskirja kohta, kinnitades, et meetme kohaldamisala ei piirdu üksnes Hispaania laevatehastega, vaid seda võib kasutada ka teistes liikmesriikides toodetud laevade omandamisel. Kirjas järeldati, et seda selgitust silmas pidades ei ole täiendavate meetmete võtmine kõnealuses küsimuses vajalik. |
| --- | --- |

(104)

Norra ametiasutuste kirjale, milles kaevati Norra laevatehaste väidetava diskrimineerimise üle seoses Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga, vastas komisjoni volinik Kroes, et konkurentsi peadirektoraat on kõnealust küsimust juba uurinud ja et peadirektoraadi palvel tegi Hispaania avaliku avalduse maksuameti vastusena maksumaksja küsimusele (65) maksueeskirja kohta, kinnitades, et meetme kohaldamisala ei piirdu üksnes Hispaania laevatehastega, vaid seda võib kasutada ka teistes liikmesriikides toodetud laevade omandamisel. Kirjas järeldati, et seda selgitust silmas pidades ei ole täiendavate meetmete võtmine kõnealuses küsimuses vajalik.

| (105) | PYMARi andmetel teavitas üks Norra laevaomanik 2. aprillil 2009. aastal volinik Kroesi kirja sisust Hispaania laevatehast, millega koos ta osales maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes. Ühtlasi esitas PYMAR 13. septembri 2012. aasta kirja äriühingult Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66), milles tunnistati, et 2009. aastal oldi seal teadlikud volinik Kroesi kirja sisust ja teavitati sellest tavapäraste kohtumiste käigus teisi Hispaania süsteemi tehingutes osalejaid ja PYMARi. |
| --- | --- |

(105)

PYMARi andmetel teavitas üks Norra laevaomanik 2. aprillil 2009. aastal volinik Kroesi kirja sisust Hispaania laevatehast, millega koos ta osales maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes. Ühtlasi esitas PYMAR 13. septembri 2012. aasta kirja äriühingult Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66), milles tunnistati, et 2009. aastal oldi seal teadlikud volinik Kroesi kirja sisust ja teavitati sellest tavapäraste kohtumiste käigus teisi Hispaania süsteemi tehingutes osalejaid ja PYMARi.

4.9.2.7.   Kaebuse esitamise ja menetluse algatamise vahel kulunud aeg

| (106) | PYMARi hinnangul möödus üheksa aastat ajast, millal komisjon sai 2001. aasta detsembris kavast teada ja kava 2002. aastal käivitati, enne kui 2011. aasta juunis algatati menetlus (viis aastat pärast seda, kui komisjon sai esimesed kaebused aastal 2006). Ajavahemik ilma komisjoni võetud meetmeteta kinnitas arvamust, et menetlemiseks puudus küllaldane materjal. |
| --- | --- |

(106)

PYMARi hinnangul möödus üheksa aastat ajast, millal komisjon sai 2001. aasta detsembris kavast teada ja kava 2002. aastal käivitati, enne kui 2011. aasta juunis algatati menetlus (viis aastat pärast seda, kui komisjon sai esimesed kaebused aastal 2006). Ajavahemik ilma komisjoni võetud meetmeteta kinnitas arvamust, et menetlemiseks puudus küllaldane materjal.

4.9.2.8.   Kohusetundlik ettevõtja ei oleks saanud ette näha riigiabi võimalikku olemasolu erinevate meetmete kombineerimises

| (107) | PYMARi ja teiste kolmandate isikute kinnitusel on see esimene kord, kui komisjon on arvamusel, et mitme meetme koos rakendamine kujutab endast riigiabi; tegemist on seisukohaga, mida ettevaatlikud ettevõtjad ei oleks tavaolukorras osanud ette näha. |
| --- | --- |

(107)

PYMARi ja teiste kolmandate isikute kinnitusel on see esimene kord, kui komisjon on arvamusel, et mitme meetme koos rakendamine kujutab endast riigiabi; tegemist on seisukohaga, mida ettevaatlikud ettevõtjad ei oleks tavaolukorras osanud ette näha.

4.9.2.9.   Amortiseerimise meetodeid käsitlevad seisukohad komisjoni teatises äriühingute maksustamise kohta

| (108) | PYMAR kinnitab, et äriühingute maksustamist käsitleva komisjoni teatise artiklis 13 ei käsitleta riigiabina puhtalt tehnilist laadi meetmeid, nagu näiteks amortiseerimine. Selle põhjal arvasid ettevõtjad õigustatult, et ennetähtaegse amortisatsiooni meedet ei käsitleta riigiabina. |
| --- | --- |

(108)

PYMAR kinnitab, et äriühingute maksustamist käsitleva komisjoni teatise artiklis 13 ei käsitleta riigiabina puhtalt tehnilist laadi meetmeid, nagu näiteks amortiseerimine. Selle põhjal arvasid ettevõtjad õigustatult, et ennetähtaegse amortisatsiooni meedet ei käsitleta riigiabina.

4.9.3.   Abi tagastamise tagajärjed

| (109) | Komisjoni võetud meetmed alates hetkest, kui ta sai teada Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemist ja sellest möödunud aeg tekitasid õiguspärase ootuse, et tegemist ei ole abiga ning et varasemateks tehinguteks antud abi ei ole vaja tagastada. Seetõttu peaks komisjon hoiduma kõikide tehingute puhul abi tagasinõudmisest. |
| --- | --- |

(109)

Komisjoni võetud meetmed alates hetkest, kui ta sai teada Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemist ja sellest möödunud aeg tekitasid õiguspärase ootuse, et tegemist ei ole abiga ning et varasemateks tehinguteks antud abi ei ole vaja tagastada. Seetõttu peaks komisjon hoiduma kõikide tehingute puhul abi tagasinõudmisest.

| (110) | Komisjoni volinik Kroesi 2009. aasta kiri tõendab samalaadselt, et komisjon oli kava analüüsinud. Kõigil maksu tasaarvelduse tehingutes osalenud pooltel (mereveoettevõtjad, majandushuviühingud, pangad, vahendajad jne) oli õiguspärane ootus, et komisjon oleks suutnud avastada süsteemis leiduva mis tahes abi ja et abi puudus, kuna edasist uurimist ei järgnenud. |
| --- | --- |

(110)

Komisjoni volinik Kroesi 2009. aasta kiri tõendab samalaadselt, et komisjon oli kava analüüsinud. Kõigil maksu tasaarvelduse tehingutes osalenud pooltel (mereveoettevõtjad, majandushuviühingud, pangad, vahendajad jne) oli õiguspärane ootus, et komisjon oleks suutnud avastada süsteemis leiduva mis tahes abi ja et abi puudus, kuna edasist uurimist ei järgnenud.

| (111) | PYMAR osutab ka otsustele, milles komisjon tunnistas, et ELi institutsioonide (Euroopa Kohus, komisjon jne) võetavad meetmed võivad luua õiguspärase ootuse, et varem antud abi ei ole vaja tagastada, nii et komisjon ei saa nõuda abi tagastamist, kaasa arvatud juhul, kui abi anti õiguspärast ootust tekitanud meetmele eelnevalt. Viidatakse otsustele seoses Hispaania firmaväärtuse amortiseerimise, Belgia koordineerimiskeskuste, Austria energiamaksu tagastamise ja Itaalia raskustesse sattunud suurettevõtjate abistamise juhtumitega (67). |
| --- | --- |

(111)

PYMAR osutab ka otsustele, milles komisjon tunnistas, et ELi institutsioonide (Euroopa Kohus, komisjon jne) võetavad meetmed võivad luua õiguspärase ootuse, et varem antud abi ei ole vaja tagastada, nii et komisjon ei saa nõuda abi tagastamist, kaasa arvatud juhul, kui abi anti õiguspärast ootust tekitanud meetmele eelnevalt. Viidatakse otsustele seoses Hispaania firmaväärtuse amortiseerimise, Belgia koordineerimiskeskuste, Austria energiamaksu tagastamise ja Itaalia raskustesse sattunud suurettevõtjate abistamise juhtumitega (67).

4.9.4.   Lepingutingimused

| (112) | Hispaania ametiasutused ja PYMAR märgivad, et komisjoni tuvastatud mis tahes abi mereveoettevõtjatele või majandushuviühingutele ja investoritele mõjutaks igal juhul laevatehaseid, mis saaksid lepinguliste suhete olemasolu tõttu maksu tasaarveldamise süsteemi tehingutes osalejate vahel hüvitusnõudeid majandushuviühingutelt või nende investoritelt või investeerimisettevõtjatelt. PYMARi kinnitusel on mõnes lepingutingimuses nõue, et laevatehased maksaksid investoritele ja mereveoettevõtjatele hüvitist, eelkõige süsteemi toimimist mõjutavate õigusaktide, sealhulgas maksuõiguse muutmise korral. |
| --- | --- |

(112)

Hispaania ametiasutused ja PYMAR märgivad, et komisjoni tuvastatud mis tahes abi mereveoettevõtjatele või majandushuviühingutele ja investoritele mõjutaks igal juhul laevatehaseid, mis saaksid lepinguliste suhete olemasolu tõttu maksu tasaarveldamise süsteemi tehingutes osalejate vahel hüvitusnõudeid majandushuviühingutelt või nende investoritelt või investeerimisettevõtjatelt. PYMARi kinnitusel on mõnes lepingutingimuses nõue, et laevatehased maksaksid investoritele ja mereveoettevõtjatele hüvitist, eelkõige süsteemi toimimist mõjutavate õigusaktide, sealhulgas maksuõiguse muutmise korral.

5.   HINDAMINE

5.1.   MENETLUS

| (113) | Komisjon leiab, et kasutatud menetlus ei ole rikkunud Hispaania õigust kaitsele või mis tahes kolmanda isiku õigust ärakuulamisele. Otsus algatada ametlik uurimismenetlus on esimene ametlik samm, mis komisjonil tuleb teha vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (68) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 659/1999”), kui tal on pärast esialgset uurimist kahtlusi riigiabi meetme siseturuga kokkusobivuse suhtes (määruse (EÜ) nr 659/1999 artikkel 13 ja artikli 4 lõige 4). Menetluse algatamise otsuse eesmärk on esitada kokkuvõtlikult asjakohased faktid ja õigusküsimused, anda esialgne hinnang selle kohta, kas meetmel on abi iseloom, väljendada kahtlusi selle siseturuga kokkusobivuse kohta ja kutsuda kõnealust liikmesriiki ja teisi huvitatud isikuid üles esitama märkusi (määruse (EÜ) nr 659/1999 artikkel 6). |
| --- | --- |

(113)

Komisjon leiab, et kasutatud menetlus ei ole rikkunud Hispaania õigust kaitsele või mis tahes kolmanda isiku õigust ärakuulamisele. Otsus algatada ametlik uurimismenetlus on esimene ametlik samm, mis komisjonil tuleb teha vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (68) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 659/1999”), kui tal on pärast esialgset uurimist kahtlusi riigiabi meetme siseturuga kokkusobivuse suhtes (määruse (EÜ) nr 659/1999 artikkel 13 ja artikli 4 lõige 4). Menetluse algatamise otsuse eesmärk on esitada kokkuvõtlikult asjakohased faktid ja õigusküsimused, anda esialgne hinnang selle kohta, kas meetmel on abi iseloom, väljendada kahtlusi selle siseturuga kokkusobivuse kohta ja kutsuda kõnealust liikmesriiki ja teisi huvitatud isikuid üles esitama märkusi (määruse (EÜ) nr 659/1999 artikkel 6).

| (114) | Komisjon ei algatanud ametlikku uurimismenetlust seoses renditud varade kiirendatud amortisatsiooniga (TRLIS artikli 115 lõige 6), osutades, et juhul, kui meedet käsitleda riigiabina, võib seda pidada olemasolevaks abiks. Samuti ei seatud kahtluse alla tonnaažimaksuga maksustamise süsteemi vähemasti niivõrd, kuivõrd sellest oli komisjonile teatatud ja selleks luba saadud (TRLIS artiklid 124–128), sest ka seda meedet käsitleti olemasoleva abina. Kõnealust kaht meedet on otsuses K(2011) 4494 (lõplik) nimetatud ja kirjeldatud ainult sellepärast, et nad on Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi oluliseks osaks ja seotud ametliku uurimise all olevate meetmetega (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49, aga ka RIS artikli 50 lõige 3 ja tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamine veondusega mitteseotud tegevusele). |
| --- | --- |

(114)

Komisjon ei algatanud ametlikku uurimismenetlust seoses renditud varade kiirendatud amortisatsiooniga (TRLIS artikli 115 lõige 6), osutades, et juhul, kui meedet käsitleda riigiabina, võib seda pidada olemasolevaks abiks. Samuti ei seatud kahtluse alla tonnaažimaksuga maksustamise süsteemi vähemasti niivõrd, kuivõrd sellest oli komisjonile teatatud ja selleks luba saadud (TRLIS artiklid 124–128), sest ka seda meedet käsitleti olemasoleva abina. Kõnealust kaht meedet on otsuses K(2011) 4494 (lõplik) nimetatud ja kirjeldatud ainult sellepärast, et nad on Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi oluliseks osaks ja seotud ametliku uurimise all olevate meetmetega (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49, aga ka RIS artikli 50 lõige 3 ja tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamine veondusega mitteseotud tegevusele).

| (115) | Komisjon leiab, et TRLIS artikli 115 lõiget 11 ja artikli 48 lõiget 4 ning RIS artiklit 49, aga ka RIS artikli 50 lõiget 3 ja tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamist veondusega mitteseotud tegevusele võib käsitleda muudest, eelmises põhjenduses nimetatud meetmetest (st TRLIS artikli 115 lõikest 6 ja TRLIS artiklitest 124–128) lahus olevatena ja need ei kujuta endast määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohaselt olemasolevat abi, sest kõnealused meetmed kehtestati aastatel 2002 ja 2003, pärast Hispaania ühinemist ELiga, ja jõustati ilma komisjoni eelneva loata. Sellest lähtudes on komisjon järginud nende meetmete suhtes õigustatult ebaseadusliku abi suhtes kohaldatavat menetlust (määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkt f, artikkel 13 ja artikli 4 lõige 4). |
| --- | --- |

(115)

Komisjon leiab, et TRLIS artikli 115 lõiget 11 ja artikli 48 lõiget 4 ning RIS artiklit 49, aga ka RIS artikli 50 lõiget 3 ja tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamist veondusega mitteseotud tegevusele võib käsitleda muudest, eelmises põhjenduses nimetatud meetmetest (st TRLIS artikli 115 lõikest 6 ja TRLIS artiklitest 124–128) lahus olevatena ja need ei kujuta endast määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohaselt olemasolevat abi, sest kõnealused meetmed kehtestati aastatel 2002 ja 2003, pärast Hispaania ühinemist ELiga, ja jõustati ilma komisjoni eelneva loata. Sellest lähtudes on komisjon järginud nende meetmete suhtes õigustatult ebaseadusliku abi suhtes kohaldatavat menetlust (määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkt f, artikkel 13 ja artikli 4 lõige 4).

5.2.   HISPAANIA MAKSU TASAARVELDUSE SÜSTEEMI KUI TERVIKU HINDAMINE / ÜKSIKUTE MEETMETE HINDAMINE

| (116) | Asjaolust, et maksu tasaarvelduse süsteem on kogum mitmesugustest meetmetest, millest kõik ei ole sätestatud Hispaania maksuõiguses, ei piisa, et komisjon ei kirjeldaks ja hindaks seda kui süsteemi. Komisjon leiab, nagu on selgitatud otsuses K(2011) 4494 (lõplik), et süsteemi tehingutes kasutatud erinevad maksumeetmed on omavahel de jure või de facto seotud. De jure vastab renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades (TRLIS artikli 115 lõige 11) renditud varade kiirendatud amortisatsiooni ennetähtaegsele rakendamisele (TRLIS artikli 115 lõige 6). Samuti kujutab RIS artikli 50 lõige 3 endast tonnaažimaksuga maksustamise korra raames kasutatava erimenetluse erandit. De jure hõlmab RIS artikli 50 lõige 3 üksnes aluseid, mis on tonnaažimaksuga maksustamise korra ja maksuameti loa saanud rendilepingute suhtes abikõlblikud. De facto leitakse, et rendilepingutel on maksuameti luba ainult osas, mis puudutab renditud varade ennetähtaegsele amortiseerimisele antud luba. De jure saaks varajast amortisatsiooni kasutada paljude erinevate võimalikult rendilepingute kaudu omandatud varade puhul. Ennetähtaegse amortisatsiooni tingimused on siiski tõlgendatavad ja loetakse de facto täidetuiks ning saavad loa ainult aluste puhul, mis on tonnaažimaksuga maksustamise korra suhtes abikõlblikud. |
| --- | --- |

(116)

Asjaolust, et maksu tasaarvelduse süsteem on kogum mitmesugustest meetmetest, millest kõik ei ole sätestatud Hispaania maksuõiguses, ei piisa, et komisjon ei kirjeldaks ja hindaks seda kui süsteemi. Komisjon leiab, nagu on selgitatud otsuses K(2011) 4494 (lõplik), et süsteemi tehingutes kasutatud erinevad maksumeetmed on omavahel de jure või de facto seotud. De jure vastab renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades (TRLIS artikli 115 lõige 11) renditud varade kiirendatud amortisatsiooni ennetähtaegsele rakendamisele (TRLIS artikli 115 lõige 6). Samuti kujutab RIS artikli 50 lõige 3 endast tonnaažimaksuga maksustamise korra raames kasutatava erimenetluse erandit. De jure hõlmab RIS artikli 50 lõige 3 üksnes aluseid, mis on tonnaažimaksuga maksustamise korra ja maksuameti loa saanud rendilepingute suhtes abikõlblikud. De facto leitakse, et rendilepingutel on maksuameti luba ainult osas, mis puudutab renditud varade ennetähtaegsele amortiseerimisele antud luba. De jure saaks varajast amortisatsiooni kasutada paljude erinevate võimalikult rendilepingute kaudu omandatud varade puhul. Ennetähtaegse amortisatsiooni tingimused on siiski tõlgendatavad ja loetakse de facto täidetuiks ning saavad loa ainult aluste puhul, mis on tonnaažimaksuga maksustamise korra suhtes abikõlblikud.

| (117) | Lisaks tõdeb komisjon, et maksu tasaarvelduse süsteemi kolmest peamisest meetmest kaks (ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades ja tonnaažimaksuga maksustamise korra abikõlblikkuse eeskirjad) jõustusid samal kuupäeval (1. jaanuar 2002) sama seadusega. |
| --- | --- |

(117)

Lisaks tõdeb komisjon, et maksu tasaarvelduse süsteemi kolmest peamisest meetmest kaks (ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades ja tonnaažimaksuga maksustamise korra abikõlblikkuse eeskirjad) jõustusid samal kuupäeval (1. jaanuar 2002) sama seadusega.

| (118) | Samuti märgib komisjon, et samad kolmandad isikud, kes õiguspäraste ootuste ja võrdse kohtlemise pärast muretsedes seadsid kahtluse alla komisjoni üldise lähenemisviisi, kujutasid Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi Prantsuse GIE fiscaux’ kavaga väga sarnasena. Asjaolu, et Prantsusmaal kohaldatud meetme kõik tunnused sisaldusid ühes õigusnormis, tähendas paratamatult üldist hinnangut. Sellest seisukohast ei anna asjaolu, et Hispaania süsteemi erinevad koostisosad jagunevad erinevate õigusnormide vahel, mis on de facto omavahel seotud, iseenesest põhjust erineva lähenemisviisi kasutamiseks. |
| --- | --- |

(118)

Samuti märgib komisjon, et samad kolmandad isikud, kes õiguspäraste ootuste ja võrdse kohtlemise pärast muretsedes seadsid kahtluse alla komisjoni üldise lähenemisviisi, kujutasid Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi Prantsuse GIE fiscaux’ kavaga väga sarnasena. Asjaolu, et Prantsusmaal kohaldatud meetme kõik tunnused sisaldusid ühes õigusnormis, tähendas paratamatult üldist hinnangut. Sellest seisukohast ei anna asjaolu, et Hispaania süsteemi erinevad koostisosad jagunevad erinevate õigusnormide vahel, mis on de facto omavahel seotud, iseenesest põhjust erineva lähenemisviisi kasutamiseks.

| (119) | Nimetatud põhjustel leiab komisjon, et Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tuleb käsitleda omavahel seotud maksumeetmete süsteemina ja mõju hinnata nende vastastikuse seotuse taustal, võttes eelkõige arvesse riigi kehtestatud või heaks kiidetud de facto seoseid. |
| --- | --- |

(119)

Nimetatud põhjustel leiab komisjon, et Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tuleb käsitleda omavahel seotud maksumeetmete süsteemina ja mõju hinnata nende vastastikuse seotuse taustal, võttes eelkõige arvesse riigi kehtestatud või heaks kiidetud de facto seoseid.

| (120) | Komisjon ei toetu igal juhul ainuüksi üldisele lähenemisviisile. Sellega paralleelselt analüüsis ta ka maksu tasaarvelduse süsteemi üksikuid meetmeid. Komisjon leiab, et need kaks lähenemisviisi viivad teineteist täiendades omavahel kooskõlas olevate järeldusteni. Meetmete eraldi hindamine on vajalik, et kindlaks teha, missugune osa süsteemi loodud majanduslikest soodustustest lähtub üldistest ja missugune valikulistest meetmetest. Eraldi hindamise tulemusena saab komisjon vajaduse korral kindlaks teha, missugune abi osa on siseturuga kokkusobiv ja mis osa tuleks tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon ei toetu igal juhul ainuüksi üldisele lähenemisviisile. Sellega paralleelselt analüüsis ta ka maksu tasaarvelduse süsteemi üksikuid meetmeid. Komisjon leiab, et need kaks lähenemisviisi viivad teineteist täiendades omavahel kooskõlas olevate järeldusteni. Meetmete eraldi hindamine on vajalik, et kindlaks teha, missugune osa süsteemi loodud majanduslikest soodustustest lähtub üldistest ja missugune valikulistest meetmetest. Eraldi hindamise tulemusena saab komisjon vajaduse korral kindlaks teha, missugune abi osa on siseturuga kokkusobiv ja mis osa tuleks tagasi nõuda.

| (121) | Kõnealune kahetine lähenemine, mida järgiti juba otsuses K(2011) 4494 (lõplik), võimaldab komisjonil määratleda võrdlussüsteemi iga üksiku meetme jaoks eraldi ja süsteemile kui tervikule, et tuvastada valikulisi eeliseid, mida käsitletakse riigiabina. Iga Hispaania süsteemi tehingu puhul on abi olemasolu hindamisanalüüsi jaoks kasutatavaks võrdlusaluseks kõnealune tehing ise, mis on tehtud samade lepingusätete alusel, kuid ilma riigiabina määratletud meetmeteta. Selles suhtes ei kujutaks alternatiivne, lepingulisest või rahalisest seisukohast tegelikult erineva ülesehitusega tehing endast korralikku võrdlusanalüüsi. |
| --- | --- |

(121)

Kõnealune kahetine lähenemine, mida järgiti juba otsuses K(2011) 4494 (lõplik), võimaldab komisjonil määratleda võrdlussüsteemi iga üksiku meetme jaoks eraldi ja süsteemile kui tervikule, et tuvastada valikulisi eeliseid, mida käsitletakse riigiabina. Iga Hispaania süsteemi tehingu puhul on abi olemasolu hindamisanalüüsi jaoks kasutatavaks võrdlusaluseks kõnealune tehing ise, mis on tehtud samade lepingusätete alusel, kuid ilma riigiabina määratletud meetmeteta. Selles suhtes ei kujutaks alternatiivne, lepingulisest või rahalisest seisukohast tegelikult erineva ülesehitusega tehing endast korralikku võrdlusanalüüsi.

| (122) | Ettevõtjad võivad soovi kohaselt organiseerida oma varaga tehtavaid finantstehinguid ja kasutada sel eesmärgil kõige kohasematena tunduvaid üldiseid maksumeetmeid. Kui nende tehingutega kaasneb valikuliste maksumeetmete kohaldamine, mille suhtes kohaldatakse riigiabi kontrolli, on nendes tehingutes osalevad ettevõtjad võimalikud riigiabi saajad. Ühelt poolt ei osuta asjaolu, et mitmed ettevõtjate rühmad või kategooriad määratletakse võimalike abisaajatena, sellele, et maksu tasaarvelduse süsteem on üldine meede (69). Teisalt võib käsitleda asjaolu, et süsteemi kasutatakse vara omandamise, laevapereta prahtimise ja merelaevade edasimüümise rahastamiseks, selge märgina sellest, et meede on sektori seisukohast valikuline. |
| --- | --- |

(122)

Ettevõtjad võivad soovi kohaselt organiseerida oma varaga tehtavaid finantstehinguid ja kasutada sel eesmärgil kõige kohasematena tunduvaid üldiseid maksumeetmeid. Kui nende tehingutega kaasneb valikuliste maksumeetmete kohaldamine, mille suhtes kohaldatakse riigiabi kontrolli, on nendes tehingutes osalevad ettevõtjad võimalikud riigiabi saajad. Ühelt poolt ei osuta asjaolu, et mitmed ettevõtjate rühmad või kategooriad määratletakse võimalike abisaajatena, sellele, et maksu tasaarvelduse süsteem on üldine meede (69). Teisalt võib käsitleda asjaolu, et süsteemi kasutatakse vara omandamise, laevapereta prahtimise ja merelaevade edasimüümise rahastamiseks, selge märgina sellest, et meede on sektori seisukohast valikuline.

5.3.   ABI OLEMASOLU EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (123) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(123)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (124) | Riigiabi eeskirju kohaldatakse ainult majandustegevuses osalevatele ettevõtjatele. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Sellest lähtuvalt käsitletakse hinnatavaid meetmeid asutamislepingu tähenduses riigiabina siis, kui kõik ülalnimetatud tingimused on täidetud. Sisuliselt peaks rahaline toetus:






  — | olema saadud riigilt ja riigi ressursse kasutades, |
| --- | --- | --- |

(124)

Riigiabi eeskirju kohaldatakse ainult majandustegevuses osalevatele ettevõtjatele. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Sellest lähtuvalt käsitletakse hinnatavaid meetmeid asutamislepingu tähenduses riigiabina siis, kui kõik ülalnimetatud tingimused on täidetud. Sisuliselt peaks rahaline toetus:

—

olema saadud riigilt ja riigi ressursse kasutades,

| — | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, |
| --- | --- |

—

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist,

| — | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja |
| --- | --- |

—

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja

| — | kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (125) | Komisjon on hindamise läbi viinud kahel erineval tasandil:






  — | üksikute asjaomaste meetmete tasandil, mille puhul komisjon kaalub, kas iga üksikut meedet, olenemata selle kasutamisest maksu tasaarvelduse süsteemis, saab käsitleda riigiabina; |
| --- | --- | --- |

(125)

Komisjon on hindamise läbi viinud kahel erineval tasandil:

—

üksikute asjaomaste meetmete tasandil, mille puhul komisjon kaalub, kas iga üksikut meedet, olenemata selle kasutamisest maksu tasaarvelduse süsteemis, saab käsitleda riigiabina;

| — | Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kui terviku tasandil, sest nagu juba öeldud, tugineb süsteem meetmete kombinatsioonile, mis on de jure või de facto üksteisega seotud. |
| --- | --- |

—

Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kui terviku tasandil, sest nagu juba öeldud, tugineb süsteem meetmete kombinatsioonile, mis on de jure või de facto üksteisega seotud.

5.3.1.   Ettevõtjad ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses

| (126) | Komisjon leiab, et kõik maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevad isikud on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtjad – seda ei vaidlusta Hispaania (70) ega ükski kolmas isik –, sest nende tegevus seisneb turul kaupade ja teenuste pakkumises (71). Täpsemalt, laevatehased pakuvad äsjaehitatud laevu või ehitus-, remondi- ja renoveerimisteenuseid, liisinguettevõtjad pakuvad rahastamisvahendeid, majandushuviühingud tegelevad prahtimise ja laevade müügiga, investorid pakuvad arvukatel turgudel kaupu ja teenuseid, välja arvatud siis, kui nad on majandustegevusega mittetegelevad üksikisikud, millisel juhul kõnealune otsus neid ei hõlma, mereveoettevõtjad pakuvad mereveoteenuseid, korraldavad pangad pakuvad vahendus- ja finantsteenuseid ning muud vahendajad pakuvad vahendus- või nõustamisteenuseid. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon leiab, et kõik maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevad isikud on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtjad – seda ei vaidlusta Hispaania (70) ega ükski kolmas isik –, sest nende tegevus seisneb turul kaupade ja teenuste pakkumises (71). Täpsemalt, laevatehased pakuvad äsjaehitatud laevu või ehitus-, remondi- ja renoveerimisteenuseid, liisinguettevõtjad pakuvad rahastamisvahendeid, majandushuviühingud tegelevad prahtimise ja laevade müügiga, investorid pakuvad arvukatel turgudel kaupu ja teenuseid, välja arvatud siis, kui nad on majandustegevusega mittetegelevad üksikisikud, millisel juhul kõnealune otsus neid ei hõlma, mereveoettevõtjad pakuvad mereveoteenuseid, korraldavad pangad pakuvad vahendus- ja finantsteenuseid ning muud vahendajad pakuvad vahendus- või nõustamisteenuseid.

5.3.2.   Valikulise eelise olemasolu

| (127) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel kindlaks teha, kas antud õigusliku korra raames võetud siseriiklik meede soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”, võrreldes teistega, kes asuvad nimetatud süsteemi eesmärki silmas pidades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Kui nii, siis vastab meede valikulisuse tingimusele (72). |
| --- | --- |

(127)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel kindlaks teha, kas antud õigusliku korra raames võetud siseriiklik meede soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”, võrreldes teistega, kes asuvad nimetatud süsteemi eesmärki silmas pidades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Kui nii, siis vastab meede valikulisuse tingimusele (72).

5.3.2.1.   Kiirendatud amortisatsioon (TRLIS artikli 115 lõige 6) – meede 1

| (128) | Otsuses K(2011) 4494 (lõplik) teatas komisjon, et juhul, kui meedet käsitada abina, oleks see olemasolev abi, ega teostanud hindamist. Ametliku uurimise tulemusena on komisjon jõudnud järeldusele, et kõnealust meedet eraldi võetuna ei käsitata riigiabina, kuna see ei soodusta teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Komisjon märgib, et meede on kohaldatav kõigile Hispaania tulumaksu maksvatele ettevõtjatele, sõltumata nende tegevusvaldkonnast, asukohast, suurusest, õiguslikust staatusest või varade paiknemisest. Seda kohaldatakse ka eranditult kõigile amortiseeritavatele kaupadele. |
| --- | --- |

(128)

Otsuses K(2011) 4494 (lõplik) teatas komisjon, et juhul, kui meedet käsitada abina, oleks see olemasolev abi, ega teostanud hindamist. Ametliku uurimise tulemusena on komisjon jõudnud järeldusele, et kõnealust meedet eraldi võetuna ei käsitata riigiabina, kuna see ei soodusta teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Komisjon märgib, et meede on kohaldatav kõigile Hispaania tulumaksu maksvatele ettevõtjatele, sõltumata nende tegevusvaldkonnast, asukohast, suurusest, õiguslikust staatusest või varade paiknemisest. Seda kohaldatakse ka eranditult kõigile amortiseeritavatele kaupadele.

| (129) | Piirangu kehtestamine renditud varadele ei ole valikulisust tõendavaks asjaoluks, kuna mis tahes varade omandamist on võimalik rahastada kapitalirendilepingute alusel, mis on üldiselt kättesaadavad kõigi valdkondade mis tahes suurusega ettevõtjatele. Puudub igasugune teave selle kohta, et abisaajad oleksid de facto koondunud konkreetsetesse valdkondadesse või tegeleks teatavat liiki tootmisega. Hispaania esitatud statistilised andmed sealsete maksumaksjate TRLIS artikli 115 kasutamise kohta (vt allolevaid graafikuid) kinnitavad, et kapitalirendilepingut kasutavad väga erineva suurusega maksustatavate tuludega ettevõtjad (45 % artikli 115 deklareeritud kasutajast teenivad vähem kui 1 miljon eurot ja 70 % vähem kui 3 miljonit eurot) (vt vasakpoolne joonis). Maksusoodustuse kogusumma, mis saadakse TRLIS artikli 115 kohaselt pärast erikulu maha arvamist (73), erineb samuti vastavalt maksumaksja tuludele (vt parempoolne joonis). | |
| --- | --- | --- |

(129)

Piirangu kehtestamine renditud varadele ei ole valikulisust tõendavaks asjaoluks, kuna mis tahes varade omandamist on võimalik rahastada kapitalirendilepingute alusel, mis on üldiselt kättesaadavad kõigi valdkondade mis tahes suurusega ettevõtjatele. Puudub igasugune teave selle kohta, et abisaajad oleksid de facto koondunud konkreetsetesse valdkondadesse või tegeleks teatavat liiki tootmisega. Hispaania esitatud statistilised andmed sealsete maksumaksjate TRLIS artikli 115 kasutamise kohta (vt allolevaid graafikuid) kinnitavad, et kapitalirendilepingut kasutavad väga erineva suurusega maksustatavate tuludega ettevõtjad (45 % artikli 115 deklareeritud kasutajast teenivad vähem kui 1 miljon eurot ja 70 % vähem kui 3 miljonit eurot) (vt vasakpoolne joonis). Maksusoodustuse kogusumma, mis saadakse TRLIS artikli 115 kohaselt pärast erikulu maha arvamist (73), erineb samuti vastavalt maksumaksja tuludele (vt parempoolne joonis).

Image

Image

Allikas: majandus- ja rahandusministeerium.

| (130) | Hispaania ametiasutused kinnitasid, et rendilepinguid ja TRLIS artiklit 115 saab kasutada varade suhtes, mis on ehitatud teistes liikmesriikides (või on sealt pärit). Komisjon märgib lõpuks, et TRLIS artikli 115 lõike 6 kohaldamise tingimused on selged, objektiivsed ja neutraalsed ning selle kohaldamiseks ei ole vaja mitte mingit eelnevat luba. Seetõttu ei ole maksuametil õigust oma äranägemise kohaselt kõnealuse meetme kohaldamiseks luba anda või sellest keelduda (74). |
| --- | --- |

(130)

Hispaania ametiasutused kinnitasid, et rendilepinguid ja TRLIS artiklit 115 saab kasutada varade suhtes, mis on ehitatud teistes liikmesriikides (või on sealt pärit). Komisjon märgib lõpuks, et TRLIS artikli 115 lõike 6 kohaldamise tingimused on selged, objektiivsed ja neutraalsed ning selle kohaldamiseks ei ole vaja mitte mingit eelnevat luba. Seetõttu ei ole maksuametil õigust oma äranägemise kohaselt kõnealuse meetme kohaldamiseks luba anda või sellest keelduda (74).

| (131) | Komisjon jõuab seega järeldusele, et renditud varade kiirendatud amortisatsioon (TRLIS artikli 115 lõige 6) iseenesest ei anna Hispaania süsteemi tehingutes osalevatele majandushuviühingutele valikulist eelist. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon jõuab seega järeldusele, et renditud varade kiirendatud amortisatsioon (TRLIS artikli 115 lõige 6) iseenesest ei anna Hispaania süsteemi tehingutes osalevatele majandushuviühingutele valikulist eelist.

5.3.2.2.   Ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49) – meede 2

| (132) | Hispaania maksuõiguse amortisatsioonieeskirjades (TRLIS artikkel 11) sätestatakse üldiselt, et vara maksumus tuleks jagada kogu selle majandusliku elutsükli ulatuses, st alates hetkest, kui vara majandustegevuse eesmärgil kasutama hakati. TRLIS artikli 115 lõike 6 kohaselt tuleks renditud vara kiirendatud amortisatsiooni korral arvesse võtta kuupäeva, mil varaobjekti käitama hakati. TRLIS artikli 115 lõige 11 annab majandusliku eelise, kuna lubab alustada kiirendatud amortisatsiooni enne, kui vara kasutama hakatakse. |
| --- | --- |

(132)

Hispaania maksuõiguse amortisatsioonieeskirjades (TRLIS artikkel 11) sätestatakse üldiselt, et vara maksumus tuleks jagada kogu selle majandusliku elutsükli ulatuses, st alates hetkest, kui vara majandustegevuse eesmärgil kasutama hakati. TRLIS artikli 115 lõike 6 kohaselt tuleks renditud vara kiirendatud amortisatsiooni korral arvesse võtta kuupäeva, mil varaobjekti käitama hakati. TRLIS artikli 115 lõige 11 annab majandusliku eelise, kuna lubab alustada kiirendatud amortisatsiooni enne, kui vara kasutama hakatakse.

| (133) | See võimalus on erand artikli 115 lõikes 6 sätestatud üldisest eeskirjast ja selle suhtes on kohaldatav Hispaania ametiasutuste loa andmine kaalutlusõigust kasutades; kõnealune meede on seega esmapilgul valikuline. Vastupidiselt sellele, mida Hispaania ja mõned kolmandad isikud väidavad, ei ole loa andmise kriteeriumid selged ja objektiivsed ning isegi juhul, kui need seda oleksid, ei oleks see nende valikulise iseloomu välistamiseks piisav (75). Komisjon märgib, et TRLIS artikli 115 lõikes 11 sätestatud kriteeriumid on ebamäärased ja maksuametil, kes ei ole selle kohta avaldanud halduseeskirju ega selgitusi, tuleb neid tõlgendada. Kuigi kaalutlusõigust ei saa kasutada meelevaldselt (76), toob ennetähtaegse amortisatsiooni kaalutlusõiguse põhine ebamääraste kriteeriumide alusel kohaldamine kaasa maksu tasaarvelduse süsteemi valikulisuse. Lisaks sellele märgib komisjon, et Hispaania ei andnud veenvat selgitust selle kohta, miks on vajalikud TRLIS artikli 48 lõikes 4 ja RIS artiklis 49 kõik kuritarvituste vältimiseks kehtestatud tingimused. Näiteks tuleb esile tuua varaobjekti majandusliku kasutamise erijooned (77), aga ka mõju puudumine maksustatavale summale, mis on seotud vara kasutamise või omanikuvahetusega (78). Nende piirangute kohta ei esitatud mingit põhjendust, mis lisab täiendava valikulisuse. Hispaania ei selgitanud lähemalt ka seda, miks on vajalik eelnev luba. Renditehingu reaalse toimimise tagamine tundub näiteks olevat varaobjekti rendi-/amortisatsioonikulude tavalisel viisil mahaarvamise või kiirendatud amortisatsiooni kohaldamise puhul sama tähtis kui amortisatsiooni ennetähtaegse kohaldamise puhul. Esimese kahe meetme kohaldamine ei toimu siiski eelnevate lubade alusel ja nii nagu nende puhul, peaks renditud varade ennetähtaegsele amortisatsioonile kohaldatavate selgete ja objektiivsete kriteeriumide järelkontrollist piisama. |
| --- | --- |

(133)

See võimalus on erand artikli 115 lõikes 6 sätestatud üldisest eeskirjast ja selle suhtes on kohaldatav Hispaania ametiasutuste loa andmine kaalutlusõigust kasutades; kõnealune meede on seega esmapilgul valikuline. Vastupidiselt sellele, mida Hispaania ja mõned kolmandad isikud väidavad, ei ole loa andmise kriteeriumid selged ja objektiivsed ning isegi juhul, kui need seda oleksid, ei oleks see nende valikulise iseloomu välistamiseks piisav (75). Komisjon märgib, et TRLIS artikli 115 lõikes 11 sätestatud kriteeriumid on ebamäärased ja maksuametil, kes ei ole selle kohta avaldanud halduseeskirju ega selgitusi, tuleb neid tõlgendada. Kuigi kaalutlusõigust ei saa kasutada meelevaldselt (76), toob ennetähtaegse amortisatsiooni kaalutlusõiguse põhine ebamääraste kriteeriumide alusel kohaldamine kaasa maksu tasaarvelduse süsteemi valikulisuse. Lisaks sellele märgib komisjon, et Hispaania ei andnud veenvat selgitust selle kohta, miks on vajalikud TRLIS artikli 48 lõikes 4 ja RIS artiklis 49 kõik kuritarvituste vältimiseks kehtestatud tingimused. Näiteks tuleb esile tuua varaobjekti majandusliku kasutamise erijooned (77), aga ka mõju puudumine maksustatavale summale, mis on seotud vara kasutamise või omanikuvahetusega (78). Nende piirangute kohta ei esitatud mingit põhjendust, mis lisab täiendava valikulisuse. Hispaania ei selgitanud lähemalt ka seda, miks on vajalik eelnev luba. Renditehingu reaalse toimimise tagamine tundub näiteks olevat varaobjekti rendi-/amortisatsioonikulude tavalisel viisil mahaarvamise või kiirendatud amortisatsiooni kohaldamise puhul sama tähtis kui amortisatsiooni ennetähtaegse kohaldamise puhul. Esimese kahe meetme kohaldamine ei toimu siiski eelnevate lubade alusel ja nii nagu nende puhul, peaks renditud varade ennetähtaegsele amortisatsioonile kohaldatavate selgete ja objektiivsete kriteeriumide järelkontrollist piisama.

| (134) | Nagu väitis komisjon otsuses K(2011) 4494 (lõplik), olid Hispaania ametiasutused kohtumisel kinnitanud, et väljastatud lubade alusel tuli TRLIS artikli 115 lõike 11 tingimusi täita ainult nende laevade omandamisel, mis olid tavapäraselt ettevõtte maksusüsteemilt tonnaažimaksuga maksustamise korrale üle viidud (79) ja kasutades laevapereta prahtimise võimalust, järgneva laeva omandiõiguse mereveoettevõtjale üleandmise korral. Hispaania eitas (80) niisuguse seisukoha avaldamist, kuid tunnistas tõlgendamisel esinevaid raskusi (81). Komisjon märgib, et ei esitatud ühtegi tõendit, mis kinnitaks, et ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamise lube oleks antud muudel asjaoludel (82). |
| --- | --- |

(134)

Nagu väitis komisjon otsuses K(2011) 4494 (lõplik), olid Hispaania ametiasutused kohtumisel kinnitanud, et väljastatud lubade alusel tuli TRLIS artikli 115 lõike 11 tingimusi täita ainult nende laevade omandamisel, mis olid tavapäraselt ettevõtte maksusüsteemilt tonnaažimaksuga maksustamise korrale üle viidud (79) ja kasutades laevapereta prahtimise võimalust, järgneva laeva omandiõiguse mereveoettevõtjale üleandmise korral. Hispaania eitas (80) niisuguse seisukoha avaldamist, kuid tunnistas tõlgendamisel esinevaid raskusi (81). Komisjon märgib, et ei esitatud ühtegi tõendit, mis kinnitaks, et ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamise lube oleks antud muudel asjaoludel (82).

| (135) | Hispaania ametiasutuste esitatud näidete põhjal ilmneb, et majandushuviühingute poolsed maksuametile esitatud ennetähtaegse amortisatsiooni taotlused annavad üksikasjaliku ettekujutuse Hispaania süsteemi ülesehitusest ja kõigist asjaomastest lepingutest, nagu eeskätt laevaehitusleping, rendileping, laevapereta prahtimine, optsioonilepingud, võla ülevõtmise ja edasi rentimise kokkulepe. Hispaania väitel on need andmed vajalikud vastavuse kontrollimiseks TRLIS artikli 115 lõikes 11 ja artikli 48 lõikes 4 ning RIS artiklis 49 kehtestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(135)

Hispaania ametiasutuste esitatud näidete põhjal ilmneb, et majandushuviühingute poolsed maksuametile esitatud ennetähtaegse amortisatsiooni taotlused annavad üksikasjaliku ettekujutuse Hispaania süsteemi ülesehitusest ja kõigist asjaomastest lepingutest, nagu eeskätt laevaehitusleping, rendileping, laevapereta prahtimine, optsioonilepingud, võla ülevõtmise ja edasi rentimise kokkulepe. Hispaania väitel on need andmed vajalikud vastavuse kontrollimiseks TRLIS artikli 115 lõikes 11 ja artikli 48 lõikes 4 ning RIS artiklis 49 kehtestatud tingimustega.

| (136) | Komisjon märgib siiski, et rakendusmäärustes sätestatud menetlusega (83) antakse maksuametile oluline kaalutlusõigus õiguslike nõuete tõlgendamiseks ja võimalik, et ka lisatingimuste kehtestamiseks. Eelkõige võib maksuamet nõuda mis tahes lisateavet, mida ta peab hindamise seisukohast asjakohaseks (84). Seoses sellega märgib komisjon, et mõnedes näidetes sisaldasid esitatud taotlused lisamaterjale, mida ei ole TRLIS artikli 115 lõikes 11 ja artikli 48 lõikes 4 ega RIS artiklis 49 kehtestatud nõuete kohaselt vaja esitada: 1) maksusoodustuse üksikasjalik väljaarvutamine ja viis, kuidas see jagada ühelt poolt mereveoettevõtja ja teiselt poolt majandushuviühingu või selle investorite vahel, ja 2) laevatehase teatis, milles kirjeldatakse üksikasjalikult majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, mis laevaehitusleping kaasa toob. Mõnede kaebuse esitajate ütluste kohaselt nõuab maksuamet neid dokumente seoses loamenetlusega. Hispaania väitel esitasid taotlejad (majandushuviühingud) need materjalid oma algatusel. Kõnealused dokumendid näitavad eelkõige seda, et arvesse võetakse nii laevaehituslepingu tähtsust Hispaania majandusele kui ka maksu tasaarvelduse süsteemi tehingu abil saadud maksusoodustust. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon märgib siiski, et rakendusmäärustes sätestatud menetlusega (83) antakse maksuametile oluline kaalutlusõigus õiguslike nõuete tõlgendamiseks ja võimalik, et ka lisatingimuste kehtestamiseks. Eelkõige võib maksuamet nõuda mis tahes lisateavet, mida ta peab hindamise seisukohast asjakohaseks (84). Seoses sellega märgib komisjon, et mõnedes näidetes sisaldasid esitatud taotlused lisamaterjale, mida ei ole TRLIS artikli 115 lõikes 11 ja artikli 48 lõikes 4 ega RIS artiklis 49 kehtestatud nõuete kohaselt vaja esitada: 1) maksusoodustuse üksikasjalik väljaarvutamine ja viis, kuidas see jagada ühelt poolt mereveoettevõtja ja teiselt poolt majandushuviühingu või selle investorite vahel, ja 2) laevatehase teatis, milles kirjeldatakse üksikasjalikult majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, mis laevaehitusleping kaasa toob. Mõnede kaebuse esitajate ütluste kohaselt nõuab maksuamet neid dokumente seoses loamenetlusega. Hispaania väitel esitasid taotlejad (majandushuviühingud) need materjalid oma algatusel. Kõnealused dokumendid näitavad eelkõige seda, et arvesse võetakse nii laevaehituslepingu tähtsust Hispaania majandusele kui ka maksu tasaarvelduse süsteemi tehingu abil saadud maksusoodustust.

| (137) | Komisjon teeb järelduse, et kohustuslik eelneva loa taotlemise menetlus, TRLIS artikli 115 lõike 11 ja artikli 48 lõike 4 ning RIS artikli 49 ebamääraste tingimuste tõlgendamisvajadus ja maksuametile antud võimalus nõuda mis tahes lisadokumente või lisateavet on selge tõend selle kohta, et maksuametil on seoses Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutele lubade andmise ülesandega ulatuslik kaalutlusõigus. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon teeb järelduse, et kohustuslik eelneva loa taotlemise menetlus, TRLIS artikli 115 lõike 11 ja artikli 48 lõike 4 ning RIS artikli 49 ebamääraste tingimuste tõlgendamisvajadus ja maksuametile antud võimalus nõuda mis tahes lisadokumente või lisateavet on selge tõend selle kohta, et maksuametil on seoses Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutele lubade andmise ülesandega ulatuslik kaalutlusõigus.

| (138) | Vastavalt komisjoni teatisele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (edaspidi „teatis maksualase abi kohta”) (85) möönab Euroopa Kohus, et majandussubjektide kohtlemine oma äranägemisel võib tähendada seda, et üldmeetme individuaalsel kohaldamisel ilmnevad valikulise meetme tunnused eelkõige juhul, kui kaalutlusõigust kohaldatakse ulatuslikumalt, kui on vaja maksutulu lihtsustatud haldamise jaoks objektiivsete kriteeriumide alusel (86)
   (87). |
| --- | --- |

(138)

Vastavalt komisjoni teatisele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (edaspidi „teatis maksualase abi kohta”) (85) möönab Euroopa Kohus, et majandussubjektide kohtlemine oma äranägemisel võib tähendada seda, et üldmeetme individuaalsel kohaldamisel ilmnevad valikulise meetme tunnused eelkõige juhul, kui kaalutlusõigust kohaldatakse ulatuslikumalt, kui on vaja maksutulu lihtsustatud haldamise jaoks objektiivsete kriteeriumide alusel (86)
   (87).

| (139) | Komisjon on seega arvamusel, et TRLIS artikli 115 lõike 11 ja artikli 48 lõike 4 ning RIS artikli 49 alusel renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades annab valikulise eelise Hispaania süsteemi tehingutes osalevatele majandushuviühingutele ja nende investoritele. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon on seega arvamusel, et TRLIS artikli 115 lõike 11 ja artikli 48 lõike 4 ning RIS artikli 49 alusel renditud varade ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine kaalutlusõigust kasutades annab valikulise eelise Hispaania süsteemi tehingutes osalevatele majandushuviühingutele ja nende investoritele.

5.3.2.3.   Majandushuviühingute maksualane läbipaistvus (TRLIS artikkel 48) – meede 3

| (140) | Komisjon leiab, et TRLIS artiklites 48 ja 49 sätestatud majandushuviühingute maksualase läbipaistvuse staatus üksnes võimaldab erinevatel ettevõtjatel ühineda ja mis tahes investeeringut rahastada või majandustegevust teostada. Sellepärast ei anna kõnealune meede majandushuviühingutele või nende liikmetele mingit valikulist eelist. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon leiab, et TRLIS artiklites 48 ja 49 sätestatud majandushuviühingute maksualase läbipaistvuse staatus üksnes võimaldab erinevatel ettevõtjatel ühineda ja mis tahes investeeringut rahastada või majandustegevust teostada. Sellepärast ei anna kõnealune meede majandushuviühingutele või nende liikmetele mingit valikulist eelist.

5.3.2.4.   Tonnaažimaksuga maksustamise kord (TRLIS artiklid 124–128) – meede 4

| (141) | Nagu eespool jaotises 2.2.4 selgitati, kujutab tonnaažimaksuga maksustamise kord endast olemasolevat riigiabikava, mille komisjon kiitis heaks komisjoni 27. veebruari 2002. aasta otsusega C(2002)582 (lõplik). See sisaldab TRLIS artikli 125 lõikele 2 vastavaid eeskirju, mis on seotud edasilükkunud maksukohustiste ja kapitalikasvu tulu käsitlemisega seoses kasutatud varaobjektide üleminekuga üldise maksusüsteemi kohaldamiselt tonnaažimaksuga maksustamise korrale. |
| --- | --- |

(141)

Nagu eespool jaotises 2.2.4 selgitati, kujutab tonnaažimaksuga maksustamise kord endast olemasolevat riigiabikava, mille komisjon kiitis heaks komisjoni 27. veebruari 2002. aasta otsusega C(2002)582 (lõplik). See sisaldab TRLIS artikli 125 lõikele 2 vastavaid eeskirju, mis on seotud edasilükkunud maksukohustiste ja kapitalikasvu tulu käsitlemisega seoses kasutatud varaobjektide üleminekuga üldise maksusüsteemi kohaldamiselt tonnaažimaksuga maksustamise korrale.

| (142) | Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 17, siis tavapärastes tingimustes, st kui ettevõtja kasutab tonnaažimaksuga maksustamise korrale ülemineku asemel jätkuvalt üldist ettevõtte tulumaksusüsteemi, kompenseeritakse esimestel aastatel varaobjektide ennetähtaegse ja kiirendatud amortisatsiooni abil saadud maksusoodustus (maksukohustised suurenevad) suures osas järgmistel aastatel (maksukohustised vähenevad) või varaobjekti müümise või lammutamise korral (kapitali kasvutulu maksustamine). Kõnealuse protsessi tulemuseks on teatavate maksusummade tasumise edasilükkamine. Kuna tonnaažimaksuga maksustamise korra puhul ei sõltu makstav maks tulude ja kulude vahest, tähendab üleminek kõnealuse perioodi keskel tonnaažimaksuga maksustamise süsteemile, et edasilükkunud maksukohustisi ei tasuta. |
| --- | --- |

(142)

Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 17, siis tavapärastes tingimustes, st kui ettevõtja kasutab tonnaažimaksuga maksustamise korrale ülemineku asemel jätkuvalt üldist ettevõtte tulumaksusüsteemi, kompenseeritakse esimestel aastatel varaobjektide ennetähtaegse ja kiirendatud amortisatsiooni abil saadud maksusoodustus (maksukohustised suurenevad) suures osas järgmistel aastatel (maksukohustised vähenevad) või varaobjekti müümise või lammutamise korral (kapitali kasvutulu maksustamine). Kõnealuse protsessi tulemuseks on teatavate maksusummade tasumise edasilükkamine. Kuna tonnaažimaksuga maksustamise korra puhul ei sõltu makstav maks tulude ja kulude vahest, tähendab üleminek kõnealuse perioodi keskel tonnaažimaksuga maksustamise süsteemile, et edasilükkunud maksukohustisi ei tasuta.

| (143) | Üldise tulumaksusüsteemi toimimise taustal annab TRLIS artikli 125 lõikes 2 lubatud maksekohustiste tasumise edasilükkamine tonnaažimaksuga maksustamise süsteemile ümberlülituvatele ettevõtjatele täiendava valikulise majandusliku eelise võrreldes nendega, kes kasutavad jätkuvalt üldist maksusüsteemi. |
| --- | --- |

(143)

Üldise tulumaksusüsteemi toimimise taustal annab TRLIS artikli 125 lõikes 2 lubatud maksekohustiste tasumise edasilükkamine tonnaažimaksuga maksustamise süsteemile ümberlülituvatele ettevõtjatele täiendava valikulise majandusliku eelise võrreldes nendega, kes kasutavad jätkuvalt üldist maksusüsteemi.

| (144) | Nagu selgitatakse allpool jaotises 5.4, ei laiene komisjoni heaks kiidetud tonnaažimaksuga maksustamise kord laevapereta prahtimisest saadud tulude maksualasele kohtlemisele, mida ei käsitleta seega olemasoleva, vaid uue abikavana. |
| --- | --- |

(144)

Nagu selgitatakse allpool jaotises 5.4, ei laiene komisjoni heaks kiidetud tonnaažimaksuga maksustamise kord laevapereta prahtimisest saadud tulude maksualasele kohtlemisele, mida ei käsitleta seega olemasoleva, vaid uue abikavana.

5.3.2.5.   RIS artikli 50 lõige 3 – meede 5

| (145) | Võrreldes tonnaažimaksuga maksustamise korra selle osaga, millest komisjonile teatati ja millele anti luba, annab RIS artikli 50 lõige 3 täiendava soodustuse TRLIS artikli 125 lõike 2 tavapärase rakendamise suhtes kehtestatud erandiga, mille kohaselt teatavaid merelaevu, mida tavaliselt peetakse kasutatuteks, loetakse tonnaažimaksuga maksustamise korrale üleminekul uuteks. Selle tulemusena on maksekohustised, mille tasumist TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaselt varaobjekti müümise või lammutamiseni edasi lükati, nüüd lõplikult tühistatud. Kõnealust tühistamist käsitletakse majandusliku eelisena. |
| --- | --- |

(145)

Võrreldes tonnaažimaksuga maksustamise korra selle osaga, millest komisjonile teatati ja millele anti luba, annab RIS artikli 50 lõige 3 täiendava soodustuse TRLIS artikli 125 lõike 2 tavapärase rakendamise suhtes kehtestatud erandiga, mille kohaselt teatavaid merelaevu, mida tavaliselt peetakse kasutatuteks, loetakse tonnaažimaksuga maksustamise korrale üleminekul uuteks. Selle tulemusena on maksekohustised, mille tasumist TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaselt varaobjekti müümise või lammutamiseni edasi lükati, nüüd lõplikult tühistatud. Kõnealust tühistamist käsitletakse majandusliku eelisena.

| (146) | RIS artikli 50 lõikega 3 antud majanduslik eelis on valikuline, sest see ei ole kohaldatav kõigile varadele. See ei ole kohaldatav isegi kõikide laevade suhtes, mille puhul kehtib tonnaažimaksuga maksustamise kord ja TRLIS artikli 125 lõige 2. Kõnealune soodustus on tegelikult kohaldatav ainult tingimusel, et laev on omandatud eelnevalt maksuameti loa saanud kapitalirendilepingu vahendusel. Nagu öeldud, kinnitasid Hispaania ametiasutused, et maksuamet luges seda tingimust tegelikult täidetuks alles siis, kui kapitalirendileping seoses TRLIS artikli 115 lõikele 11 vastava ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamisega oli heaks kiidetud. Hispaania ega ükski kolmas isik ei ole osutanud muudele asjaoludele, mille puhul oleks rendileping võinud maksuameti eelneva loa saada. Nagu öeldud eespool jaotises 5.3.2.2, anti load maksuameti rakendatava olulise kaalutlusõiguse kontekstis ja ainult seoses äsjaehitatud merelaevadega. |
| --- | --- |

(146)

RIS artikli 50 lõikega 3 antud majanduslik eelis on valikuline, sest see ei ole kohaldatav kõigile varadele. See ei ole kohaldatav isegi kõikide laevade suhtes, mille puhul kehtib tonnaažimaksuga maksustamise kord ja TRLIS artikli 125 lõige 2. Kõnealune soodustus on tegelikult kohaldatav ainult tingimusel, et laev on omandatud eelnevalt maksuameti loa saanud kapitalirendilepingu vahendusel. Nagu öeldud, kinnitasid Hispaania ametiasutused, et maksuamet luges seda tingimust tegelikult täidetuks alles siis, kui kapitalirendileping seoses TRLIS artikli 115 lõikele 11 vastava ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamisega oli heaks kiidetud. Hispaania ega ükski kolmas isik ei ole osutanud muudele asjaoludele, mille puhul oleks rendileping võinud maksuameti eelneva loa saada. Nagu öeldud eespool jaotises 5.3.2.2, anti load maksuameti rakendatava olulise kaalutlusõiguse kontekstis ja ainult seoses äsjaehitatud merelaevadega.

| (147) | Vastupidiselt Hispaania ja teatud kolmandate isikute esitatud väitele ei piirdu RIS artikli 50 lõige 3 ainult teatatud erimenetluse või „kasutatud aluse” mõiste selgitamisega. Lugedes renditud alust uueks kuupäeval, millal rendilevõtja, eeldusel et maksuamet on rendilepingu eelnevalt heaks kiitnud, kasutab ostuoptsiooni, kaldub see kõrvale TRLIS artikli 125 lõikes 2 sätestatud erimenetlusest (88). Kõnealune valikulisus annab täiendava soodustuse, hoides ära edasiste kapitalitulude maksustamise. |
| --- | --- |

(147)

Vastupidiselt Hispaania ja teatud kolmandate isikute esitatud väitele ei piirdu RIS artikli 50 lõige 3 ainult teatatud erimenetluse või „kasutatud aluse” mõiste selgitamisega. Lugedes renditud alust uueks kuupäeval, millal rendilevõtja, eeldusel et maksuamet on rendilepingu eelnevalt heaks kiitnud, kasutab ostuoptsiooni, kaldub see kõrvale TRLIS artikli 125 lõikes 2 sätestatud erimenetlusest (88). Kõnealune valikulisus annab täiendava soodustuse, hoides ära edasiste kapitalitulude maksustamise.

| (148) | Komisjon on seisukohal, et kõnealuse valikulise eelise andmine – osutades kas üldisele maksuõigusele või komisjoni loa saanud alternatiivse tonnaažimaksuga maksustamise korra ja TRLIS artikli 125 lõike 2 tavapärasele kohaldamisele – ei saa olla põhjendatud Hispaania maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehituse seisukohalt. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon on seisukohal, et kõnealuse valikulise eelise andmine – osutades kas üldisele maksuõigusele või komisjoni loa saanud alternatiivse tonnaažimaksuga maksustamise korra ja TRLIS artikli 125 lõike 2 tavapärasele kohaldamisele – ei saa olla põhjendatud Hispaania maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehituse seisukohalt.

| (149) | Komisjon kiitis TRLIS artikli 125 lõike 2 heaks erimenetlusena, et vältida artikli 125 lõike 1 kuritarvitamist, st takistada ettevõtjatel kasutatud ja üleamortiseeritud laevade üleviimist tonnaažimaksuga maksustamise korrale ainsa eesmärgiga need müüa ja saada olulist kapitali kasvutulu, mis oleks tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaselt maksuvaba. Selles osas märgib komisjon, et maksu tasaarvelduse süsteemi tehingud iseloomustavad majandushuviühinguid, kes rendivad ja seejärel omavad lühiajaliselt ühtainsat laeva, mida nad ise ei käita, lülituvad seejärel väga piiratud ajavahemikuks, mis on vajalik rendilepingu optsiooni kasutamiseks, ümber tonnaažimaksuga maksustamise korrale ning kannavad oma ainsa laeva omandiõiguse üle mereveoettevõtjale. Niisugused tehingud ei tundu olevat kooskõlas merendusalastes suunistes ette nähtud tonnaažimaksuga maksustamise korra eesmärkidega. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon kiitis TRLIS artikli 125 lõike 2 heaks erimenetlusena, et vältida artikli 125 lõike 1 kuritarvitamist, st takistada ettevõtjatel kasutatud ja üleamortiseeritud laevade üleviimist tonnaažimaksuga maksustamise korrale ainsa eesmärgiga need müüa ja saada olulist kapitali kasvutulu, mis oleks tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaselt maksuvaba. Selles osas märgib komisjon, et maksu tasaarvelduse süsteemi tehingud iseloomustavad majandushuviühinguid, kes rendivad ja seejärel omavad lühiajaliselt ühtainsat laeva, mida nad ise ei käita, lülituvad seejärel väga piiratud ajavahemikuks, mis on vajalik rendilepingu optsiooni kasutamiseks, ümber tonnaažimaksuga maksustamise korrale ning kannavad oma ainsa laeva omandiõiguse üle mereveoettevõtjale. Niisugused tehingud ei tundu olevat kooskõlas merendusalastes suunistes ette nähtud tonnaažimaksuga maksustamise korra eesmärkidega.

| (150) | Komisjon ei ole seepärast nõus väitega, et laeva on loogiline pidada uueks optsiooni kasutamise kuupäeval põhjusel, et keegi peale rentniku ei ole seda kasutanud või sellepärast, et optsiooni kasutamine oli kokku lepitud juba rendilepingu allkirjastamisel. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon ei ole seepärast nõus väitega, et laeva on loogiline pidada uueks optsiooni kasutamise kuupäeval põhjusel, et keegi peale rentniku ei ole seda kasutanud või sellepärast, et optsiooni kasutamine oli kokku lepitud juba rendilepingu allkirjastamisel.

| (151) | Väite esimese osaga seoses märgib komisjon, et piirava maksustamise eeskiri kehtib ka aluste kohta, mille sama ettevõtja viib üle tavapäraselt maksusüsteemilt tonnaažimaksuga maksustamise süsteemile, st ilma omaniku vahetumiseta ja ilma et seda kasutaks kolmas isik. |
| --- | --- |

(151)

Väite esimese osaga seoses märgib komisjon, et piirava maksustamise eeskiri kehtib ka aluste kohta, mille sama ettevõtja viib üle tavapäraselt maksusüsteemilt tonnaažimaksuga maksustamise süsteemile, st ilma omaniku vahetumiseta ja ilma et seda kasutaks kolmas isik.

| (152) | Väite teise osa suhtes tõdetakse, et asjaolul, et optsioon on juba kokku lepitud, ei ole midagi tegemist määratlemisega, kas laev on uus. Komisjon ei ole saanud mingit selgitust selle kohta, miks peaks optsiooni kasutamise päeval käsitlema asjaomast laeva kui uut, sõltumata sellest, kes on omanik. Samuti ei saanud komisjon mis tahes veenvat seletust selle kohta, miks kõnealune hüpotees oleks asjakohane ainult juhul, kui maksuamet on rendilepingu eelnevalt heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(152)

Väite teise osa suhtes tõdetakse, et asjaolul, et optsioon on juba kokku lepitud, ei ole midagi tegemist määratlemisega, kas laev on uus. Komisjon ei ole saanud mingit selgitust selle kohta, miks peaks optsiooni kasutamise päeval käsitlema asjaomast laeva kui uut, sõltumata sellest, kes on omanik. Samuti ei saanud komisjon mis tahes veenvat seletust selle kohta, miks kõnealune hüpotees oleks asjakohane ainult juhul, kui maksuamet on rendilepingu eelnevalt heaks kiitnud.

| (153) | Komisjon märgib, et kapitalikasvu tulu ei oleks maksust vabastatud, kui RIS artikli 50 lõige 3, jättes optsiooni kasutamise kuupäeva arvestamata, täpsustaks ainult seda, et renditud alust loetakse uueks lepingu allkirjastamise päeval. Sellisel juhul tuleks pidada majandushuviühingut enne aluse üleviimist tonnaažimaksuga maksustamise korrale selle omanikuks, alust loetakse üleminekul vastavalt kasutatuks ja kohaldatakse TRLIS artikli 125 lõiget 2, mille tulemusena lükatakse edasi maksekohustiste tasumist või maksustatakse kapitalikasvu tulu siis, kui alus müüakse või lammutatakse. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon märgib, et kapitalikasvu tulu ei oleks maksust vabastatud, kui RIS artikli 50 lõige 3, jättes optsiooni kasutamise kuupäeva arvestamata, täpsustaks ainult seda, et renditud alust loetakse uueks lepingu allkirjastamise päeval. Sellisel juhul tuleks pidada majandushuviühingut enne aluse üleviimist tonnaažimaksuga maksustamise korrale selle omanikuks, alust loetakse üleminekul vastavalt kasutatuks ja kohaldatakse TRLIS artikli 125 lõiget 2, mille tulemusena lükatakse edasi maksekohustiste tasumist või maksustatakse kapitalikasvu tulu siis, kui alus müüakse või lammutatakse.

| (154) | Komisjon on seetõttu arvamusel, et RIS artikli 50 lõige 3 annab valikulise eelise ettevõtjatele, kes omandavad aluseid maksuametilt eelnevalt loa saanud kapitalirendilepingutega, ja eelkõige majandushuviühingutele või nende Hispaania süsteemi tehingutes osalevatele investoritele. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon on seetõttu arvamusel, et RIS artikli 50 lõige 3 annab valikulise eelise ettevõtjatele, kes omandavad aluseid maksuametilt eelnevalt loa saanud kapitalirendilepingutega, ja eelkõige majandushuviühingutele või nende Hispaania süsteemi tehingutes osalevatele investoritele.

5.3.2.6.   Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemist kui tervikust tulenev valikuline eelis, soodustuse saajad

| (155) | Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemist tervikuna tuleneva majandusliku eelise suurus vastab kasule, mida majandushuviühing ei oleks saavutanud, kui ta oleks kohaldanud samade finantstehingute puhul üksnes üldiseid meetmeid. Tegelikkuses vastab see eelis soodustuste kogumile, mis sai majandushuviühingule osaks eelpool nimetatud valikuliste meetmete kohaldamisega, täpsemalt:






  — | maksusummalt kokku hoitud intressid maksete tasumise edasilükkamisel ennetähtaegse amortisatsiooni alusel (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49); |
| --- | --- | --- |

(155)

Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemist tervikuna tuleneva majandusliku eelise suurus vastab kasule, mida majandushuviühing ei oleks saavutanud, kui ta oleks kohaldanud samade finantstehingute puhul üksnes üldiseid meetmeid. Tegelikkuses vastab see eelis soodustuste kogumile, mis sai majandushuviühingule osaks eelpool nimetatud valikuliste meetmete kohaldamisega, täpsemalt:

—

maksusummalt kokku hoitud intressid maksete tasumise edasilükkamisel ennetähtaegse amortisatsiooni alusel (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49);

| — | maksmata maksude või kokku hoitud intresside summa maksete tasumise edasilükkamisel tonnaažimaksuga maksustamise korra alusel (TRLIS artikkel 128), arvestades, et majandushuviühing ei olnud kõnealuse korra jaoks nõuetele vastav; |
| --- | --- |

—

maksmata maksude või kokku hoitud intresside summa maksete tasumise edasilükkamisel tonnaažimaksuga maksustamise korra alusel (TRLIS artikkel 128), arvestades, et majandushuviühing ei olnud kõnealuse korra jaoks nõuetele vastav;

| — | maksmata maksud kapitali kasvutulult, mis saadi laeva müümisel vastavalt RIS artikli 50 lõikele 3. |
| --- | --- |

—

maksmata maksud kapitali kasvutulult, mis saadi laeva müümisel vastavalt RIS artikli 50 lõikele 3.

| (156) | Hispaania süsteemi kui terviku seisukohalt on soodustus valikuline kohustusliku eelneva loa taotlemise menetluse ja ennetähtaegsele amortisatsioonile kohaldatavate tingimuste ebatäpse sõnastuse tõttu maksuametile antud kaalutlusõiguse pärast. Kuna ka muud ainult merendusalaste suuniste nõuete kohasele mereveondusega seotud tegevusele (eelkõige TRLIS artikli 50 lõige 3) kohaldatavad meetmed sõltuvad kõnealusest eelnevate lubade saamisest, on kogu Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem valikuline. Selle tulemusena annab maksuamet loa merelaevade rahastamiseks ainult Hispaania süsteemi tehingutele (valdkondlik valikulisus). Hispaania esitatud statistiliste andmete põhjal leidis kinnitust, et kõik 273 Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tehingut, mis tehti 2010. aasta juunini, olid seotud merelaevadega. |
| --- | --- |

(156)

Hispaania süsteemi kui terviku seisukohalt on soodustus valikuline kohustusliku eelneva loa taotlemise menetluse ja ennetähtaegsele amortisatsioonile kohaldatavate tingimuste ebatäpse sõnastuse tõttu maksuametile antud kaalutlusõiguse pärast. Kuna ka muud ainult merendusalaste suuniste nõuete kohasele mereveondusega seotud tegevusele (eelkõige TRLIS artikli 50 lõige 3) kohaldatavad meetmed sõltuvad kõnealusest eelnevate lubade saamisest, on kogu Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem valikuline. Selle tulemusena annab maksuamet loa merelaevade rahastamiseks ainult Hispaania süsteemi tehingutele (valdkondlik valikulisus). Hispaania esitatud statistiliste andmete põhjal leidis kinnitust, et kõik 273 Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tehingut, mis tehti 2010. aasta juunini, olid seotud merelaevadega.

| (157) | Sellest seisukohast ei muuda asjaolu, et kõigil mereveoettevõtjatel, sealhulgas teiste liikmesriikide ettevõtjatel, on teoreetiliselt juurdepääs Hispaania süsteemi finantstehingutele, järeldust, et kõnealune kava soosib teatavaid tegevusvaldkondi, täpsemalt rendilepingute alusel merelaevade omandamist laevapereta prahtimise ja järgneva edasimüümise eesmärgil. |
| --- | --- |

(157)

Sellest seisukohast ei muuda asjaolu, et kõigil mereveoettevõtjatel, sealhulgas teiste liikmesriikide ettevõtjatel, on teoreetiliselt juurdepääs Hispaania süsteemi finantstehingutele, järeldust, et kõnealune kava soosib teatavaid tegevusvaldkondi, täpsemalt rendilepingute alusel merelaevade omandamist laevapereta prahtimise ja järgneva edasimüümise eesmärgil.

| (158) | Euroopa laevatehased on korduvalt kaevanud, et neil puudub juurdepääs rahastamisele, mis toimub Hispaania pankade maksu tasaarvelduse süsteemi kaudu. |
| --- | --- |

(158)

Euroopa laevatehased on korduvalt kaevanud, et neil puudub juurdepääs rahastamisele, mis toimub Hispaania pankade maksu tasaarvelduse süsteemi kaudu.

| (159) | Otsuses algatada ametlik uurimismenetlus märkis komisjon, et kõik Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kasutada saanud laevad olid, ühe erandiga, ehitatud Hispaania laevatehastes. Komisjon avaldas kahtlust (89), et sellist tulemust oleks võimalik vabal ja konkurentsipõhisel turul ainult ettevõtjate vabal valikul tehtavate tehingute kontekstis mõistlikult selgitada. |
| --- | --- |

(159)

Otsuses algatada ametlik uurimismenetlus märkis komisjon, et kõik Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kasutada saanud laevad olid, ühe erandiga, ehitatud Hispaania laevatehastes. Komisjon avaldas kahtlust (89), et sellist tulemust oleks võimalik vabal ja konkurentsipõhisel turul ainult ettevõtjate vabal valikul tehtavate tehingute kontekstis mõistlikult selgitada.

| (160) | Kuna puuduvad tõendid, et taotlused väljastpoolt Hispaaniat pärinevate laevade omandamiseks oleksid tagasi lükatud, ei saa komisjon siiski tuvastada, et Hispaania süsteem oli de facto piiratud üksnes Hispaania laevade omandamisega. Lisaks sellele märgib komisjon, et Hispaania maksuamet kinnitas selgesõnaliselt 1. detsembril 2008. aastal võimaliku investori küsimusele vastusena saadetud siduvas teatises, et Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kohaldatakse teistes ELi liikmesriikides ehitatud laevadele (90). Selliseid asjaolusid arvestades järeldab komisjon, et Hispaania süsteemiga ei kaasne täiendavaid valikulisuse elemente, mis tulevad kasuks Hispaania laevatehastele, ning laevatehase tegevuskoha põhist diskrimineerimist. |
| --- | --- |

(160)

Kuna puuduvad tõendid, et taotlused väljastpoolt Hispaaniat pärinevate laevade omandamiseks oleksid tagasi lükatud, ei saa komisjon siiski tuvastada, et Hispaania süsteem oli de facto piiratud üksnes Hispaania laevade omandamisega. Lisaks sellele märgib komisjon, et Hispaania maksuamet kinnitas selgesõnaliselt 1. detsembril 2008. aastal võimaliku investori küsimusele vastusena saadetud siduvas teatises, et Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi kohaldatakse teistes ELi liikmesriikides ehitatud laevadele (90). Selliseid asjaolusid arvestades järeldab komisjon, et Hispaania süsteemiga ei kaasne täiendavaid valikulisuse elemente, mis tulevad kasuks Hispaania laevatehastele, ning laevatehase tegevuskoha põhist diskrimineerimist.

| (161) | Komisjon märgib, et kasum laekub majandushuviühingule ja maksualase läbipaistvuse kaudu selle investoritele. Majandushuviühing on õigussubjekt, ja sellele kohalduvad kõik maksumeetmed ning vajaduse korral esitatakse maksuametile taotlus loa saamiseks. Vaidlus puudub näiteks selle üle, et majandushuviühing esitab taotlused ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamise või tonnaažimaksuga maksustamise korrale ülemineku kohta. Maksualaselt on majandushuviühing läbipaistev üksus ja selle tulud või mahaarvatavad kulud kantakse automaatselt üle investoritele. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon märgib, et kasum laekub majandushuviühingule ja maksualase läbipaistvuse kaudu selle investoritele. Majandushuviühing on õigussubjekt, ja sellele kohalduvad kõik maksumeetmed ning vajaduse korral esitatakse maksuametile taotlus loa saamiseks. Vaidlus puudub näiteks selle üle, et majandushuviühing esitab taotlused ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamise või tonnaažimaksuga maksustamise korrale ülemineku kohta. Maksualaselt on majandushuviühing läbipaistev üksus ja selle tulud või mahaarvatavad kulud kantakse automaatselt üle investoritele.

| (162) | Majanduslikust seisukohast kantakse oluline osa Hispaania süsteemi tehingutes osaleva majandushuviühingu saadud maksutulust hinnasoodustuse kaudu üle mereveoettevõtjale. Majandushuviühingute esitatud teatavate ennetähtaegse amortisatsiooni taotluste juures olevad lisad (vt allpool põhjendus 168) tõendavad, et maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevad ettevõtjad arvestavad sellega, et tehingute tulemusena saadavad maksusoodustused jagatakse majandushuviühingute või nende investorite ja mereveoettevõtjate vahel. Kõnealuse soodustuse riigile omistatavuse küsimust arutatakse järgmises jaotises. |
| --- | --- |

(162)

Majanduslikust seisukohast kantakse oluline osa Hispaania süsteemi tehingutes osaleva majandushuviühingu saadud maksutulust hinnasoodustuse kaudu üle mereveoettevõtjale. Majandushuviühingute esitatud teatavate ennetähtaegse amortisatsiooni taotluste juures olevad lisad (vt allpool põhjendus 168) tõendavad, et maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevad ettevõtjad arvestavad sellega, et tehingute tulemusena saadavad maksusoodustused jagatakse majandushuviühingute või nende investorite ja mereveoettevõtjate vahel. Kõnealuse soodustuse riigile omistatavuse küsimust arutatakse järgmises jaotises.

| (163) | Samas kui muud Hispaania süsteemi tehingutes osalejad, nagu näiteks laevatehased, liisinguettevõtjad ja muud vahendajad saavad kasu kõnealuse soodustuse kaudsest mõjust, leiab komisjon, et algselt majandushuviühingute ja nende investorite kogutud kasumit neile üle ei kanta. |
| --- | --- |

(163)

Samas kui muud Hispaania süsteemi tehingutes osalejad, nagu näiteks laevatehased, liisinguettevõtjad ja muud vahendajad saavad kasu kõnealuse soodustuse kaudsest mõjust, leiab komisjon, et algselt majandushuviühingute ja nende investorite kogutud kasumit neile üle ei kanta.

5.3.3.   Riigi ressursside ülekandmine ja riigile omistatavus

Riigi ressursid

| (164) | Eespool meetmete 2, 4 ja 5 puhul (vt jaotised 5.3.2.2, 5.3.2.4 ja 5.3.2.5) tuvastatud majandushuviühingute ja nende liikmete valikuline eelis tuleneb maksuõiguse sätete kohaldamisest. |
| --- | --- |

(164)

Eespool meetmete 2, 4 ja 5 puhul (vt jaotised 5.3.2.2, 5.3.2.4 ja 5.3.2.5) tuvastatud majandushuviühingute ja nende liikmete valikuline eelis tuleneb maksuõiguse sätete kohaldamisest.

| (165) | Riigi ressursside kasutamine toob Hispaania süsteemi iga tehingu kohta kaasa renditud varade ennetähtaegse amortiseerimisega kaasneva tasumise edasilükkamise tõttu saamata jäänud intresse, edasilükkunud maksukohustise kohta kokkuleppe puudumise tõttu saamata jäänud intresse, kui majandushuviühing viiakse tavapäraselt ettevõtte maksusüsteemilt üle tonnaažimaksuga maksustamise korrale, ja laeva omandiõiguse mereveoettevõtjale üleandmise korral saadud kapitalitulu kasvu maksustamata jätmise tõttu saamata jäänud intresse. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem kui tervik hõlmab maksutulude kindlat langust, mis võrdub riigi ressursside kasutamisega maksukulude vormis ja saamata jäänud intressidega. |
| --- | --- |

(165)

Riigi ressursside kasutamine toob Hispaania süsteemi iga tehingu kohta kaasa renditud varade ennetähtaegse amortiseerimisega kaasneva tasumise edasilükkamise tõttu saamata jäänud intresse, edasilükkunud maksukohustise kohta kokkuleppe puudumise tõttu saamata jäänud intresse, kui majandushuviühing viiakse tavapäraselt ettevõtte maksusüsteemilt üle tonnaažimaksuga maksustamise korrale, ja laeva omandiõiguse mereveoettevõtjale üleandmise korral saadud kapitalitulu kasvu maksustamata jätmise tõttu saamata jäänud intresse. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem kui tervik hõlmab maksutulude kindlat langust, mis võrdub riigi ressursside kasutamisega maksukulude vormis ja saamata jäänud intressidega.

| (166) | Seoses maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutega kannab riik valikulist eelist rahastades kõigepealt oma ressursid majandushuviühingule üle. Majandushuviühing kannab seejärel maksunduslikku läbipaistvust kasutades riigi ressursid üle oma investoritele. |
| --- | --- |

(166)

Seoses maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutega kannab riik valikulist eelist rahastades kõigepealt oma ressursid majandushuviühingule üle. Majandushuviühing kannab seejärel maksunduslikku läbipaistvust kasutades riigi ressursid üle oma investoritele.

Riigile omistatavus

| (167) | Kõnealused meetmed tulenevad Hispaania maksuõiguse kohaldamisest ja Hispaania maksuameti antud lubadest ennetähtaegse amortisatsiooni ja tonnaažimaksuga maksustamise süsteemi kohaldamiseks. Load anti üksikute meetmete kohaldamiseks, nagu näiteks iga majandushuviühingu puhul renditud aluse ennetähtaegseks (kiirendatud) amortisatsiooniks või majandusühingu üleminekuks tonnaažimaksuga maksustamise korrale. Hispaania ametiasutuste esitatud näidete alusel oli lubade andmise menetlus finantstehingu teostamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(167)

Kõnealused meetmed tulenevad Hispaania maksuõiguse kohaldamisest ja Hispaania maksuameti antud lubadest ennetähtaegse amortisatsiooni ja tonnaažimaksuga maksustamise süsteemi kohaldamiseks. Load anti üksikute meetmete kohaldamiseks, nagu näiteks iga majandushuviühingu puhul renditud aluse ennetähtaegseks (kiirendatud) amortisatsiooniks või majandusühingu üleminekuks tonnaažimaksuga maksustamise korrale. Hispaania ametiasutuste esitatud näidete alusel oli lubade andmise menetlus finantstehingu teostamiseks hädavajalik.

| (168) | Kaebuse esitajate väitel vaatas maksuamet läbi ja sekkus maksutulude jagamisse ühelt poolt mereveoettevõtja ja teiselt majandushuviühingu ja selle investorite vahel. Hispaania ametiasutuste esitatud näidete alusel näib, et maksuametile esitatud taotlused ennetähtaegse amortisatsiooni jaoks lubade saamiseks hõlmavad tavaliselt tõepoolest maksu tasaarvelduse süsteemiga seotud maksusoodustuse arvutamist ja seda, kuidas kõnealune maksusoodustus mereveoettevõtjate ja majandushuviühingu investorite vahel jagatakse või sisaldavad vähemalt sellise arvutuse tegemiseks vajalikke üksikasju. |
| --- | --- |

(168)

Kaebuse esitajate väitel vaatas maksuamet läbi ja sekkus maksutulude jagamisse ühelt poolt mereveoettevõtja ja teiselt majandushuviühingu ja selle investorite vahel. Hispaania ametiasutuste esitatud näidete alusel näib, et maksuametile esitatud taotlused ennetähtaegse amortisatsiooni jaoks lubade saamiseks hõlmavad tavaliselt tõepoolest maksu tasaarvelduse süsteemiga seotud maksusoodustuse arvutamist ja seda, kuidas kõnealune maksusoodustus mereveoettevõtjate ja majandushuviühingu investorite vahel jagatakse või sisaldavad vähemalt sellise arvutuse tegemiseks vajalikke üksikasju.

| (169) | Majandushuviühingutele maksusoodustuse andmise kõik majanduslikud tagajärjed on eraõiguslike üksuste vaheliste erinevate õiguspäraste tehingute tulemus. Kohaldatavad eeskirjad ei kohusta majandushuviühinguid kandma maksusoodustuse üht osa üle mereveoettevõtjatele ja veelgi vähem laevatehastele või vahendajatele. Vastab tõele, et maksuametil on lai kaalutlusruum ja sellega seoses hindab maksuamet kogu tehingu majanduslikku mõju, aga sellest ei piisa, et tõendada, et Hispaania ametiasutused on need, kes otsustavad kasumiosa mereveoettevõtjatele üle kandmise või ülekantava osa suuruse üle. Vaadeldav olukord on erinev sellest, mida uuriti Air Caraïbes’i või Prantsuse GIE fiscaux’ otsustes, mille puhul investoritel oli õiguslik kohustus kanda vähemalt 60 % või kaks kolmandikku kasumist üle kasutajatele ja Prantsusmaa ametiasutused kontrollisid, et iga tehing oleks selle nõudega kooskõlas. |
| --- | --- |

(169)

Majandushuviühingutele maksusoodustuse andmise kõik majanduslikud tagajärjed on eraõiguslike üksuste vaheliste erinevate õiguspäraste tehingute tulemus. Kohaldatavad eeskirjad ei kohusta majandushuviühinguid kandma maksusoodustuse üht osa üle mereveoettevõtjatele ja veelgi vähem laevatehastele või vahendajatele. Vastab tõele, et maksuametil on lai kaalutlusruum ja sellega seoses hindab maksuamet kogu tehingu majanduslikku mõju, aga sellest ei piisa, et tõendada, et Hispaania ametiasutused on need, kes otsustavad kasumiosa mereveoettevõtjatele üle kandmise või ülekantava osa suuruse üle. Vaadeldav olukord on erinev sellest, mida uuriti Air Caraïbes’i või Prantsuse GIE fiscaux’ otsustes, mille puhul investoritel oli õiguslik kohustus kanda vähemalt 60 % või kaks kolmandikku kasumist üle kasutajatele ja Prantsusmaa ametiasutused kontrollisid, et iga tehing oleks selle nõudega kooskõlas.

| (170) | Seega anti valikulised soodustused riigi ressurssidest. Need on selgesti seostatavad Hispaania riigiga, sest toovad kasu majandushuviühingutele ja nende investoritele. Mereveoettevõtjatele antud soodustuste ning veelgi enam laevatehastele ja vahendajatele minevate kaudsete soodustuste puhul ei ole tegemist sellise olukorraga. |
| --- | --- |

(170)

Seega anti valikulised soodustused riigi ressurssidest. Need on selgesti seostatavad Hispaania riigiga, sest toovad kasu majandushuviühingutele ja nende investoritele. Mereveoettevõtjatele antud soodustuste ning veelgi enam laevatehastele ja vahendajatele minevate kaudsete soodustuste puhul ei ole tegemist sellise olukorraga.

5.3.4.   Konkurentsi kahjustamine ja selle mõju kaubandusele

| (171) | Kõnealune soodustus ähvardab kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kui liikmesriigi antav abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit võrreldes teiste ELi siseturul konkureerivate ettevõtjatega, tuleb asuda seisukohale, et abi viimati nimetatuid mõjutab (91). Piisab sellest, et abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avatud turgudel (92). |
| --- | --- |

(171)

Kõnealune soodustus ähvardab kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kui liikmesriigi antav abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit võrreldes teiste ELi siseturul konkureerivate ettevõtjatega, tuleb asuda seisukohale, et abi viimati nimetatuid mõjutab (91). Piisab sellest, et abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avatud turgudel (92).

| (172) | Kõnealusel juhul tegutsevad investorid, st majandushuviühingud, majanduse eri valdkondades, eelkõige ELi siseturul kauplemisele avatud valdkondades. Lisaks sellele on nad majandushuviühingute kaudu Hispaania süsteemi hüvesid kasutavate tehingutega tegevad turgudel, mis tegelevad laevapereta prahtimise ning merelaevade omandamise ja müügiga, mis on samuti avatud kauplemisele ELi siseturul. Hispaania süsteemist lähtuvad soodustused tugevdavad nende seisundit vastavatel turgudel, kahjustades niiviisi konkurentsi või ähvardades seda kahjustada. |
| --- | --- |

(172)

Kõnealusel juhul tegutsevad investorid, st majandushuviühingud, majanduse eri valdkondades, eelkõige ELi siseturul kauplemisele avatud valdkondades. Lisaks sellele on nad majandushuviühingute kaudu Hispaania süsteemi hüvesid kasutavate tehingutega tegevad turgudel, mis tegelevad laevapereta prahtimise ning merelaevade omandamise ja müügiga, mis on samuti avatud kauplemisele ELi siseturul. Hispaania süsteemist lähtuvad soodustused tugevdavad nende seisundit vastavatel turgudel, kahjustades niiviisi konkurentsi või ähvardades seda kahjustada.

| (173) | Vaatlusalustest meetmetest kasu saavate majandushuviühingute ja nende investorite majanduslik eelis võib seega mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(173)

Vaatlusalustest meetmetest kasu saavate majandushuviühingute ja nende investorite majanduslik eelis võib seega mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustada konkurentsi siseturul.

5.4.   OLEMASOLEV VÕI EBASEADUSLIK ABI

| (174) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 (93) artikli 1 punktis b nähakse ette erinevad olukorrad, mille puhul abi peetakse olemasolevaks abiks. Kõnealuse juhtumi kohta laekunud ettepanekute kohaselt on olemasolev abi i) enne Lissaboni lepingu Hispaanias jõustumist olemas olnud abi või ii) eelnevalt komisjoni heakskiidu saanud abi. |
| --- | --- |

(174)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 (93) artikli 1 punktis b nähakse ette erinevad olukorrad, mille puhul abi peetakse olemasolevaks abiks. Kõnealuse juhtumi kohta laekunud ettepanekute kohaselt on olemasolev abi i) enne Lissaboni lepingu Hispaanias jõustumist olemas olnud abi või ii) eelnevalt komisjoni heakskiidu saanud abi.

Tonnaažimaksu käsitletakse olemasoleva abina, aga selle kohaldamist laevapereta prahtimiselt saadavatele tuludele käsitletakse uue abikavana

| (175) | Komisjon leiab, et riigiabiks liigitatavate meetmete hulgas (94) on ainult tonnaažimaksuga maksustamise korra õigusnormid (TRLIS artiklid 124–128, meede 4) olemasolev riigiabikava, sest komisjon kiitis selle korra 2002. aastal heaks. |
| --- | --- |

(175)

Komisjon leiab, et riigiabiks liigitatavate meetmete hulgas (94) on ainult tonnaažimaksuga maksustamise korra õigusnormid (TRLIS artiklid 124–128, meede 4) olemasolev riigiabikava, sest komisjon kiitis selle korra 2002. aastal heaks.

| (176) | Komisjon leiab siiski, et maksu tasaarvelduse tehingutes osalevad majandushuviühingud ei vasta abikõlblikkuse osas Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise süsteemi kõigile tingimustele. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon leiab siiski, et maksu tasaarvelduse tehingutes osalevad majandushuviühingud ei vasta abikõlblikkuse osas Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise süsteemi kõigile tingimustele.

| (177) | Komisjon andis nõusoleku Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korrale kui siseturuga kokkusobivale riigiabile, toetudes merendusalastele suunistele, mida kohaldatakse ainult selliste ettevõtjate suhtes, kes tõepoolest tegelevad oma või renditud aluseid kasutades mereveondusega (95). Erandina võib tonnaažimaksuga maksustamise korda kohaldada ka sellise tegevuse suhtes, mida suunistes loetakse abitegevuseks või mereveondusega samaväärseks tegevuseks. Teatud tingimustel on abikõlblikud näiteks laevade haldamine, süvendustööd või pukseerimine (96). Vastupidiselt sellele ei saa abikõlblikuks tegevuseks lugeda aluse omanikuks olemist, selle kapitalirendilepinguga omandamist või selle kolmandatele isikutele rentimist või prahtimist ilma laeva käitamise eest täit vastutust võtmata. Järelikult peaks tonnaažimaksuga maksustamise korra kasutaja tegelema abikõlblikul alusel abikõlbliku mereveotegevusega. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon andis nõusoleku Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korrale kui siseturuga kokkusobivale riigiabile, toetudes merendusalastele suunistele, mida kohaldatakse ainult selliste ettevõtjate suhtes, kes tõepoolest tegelevad oma või renditud aluseid kasutades mereveondusega (95). Erandina võib tonnaažimaksuga maksustamise korda kohaldada ka sellise tegevuse suhtes, mida suunistes loetakse abitegevuseks või mereveondusega samaväärseks tegevuseks. Teatud tingimustel on abikõlblikud näiteks laevade haldamine, süvendustööd või pukseerimine (96). Vastupidiselt sellele ei saa abikõlblikuks tegevuseks lugeda aluse omanikuks olemist, selle kapitalirendilepinguga omandamist või selle kolmandatele isikutele rentimist või prahtimist ilma laeva käitamise eest täit vastutust võtmata. Järelikult peaks tonnaažimaksuga maksustamise korra kasutaja tegelema abikõlblikul alusel abikõlbliku mereveotegevusega.

| (178) | Vastab tõele, et komisjon on varem erandina lubanud laevapereta prahtimist konkreetsete teatatud tonnaažimaksuga maksustamise kavade osana, kuid ainult ajutiselt ja seoses ülemäärase võimsusega seotud erandlikus olukorras (97). Nimetatud tingimustel jääb asjaomaste ettevõtjate põhitegevuseks mereveondus ja tulusid laevapereta prahtimisest võib pidada põhitegevuse suhtes lisatuludeks. Selline lubatavus on täiesti kooskõlas merendusalaste suuniste eesmärkidega, mis näevad ette merendusalase oskusteabe säilitamise ja arendamise ning Euroopa meremeeste tööhõive kaitsmise ja edendamise ning EMP riikide merendusega seotud valdkondade konsolideerimisse panustamise, säilitades samal ajal laevastiku üldise konkurentsivõime maailma turgudel (98). |
| --- | --- |

(178)

Vastab tõele, et komisjon on varem erandina lubanud laevapereta prahtimist konkreetsete teatatud tonnaažimaksuga maksustamise kavade osana, kuid ainult ajutiselt ja seoses ülemäärase võimsusega seotud erandlikus olukorras (97). Nimetatud tingimustel jääb asjaomaste ettevõtjate põhitegevuseks mereveondus ja tulusid laevapereta prahtimisest võib pidada põhitegevuse suhtes lisatuludeks. Selline lubatavus on täiesti kooskõlas merendusalaste suuniste eesmärkidega, mis näevad ette merendusalase oskusteabe säilitamise ja arendamise ning Euroopa meremeeste tööhõive kaitsmise ja edendamise ning EMP riikide merendusega seotud valdkondade konsolideerimisse panustamise, säilitades samal ajal laevastiku üldise konkurentsivõime maailma turgudel (98).

| (179) | Kooskõlas merendusalaste suunistega on komisjoni 27. veebruari 2002. aasta otsuses K(2002) 582 (lõplik), millega lubatakse kohaldada Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korda, eraldi ära märgitud, et vaid mereveondusega seotud tegevus on tonnaažimaksuga maksustamise korra jaoks nõuetele vastav (99). Jaotises 2.4 „Abisaajad” määratakse kindlaks, et „tonnaažimaksuga maksustamise korra kasutajateks võivad olla Hispaania õigusaktide kohaselt registreeritud laevandusettevõtjad, kelle tegevus hõlmab nende omanduses olevate või prahitud laevade käitamist” (meie allakriipsutused), ja jaotises 2.5 „Abikõlblik tegevus / abikõlblikud laevad” sätestatakse, et „tonnaažimaksukava hõlmab ainult mereveondusega seotud merelaevade käitamise kaudu teenitud tulusid. Abikõlblik tegevus hõlmab sihipäraselt ainult mereveondust” (meie allakriipsutused). |
| --- | --- |

(179)

Kooskõlas merendusalaste suunistega on komisjoni 27. veebruari 2002. aasta otsuses K(2002) 582 (lõplik), millega lubatakse kohaldada Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korda, eraldi ära märgitud, et vaid mereveondusega seotud tegevus on tonnaažimaksuga maksustamise korra jaoks nõuetele vastav (99). Jaotises 2.4 „Abisaajad” määratakse kindlaks, et „tonnaažimaksuga maksustamise korra kasutajateks võivad olla Hispaania õigusaktide kohaselt registreeritud laevandusettevõtjad, kelle tegevus hõlmab nende omanduses olevate või prahitud laevade käitamist” (meie allakriipsutused), ja jaotises 2.5 „Abikõlblik tegevus / abikõlblikud laevad” sätestatakse, et „tonnaažimaksukava hõlmab ainult mereveondusega seotud merelaevade käitamise kaudu teenitud tulusid. Abikõlblik tegevus hõlmab sihipäraselt ainult mereveondust” (meie allakriipsutused).

| (180) | Merendusalastele suunistele tugineva komisjoni 2002. aasta otsuse sõnastusest võib järeldada, et Hispaania õiguse kohaselt laevaomanikena määratletud ettevõtjad saavad kasutada tonnaažimaksuga maksustamise korda eeldusel, et nende tegevus on seotud abikõlbliku mereveondusega ja püsib selle piires. |
| --- | --- |

(180)

Merendusalastele suunistele tugineva komisjoni 2002. aasta otsuse sõnastusest võib järeldada, et Hispaania õiguse kohaselt laevaomanikena määratletud ettevõtjad saavad kasutada tonnaažimaksuga maksustamise korda eeldusel, et nende tegevus on seotud abikõlbliku mereveondusega ja püsib selle piires.

| (181) | Komisjon leiab, et Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevate majandushuviühingute tegevust ei saa pidada veondustegevuseks. Kui majandushuviühing läheb üle tonnaažimaksuga maksustamise korrale, liisib ta liisinguettevõtjalt üheainsa laeva ja rendib selle laevapereta prahitud laevana kolmandast isikust laevaomanikule. Kui kolmandast isikust laevaomanik käitab laeva, et osutada mereveoteenuseid, võib see olla tonnaažimaksukõlblik. Majandushuviühing seevastu üksnes annab laeva kolmandast isikust mereveoettevõtja käsutusse, kes seda käitab. Majandushuviühing on seega rendi- või liisinguteenuseid, mitte veoteenuseid osutav vahendaja. |
| --- | --- |

(181)

Komisjon leiab, et Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi tehingutes osalevate majandushuviühingute tegevust ei saa pidada veondustegevuseks. Kui majandushuviühing läheb üle tonnaažimaksuga maksustamise korrale, liisib ta liisinguettevõtjalt üheainsa laeva ja rendib selle laevapereta prahitud laevana kolmandast isikust laevaomanikule. Kui kolmandast isikust laevaomanik käitab laeva, et osutada mereveoteenuseid, võib see olla tonnaažimaksukõlblik. Majandushuviühing seevastu üksnes annab laeva kolmandast isikust mereveoettevõtja käsutusse, kes seda käitab. Majandushuviühing on seega rendi- või liisinguteenuseid, mitte veoteenuseid osutav vahendaja.

| (182) | Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud rendivad tavaliselt välja ainsat laeva, mis on nende omanduses või mida nad liisivad, ning mis seega moodustab kogu nende laevastiku. Sellistel asjaoludel ei võta majandushuviühing mingit riski ega vastuta laeva tehnilise haldamise, meeskonna haldamise ega isegi ärilise haldamise eest. See on puhtalt vahendustegevus ja laevapereta prahtimise kaudu saadavaid tulusid ei saa lugeda mereveondust toetavateks. |
| --- | --- |

(182)

Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud rendivad tavaliselt välja ainsat laeva, mis on nende omanduses või mida nad liisivad, ning mis seega moodustab kogu nende laevastiku. Sellistel asjaoludel ei võta majandushuviühing mingit riski ega vastuta laeva tehnilise haldamise, meeskonna haldamise ega isegi ärilise haldamise eest. See on puhtalt vahendustegevus ja laevapereta prahtimise kaudu saadavaid tulusid ei saa lugeda mereveondust toetavateks.

| (183) | Lisaks sellele kasutavad majandushuviühingud tonnaažimaksuga maksustamise korda lühiajaliselt, st kaks nädalat, mis on vajalik rendilepingu optsiooni kasutamiseks ja laevaomaniku poolseks prahtimise lepinguga seotud optsiooni kasutamiseks. Sellist laadi tegevuse võimaldamine tonnaažimaksuga maksustamise korra raames ei tundu sugugi kestvalt tõstvat EMP riikide lipu all käitatavate või nende kontrollitavate laevade tonnaaži. Samal põhjusel näib, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud ei panusta eesmärgi „merendusalase oskusteabe säilitamine ... ning Euroopa meremeeste tööhõive kaitsmine ...” täitmisesse või „merendusega seotud valdkondade konsolideerimisse”. |
| --- | --- |

(183)

Lisaks sellele kasutavad majandushuviühingud tonnaažimaksuga maksustamise korda lühiajaliselt, st kaks nädalat, mis on vajalik rendilepingu optsiooni kasutamiseks ja laevaomaniku poolseks prahtimise lepinguga seotud optsiooni kasutamiseks. Sellist laadi tegevuse võimaldamine tonnaažimaksuga maksustamise korra raames ei tundu sugugi kestvalt tõstvat EMP riikide lipu all käitatavate või nende kontrollitavate laevade tonnaaži. Samal põhjusel näib, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud ei panusta eesmärgi „merendusalase oskusteabe säilitamine ... ning Euroopa meremeeste tööhõive kaitsmine ...” täitmisesse või „merendusega seotud valdkondade konsolideerimisse”.

| (184) | Kokkuvõttes ei tähenda 2002. aasta otsusest tulenev heakskiit, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevate majandushuviühingute taoliste ettevõtjate tegevust võib pidada mereveondusega seotud tegevuseks. |
| --- | --- |

(184)

Kokkuvõttes ei tähenda 2002. aasta otsusest tulenev heakskiit, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevate majandushuviühingute taoliste ettevõtjate tegevust võib pidada mereveondusega seotud tegevuseks.

| (185) | Komisjon leiab seetõttu, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevate majandushuviühingute (100) sarnaste ettevõtjate tonnaažimaksukavasse kaasamise tulemusena antakse uut liiki abi, kas maksustava tulu käitatava tonnaaži funktsioonina arvutamise teel või siis TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaselt võimaluse kaudu lükata maksekohustiste tasumist edasi, kuni laev on kas müüdud või lammutatud. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon leiab seetõttu, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevate majandushuviühingute (100) sarnaste ettevõtjate tonnaažimaksukavasse kaasamise tulemusena antakse uut liiki abi, kas maksustava tulu käitatava tonnaaži funktsioonina arvutamise teel või siis TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaselt võimaluse kaudu lükata maksekohustiste tasumist edasi, kuni laev on kas müüdud või lammutatud.

Muud meetmed kujutavad endast uut abikava

| (186) | Renditud varade ennetähtaegne amortisatsioon (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49, meede 2) ei ole olemasolev abi, sest see võeti kasutusele 2002. aastal, st pärast Hispaania ühinemist ELiga 1986. aastal, ning komisjonile ei ole meetmest teatatud ja seda ei ole vastavalt heaks kiidetud. Lisaks saab selle meetme mõju kiirendatud amortisatsiooni mõjust selgelt eristada. Kõnealust meedet käsitletakse ebaseadusliku abina. |
| --- | --- |

(186)

Renditud varade ennetähtaegne amortisatsioon (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49, meede 2) ei ole olemasolev abi, sest see võeti kasutusele 2002. aastal, st pärast Hispaania ühinemist ELiga 1986. aastal, ning komisjonile ei ole meetmest teatatud ja seda ei ole vastavalt heaks kiidetud. Lisaks saab selle meetme mõju kiirendatud amortisatsiooni mõjust selgelt eristada. Kõnealust meedet käsitletakse ebaseadusliku abina.

| (187) | RIS artikli 50 lõige 3, mis lubas varem loa saanud rendilepingutega seoses omandatud laevade jaoks kapitali kasvutulu maksuvabastust (meede 5), jõustus 2002. aastal ilma komisjoni eelneva teavitamiseta ja komisjoni heakskiiduta. |
| --- | --- |

(187)

RIS artikli 50 lõige 3, mis lubas varem loa saanud rendilepingutega seoses omandatud laevade jaoks kapitali kasvutulu maksuvabastust (meede 5), jõustus 2002. aastal ilma komisjoni eelneva teavitamiseta ja komisjoni heakskiiduta.

| (188) | Komisjon leiab, et 2002. aastal antud heakskiit ei hõlma rakendusmeetmeid ja eelkõige RIS artikli 50 lõiget 3, kuna sellega kehtestatakse erand piirava maksustamise eeskirjadest, mida kohaldatakse TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaselt kasutatud laevade suhtes, mis tähendab täiendavat soodustust. Kõnealusest erandist oleks tulnud komisjonile teada anda koos muude õigusnormidega, mis heaks kiideti, kuid seda ei tehtud. |
| --- | --- |

(188)

Komisjon leiab, et 2002. aastal antud heakskiit ei hõlma rakendusmeetmeid ja eelkõige RIS artikli 50 lõiget 3, kuna sellega kehtestatakse erand piirava maksustamise eeskirjadest, mida kohaldatakse TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaselt kasutatud laevade suhtes, mis tähendab täiendavat soodustust. Kõnealusest erandist oleks tulnud komisjonile teada anda koos muude õigusnormidega, mis heaks kiideti, kuid seda ei tehtud.

| (189) | Tundub, et TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaldamine ei nõua edasist määratlemist või selgitamist. Üldjuhul põhjustaks see laeva üleminekul rentnikule (mereveoettevõtja) rendileandja kapitali kasvutulu maksustamise. Kui Hispaania oleks selgituste andmist vajalikuks pidanud, oleks seda tulnud teha teatamisel. |
| --- | --- |

(189)

Tundub, et TRLIS artikli 125 lõike 2 kohaldamine ei nõua edasist määratlemist või selgitamist. Üldjuhul põhjustaks see laeva üleminekul rentnikule (mereveoettevõtja) rendileandja kapitali kasvutulu maksustamise. Kui Hispaania oleks selgituste andmist vajalikuks pidanud, oleks seda tulnud teha teatamisel.

| (190) | Järelikult käsitatakse rakendusmeetmeid ja eriti RIS artikli 50 lõiget 3 ebaseadusliku abina. |
| --- | --- |

(190)

Järelikult käsitatakse rakendusmeetmeid ja eriti RIS artikli 50 lõiget 3 ebaseadusliku abina.

5.5.   SISETURUGA KOKKUSOBIVUS

| (191) | Komisjon teeb järelduse, et seoses Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga käsitletakse üksikjuhtumite alusel riigiabina järgmisi meetmeid:






  — | kapitalirendilepingute kaudu omandatud varade ennetähtaegne amortisatsioon (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49); |
| --- | --- | --- |

(191)

Komisjon teeb järelduse, et seoses Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga käsitletakse üksikjuhtumite alusel riigiabina järgmisi meetmeid:

—

kapitalirendilepingute kaudu omandatud varade ennetähtaegne amortisatsioon (TRLIS artikli 115 lõige 11 ja artikli 48 lõige 4 ning RIS artikkel 49);

| — | tonnaažimaksuga maksustamise kava seoses laevapereta prahtimise abikõlblikkusega; |
| --- | --- |

—

tonnaažimaksuga maksustamise kava seoses laevapereta prahtimise abikõlblikkusega;

| — | RIS artikli 50 lõige 3. |
| --- | --- |

—

RIS artikli 50 lõige 3.

| (192) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on riigiabi põhimõtteliselt keelatud. Artikli 107 lõikes 2 on siiski sätestatud, et teatavad abiliigid on siseturuga kokkusobivad ja vastavalt artikli 107 lõikele 3 võib komisjon kuulutada teatavad abiliigid või teatavatele abisaajatele ettenähtud abi siseturuga kokkusobivaks. Sõltuvalt abisaajate kategooriast kohaldatakse konkreetseid eeskirju, nagu näiteks merendusalased suunised (101) või laevaehitusele antava riigiabi raamistik (102). |
| --- | --- |

(192)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on riigiabi põhimõtteliselt keelatud. Artikli 107 lõikes 2 on siiski sätestatud, et teatavad abiliigid on siseturuga kokkusobivad ja vastavalt artikli 107 lõikele 3 võib komisjon kuulutada teatavad abiliigid või teatavatele abisaajatele ettenähtud abi siseturuga kokkusobivaks. Sõltuvalt abisaajate kategooriast kohaldatakse konkreetseid eeskirju, nagu näiteks merendusalased suunised (101) või laevaehitusele antava riigiabi raamistik (102).

| (193) | Hispaania ametiasutused ega käesolevas otsuses abisaajatena kindlaks tehtud kolmandad isikud ei ole osutanud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 ühegi muu sätte kohaldamisele või ühegi muu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel vastu võetud riigiabiraamistiku kohaldamisele. |
| --- | --- |

(193)

Hispaania ametiasutused ega käesolevas otsuses abisaajatena kindlaks tehtud kolmandad isikud ei ole osutanud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 ühegi muu sätte kohaldamisele või ühegi muu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel vastu võetud riigiabiraamistiku kohaldamisele.

5.5.1.   Merendusalaste suuniste kohaldamine

Laevapereta prahtimise tulude abikõlblikkus tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamiseks

| (194) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 71, leiavad Hispaania ametiasutused ja teatavad kolmandad isikud, et 2002. aasta otsus, millega antakse luba Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise kavale, hõlmab ka väljaprahtimist, kuna selles osutatakse valdaja omanduses olevate ja prahitud laevade käitamisele. |
| --- | --- |

(194)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 71, leiavad Hispaania ametiasutused ja teatavad kolmandad isikud, et 2002. aasta otsus, millega antakse luba Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise kavale, hõlmab ka väljaprahtimist, kuna selles osutatakse valdaja omanduses olevate ja prahitud laevade käitamisele.

| (195) | Komisjon ei nõustu 2002. aasta otsuse sellise tõlgendamisega. Merendusalastes suunistes ja 2002. aasta otsuses antakse mõlemas selgelt mõista, et tonnaažimaksuga maksustamise korda kohaldatakse üksnes mereveondusega seotud tegevusele (103). Reeglina ei saa tulusid, mis pärinevad muust tegevusest peale veonduse, maksustada tonnaažimaksuga maksustamise korra alusel ka juhul, kui tegevuse teostajaks on mereveoettevõtja (104), välja arvatud eraldi väljatoodud erandi põhjal ja konkreetsetel tingimustel (abitegevus, süvendustööd, pukseerimine). |
| --- | --- |

(195)

Komisjon ei nõustu 2002. aasta otsuse sellise tõlgendamisega. Merendusalastes suunistes ja 2002. aasta otsuses antakse mõlemas selgelt mõista, et tonnaažimaksuga maksustamise korda kohaldatakse üksnes mereveondusega seotud tegevusele (103). Reeglina ei saa tulusid, mis pärinevad muust tegevusest peale veonduse, maksustada tonnaažimaksuga maksustamise korra alusel ka juhul, kui tegevuse teostajaks on mereveoettevõtja (104), välja arvatud eraldi väljatoodud erandi põhjal ja konkreetsetel tingimustel (abitegevus, süvendustööd, pukseerimine).

| (196) | Kõnealuses tähenduses hõlmab 2002. aasta otsuses abikõlbliku tegevusena nimetatud „valdaja omanduses olevate ja prahitud laevade käitamine” selliste laevade käitamist, mis on omandatud või laevapereta prahtimislepingu alusel renditud ja mida mõlemal juhul käitab mereveoettevõtja. |
| --- | --- |

(196)

Kõnealuses tähenduses hõlmab 2002. aasta otsuses abikõlbliku tegevusena nimetatud „valdaja omanduses olevate ja prahitud laevade käitamine” selliste laevade käitamist, mis on omandatud või laevapereta prahtimislepingu alusel renditud ja mida mõlemal juhul käitab mereveoettevõtja.

| (197) | Nagu on märgitud jaotises 5.3.2.4, ei käita maksu tasaarvelduse süsteemi finantstehingutes osalevad rahastamisega seotud majandushuviühingud laevu ise ja ei osuta mingeid mereveoteenuseid. Nad on varaobjekti kollektiivsel rahastamisel osalevad finantsvahendajad. Nad ei sekku väljarenditava laeva strateegilisse, tehnilisse, meeskonna ega isegi ärilisse haldamisse ja ei võta mingit riski ega vastuta mereveoteenuste osutamise eest. |
| --- | --- |

(197)

Nagu on märgitud jaotises 5.3.2.4, ei käita maksu tasaarvelduse süsteemi finantstehingutes osalevad rahastamisega seotud majandushuviühingud laevu ise ja ei osuta mingeid mereveoteenuseid. Nad on varaobjekti kollektiivsel rahastamisel osalevad finantsvahendajad. Nad ei sekku väljarenditava laeva strateegilisse, tehnilisse, meeskonna ega isegi ärilisse haldamisse ja ei võta mingit riski ega vastuta mereveoteenuste osutamise eest.

| (198) | Lisaks sellele märgib komisjon, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud rendivad oma ainsa aluse välja nii ostuoptsiooniga, mida mereveoettevõtja kohustub kohe alguses rakendama, kui ka müügioptsiooniga, mida saab rakendada majandushuviühing. See on samaväärne kogu majandushuviühingu laevastiku omandi viivitusega, kuid lõpliku üleandmisega. Sellepärast ei ole majandushuviühing samas olukorras laevaomanikega, kes puutuvad kokku laevade ajutise ülemäärase võimsusega ja kes paindlikumat lahendust otsides rendivad osa oma laevastikust piiratud ajavahemikuks välja kolmandatele isikutele (vt eespool põhjendus 178). |
| --- | --- |

(198)

Lisaks sellele märgib komisjon, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud rendivad oma ainsa aluse välja nii ostuoptsiooniga, mida mereveoettevõtja kohustub kohe alguses rakendama, kui ka müügioptsiooniga, mida saab rakendada majandushuviühing. See on samaväärne kogu majandushuviühingu laevastiku omandi viivitusega, kuid lõpliku üleandmisega. Sellepärast ei ole majandushuviühing samas olukorras laevaomanikega, kes puutuvad kokku laevade ajutise ülemäärase võimsusega ja kes paindlikumat lahendust otsides rendivad osa oma laevastikust piiratud ajavahemikuks välja kolmandatele isikutele (vt eespool põhjendus 178).

| (199) | Nimetatud põhjustel leiab komisjon, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud ei ole abikõlblikud komisjoni heakskiidu saanud Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaselt ning et nende suhtes ei kohaldata merendusalaste suuniste sätteid. |
| --- | --- |

(199)

Nimetatud põhjustel leiab komisjon, et Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud ei ole abikõlblikud komisjoni heakskiidu saanud Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaselt ning et nende suhtes ei kohaldata merendusalaste suuniste sätteid.

| (200) | Komisjon leiab, et renditehingute üldist olemust arvestades toimivad Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud ja nende investorid vahendajatena, kes suunavad ühist huvi pakkuva eesmärgiga seotud soodustust edasi teistele abisaajatele (mereveoettevõtjatele). |
| --- | --- |

(200)

Komisjon leiab, et renditehingute üldist olemust arvestades toimivad Hispaania süsteemi tehingutes osalevad majandushuviühingud ja nende investorid vahendajatena, kes suunavad ühist huvi pakkuva eesmärgiga seotud soodustust edasi teistele abisaajatele (mereveoettevõtjatele).

Majandushuviühingute ja/või nende investorite kui vahendajate abikõlblikkus

| (201) | Kooskõlas 20. detsembril 2006. aastal vastu võetud otsuses Prantsuse GIE fiscaux’ kohta (105) esitatud lähenemisviisiga jõudis komisjon seisukohale, et sedavõrd, kuivõrd majandushuviühingule või selle investoritele antud abi näol on tegemist õiglase tasuga ühist huvi pakkuva eesmärgiga seotud soodustuse mereveoettevõtjatele ülekandmisel, tuleks seda abi samas ulatuses pidada siseturuga kokkusobivaks. Majandushuviühingutel ei ole sellisel juhul tõepoolest mingit õigusaktidest tulenevat kohustust kanda osa saadud abist üle mereveoettevõtjatele. Hinnates meetme kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt, peab komisjon kaalutlusõigust kasutades kohaseks võtta arvesse meetme soodsat mõju merendussektorile ja kohaldada mutatis mutandis abimeetmete suhtes tavaliselt kohaldatavaid merendusalaste suuniste sätteid mereveoettevõtjale ülekantavale soodustusele. Kui seega merendusalaste suuniste kohaldamine Hispaania süsteemi konkreetses tehingus osalevale mereveoettevõtjale annab tulemuseks kokkusobiva soodustuse või kogusoodustuse x % ulatuses, on sama protsendimäär majandushuviühenduse või selle investorite poolt kinnipeetud abist siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(201)

Kooskõlas 20. detsembril 2006. aastal vastu võetud otsuses Prantsuse GIE fiscaux’ kohta (105) esitatud lähenemisviisiga jõudis komisjon seisukohale, et sedavõrd, kuivõrd majandushuviühingule või selle investoritele antud abi näol on tegemist õiglase tasuga ühist huvi pakkuva eesmärgiga seotud soodustuse mereveoettevõtjatele ülekandmisel, tuleks seda abi samas ulatuses pidada siseturuga kokkusobivaks. Majandushuviühingutel ei ole sellisel juhul tõepoolest mingit õigusaktidest tulenevat kohustust kanda osa saadud abist üle mereveoettevõtjatele. Hinnates meetme kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt, peab komisjon kaalutlusõigust kasutades kohaseks võtta arvesse meetme soodsat mõju merendussektorile ja kohaldada mutatis mutandis abimeetmete suhtes tavaliselt kohaldatavaid merendusalaste suuniste sätteid mereveoettevõtjale ülekantavale soodustusele. Kui seega merendusalaste suuniste kohaldamine Hispaania süsteemi konkreetses tehingus osalevale mereveoettevõtjale annab tulemuseks kokkusobiva soodustuse või kogusoodustuse x % ulatuses, on sama protsendimäär majandushuviühenduse või selle investorite poolt kinnipeetud abist siseturuga kokkusobiv.

Eelis mereveoettevõtjatest lõppkasutajatele

| (202) | Kuna eelis toob kasu mereveoettevõtjatele, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c ja merendusalased suunised (106) selle siseturuga kokkusobivuse hindamiseks ainus asjakohane raamistik. |
| --- | --- |

(202)

Kuna eelis toob kasu mereveoettevõtjatele, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c ja merendusalased suunised (106) selle siseturuga kokkusobivuse hindamiseks ainus asjakohane raamistik.

| (203) | Komisjon leiab, et mereveoettevõtjad ei saa ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabist kasu. Selleks et määratleda siseturuga kokkusobiva abi suurust majandushuviühingute – kui mereveoettevõtjatele ühist huvi pakkuvat eesmärki järgivat soodustust edasisuunavate vahendajate – tasandil, leiab komisjon, et majandushuviühingu poolt mereveoettevõtjale ülekantavale soodustusele tuleks kohaldada mutatis mutandis merendusalaseid suuniseid, et kindlaks määrata 1) majandushuviühingu algselt saadud ja mereveoettevõtjale üle kantud abi suurus, mis oleks siseturuga kokkusobiv, kui ülekantud summat käsitletakse riigiabina mereveoettevõtjale; 2) siseturuga kokkusobiva soodustuse osakaal mereveoettevõtjale üle kantud kogusoodustuses; 3) abisumma suurus, mida tuleks pidada siseturuga kokkusobivaks kui väljamakset majandushuviühingute vahendamistegevuse eest. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon leiab, et mereveoettevõtjad ei saa ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabist kasu. Selleks et määratleda siseturuga kokkusobiva abi suurust majandushuviühingute – kui mereveoettevõtjatele ühist huvi pakkuvat eesmärki järgivat soodustust edasisuunavate vahendajate – tasandil, leiab komisjon, et majandushuviühingu poolt mereveoettevõtjale ülekantavale soodustusele tuleks kohaldada mutatis mutandis merendusalaseid suuniseid, et kindlaks määrata 1) majandushuviühingu algselt saadud ja mereveoettevõtjale üle kantud abi suurus, mis oleks siseturuga kokkusobiv, kui ülekantud summat käsitletakse riigiabina mereveoettevõtjale; 2) siseturuga kokkusobiva soodustuse osakaal mereveoettevõtjale üle kantud kogusoodustuses; 3) abisumma suurus, mida tuleks pidada siseturuga kokkusobivaks kui väljamakset majandushuviühingute vahendamistegevuse eest.

| (204) | Merendusalased suunised kirjeldavad riigiabi erinevaid kategooriaid ja tingimusi, mille kohaselt komisjon abi kohaldamiseks loa annab. Suunistes antakse selgelt mõista, et neid kohaldatakse ainult mereveondustegevusele ja piiratud arvule abitegevuse liikidele või mereveondusega samaväärsele tegevusele. |
| --- | --- |

(204)

Merendusalased suunised kirjeldavad riigiabi erinevaid kategooriaid ja tingimusi, mille kohaselt komisjon abi kohaldamiseks loa annab. Suunistes antakse selgelt mõista, et neid kohaldatakse ainult mereveondustegevusele ja piiratud arvule abitegevuse liikidele või mereveondusega samaväärsele tegevusele.

| (205) | Kui mereveondusettevõtjast lõppkasutaja osutab mereveoteenuseid (või nendega samaväärseid teenuseid) ja täidab kõik suunistes ettenähtud tingimused, on ettevõtja saadud soodustus, mida käsitletakse abina, siseturuga kokkusobiv abi. |
| --- | --- |

(205)

Kui mereveondusettevõtjast lõppkasutaja osutab mereveoteenuseid (või nendega samaväärseid teenuseid) ja täidab kõik suunistes ettenähtud tingimused, on ettevõtja saadud soodustus, mida käsitletakse abina, siseturuga kokkusobiv abi.

| (206) | Merendusalaste suuniste kohaselt saab abi anda meetmete eri kategooriate kaudu. 1997. aasta suuniste artiklis 10 ja 2004. aasta merendusalaste suuniste artiklis 11 kehtestatud üks põhitingimus on üldine abi piirmäär, st ettevõtjale antava riigiabi maksimumsumma, mida võib lugeda siseturuga kokkusobivaks (107). |
| --- | --- |

(206)

Merendusalaste suuniste kohaselt saab abi anda meetmete eri kategooriate kaudu. 1997. aasta suuniste artiklis 10 ja 2004. aasta merendusalaste suuniste artiklis 11 kehtestatud üks põhitingimus on üldine abi piirmäär, st ettevõtjale antava riigiabi maksimumsumma, mida võib lugeda siseturuga kokkusobivaks (107).

| (207) | 1997. aasta suuniste kohaselt vastab abi ülemmäär meremeeste maksustamise ja sotsiaalmaksude vähendamisele nullini ning ettevõtluse maksustamise vähendamisele laevandustegevuse puhul. 2004. aasta suuniste kohaselt vastab ülemmäär meremeeste maksustamise ja sotsiaalmaksude vähendamisele nullini ja maksude vähendamisele tonnaažimaksukava kohaldamise abil. Ühtlasi märgitakse 2004. aasta suunistes, et „antava abi kogusumma ei tohi olla suurem kui laevandustegevuselt ja meremeestelt kogutavate maksude kogusumma”. |
| --- | --- |

(207)

1997. aasta suuniste kohaselt vastab abi ülemmäär meremeeste maksustamise ja sotsiaalmaksude vähendamisele nullini ning ettevõtluse maksustamise vähendamisele laevandustegevuse puhul. 2004. aasta suuniste kohaselt vastab ülemmäär meremeeste maksustamise ja sotsiaalmaksude vähendamisele nullini ja maksude vähendamisele tonnaažimaksukava kohaldamise abil. Ühtlasi märgitakse 2004. aasta suunistes, et „antava abi kogusumma ei tohi olla suurem kui laevandustegevuselt ja meremeestelt kogutavate maksude kogusumma”.

| (208) | Seoses konkreetsetele abi saavatele laevaomanikele abi piirmäära kehtestamisega leiab komisjon, et seda tuleks käsitleda EMP tasandil. See tähendab, et piirmäär peaks võtma arvesse ettevõtte tulumaksu ja sotsiaalmakse, mida maksavad abisaajad teistes EMP liikmesriikides. Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas FagorBrandti kohtulahendiga (108), mille puhul leidis kinnitust asjaolu, et riigiabimeetme hindamine peaks arvestama eri liikmesriikides antud võimaliku abi kumulatiivset mõju. |
| --- | --- |

(208)

Seoses konkreetsetele abi saavatele laevaomanikele abi piirmäära kehtestamisega leiab komisjon, et seda tuleks käsitleda EMP tasandil. See tähendab, et piirmäär peaks võtma arvesse ettevõtte tulumaksu ja sotsiaalmakse, mida maksavad abisaajad teistes EMP liikmesriikides. Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas FagorBrandti kohtulahendiga (108), mille puhul leidis kinnitust asjaolu, et riigiabimeetme hindamine peaks arvestama eri liikmesriikides antud võimaliku abi kumulatiivset mõju.

| (209) | Kuna käesoleval juhul käsitletakse majandushuviühingutele antud abi laevaomaniku pikaajalise vara omandamise seisukohalt, nõustub komisjon Hispaania ametiasutustega, et mereveoettevõtja saadud soodustus tuleks jagada vara tavalise amortisatsiooniperioodi ulatuses (maksustamise mõttes kümme aastat) ja seda võrrelda sama ajavahemiku jooksul makstud maksude ja sotsiaalmaksude kogusummaga. |
| --- | --- |

(209)

Kuna käesoleval juhul käsitletakse majandushuviühingutele antud abi laevaomaniku pikaajalise vara omandamise seisukohalt, nõustub komisjon Hispaania ametiasutustega, et mereveoettevõtja saadud soodustus tuleks jagada vara tavalise amortisatsiooniperioodi ulatuses (maksustamise mõttes kümme aastat) ja seda võrrelda sama ajavahemiku jooksul makstud maksude ja sotsiaalmaksude kogusummaga.

| (210) | Kõik meremeeste tulumaksu ja sotsiaalmaksu ning laevandustegevuse ettevõtte tulumaksu kogusumma piirmäära ületavad soodustused tuleb lugeda asutamislepinguga vastuolus olevateks. |
| --- | --- |

(210)

Kõik meremeeste tulumaksu ja sotsiaalmaksu ning laevandustegevuse ettevõtte tulumaksu kogusumma piirmäära ületavad soodustused tuleb lugeda asutamislepinguga vastuolus olevateks.

5.6.   ABI TAGASTAMINE

| (211) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 on sätestatud, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Abi tagasinõudmise kaudu taastatakse võimaluste piires enne abi andmist valitsenud konkurentsiseisund. |
| --- | --- |

(211)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 on sätestatud, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Abi tagasinõudmise kaudu taastatakse võimaluste piires enne abi andmist valitsenud konkurentsiseisund.

| (212) | Määruse artikkel 14 näeb ka ette, et komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega. Selles jaotises vaadeldakse, kas võrdse kohtlemise, õiguspärase ootuse kaitse ja õiguskindluse põhimõtted takistavad komisjonil varem antud abi osaliselt või täielikult tagasi nõudmast. |
| --- | --- |

(212)

Määruse artikkel 14 näeb ka ette, et komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega. Selles jaotises vaadeldakse, kas võrdse kohtlemise, õiguspärase ootuse kaitse ja õiguskindluse põhimõtted takistavad komisjonil varem antud abi osaliselt või täielikult tagasi nõudmast.

5.6.1.   Võrdne kohtlemine

| (213) | Võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtte kohaselt on nõutav, et sarnaseid olukordi ei koheldaks erinevalt ja erinevaid olukordi ei koheldaks ühtemoodi, välja arvatud juhul, kui selline kohtlemine on objektiivselt põhjendatud (109). |
| --- | --- |

(213)

Võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtte kohaselt on nõutav, et sarnaseid olukordi ei koheldaks erinevalt ja erinevaid olukordi ei koheldaks ühtemoodi, välja arvatud juhul, kui selline kohtlemine on objektiivselt põhjendatud (109).

| (214) | Prantsuse GIE fiscaux’ kava on Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga mitmeti sarnane. Selle puhul on vaja vahendajat maksualaselt läbipaistva majandushuviühingu või investorite näol pikaajalise varaobjekti ehitaja ja ostja vahel, kellele majandushuviühing vara rendib või prahib. Majandushuviühing kohaldab varale ennetähtaegset ja kiirendatud amortisatsiooni ning vara müügist saadud kapitali kasvutulu on ettevõtte tulumaksust vabastatud. Majandushuviühing või selle investorid tagastavad olulise osa maksumeetmetest tulenevatest hüvitistest rendihinna vähendamise või ostuoptsiooni hinna kaudu vara ostjale, näiteks mereveoettevõtjale. Prantsusmaa kavas oli tähtsal kohal kapitali kasvutulu maksuvabastus, samas kui Hispaania süsteemis tulenes maksuvabastus tonnaažimaksuga maksustamise korra ja RIS artikli 50 lõike 3 ühisest kohaldamisest majandushuviühingule. |
| --- | --- |

(214)

Prantsuse GIE fiscaux’ kava on Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemiga mitmeti sarnane. Selle puhul on vaja vahendajat maksualaselt läbipaistva majandushuviühingu või investorite näol pikaajalise varaobjekti ehitaja ja ostja vahel, kellele majandushuviühing vara rendib või prahib. Majandushuviühing kohaldab varale ennetähtaegset ja kiirendatud amortisatsiooni ning vara müügist saadud kapitali kasvutulu on ettevõtte tulumaksust vabastatud. Majandushuviühing või selle investorid tagastavad olulise osa maksumeetmetest tulenevatest hüvitistest rendihinna vähendamise või ostuoptsiooni hinna kaudu vara ostjale, näiteks mereveoettevõtjale. Prantsusmaa kavas oli tähtsal kohal kapitali kasvutulu maksuvabastus, samas kui Hispaania süsteemis tulenes maksuvabastus tonnaažimaksuga maksustamise korra ja RIS artikli 50 lõike 3 ühisest kohaldamisest majandushuviühingule.

| (215) | Samuti märgib komisjon, et Prantsusmaa ja Hispaania juhtumite õiguslik raamistik ja menetluse käik on erinevad ning et komisjon hoidus oma 2006. aasta lõplikus otsuses GIE fiscaux’ kohta tagasinõudmise korralduse andmisest hinnatava ajavahemiku ühe osa kohta kõnealuse juhtumi konkreetse menetluskäiguga seotud põhjustel. Eelkõige puudutab see asjaolu, et Prantsusmaa ei olnud komisjoni kavast ametlikult teavitanud, kuid teatas komisjonile kava olemasolust enne selle rakendamist. Komisjon märgib veel, et GIE fiscaux’ suhtes ametlikku uurimismenetlust algatades ei olnud ta enne sarnase juhtumi üle otsust langetanud. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi suhtes ametlikku uurimismenetlust algatades oli komisjon vastupidiselt juba otsustanud, et sarnane kava, täpsemalt Prantsuse GIE fiscaux, on riigiabi kava. Kuna GIE fiscaux’ õiguslik ja faktiline raamistik erineb Hispaania süsteemi omast, leiab komisjon, et erinev kohtlemine on põhjendatud. Nagu alljärgnevas jaotises 5.6.3 selgitatakse, hoidus komisjon kõnealuse juhtumi kohta tagasinõudmise korralduse andmisest õiguskindluse põhimõttega seotud põhjustel kuni Prantsuse GIE fiscaux’ kohta käiva otsuse avaldamiskuupäevani. |
| --- | --- |

(215)

Samuti märgib komisjon, et Prantsusmaa ja Hispaania juhtumite õiguslik raamistik ja menetluse käik on erinevad ning et komisjon hoidus oma 2006. aasta lõplikus otsuses GIE fiscaux’ kohta tagasinõudmise korralduse andmisest hinnatava ajavahemiku ühe osa kohta kõnealuse juhtumi konkreetse menetluskäiguga seotud põhjustel. Eelkõige puudutab see asjaolu, et Prantsusmaa ei olnud komisjoni kavast ametlikult teavitanud, kuid teatas komisjonile kava olemasolust enne selle rakendamist. Komisjon märgib veel, et GIE fiscaux’ suhtes ametlikku uurimismenetlust algatades ei olnud ta enne sarnase juhtumi üle otsust langetanud. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi suhtes ametlikku uurimismenetlust algatades oli komisjon vastupidiselt juba otsustanud, et sarnane kava, täpsemalt Prantsuse GIE fiscaux, on riigiabi kava. Kuna GIE fiscaux’ õiguslik ja faktiline raamistik erineb Hispaania süsteemi omast, leiab komisjon, et erinev kohtlemine on põhjendatud. Nagu alljärgnevas jaotises 5.6.3 selgitatakse, hoidus komisjon kõnealuse juhtumi kohta tagasinõudmise korralduse andmisest õiguskindluse põhimõttega seotud põhjustel kuni Prantsuse GIE fiscaux’ kohta käiva otsuse avaldamiskuupäevani.

| (216) | Veel leiab komisjon, et eespool põhjenduses 92 nimetatud juhtumite puhul oli seoses iga juhtumi konkreetse olukorraga õiguspärase ootuse põhimõtte kohaldamine sarnastele meetmetele põhjendatud. Hispaania firmaväärtuse amortiseerimise juhtumi puhul määratles vastus parlamendisaadikule kõnealuse kava kindlalt üldise meetmena. Koordineerimiskeskuste ja rahvusvaheliste ettevõtete kontsernisisese tegevuse (110) suhtes leidis komisjon, et õiguspärane ootus tugines lisaks 1984. ja 1987. aastal Belgia koordineerimiskeskustele antud ja need üldiseks meetmeks tunnistanud eelnevale loale ka komisjoni antud vastusele seoses parlamendi arupärimisega (111). Selles osutati, et väga paljud maksumeetmed – rahvusvaheliste kontsernide Euroopa peakontorite maksustamist reguleerivad normid topeltmaksustamise vältimiseks –jäävad riigiabi eeskirjade reguleerimisalast välja. Lisaks sellele rakendati kõik need kavad pärast vastuse andmist parlamendi arupärimisele. Gibraltari abikõlblike äriühingute juhtumi puhul tugines õiguspärane ootus asjaolule, et meede oli välja töötatud samas liikmesriigis kohaldatud teise meetme eeskujul (tulumaksust vabastatud äriühingute kava), mida käsitleti olemasoleva abina. Samuti olid teineteise eeskujul välja töötatud Orkney ja Shetlandi meetmed. |
| --- | --- |

(216)

Veel leiab komisjon, et eespool põhjenduses 92 nimetatud juhtumite puhul oli seoses iga juhtumi konkreetse olukorraga õiguspärase ootuse põhimõtte kohaldamine sarnastele meetmetele põhjendatud. Hispaania firmaväärtuse amortiseerimise juhtumi puhul määratles vastus parlamendisaadikule kõnealuse kava kindlalt üldise meetmena. Koordineerimiskeskuste ja rahvusvaheliste ettevõtete kontsernisisese tegevuse (110) suhtes leidis komisjon, et õiguspärane ootus tugines lisaks 1984. ja 1987. aastal Belgia koordineerimiskeskustele antud ja need üldiseks meetmeks tunnistanud eelnevale loale ka komisjoni antud vastusele seoses parlamendi arupärimisega (111). Selles osutati, et väga paljud maksumeetmed – rahvusvaheliste kontsernide Euroopa peakontorite maksustamist reguleerivad normid topeltmaksustamise vältimiseks –jäävad riigiabi eeskirjade reguleerimisalast välja. Lisaks sellele rakendati kõik need kavad pärast vastuse andmist parlamendi arupärimisele. Gibraltari abikõlblike äriühingute juhtumi puhul tugines õiguspärane ootus asjaolule, et meede oli välja töötatud samas liikmesriigis kohaldatud teise meetme eeskujul (tulumaksust vabastatud äriühingute kava), mida käsitleti olemasoleva abina. Samuti olid teineteise eeskujul välja töötatud Orkney ja Shetlandi meetmed.

| (217) | Hispaania süsteemi osas leiab komisjon, et võrdse kohtlemise üldine põhimõte on rahuldatud, kui kava eripära arvestades täidetakse õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtteid (vt allpool jaotisi 5.6.2 ja 5.6.3). |
| --- | --- |

(217)

Hispaania süsteemi osas leiab komisjon, et võrdse kohtlemise üldine põhimõte on rahuldatud, kui kava eripära arvestades täidetakse õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtteid (vt allpool jaotisi 5.6.2 ja 5.6.3).

5.6.2.   Õiguspärane ootus

| (218) | Õiguspärane ootus on sellise komisjoni võetud meetme tulemus, mis annab täpse, kindla ja järjepideva kinnituse (112), mis tekitab ametiasutustel või hüvitise saajatel õiguspärase ootuse (113) kava õiguspärasuse kohta (114). Kohtulahendite kohaselt ei saa nõuetekohase teatamiseta (115)
   (116), õiguspärast ootust põhimõtteliselt tunnustada, välja arvatud juhul, kui on selgunud erandlikud asjaolud (117). |
| --- | --- |

(218)

Õiguspärane ootus on sellise komisjoni võetud meetme tulemus, mis annab täpse, kindla ja järjepideva kinnituse (112), mis tekitab ametiasutustel või hüvitise saajatel õiguspärase ootuse (113) kava õiguspärasuse kohta (114). Kohtulahendite kohaselt ei saa nõuetekohase teatamiseta (115)
   (116), õiguspärast ootust põhimõtteliselt tunnustada, välja arvatud juhul, kui on selgunud erandlikud asjaolud (117).

5.6.2.1.   Komisjoni 2001. aasta otsus ettevõtja Brittany Ferries juhtumi kohta

| (219) | Komisjon märgib, et Hispaania ei teavitanud komisjoni maksu tasaarvelduse süsteemist ja 2001. aasta otsuses esitatud seisukoht oli seotud teistsuguse kavaga, nimelt GIE fiscaux’ otsuses hinnatud varasema kavaga, milles viidati sõnaselgelt teise liikmesriigi õigussüsteemile. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune seisukoht ei kujuta endast erandlikku asjaolu ega ole piisav põhjus, et õigustada õiguspärase ootuse tunnustamist Hispaania ja maksu tasaarvelduse süsteemis osalevate kolmandatest isikutest ettevõtjate kasuks. Käesolev järeldus on kooskõlas lähenemisviisiga, mis esitati komisjoni 2006. aasta otsuses GIE fiscaux’ kohta, mille puhul komisjon ei toonud välja ühtegi asjaolu, mis tõendaks õiguspärase ootuse olemasolu (118). |
| --- | --- |

(219)

Komisjon märgib, et Hispaania ei teavitanud komisjoni maksu tasaarvelduse süsteemist ja 2001. aasta otsuses esitatud seisukoht oli seotud teistsuguse kavaga, nimelt GIE fiscaux’ otsuses hinnatud varasema kavaga, milles viidati sõnaselgelt teise liikmesriigi õigussüsteemile. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune seisukoht ei kujuta endast erandlikku asjaolu ega ole piisav põhjus, et õigustada õiguspärase ootuse tunnustamist Hispaania ja maksu tasaarvelduse süsteemis osalevate kolmandatest isikutest ettevõtjate kasuks. Käesolev järeldus on kooskõlas lähenemisviisiga, mis esitati komisjoni 2006. aasta otsuses GIE fiscaux’ kohta, mille puhul komisjon ei toonud välja ühtegi asjaolu, mis tõendaks õiguspärase ootuse olemasolu (118).

5.6.2.2.   Meetmete eelnõu avaldamine Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes

| (220) | Meetmete eelnõu avaldamine liikmesriigi parlamendi ametlikus väljaandes ei ole vastavuses asutamislepingu sättega kehtestatud ametliku teatamise ja senise olukorra säilitamise nõudega. Komisjon märgib, et ennetähtaegse amortisatsiooni meede rakendati eelneva teatamiseta 21 kuud pärast määruse (EÜ) nr 659/1999 avaldamist ning samaaegselt tonnaažimaksuga maksustamise korraga, millest komisjonile vastavalt asutamislepingu ja eelnimetatud määruse sätetele nõuetekohaselt teatati ja mille kohaldamiseks komisjon loa andis. |
| --- | --- |

(220)

Meetmete eelnõu avaldamine liikmesriigi parlamendi ametlikus väljaandes ei ole vastavuses asutamislepingu sättega kehtestatud ametliku teatamise ja senise olukorra säilitamise nõudega. Komisjon märgib, et ennetähtaegse amortisatsiooni meede rakendati eelneva teatamiseta 21 kuud pärast määruse (EÜ) nr 659/1999 avaldamist ning samaaegselt tonnaažimaksuga maksustamise korraga, millest komisjonile vastavalt asutamislepingu ja eelnimetatud määruse sätetele nõuetekohaselt teatati ja mille kohaldamiseks komisjon loa andis.

5.6.2.3.   2001. aasta teabenõue maksu tasaarvelduse süsteemi kohta

| (221) | Komisjon leiab, et see kiri ei tekitanud Hispaania süsteemi või selle tehingutega seotud üksikute meetmete suhtes õigustatud ootust. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon leiab, et see kiri ei tekitanud Hispaania süsteemi või selle tehingutega seotud üksikute meetmete suhtes õigustatud ootust.

| (222) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõigete 1 ja 2 kohaselt analüüsis komisjon oma käsutuses olevat teavet seoses väidetavalt ebaseadusliku abiga ja palus 21. detsembril 2001 liikmesriigilt teavet. Komisjon märgib esmalt, et teabenõue ei ole avalik dokument. Teiseks näitab kõnealune teabenõue vastupidiselt sellele, mis PYMAR väidab, et komisjonil puudus asjakohane teave väidetavalt ebaseadusliku abi tuvastamiseks ja hindamiseks. Sellisel kujul ei oleks see ka avalikustamise korral saanud tekitada õiguspärast ootust selle kohta, et kava ei kujuta endast abi. Mis kõige tähtsam, 28. jaanuari 2002. aasta ja 28. mai 2002. aasta kirjades eitasid Hispaania ametiasutused kategooriliselt mis tahes maksumeetme olemasolu, mis oleks toetanud pärast 31. detsembrit 2000 allkirjastatud lepingute kohast laevade omandamist. |
| --- | --- |

(222)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõigete 1 ja 2 kohaselt analüüsis komisjon oma käsutuses olevat teavet seoses väidetavalt ebaseadusliku abiga ja palus 21. detsembril 2001 liikmesriigilt teavet. Komisjon märgib esmalt, et teabenõue ei ole avalik dokument. Teiseks näitab kõnealune teabenõue vastupidiselt sellele, mis PYMAR väidab, et komisjonil puudus asjakohane teave väidetavalt ebaseadusliku abi tuvastamiseks ja hindamiseks. Sellisel kujul ei oleks see ka avalikustamise korral saanud tekitada õiguspärast ootust selle kohta, et kava ei kujuta endast abi. Mis kõige tähtsam, 28. jaanuari 2002. aasta ja 28. mai 2002. aasta kirjades eitasid Hispaania ametiasutused kategooriliselt mis tahes maksumeetme olemasolu, mis oleks toetanud pärast 31. detsembrit 2000 allkirjastatud lepingute kohast laevade omandamist.

5.6.2.4.   2004. aasta otsus Madalmaade teatise kohta
   (119)

| (223) | Komisjon leiab, et 2004. aasta otsus ei saanud tekitada õiguspärast ootust Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi või selle tehingutega seotud üksikute meetmete kohta järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(223)

Komisjon leiab, et 2004. aasta otsus ei saanud tekitada õiguspärast ootust Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi või selle tehingutega seotud üksikute meetmete kohta järgmistel põhjustel.

| (224) | Esiteks ei hõlmanud komisjoni uurimismenetlus Hispaania meedet, vaid Madalmaade valitsuse teatatud kava, mille abil kavatseti maksta Madalmaade laevatehastele hüvitist või võimaldada neil teha kuue konkreetse laevaehituslepingu saamiseks võrdväärne pakkumine aastal 2000 tehtud (120) Hispaania laevatehaste pakkumisega, mille puhul väidetavalt kasutati Hispaania antud riigiabi. Seega oli komisjoni 2004. aasta otsuse eesmärk anda hinnang Madalmaade teatatud abile ja mitte väidetavalt Hispaania antud abile. |
| --- | --- |

(224)

Esiteks ei hõlmanud komisjoni uurimismenetlus Hispaania meedet, vaid Madalmaade valitsuse teatatud kava, mille abil kavatseti maksta Madalmaade laevatehastele hüvitist või võimaldada neil teha kuue konkreetse laevaehituslepingu saamiseks võrdväärne pakkumine aastal 2000 tehtud (120) Hispaania laevatehaste pakkumisega, mille puhul väidetavalt kasutati Hispaania antud riigiabi. Seega oli komisjoni 2004. aasta otsuse eesmärk anda hinnang Madalmaade teatatud abile ja mitte väidetavalt Hispaania antud abile.

| (225) | Teiseks ei olnud Hispaania meetme puhul, millega Madalmaad proovisid kohanduda, tegemist maksu tasaarvelduse süsteemi ega ühegi selle osaga. Nagu 2003. aasta otsuses märgiti, rakendasid Madalmaade ametiasutused abi otseselt laenudele antava intressitoetustena, mida väidetavalt anti laevaomanikele Hispaania kuningliku dekreedi 442/94 kohaselt (121). Komisjon märgib, et renditud varade ennetähtaegne amortisatsioon ja Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise kava jõustusid mõlemad 1. jaanuaril 2002. Kõnealuste meetmete eelnõu avaldati alles 10. oktoobril 2001. Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes. Seega ei oleks saanud neid kasutada laevaehituslepingute rahastamisel aastal 2000. |
| --- | --- |

(225)

Teiseks ei olnud Hispaania meetme puhul, millega Madalmaad proovisid kohanduda, tegemist maksu tasaarvelduse süsteemi ega ühegi selle osaga. Nagu 2003. aasta otsuses märgiti, rakendasid Madalmaade ametiasutused abi otseselt laenudele antava intressitoetustena, mida väidetavalt anti laevaomanikele Hispaania kuningliku dekreedi 442/94 kohaselt (121). Komisjon märgib, et renditud varade ennetähtaegne amortisatsioon ja Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise kava jõustusid mõlemad 1. jaanuaril 2002. Kõnealuste meetmete eelnõu avaldati alles 10. oktoobril 2001. Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes. Seega ei oleks saanud neid kasutada laevaehituslepingute rahastamisel aastal 2000.

| (226) | Isegi juhul, kui ettevõtjad pidasid Hispaania meedet, millega nad püüdsid kohanduda, maksu tasaarvelduse süsteemiks (mis ei vasta tõele), ei saa 2004. aasta otsuses esitatud seisukohad tekitada õiguspärast ootust. Komisjon kinnitas, et tal ei ole väidetava Hispaania abi kohta piisavalt tõendeid, sest Hispaania on kinnitanud, et kuningliku dekreedi 442/94 alusel antud abi ei ole pärast 31. detsembrit 2000 enam kättesaadav. Sellest kuupäevast alates laevaehitusmääruse (122) alusel abitaotlusi enam ei rahuldata. Komisjoni uurimismenetlus hõlmas siiski Madalmaade kohandamisabi, mitte väidetavat Hispaania antud abi ja menetluse algatamise otsuses kahtlustas komisjon peamiselt laevaehitusele antava riigiabi raamistiku (123) alusel teise liikmesriigi ja mitte ELi mittekuuluva riigi antavat kohandamisabi (kuna see oli kinnitust leidnud). |
| --- | --- |

(226)

Isegi juhul, kui ettevõtjad pidasid Hispaania meedet, millega nad püüdsid kohanduda, maksu tasaarvelduse süsteemiks (mis ei vasta tõele), ei saa 2004. aasta otsuses esitatud seisukohad tekitada õiguspärast ootust. Komisjon kinnitas, et tal ei ole väidetava Hispaania abi kohta piisavalt tõendeid, sest Hispaania on kinnitanud, et kuningliku dekreedi 442/94 alusel antud abi ei ole pärast 31. detsembrit 2000 enam kättesaadav. Sellest kuupäevast alates laevaehitusmääruse (122) alusel abitaotlusi enam ei rahuldata. Komisjoni uurimismenetlus hõlmas siiski Madalmaade kohandamisabi, mitte väidetavat Hispaania antud abi ja menetluse algatamise otsuses kahtlustas komisjon peamiselt laevaehitusele antava riigiabi raamistiku (123) alusel teise liikmesriigi ja mitte ELi mittekuuluva riigi antavat kohandamisabi (kuna see oli kinnitust leidnud).

| (227) | Komisjoni väljendatud kahtluste teine argument oli tõendite puudumine väidetava abi kohta. Pärast Madalmaade esitatud teabe alusel Hispaanialt selgituste nõudmist sai komisjon üksnes võtta teadmiseks Hispaania eitava vastuse selle kohta, et abi anti (124) (Hispaania kuningliku dekreedi 442/94 kohaselt), ja teha järelduse, et Madalmaad ei suutnud esitada piisavalt tõendeid kohandamisabi kasutamist nõudva Hispaania abi kohta. Riigiabi kohta tõendite puudumine ei tähenda aga selle puudumist kõigis Hispaania meetmetes. Komisjon on pigem vastupidi selgitanud juba menetluse algatamise otsuses, et ta ei ole suutnud tõendada Hispaania poolset väidetava abi ebaseaduslikku andmist, kuid kavatseb ka edaspidi hoida ELi laevaehitusturgu ja võimalikku riigiabi kuritarvitamist vaatluse all (125). Kui süsteemi tegelikud või potentsiaalsed abisaajad oleksid heauskselt arvanud, et Hispaania abi, millega Madalmaad kavatsesid kohanduda, on maksu tasaarvelduse süsteem, oleks neid pidanud hoiatama asjaolu, et abi siseturuga kokkusobivuse tõendamise asemel eitas Hispaania selle olemasolu. |
| --- | --- |

(227)

Komisjoni väljendatud kahtluste teine argument oli tõendite puudumine väidetava abi kohta. Pärast Madalmaade esitatud teabe alusel Hispaanialt selgituste nõudmist sai komisjon üksnes võtta teadmiseks Hispaania eitava vastuse selle kohta, et abi anti (124) (Hispaania kuningliku dekreedi 442/94 kohaselt), ja teha järelduse, et Madalmaad ei suutnud esitada piisavalt tõendeid kohandamisabi kasutamist nõudva Hispaania abi kohta. Riigiabi kohta tõendite puudumine ei tähenda aga selle puudumist kõigis Hispaania meetmetes. Komisjon on pigem vastupidi selgitanud juba menetluse algatamise otsuses, et ta ei ole suutnud tõendada Hispaania poolset väidetava abi ebaseaduslikku andmist, kuid kavatseb ka edaspidi hoida ELi laevaehitusturgu ja võimalikku riigiabi kuritarvitamist vaatluse all (125). Kui süsteemi tegelikud või potentsiaalsed abisaajad oleksid heauskselt arvanud, et Hispaania abi, millega Madalmaad kavatsesid kohanduda, on maksu tasaarvelduse süsteem, oleks neid pidanud hoiatama asjaolu, et abi siseturuga kokkusobivuse tõendamise asemel eitas Hispaania selle olemasolu.

5.6.2.5.   2006. aasta otsus Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumi kohta

| (228) | Komisjon leiab, et ei 2004. aasta otsus algatada ametlik uurimismenetlus Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumi kohta ega 2006. aastal tehtud lõplik otsus, milles järeldati, et kava kujutas endast osaliselt siseturuga kokkusobimatut abi, ei saanud tekitada õiguspärast ootust, nagu PYMAR väitis. |
| --- | --- |

(228)

Komisjon leiab, et ei 2004. aasta otsus algatada ametlik uurimismenetlus Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumi kohta ega 2006. aastal tehtud lõplik otsus, milles järeldati, et kava kujutas endast osaliselt siseturuga kokkusobimatut abi, ei saanud tekitada õiguspärast ootust, nagu PYMAR väitis.

| (229) | Komisjonile tuleb igal juhul abimeetmetest teatada. Teatise puudumisel võivad ainult erandlikud asjaolud tekitada liikmesriigil ja ettevõtjatel õiguspärase ootuse, et meede ei kujuta endast abi. Kui teatamise ja loa taotlemise menetlust ei järgita, ei ole õiguspärast alust loota, et meede, mida käsitletakse riigiabina, on siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(229)

Komisjonile tuleb igal juhul abimeetmetest teatada. Teatise puudumisel võivad ainult erandlikud asjaolud tekitada liikmesriigil ja ettevõtjatel õiguspärase ootuse, et meede ei kujuta endast abi. Kui teatamise ja loa taotlemise menetlust ei järgita, ei ole õiguspärast alust loota, et meede, mida käsitletakse riigiabina, on siseturuga kokkusobiv.

| (230) | Vastupidi, 20. detsembri 2006. aasta Prantsuse GIE fiscaux’ otsuses ütles komisjon selgelt välja seisukoha, et Prantsusmaa maksu tasaarvelduse kava abil anti riigiabi. Asjaolu, et Hispaania süsteem oli Prantsusmaa kavaga sarnane maksu tasaarvelduse süsteem, oleks pidanud Hispaaniat ja abisaajaid sarnasuse alusel hoiatama, et Hispaania süsteem võib kujutada endast riigiabi. Seega oleks enne Prantsusmaa kava puudutava otsuse avaldamist 30. aprilli 2007. aasta Euroopa Liidu Teatajas pidanud seni olemas olnud mis tahes õiguspärane ootus sellest kuupäevast alates lõppema. |
| --- | --- |

(230)

Vastupidi, 20. detsembri 2006. aasta Prantsuse GIE fiscaux’ otsuses ütles komisjon selgelt välja seisukoha, et Prantsusmaa maksu tasaarvelduse kava abil anti riigiabi. Asjaolu, et Hispaania süsteem oli Prantsusmaa kavaga sarnane maksu tasaarvelduse süsteem, oleks pidanud Hispaaniat ja abisaajaid sarnasuse alusel hoiatama, et Hispaania süsteem võib kujutada endast riigiabi. Seega oleks enne Prantsusmaa kava puudutava otsuse avaldamist 30. aprilli 2007. aasta Euroopa Liidu Teatajas pidanud seni olemas olnud mis tahes õiguspärane ootus sellest kuupäevast alates lõppema.

| (231) | Samamoodi ei ole ainult asjaolu, et kokkusobimatut abi Prantsusmaa juhtumi puhul ei tagastatud, piisav õiguspärase ootuse tekitamiseks, et ka Hispaania juhtumi puhul ei tule võimalikku tuvastatud kokkusobimatut abi tagastada. Kui peaks leiduma põhjus, mis võiks komisjonil takistada liikmesriigilt abi tagasi nõudmast, peaks see olema seotud juhtumi erandlike asjaoludega. |
| --- | --- |

(231)

Samamoodi ei ole ainult asjaolu, et kokkusobimatut abi Prantsusmaa juhtumi puhul ei tagastatud, piisav õiguspärase ootuse tekitamiseks, et ka Hispaania juhtumi puhul ei tule võimalikku tuvastatud kokkusobimatut abi tagastada. Kui peaks leiduma põhjus, mis võiks komisjonil takistada liikmesriigilt abi tagasi nõudmast, peaks see olema seotud juhtumi erandlike asjaoludega.

5.6.2.6.   Komisjoni volinik Kroesi 2009. aastal saadetud kiri

| (232) | Komisjon leiab, et komisjoni voliniku Kroesi saadetud kiri ei oleks saanud tekitada mis tahes õiguspärast ootust seoses Hispaania süsteemi või selle tehingutega seotud üksikute meetmetega järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(232)

Komisjon leiab, et komisjoni voliniku Kroesi saadetud kiri ei oleks saanud tekitada mis tahes õiguspärast ootust seoses Hispaania süsteemi või selle tehingutega seotud üksikute meetmetega järgmistel põhjustel.

| (233) | Kõnealune kiri ei ole komisjoni, st volinike kolleegiumi seisukohta kajastav menetlusdokument, nagu seda on komisjoni ametlik otsus või vastus parlamendi arupärimisele. Volinik Kroes vastas kahepoolse arvamustevahetuse raames üheleheküljelise kirjaga Norra kaubandus- ja tööstusministri Sylvia Brustadi saadetud ühe lehe pikkusele kirjale. Komisjon ei avalikustanud kõnealuse kirja sisu. |
| --- | --- |

(233)

Kõnealune kiri ei ole komisjoni, st volinike kolleegiumi seisukohta kajastav menetlusdokument, nagu seda on komisjoni ametlik otsus või vastus parlamendi arupärimisele. Volinik Kroes vastas kahepoolse arvamustevahetuse raames üheleheküljelise kirjaga Norra kaubandus- ja tööstusministri Sylvia Brustadi saadetud ühe lehe pikkusele kirjale. Komisjon ei avalikustanud kõnealuse kirja sisu.

| (234) | Komisjon märgib, et Norra laevaomaniku kiri, millest oli juttu eespool põhjenduses 105, saadeti vaid ühele Hispaania laevatehasele, millega laevaomanikul olid ärisidemed ja 2012. aastal antud tunnistus selle kohta pärineb valitsusasutuselt Gerencia del Sector Naval. Komisjon märgib veel, et ei Hispaania ametiasutused, kes olid käimasolevast uurimismenetlusest teadlikud, ega Hispaania süsteemi tehinguid kaaluvad ettevõtjad ei palunud komisjonil selgitada volinik Kroesi kirjas välja öeldud seisukohti. |
| --- | --- |

(234)

Komisjon märgib, et Norra laevaomaniku kiri, millest oli juttu eespool põhjenduses 105, saadeti vaid ühele Hispaania laevatehasele, millega laevaomanikul olid ärisidemed ja 2012. aastal antud tunnistus selle kohta pärineb valitsusasutuselt Gerencia del Sector Naval. Komisjon märgib veel, et ei Hispaania ametiasutused, kes olid käimasolevast uurimismenetlusest teadlikud, ega Hispaania süsteemi tehinguid kaaluvad ettevõtjad ei palunud komisjonil selgitada volinik Kroesi kirjas välja öeldud seisukohti.

| (235) | Teiseks, veelgi olulisem on asjaolu, et kuigi kiri tehti 2009. aastal avalikkusele kättesaadavaks, ei andnud see konkreetset, tingimusteta ja järjekindlat kinnitust selle kohta, et Hispaania süsteem on õiguspärane. Volinik Kroesi vastus keskendub erinevates EMP riikides asuvate laevatehaste väidetavale diskrimineerimisele. Kirjas tehtud järeldus, et täiendavaid meetmeid ei ole „kõnealusel etapil” kavandatud, oli otseselt seotud äsja avaldatud teatisega, milles selgitati, et Hispaania süsteemi kasutades on võimalik omandada teistes Euroopa riikides valmistatud laevu, mis oli Sylvia Brustadi väljendatud murega otseselt seotud. Kirjas ei mainitud ega võetud mingit seisukohta riigiabi olemasolu kohta majandushuviühingu või selle investorite tasandil. Mereveoettevõtjate, laevatehaste ja vahendajate puhul ei teki õiguspärase ootuse küsimust, sest komisjon ei pea neid abi saajateks. |
| --- | --- |

(235)

Teiseks, veelgi olulisem on asjaolu, et kuigi kiri tehti 2009. aastal avalikkusele kättesaadavaks, ei andnud see konkreetset, tingimusteta ja järjekindlat kinnitust selle kohta, et Hispaania süsteem on õiguspärane. Volinik Kroesi vastus keskendub erinevates EMP riikides asuvate laevatehaste väidetavale diskrimineerimisele. Kirjas tehtud järeldus, et täiendavaid meetmeid ei ole „kõnealusel etapil” kavandatud, oli otseselt seotud äsja avaldatud teatisega, milles selgitati, et Hispaania süsteemi kasutades on võimalik omandada teistes Euroopa riikides valmistatud laevu, mis oli Sylvia Brustadi väljendatud murega otseselt seotud. Kirjas ei mainitud ega võetud mingit seisukohta riigiabi olemasolu kohta majandushuviühingu või selle investorite tasandil. Mereveoettevõtjate, laevatehaste ja vahendajate puhul ei teki õiguspärase ootuse küsimust, sest komisjon ei pea neid abi saajateks.

| (236) | Komisjon leiab seega, et kiri ei andnud mingil juhul täpset, tingimusteta ja järjepidevat kinnitust, mis oleks võinud tekitada õiguspärast ootust, et kava ei sisalda majandushuviühingute või selle investorite heaks kasutatavat riigiabi. |
| --- | --- |

(236)

Komisjon leiab seega, et kiri ei andnud mingil juhul täpset, tingimusteta ja järjepidevat kinnitust, mis oleks võinud tekitada õiguspärast ootust, et kava ei sisalda majandushuviühingute või selle investorite heaks kasutatavat riigiabi.

| (237) | Kuna komisjon ei teinud kirja alusel kindlaks õiguspärase ootuse olemasolu, ei oma mingisugust tähtsust, kas õiguspärane ootus võiks kõne alla tulla kirjale eelneva ajavahemiku puhul. |
| --- | --- |

(237)

Kuna komisjon ei teinud kirja alusel kindlaks õiguspärase ootuse olemasolu, ei oma mingisugust tähtsust, kas õiguspärane ootus võiks kõne alla tulla kirjale eelneva ajavahemiku puhul.

5.6.2.7.   Kohusetundlik ettevõtja ei oleks saanud ette näha riigiabi võimalikku olemasolu erinevate kavade kombineerimises

| (238) | Kuna üksikuid meetmeid käsitletakse riigiabina (välja arvatud renditud varade kiirendatud amortisatsioon), ei oma tähtsust asjaolu, et ettevõtjad ei oleks saanud ette näha, et nende kombineerimist võiks lugeda samuti riigiabiks, ja see ei õigusta õiguspärase ootuse olemasolu või ELi õiguse mis tahes muu aluspõhimõtte rikkumist. |
| --- | --- |

(238)

Kuna üksikuid meetmeid käsitletakse riigiabina (välja arvatud renditud varade kiirendatud amortisatsioon), ei oma tähtsust asjaolu, et ettevõtjad ei oleks saanud ette näha, et nende kombineerimist võiks lugeda samuti riigiabiks, ja see ei õigusta õiguspärase ootuse olemasolu või ELi õiguse mis tahes muu aluspõhimõtte rikkumist.

| (239) | Teiselt poolt, mitmed kolmandad isikud Hispaania süsteemi tehingutes osalevate ettevõtjate hulgas on väitnud, et 2006. aasta otsus Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumi kohta andis neile õiguspärase ootuse tekkeks alust, kuna meede oli Hispaania süsteemile väga sarnane. Asjaolu, et Prantsusmaal kohaldatud meetme kõik tunnused sisaldusid ühes õigusnormis, tähendas paratamatult üldist hinnangut. Sellest seisukohast ei anna asjaolu, et Hispaania süsteemi erinevad koostisosad jagunevad erinevate meetmete vahel, mis on de facto omavahel seotud ja mida kasutatakse koos samade tulemuste saavutamiseks, iseenesest põhjust erineva lähenemisviisi kasutamiseks ning ei välista igakülgset hindamist. |
| --- | --- |

(239)

Teiselt poolt, mitmed kolmandad isikud Hispaania süsteemi tehingutes osalevate ettevõtjate hulgas on väitnud, et 2006. aasta otsus Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumi kohta andis neile õiguspärase ootuse tekkeks alust, kuna meede oli Hispaania süsteemile väga sarnane. Asjaolu, et Prantsusmaal kohaldatud meetme kõik tunnused sisaldusid ühes õigusnormis, tähendas paratamatult üldist hinnangut. Sellest seisukohast ei anna asjaolu, et Hispaania süsteemi erinevad koostisosad jagunevad erinevate meetmete vahel, mis on de facto omavahel seotud ja mida kasutatakse koos samade tulemuste saavutamiseks, iseenesest põhjust erineva lähenemisviisi kasutamiseks ning ei välista igakülgset hindamist.

| (240) | Igal juhul leiab komisjon, et nii renditud varade ennetähtaegset amortisatsiooni kui ka tonnaažimaksuga maksustamise korra abil saadavat RIS artikli 50 lõike 3 kohast kapitali kasvutulude maksuvabastust tuleb mõlemal juhul käsitleda riigiabina. Kõnealuste õigusnormide kohta teatamata jätmise korral saab ettevõtjatel olla nende seaduslikkuse suhtes õigustatud ootus ainult erandlike asjaolude selgumisel, mida ei ole tõendatud. |
| --- | --- |

(240)

Igal juhul leiab komisjon, et nii renditud varade ennetähtaegset amortisatsiooni kui ka tonnaažimaksuga maksustamise korra abil saadavat RIS artikli 50 lõike 3 kohast kapitali kasvutulude maksuvabastust tuleb mõlemal juhul käsitleda riigiabina. Kõnealuste õigusnormide kohta teatamata jätmise korral saab ettevõtjatel olla nende seaduslikkuse suhtes õigustatud ootus ainult erandlike asjaolude selgumisel, mida ei ole tõendatud.

5.6.2.8.   Seisukohad amortisatsioonimeetodite kohta äriühingute maksustamist käsitlevas komisjoni teatises
   (126)

| (241) | Komisjon märgib, et teatise sõnastus ei andnud ettevõtjatele mingit alust õiguspäraseks ootuseks, nagu oleks Hispaania süsteem seaduslik. Sätetes, millele tugineti, osutatakse ainult amortisatsioonimeetoditele, nii et õiguspärane ootus saab hõlmata ainult renditud varade ennetähtaegset amortisatsiooni. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon märgib, et teatise sõnastus ei andnud ettevõtjatele mingit alust õiguspäraseks ootuseks, nagu oleks Hispaania süsteem seaduslik. Sätetes, millele tugineti, osutatakse ainult amortisatsioonimeetoditele, nii et õiguspärane ootus saab hõlmata ainult renditud varade ennetähtaegset amortisatsiooni.

| (242) | Teatist ei saa tõlgendada sellisel viisil, nagu jääks amortisatsiooniga seotud mis tahes meede riigiabi eeskirjade reguleerimisalast välja. Teatise põhjenduses 13 märgitakse, et amortisatsiooni arvestamise ja kahjumi ülekandeid käsitlevaid eeskirju ei käsitleta abina, kui neid kohaldatakse eranditult kõigi äriühingute ja kõigi kaupade tootmise suhtes. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi ei kohaldata kõigi äriühingute ja kõigi kaupade tootmise suhtes. |
| --- | --- |

(242)

Teatist ei saa tõlgendada sellisel viisil, nagu jääks amortisatsiooniga seotud mis tahes meede riigiabi eeskirjade reguleerimisalast välja. Teatise põhjenduses 13 märgitakse, et amortisatsiooni arvestamise ja kahjumi ülekandeid käsitlevaid eeskirju ei käsitleta abina, kui neid kohaldatakse eranditult kõigi äriühingute ja kõigi kaupade tootmise suhtes. Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemi ei kohaldata kõigi äriühingute ja kõigi kaupade tootmise suhtes.

| (243) | Lisaks sellele selgitatakse sama teatise põhjenduses 22, et maksuameti kaalutlusõiguse tase ja tegutsemisruum, mille nad endale jätavad, annavad põhjust oletada, et tegemist on riigiabiga. Nagu on selgitatud eespool punktis 2.2.2, võib ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine sõltuda mitmetest tingimustest – mille sõnastus vajab tõlgendamist – ja maksuameti eelnevast loast. Enne loa andmist võib maksuamet nõuda loa taotlejalt täiendavaid dokumente või teavet muudelt ametiasutustelt. Asjaolu, et täiendavaid dokumente leidus kõikides komisjoni käsutuses olevates toetusetaotlustes, näitab, et maksuamet neid otseselt või kaudselt nõudis või oli taotlejate hulgas üldteada, et sellised dokumendid on loa saamiseks vajalikud. Seega on kõnealuse meetme kohaldamisel jäetud maksuametile ulatuslik kaalutlusõigus. |
| --- | --- |

(243)

Lisaks sellele selgitatakse sama teatise põhjenduses 22, et maksuameti kaalutlusõiguse tase ja tegutsemisruum, mille nad endale jätavad, annavad põhjust oletada, et tegemist on riigiabiga. Nagu on selgitatud eespool punktis 2.2.2, võib ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamine sõltuda mitmetest tingimustest – mille sõnastus vajab tõlgendamist – ja maksuameti eelnevast loast. Enne loa andmist võib maksuamet nõuda loa taotlejalt täiendavaid dokumente või teavet muudelt ametiasutustelt. Asjaolu, et täiendavaid dokumente leidus kõikides komisjoni käsutuses olevates toetusetaotlustes, näitab, et maksuamet neid otseselt või kaudselt nõudis või oli taotlejate hulgas üldteada, et sellised dokumendid on loa saamiseks vajalikud. Seega on kõnealuse meetme kohaldamisel jäetud maksuametile ulatuslik kaalutlusõigus.

| (244) | Järelikult ei saanud teatise sõnastus, kava iseloomu silmas pidades, põhjustada ebakindlust ja veel vähem õiguspärast ootust abi olemuse suhtes seoses ennetähtaegse amortisatsiooniga. |
| --- | --- |

(244)

Järelikult ei saanud teatise sõnastus, kava iseloomu silmas pidades, põhjustada ebakindlust ja veel vähem õiguspärast ootust abi olemuse suhtes seoses ennetähtaegse amortisatsiooniga.

5.6.2.9.   Laevapereta prahtimise tulude abikõlblikkus tonnaažimaksuga maksustamise kava jaoks

| (245) | Komisjoni 27. veebruari 2002. aasta otsuses C(2002) 582 (lõplik) osutatakse Hispaania õigusaktide kohaselt registreeritud ettevõtjatele, kelle tegevus hõlmab nende omanduses olevate või prahitud laevade käitamist. Komisjon leiab, et kõnealune lause ei saa tekitada mis tahes õiguspärast ootust, et juriidilised isikud, kelle tegevus seisneb eranditult ühe aluse laevapereta prahtimises, oleksid tonnaažimaksuga maksustamise kava jaoks abikõlblikud. Nagu selgitati eespool põhjendustes 179 ja 180, on 2002. aasta otsuses selgelt öeldud, et tonnaažimaksuga maksustamise kava tuleks kohaldada eranditult abikõlblikele alustele ja abikõlblikule mereveotegevusele. |
| --- | --- |

(245)

Komisjoni 27. veebruari 2002. aasta otsuses C(2002) 582 (lõplik) osutatakse Hispaania õigusaktide kohaselt registreeritud ettevõtjatele, kelle tegevus hõlmab nende omanduses olevate või prahitud laevade käitamist. Komisjon leiab, et kõnealune lause ei saa tekitada mis tahes õiguspärast ootust, et juriidilised isikud, kelle tegevus seisneb eranditult ühe aluse laevapereta prahtimises, oleksid tonnaažimaksuga maksustamise kava jaoks abikõlblikud. Nagu selgitati eespool põhjendustes 179 ja 180, on 2002. aasta otsuses selgelt öeldud, et tonnaažimaksuga maksustamise kava tuleks kohaldada eranditult abikõlblikele alustele ja abikõlblikule mereveotegevusele.

5.6.3.   Õiguskindlus

| (246) | Õiguskindlus on Euroopa Liidu õiguse põhinõue, mille eesmärk on tagada selle kohaldamisalasse kuuluvate õiguslike olukordade ja õigussuhete etteaimatavus. Kohtupraktika kohaselt ei võimalda õiguskindluse nõue komisjonil oma pädevuse teostamist lõputult edasi lükata ja see ei eelda asjaomase institutsiooni sekkumist (127). Siiani on selle põhimõtte mittekohaldamiseks vajalik kahe samaaegselt esineva tingimuse olemasolu:






  — | tingimuste kogumi olemasolu, mis tekitab seoses meetme nõuetekohasusega ebakindla olukorra; |
| --- | --- | --- |

(246)

Õiguskindlus on Euroopa Liidu õiguse põhinõue, mille eesmärk on tagada selle kohaldamisalasse kuuluvate õiguslike olukordade ja õigussuhete etteaimatavus. Kohtupraktika kohaselt ei võimalda õiguskindluse nõue komisjonil oma pädevuse teostamist lõputult edasi lükata ja see ei eelda asjaomase institutsiooni sekkumist (127). Siiani on selle põhimõtte mittekohaldamiseks vajalik kahe samaaegselt esineva tingimuse olemasolu:

—

tingimuste kogumi olemasolu, mis tekitab seoses meetme nõuetekohasusega ebakindla olukorra;

| — | komisjoni pikaajaline tegevusetus vaatamata sellele, et ta oli abist teadlik. |
| --- | --- |

—

komisjoni pikaajaline tegevusetus vaatamata sellele, et ta oli abist teadlik.

| (247) | Otsus Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumi kohta ja kohtuotsus Salzgitteri kohtuasjas (128) on ainsad kaks juhtumit, mille puhul vastavalt komisjon ja Esimese Astme Kohus leidsid, et õiguskindluse põhimõtte rikkumine võib isegi õiguspärase ootuse puudumisel takistada abi tagastamist. Euroopa Kohus tühistas kohtuotsuse Salzgitteri kohtuasjas just seoses õiguskindluse põhimõtte kohaldamisega (129). |
| --- | --- |

(247)

Otsus Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumi kohta ja kohtuotsus Salzgitteri kohtuasjas (128) on ainsad kaks juhtumit, mille puhul vastavalt komisjon ja Esimese Astme Kohus leidsid, et õiguskindluse põhimõtte rikkumine võib isegi õiguspärase ootuse puudumisel takistada abi tagastamist. Euroopa Kohus tühistas kohtuotsuse Salzgitteri kohtuasjas just seoses õiguskindluse põhimõtte kohaldamisega (129).

5.6.3.1.   Asjaolud, mis on seoses meetme nõuetekohasusega tekitanud ebakindla olukorra

| (248) | Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem ja Prantsuse GIE fiscaux on mitmete põhiomaduste poolest sarnased ja neil on väga samalaadne mõju (vt jaotis 5.6.1 „Võrdne kohtlemine”). Mõlemat kasutatakse pikaajaliste investeerimisvarade rahastamiseks. Neid iseloomustab maksualaselt läbipaistvate majandushuviühingute olemasolu, mis vara amortiseerivad ja kannavad selle omandiõiguse mingit tüüpi rendilepingu abil üle lõppkasutajale. Mõlemal juhul on amortisatsioon ennetähtaegne või kiirendatud ja majandushuviühingu kapitali kasvutulu on maksuvaba. Mõlemal juhul jagatakse ennetähtaegsest või kiirendatud amortisatsioonist ja kapitali kasvutulu maksuvabastusest saadav majanduslik eelis majandushuviühingu investorite ja vara lõppkasutaja vahel (vähendatud hinna kaudu), kuigi selles osas on seoses riigi sekkumisega oluline erinevus. |
| --- | --- |

(248)

Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem ja Prantsuse GIE fiscaux on mitmete põhiomaduste poolest sarnased ja neil on väga samalaadne mõju (vt jaotis 5.6.1 „Võrdne kohtlemine”). Mõlemat kasutatakse pikaajaliste investeerimisvarade rahastamiseks. Neid iseloomustab maksualaselt läbipaistvate majandushuviühingute olemasolu, mis vara amortiseerivad ja kannavad selle omandiõiguse mingit tüüpi rendilepingu abil üle lõppkasutajale. Mõlemal juhul on amortisatsioon ennetähtaegne või kiirendatud ja majandushuviühingu kapitali kasvutulu on maksuvaba. Mõlemal juhul jagatakse ennetähtaegsest või kiirendatud amortisatsioonist ja kapitali kasvutulu maksuvabastusest saadav majanduslik eelis majandushuviühingu investorite ja vara lõppkasutaja vahel (vähendatud hinna kaudu), kuigi selles osas on seoses riigi sekkumisega oluline erinevus.

| (249) | Hispaania süsteemi peamised meetmed rakendati aastate 2002 (130) ja 2003 vahel, st enne kui komisjon otsustas, et Prantsusmaa süsteem kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(249)

Hispaania süsteemi peamised meetmed rakendati aastate 2002 (130) ja 2003 vahel, st enne kui komisjon otsustas, et Prantsusmaa süsteem kujutab endast riigiabi.

| (250) | Seega on Hispaania süsteemi ja GIE fiscaux’ sarnasust arvestades Hispaania ametiasutuste ja teatavate kolmandate isikute väitel võimalik, et asjaolud, mida kasutati Prantsuse süsteemi õiguskindluse kaitseks, on tekitanud ebakindla olukorra ka seoses Hispaania süsteemi nõuetekohasusega. |
| --- | --- |

(250)

Seega on Hispaania süsteemi ja GIE fiscaux’ sarnasust arvestades Hispaania ametiasutuste ja teatavate kolmandate isikute väitel võimalik, et asjaolud, mida kasutati Prantsuse süsteemi õiguskindluse kaitseks, on tekitanud ebakindla olukorra ka seoses Hispaania süsteemi nõuetekohasusega.

| (251) | Seetõttu järeldab komisjon, et 2001. aastal ettevõtja Brittany Ferries otsuses (131) esitatud seisukoht selle kohta, et teatavad maksusoodustused on üldised meetmed, võis kahtlemata tekitada kõnealuse ebakindla olukorra. Nagu GIE fiscaux otsuse põhjenduses 192 on selgitatud, ei täpsustatud nimetatud seisukoha puhul, et sellega osutati GIE fiscaux’ kavale eelnenud abikavale, mis võis eksitada nii kõnealuse kava kui ka sellega sarnase Hispaania maksu tasaarvelduse kava kasutajaid. |
| --- | --- |

(251)

Seetõttu järeldab komisjon, et 2001. aastal ettevõtja Brittany Ferries otsuses (131) esitatud seisukoht selle kohta, et teatavad maksusoodustused on üldised meetmed, võis kahtlemata tekitada kõnealuse ebakindla olukorra. Nagu GIE fiscaux otsuse põhjenduses 192 on selgitatud, ei täpsustatud nimetatud seisukoha puhul, et sellega osutati GIE fiscaux’ kavale eelnenud abikavale, mis võis eksitada nii kõnealuse kava kui ka sellega sarnase Hispaania maksu tasaarvelduse kava kasutajaid.

| (252) | Hispaania ja kolmandate isikute esitatud muid asjaolusid silmas pidades on komisjon analüüsinud, kas asjaolud, millele osutatakse õiguspärase ootuse olemasolu (vt jaotis 5.6.1) toetuseks, võisid tekitada ebakindla olukorra. |
| --- | --- |

(252)

Hispaania ja kolmandate isikute esitatud muid asjaolusid silmas pidades on komisjon analüüsinud, kas asjaolud, millele osutatakse õiguspärase ootuse olemasolu (vt jaotis 5.6.1) toetuseks, võisid tekitada ebakindla olukorra.

| (253) | Esiteks, liikmesriigid on asutamislepingu sätete kohaselt kohustatud komisjonile teatama kavandatavast uuest abikavast. Meetmete eelnõu avaldamist Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes ei saa pidada komisjonile teatamiseks ja komisjoni reageeringu puudumine ei saanud ebakindla olukorra tekitamisele kaasa aidata. |
| --- | --- |

(253)

Esiteks, liikmesriigid on asutamislepingu sätete kohaselt kohustatud komisjonile teatama kavandatavast uuest abikavast. Meetmete eelnõu avaldamist Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes ei saa pidada komisjonile teatamiseks ja komisjoni reageeringu puudumine ei saanud ebakindla olukorra tekitamisele kaasa aidata.

| (254) | Teiseks, 2001. aasta teabenõue seoses maksu tasaarvelduse meetmega näitab, et komisjon reageeris kaebuse esitaja väidetele abi kohta. Hispaaniale esitati teabenõue, millele vastates Hispaania eitas kindlalt selliste meetmete olemasolu. Komisjon ei avalikustanud teabenõuet, aga kui edaspidi Hispaania süsteemis osaleda soovijad said sellega liitumise ajal mingil põhjusel teabenõude kohta teada, pidi neid tähelepanelikuks muutma asjaolu, et selle kohta oli esitatud kaebus komisjonile, kes leidis, et kõnealuse kava meetmeid võib käsitleda riigiabina. Teabenõue näitab ka seda, et komisjonil puudus piisav teave meetme hindamiseks ja selle põhjal ei saa järeldada, nagu oleks komisjon meetme heaks kiitnud. Kuna kõnealune teabenõue saadeti enne, kui Hispaania süsteemi moodustavad meetmed jõustusid, oleks Hispaania pidanud õiguskindluse saamiseks teavitama komisjoni kõigist kava koostisosadest. Samuti oleksid abisaajad võinud Hispaania ametiasutustelt või komisjonilt küsida kavast teavitamise või komisjoni heakskiidu kohta. Seetõttu ei ole Hispaanial ega ettevõtjatel põhjust väita, et kõnealune teabenõue või – vastust silmas pidades – komisjonipoolsete järelmeetmete puudumine on ebakindla olukorra tekitamisele kaasa aidanud. |
| --- | --- |

(254)

Teiseks, 2001. aasta teabenõue seoses maksu tasaarvelduse meetmega näitab, et komisjon reageeris kaebuse esitaja väidetele abi kohta. Hispaaniale esitati teabenõue, millele vastates Hispaania eitas kindlalt selliste meetmete olemasolu. Komisjon ei avalikustanud teabenõuet, aga kui edaspidi Hispaania süsteemis osaleda soovijad said sellega liitumise ajal mingil põhjusel teabenõude kohta teada, pidi neid tähelepanelikuks muutma asjaolu, et selle kohta oli esitatud kaebus komisjonile, kes leidis, et kõnealuse kava meetmeid võib käsitleda riigiabina. Teabenõue näitab ka seda, et komisjonil puudus piisav teave meetme hindamiseks ja selle põhjal ei saa järeldada, nagu oleks komisjon meetme heaks kiitnud. Kuna kõnealune teabenõue saadeti enne, kui Hispaania süsteemi moodustavad meetmed jõustusid, oleks Hispaania pidanud õiguskindluse saamiseks teavitama komisjoni kõigist kava koostisosadest. Samuti oleksid abisaajad võinud Hispaania ametiasutustelt või komisjonilt küsida kavast teavitamise või komisjoni heakskiidu kohta. Seetõttu ei ole Hispaanial ega ettevõtjatel põhjust väita, et kõnealune teabenõue või – vastust silmas pidades – komisjonipoolsete järelmeetmete puudumine on ebakindla olukorra tekitamisele kaasa aidanud.

| (255) | 2004. aastal Madalmaade hüvitamismeetme kohta tehtud otsuse osas juhib komisjon tähelepanu sellele, et Hispaania süsteemi meetmetest erineva meetme hüvitamine ei saanud tekitada Hispaania süsteemi suhtes ebakindlat olukorda. Asjaolu, et arvatava Hispaania abi täpne kirjeldus esitati avalikes dokumentides ainult ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse hollandikeelses versioonis, ei ole piisav, et järeldada, nagu võiksid selle lugejad oletada, et see on seotud Hispaania süsteemiga. Otsuse hollandikeelse versiooni tõlkimine või komisjonile tehtud arupärimine oleks toonud selgust, et väidetav Hispaania abi hõlmas intressitoetusi kuningliku dekreedi nr 442/1994 alusel. Lisaks sellele komisjon pelgalt nimetas asjaolu, et Hispaania oli väidetava abi olemasolu eitanud ja seda, et Madalmaadel ei õnnestunud leida piisavalt tõendeid. Nagu kõnealuses otsuses öeldakse, saab komisjon usaldada ainult liikmesriiki ja komisjoni ei saa teha vastutavaks võimaliku ebakindluse eest, mida järelmeetmete kohaldamata jätmine võis tekitada. Seega leiab komisjon, et 2004. aasta otsus ei saanud kaasa aidata ebakindla olukorra tekkimisele seoses Hispaania süsteemi seaduslikkusega. |
| --- | --- |

(255)

2004. aastal Madalmaade hüvitamismeetme kohta tehtud otsuse osas juhib komisjon tähelepanu sellele, et Hispaania süsteemi meetmetest erineva meetme hüvitamine ei saanud tekitada Hispaania süsteemi suhtes ebakindlat olukorda. Asjaolu, et arvatava Hispaania abi täpne kirjeldus esitati avalikes dokumentides ainult ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse hollandikeelses versioonis, ei ole piisav, et järeldada, nagu võiksid selle lugejad oletada, et see on seotud Hispaania süsteemiga. Otsuse hollandikeelse versiooni tõlkimine või komisjonile tehtud arupärimine oleks toonud selgust, et väidetav Hispaania abi hõlmas intressitoetusi kuningliku dekreedi nr 442/1994 alusel. Lisaks sellele komisjon pelgalt nimetas asjaolu, et Hispaania oli väidetava abi olemasolu eitanud ja seda, et Madalmaadel ei õnnestunud leida piisavalt tõendeid. Nagu kõnealuses otsuses öeldakse, saab komisjon usaldada ainult liikmesriiki ja komisjoni ei saa teha vastutavaks võimaliku ebakindluse eest, mida järelmeetmete kohaldamata jätmine võis tekitada. Seega leiab komisjon, et 2004. aasta otsus ei saanud kaasa aidata ebakindla olukorra tekkimisele seoses Hispaania süsteemi seaduslikkusega.

| (256) | Komisjon leiab, et komisjoni 2001. aasta otsuses ettevõtja Brittany Ferries kohta välja öeldud seisukoha tagajärjel tekkinud ebakindel olukord seoses Hispaania süsteemi seaduslikkusega lahenes komisjoni otsuse avaldamisega Prantsuse GIE fiscaux’ kohta. Kõnealuse otsusega anti mõista, et komisjon käsitles Prantsuse maksu tasaarvelduse süsteemi riigiabina, mis oleks pidanud juhtima Hispaania ja sealse maksu tasaarvelduse süsteemi kasutajate tähelepanu asjaolule, et kava võidakse käsitleda riigiabina. Seetõttu ei saanud see selles osas tekitada või kaasa aidata ebakindla olukorra tekkimisele. |
| --- | --- |

(256)

Komisjon leiab, et komisjoni 2001. aasta otsuses ettevõtja Brittany Ferries kohta välja öeldud seisukoha tagajärjel tekkinud ebakindel olukord seoses Hispaania süsteemi seaduslikkusega lahenes komisjoni otsuse avaldamisega Prantsuse GIE fiscaux’ kohta. Kõnealuse otsusega anti mõista, et komisjon käsitles Prantsuse maksu tasaarvelduse süsteemi riigiabina, mis oleks pidanud juhtima Hispaania ja sealse maksu tasaarvelduse süsteemi kasutajate tähelepanu asjaolule, et kava võidakse käsitleda riigiabina. Seetõttu ei saanud see selles osas tekitada või kaasa aidata ebakindla olukorra tekkimisele.

| (257) | Eespool jaotises 5.6.2.6 esitatud põhjustel leiab komisjon, et komisjoni voliniku Kroesi 2009. aastal saadetud kiri ei tekitanud ebakindlat olukorda ega aidanud kaasa selle tekkimisele. |
| --- | --- |

(257)

Eespool jaotises 5.6.2.6 esitatud põhjustel leiab komisjon, et komisjoni voliniku Kroesi 2009. aastal saadetud kiri ei tekitanud ebakindlat olukorda ega aidanud kaasa selle tekkimisele.

5.6.3.2.   Kaebuse esitamise ja menetluse algatamise vahel kulunud aeg

| (258) | Komisjon leiab, et aega, mis kulus Hispaania süsteemi uurimisele enne ametliku uurimismenetluse algatamist, tuleks arvestada 2006. aastast, kui komisjon sai kaebusi Euroopa laevatehastelt. Eespool esitatud põhjustel ei toeta meetmete eelnõu avaldamine Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes ega 2001. aastal komisjonile laekunud süüdistused, mida Hispaania 2002. aastal selgesõnaliselt eitas, arvamust, et komisjon on oma pädevuse teostamist põhjendamatult edasi lükanud. Samuti ei toeta seda arvamust 2004. aasta lõplik otsus kohtuasjas C-66/2003, mis hõlmas vastavust erinevale väidetavale riigiabimeetmele. |
| --- | --- |

(258)

Komisjon leiab, et aega, mis kulus Hispaania süsteemi uurimisele enne ametliku uurimismenetluse algatamist, tuleks arvestada 2006. aastast, kui komisjon sai kaebusi Euroopa laevatehastelt. Eespool esitatud põhjustel ei toeta meetmete eelnõu avaldamine Hispaania parlamendi ametlikus väljaandes ega 2001. aastal komisjonile laekunud süüdistused, mida Hispaania 2002. aastal selgesõnaliselt eitas, arvamust, et komisjon on oma pädevuse teostamist põhjendamatult edasi lükanud. Samuti ei toeta seda arvamust 2004. aasta lõplik otsus kohtuasjas C-66/2003, mis hõlmas vastavust erinevale väidetavale riigiabimeetmele.

| (259) | 2006. aastal esitatud esimese kaebuse ja 2011. aastal algatatud ametliku uurimismenetluse vahele jäänud aeg ei tundu olevat ülemäärane, arvestades juhtumiga seotud maksumeetmete hulka, maksu tasaarvelduse tehingute keerukust ja renditehingute läbipaistvuse puudumist. Lisaks sellele saatis komisjon 2006. aasta septembrist kuni 2010. aasta maini (132) kaheksa ametlikku teabenõuet ja oli järjepidevalt Hispaania ametiasutustega ühenduses. |
| --- | --- |

(259)

2006. aastal esitatud esimese kaebuse ja 2011. aastal algatatud ametliku uurimismenetluse vahele jäänud aeg ei tundu olevat ülemäärane, arvestades juhtumiga seotud maksumeetmete hulka, maksu tasaarvelduse tehingute keerukust ja renditehingute läbipaistvuse puudumist. Lisaks sellele saatis komisjon 2006. aasta septembrist kuni 2010. aasta maini (132) kaheksa ametlikku teabenõuet ja oli järjepidevalt Hispaania ametiasutustega ühenduses.

| (260) | Alles 2010. aasta oktoobris sai komisjon uue kaebuse, mis sisaldas peamist tegurit kava hindamiseks, nimelt maksuekspertide põhjalikku analüüsi, milles kirjeldatakse kava toimimist ja selle mõju. Järelikult ei tundu Hispaania süsteemi uurimiseks kulunud aeg olevat piisav, et tugineda õiguskindlusele. |
| --- | --- |

(260)

Alles 2010. aasta oktoobris sai komisjon uue kaebuse, mis sisaldas peamist tegurit kava hindamiseks, nimelt maksuekspertide põhjalikku analüüsi, milles kirjeldatakse kava toimimist ja selle mõju. Järelikult ei tundu Hispaania süsteemi uurimiseks kulunud aeg olevat piisav, et tugineda õiguskindlusele.

| (261) | Arvestades kõnealuste meetmete keerukust, ei saa komisjon välistada, et 2001. aasta otsus ettevõtja Brittany Ferries kohta võis tekitada õigusliku ebakindluse Hispaania süsteemi abina käsitlemise kohta, nagu Hispaania ja abisaajad väidavad. Olukord võis siiski olla selline ainult komisjoni otsuse avaldamiseni 30. aprilli 2007. aasta Euroopa Liidu Teatajas Prantsuse GIE fiscaux’ kohta, milles komisjon tegi kindlaks, et kava kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(261)

Arvestades kõnealuste meetmete keerukust, ei saa komisjon välistada, et 2001. aasta otsus ettevõtja Brittany Ferries kohta võis tekitada õigusliku ebakindluse Hispaania süsteemi abina käsitlemise kohta, nagu Hispaania ja abisaajad väidavad. Olukord võis siiski olla selline ainult komisjoni otsuse avaldamiseni 30. aprilli 2007. aasta Euroopa Liidu Teatajas Prantsuse GIE fiscaux’ kohta, milles komisjon tegi kindlaks, et kava kujutab endast riigiabi.

| (262) | Sellest lähtuvalt teeb komisjon järelduse, et abi tagasimaksmist ei tohiks nõuda Hispaania süsteemi tehingutelt, mille jaoks anti abi ajavahemikul maksu tasaarvelduse süsteemi kohaldamisest aastal 2002 kuni 30. aprillini 2007. |
| --- | --- |

(262)

Sellest lähtuvalt teeb komisjon järelduse, et abi tagasimaksmist ei tohiks nõuda Hispaania süsteemi tehingutelt, mille jaoks anti abi ajavahemikul maksu tasaarvelduse süsteemi kohaldamisest aastal 2002 kuni 30. aprillini 2007.

5.6.4.   Tagasinõutavate summade kindlaksmääramine

| (263) | Komisjon hindas erinevaid maksumeetmeid, mis on riigiabi kavad. Käesoleva otsuse eesmärk ei ole kindlaks teha täpsed summad, mis iga abisaaja iga Hispaania süsteemi tehingu puhul sai. Komisjon leiab, et liikmesriik peaks järgima iga tehingu puhul eraldi alltoodud metoodikat, et määrata kindlaks abisaajad ja neilt tagasinõutav kokkusobimatu abi summa. Kõnealust metoodikat võib koostöös Hispaania ametiasutustega veelgi täiustada eelkõige selleks, et kindlaks teha investorite saadud maksusoodustuse tegelik suurus, arvestades nende isiklikku maksuolukorda. |
| --- | --- |

(263)

Komisjon hindas erinevaid maksumeetmeid, mis on riigiabi kavad. Käesoleva otsuse eesmärk ei ole kindlaks teha täpsed summad, mis iga abisaaja iga Hispaania süsteemi tehingu puhul sai. Komisjon leiab, et liikmesriik peaks järgima iga tehingu puhul eraldi alltoodud metoodikat, et määrata kindlaks abisaajad ja neilt tagasinõutav kokkusobimatu abi summa. Kõnealust metoodikat võib koostöös Hispaania ametiasutustega veelgi täiustada eelkõige selleks, et kindlaks teha investorite saadud maksusoodustuse tegelik suurus, arvestades nende isiklikku maksuolukorda.

| (264) | 1. etapp: tehingu tulemusena saadud maksusoodustuse kogusumma arvutamine. See on majandushuviühingu või selle investorite tegelikult saadud maksusoodustuste nüüdispuhasväärtus (st enne soodustustest selle osa mahaarvamist, mis kantakse hinnasoodustusena üle mereveoettevõtjale). Nüüdispuhasväärtus tuleks arvutada amortisatsiooni, st maksuameti loa saanud ennetähtaegse amortisatsiooni alguskuupäeval, ja selle arvutamise jaoks kasutatud diskontomäärad peaksid põhinema tegelikul turuolukorral. Komisjon teeb ettepaneku, et Hispaania võib kasutada vaikimisi arvutusi, mis majandushuviühing esitas maksuametile, taotledes ennetähtaegset amortisatsiooni (vt eespool põhjendus 168). Põhimõtteliselt arvestatakse, et maksusoodustus on antud sellel kuupäeval, millal majandushuviühingul või selle investoritel tuleb maksta tasumisele kuuluvad maksud. |
| --- | --- |

(264)

1. etapp: tehingu tulemusena saadud maksusoodustuse kogusumma arvutamine. See on majandushuviühingu või selle investorite tegelikult saadud maksusoodustuste nüüdispuhasväärtus (st enne soodustustest selle osa mahaarvamist, mis kantakse hinnasoodustusena üle mereveoettevõtjale). Nüüdispuhasväärtus tuleks arvutada amortisatsiooni, st maksuameti loa saanud ennetähtaegse amortisatsiooni alguskuupäeval, ja selle arvutamise jaoks kasutatud diskontomäärad peaksid põhinema tegelikul turuolukorral. Komisjon teeb ettepaneku, et Hispaania võib kasutada vaikimisi arvutusi, mis majandushuviühing esitas maksuametile, taotledes ennetähtaegset amortisatsiooni (vt eespool põhjendus 168). Põhimõtteliselt arvestatakse, et maksusoodustus on antud sellel kuupäeval, millal majandushuviühingul või selle investoritel tuleb maksta tasumisele kuuluvad maksud.

| (265) | 2. etapp: tehingu suhtes üldiste maksumeetmete kohaldamisest tuleneva maksusoodustuse arvutamine. Tegemist on 1. etapiga sarnaselt arvutatava maksusoodustuste summa nüüdispuhasväärtusega, mille majandushuviühing või selle investorid oleksid saanud võrreldavas olukorras, mille puhul oleks kasutatud ainult kiirendatud amortisatsiooni meedet alates hetkest, millal laeva hakati käitama, ja tehingu maksustamine toimunuks ettevõtte maksustamise tavapärase korra kohaselt. Kirjeldatud stsenaariumi korral oleks aluse mereveoettevõtjale müümise puhul saadav kapitali kasvutulu olnud mereveoettevõtja poolt optsiooni kasutamise kuupäeval maksustatav äriühingu tuludele üldiselt kohaldatava ettevõtte tulumaksuga. Põhimõtteliselt arvestatakse, et maksusoodustus on saadud sellel kuupäeval, millal majandushuviühingul või selle investoritel tuleb maksta tasumisele kuuluvad maksud. |
| --- | --- |

(265)

2. etapp: tehingu suhtes üldiste maksumeetmete kohaldamisest tuleneva maksusoodustuse arvutamine. Tegemist on 1. etapiga sarnaselt arvutatava maksusoodustuste summa nüüdispuhasväärtusega, mille majandushuviühing või selle investorid oleksid saanud võrreldavas olukorras, mille puhul oleks kasutatud ainult kiirendatud amortisatsiooni meedet alates hetkest, millal laeva hakati käitama, ja tehingu maksustamine toimunuks ettevõtte maksustamise tavapärase korra kohaselt. Kirjeldatud stsenaariumi korral oleks aluse mereveoettevõtjale müümise puhul saadav kapitali kasvutulu olnud mereveoettevõtja poolt optsiooni kasutamise kuupäeval maksustatav äriühingu tuludele üldiselt kohaldatava ettevõtte tulumaksuga. Põhimõtteliselt arvestatakse, et maksusoodustus on saadud sellel kuupäeval, millal majandushuviühingul või selle investoritel tuleb maksta tasumisele kuuluvad maksud.

| (266) | 3. etapp: riigiabiga samaväärse maksusoodustuse arvutamine. Kuna komisjon käsitleb kiirendatud amortisatsiooni üldise meetmena, ei kujuta sellele meetmele vastav soodustuse suurus (st teatavate maksusummade tasumise edasilükkamine) endast riigiabi. 1. ja 2. etapil saadud summade vahe peaks vastama abile, mille majandushuviühing ja selle investorid kõnealuste maksumeetmete kasutajatena said, st kogu soodustuse nüüdispuhasväärtusele, mis saadi ennetähtaegse amortisatsiooni, tonnaažimaksuga maksustamise korra (mille rakendamiseks majandushuviühingud ei ole abikõlblikud) ja RIS artikli 50 lõike 3 alusel saadud kapitali kasvutulude maksuvabastuse kasutamisega. Põhimõtteliselt loetakse, et maksusoodustus on saadud sellel kuupäeval, millal majandushuviühingul või selle investoritel tuleb maksta tasumisele kuuluvad maksud. |
| --- | --- |

(266)

3. etapp: riigiabiga samaväärse maksusoodustuse arvutamine. Kuna komisjon käsitleb kiirendatud amortisatsiooni üldise meetmena, ei kujuta sellele meetmele vastav soodustuse suurus (st teatavate maksusummade tasumise edasilükkamine) endast riigiabi. 1. ja 2. etapil saadud summade vahe peaks vastama abile, mille majandushuviühing ja selle investorid kõnealuste maksumeetmete kasutajatena said, st kogu soodustuse nüüdispuhasväärtusele, mis saadi ennetähtaegse amortisatsiooni, tonnaažimaksuga maksustamise korra (mille rakendamiseks majandushuviühingud ei ole abikõlblikud) ja RIS artikli 50 lõike 3 alusel saadud kapitali kasvutulude maksuvabastuse kasutamisega. Põhimõtteliselt loetakse, et maksusoodustus on saadud sellel kuupäeval, millal majandushuviühingul või selle investoritel tuleb maksta tasumisele kuuluvad maksud.

| (267) | 4. etapp: siseturuga kokkusobiva abisumma arvutamine. Majandushuviühingu või selle investorite saadud abi, nagu on arvutatud 3. etapil, on siseturuga kokkusobiv, kuna see vastab mereveoettevõtjale üle kantud soodustusele, mis oleks siseturuga kokkusobiv, kui seda oleks käsitletud riigiabina mereveoettevõtjale. Mereveoettevõtjale üle kantud abi protsendimäär tuleb kindlaks määrata samasuguse arvutuse põhjal nagu on need, mis majandushuviühingud esitavad loataotluses maksuametile (vt eespool põhjendus 136) ja võimaldavad saada hüvitist, mis on vahendusturuga kooskõlas. Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 202–210, võib osa mereveoettevõtjale üle kantud soodustusest lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui mereveoettevõtja, asjaomane laev ja selle veotegevus on merendusalaste suuniste kohaselt abikõlblikud. Kokkusobiv summa tuleb kindlaks määrata kooskõlas merendusalaste suuniste 11. peatükiga, võttes asjakohaselt arvesse kogu abi, mis on kõnealusele mereveoettevõtjale EMPs juba antud. Kui on tegemist EMP liikmesriigiga, tuleb ettevõtja asukohariigis antud abile lisada eelkõige Hispaanias antud abisummad. Abisummat, mis ületab piirmäära või ei ole kooskõlas merendusalaste suuniste 11. peatükiga, käsitletakse kokkusobimatu riigiabina. |
| --- | --- |

(267)

4. etapp: siseturuga kokkusobiva abisumma arvutamine. Majandushuviühingu või selle investorite saadud abi, nagu on arvutatud 3. etapil, on siseturuga kokkusobiv, kuna see vastab mereveoettevõtjale üle kantud soodustusele, mis oleks siseturuga kokkusobiv, kui seda oleks käsitletud riigiabina mereveoettevõtjale. Mereveoettevõtjale üle kantud abi protsendimäär tuleb kindlaks määrata samasuguse arvutuse põhjal nagu on need, mis majandushuviühingud esitavad loataotluses maksuametile (vt eespool põhjendus 136) ja võimaldavad saada hüvitist, mis on vahendusturuga kooskõlas. Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 202–210, võib osa mereveoettevõtjale üle kantud soodustusest lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui mereveoettevõtja, asjaomane laev ja selle veotegevus on merendusalaste suuniste kohaselt abikõlblikud. Kokkusobiv summa tuleb kindlaks määrata kooskõlas merendusalaste suuniste 11. peatükiga, võttes asjakohaselt arvesse kogu abi, mis on kõnealusele mereveoettevõtjale EMPs juba antud. Kui on tegemist EMP liikmesriigiga, tuleb ettevõtja asukohariigis antud abile lisada eelkõige Hispaanias antud abisummad. Abisummat, mis ületab piirmäära või ei ole kooskõlas merendusalaste suuniste 11. peatükiga, käsitletakse kokkusobimatu riigiabina.

| (268) | Kuna ülemmäär arvutatakse merendusalaste suuniste 11. peatükis aastapõhiselt ja mereveoettevõtja saadud soodustus on seotud pikaajalise varaga, nõustub komisjon, et kõnealuse ülemmäära kohaldamiseks võib soodustuse, mis mereveoettevõtjad saavad Hispaania süsteemi tehingute tulemusena, jagada asjaomase laeva tavapärasele amortisatsiooniajale (kümme aastat). |
| --- | --- |

(268)

Kuna ülemmäär arvutatakse merendusalaste suuniste 11. peatükis aastapõhiselt ja mereveoettevõtja saadud soodustus on seotud pikaajalise varaga, nõustub komisjon, et kõnealuse ülemmäära kohaldamiseks võib soodustuse, mis mereveoettevõtjad saavad Hispaania süsteemi tehingute tulemusena, jagada asjaomase laeva tavapärasele amortisatsiooniajale (kümme aastat).

| (269) | Kuna see vastab hüvitisele, mis on finantsinvestorite vahendusturuga kooskõlas, käsitletakse siseturuga kokkusobiva soodustuse ülekandmisel mereveoettevõtjatele ka kõnealust hüvitist samas ulatuses siseturuga kokkusobiva või kokkusobimatu abina, samalaadselt mereveoettevõtjale suunatud soodustusega (vt eespool põhjendus 201). |
| --- | --- |

(269)

Kuna see vastab hüvitisele, mis on finantsinvestorite vahendusturuga kooskõlas, käsitletakse siseturuga kokkusobiva soodustuse ülekandmisel mereveoettevõtjatele ka kõnealust hüvitist samas ulatuses siseturuga kokkusobiva või kokkusobimatu abina, samalaadselt mereveoettevõtjale suunatud soodustusega (vt eespool põhjendus 201).

5.6.5.   Lepingutingimused

| (270) | Nagu eespool märgitud, teavitas PYMAR komisjoni teatavatest tingimustest, mida sisaldavad mõned lepingud investorite, mereveoettevõtjate ja laevatehaste vahel. Nimetatud tingimuste kohaselt peavad laevatehased hüvitama teistele osapooltele kahju, kui loodetud maksusoodustus jääb saamata. |
| --- | --- |

(270)

Nagu eespool märgitud, teavitas PYMAR komisjoni teatavatest tingimustest, mida sisaldavad mõned lepingud investorite, mereveoettevõtjate ja laevatehaste vahel. Nimetatud tingimuste kohaselt peavad laevatehased hüvitama teistele osapooltele kahju, kui loodetud maksusoodustus jääb saamata.

| (271) | Komisjon märkis oma lõplikus eitavas vastuses osalise tagasimakse kohta seoses käesoleva juhtumiga väga sarnase Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumiga (133), et „asjaolu, mille kohaselt majandushuviühingute võetud finants- ja õigusalased riskid kanduvad teatud juhtudel lepinguga üle varade kasutajatele, ei saa vastustada põhimõtet, mille kohaselt on ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmisel komisjoni eesmärgiks võtta abisaajatelt ära eelis, mille nad turul võrreldes konkurentidega said, ja taastada abi andmisele eelnenud olukord.” Komisjon tegi järelduse, et „selle eesmärgi realiseerimine ei sõltu ... abi kasutajate poolt sõlmitud lepingutest”. |
| --- | --- |

(271)

Komisjon märkis oma lõplikus eitavas vastuses osalise tagasimakse kohta seoses käesoleva juhtumiga väga sarnase Prantsuse GIE fiscaux’ juhtumiga (133), et „asjaolu, mille kohaselt majandushuviühingute võetud finants- ja õigusalased riskid kanduvad teatud juhtudel lepinguga üle varade kasutajatele, ei saa vastustada põhimõtet, mille kohaselt on ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmisel komisjoni eesmärgiks võtta abisaajatelt ära eelis, mille nad turul võrreldes konkurentidega said, ja taastada abi andmisele eelnenud olukord.” Komisjon tegi järelduse, et „selle eesmärgi realiseerimine ei sõltu ... abi kasutajate poolt sõlmitud lepingutest”.

| (272) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks ning see on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (134). Teiste sõnadega, ebaseaduslikult makstud riigiabi tagasinõudmise peamine eesmärk on ära hoida konkurentsi moonutamist, mis on põhjustatud sellise abiga tagatud konkurentsieelistest (135). Abi tagastamisega kaotab abisaaja eelise, mis tal oma konkurentide ees turul oli, ning abi andmisele eelnenud olukord on taastatud (136). |
| --- | --- |

(272)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks ning see on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (134). Teiste sõnadega, ebaseaduslikult makstud riigiabi tagasinõudmise peamine eesmärk on ära hoida konkurentsi moonutamist, mis on põhjustatud sellise abiga tagatud konkurentsieelistest (135). Abi tagastamisega kaotab abisaaja eelise, mis tal oma konkurentide ees turul oli, ning abi andmisele eelnenud olukord on taastatud (136).

| (273) | Selle tulemuse saavutamiseks peab komisjonil olema õigus nõuda abi tagasi selle tegelikelt saajatelt, et täita konkurentsiolukorra taastamise ülesanne turgudel, kus on toimunud konkurentsitingimuste moonutamine. Sel eesmärgil peab komisjon suutma kindlalt tuvastada ettevõtjad, kes on kohustatud tagasi maksma ebaseadusliku abi, mis on tunnistatud kokkusobimatuks. Kõnealust eesmärki nurjaks pöördumatult see, kui eraõiguslikud isikud oleksid lepingutingimuste abil võimelised komisjoni võetud tagastamisotsuste mõju muutma. Kui selline võimalus oleks olemas, kasutaksid läbirääkimistel tugeva positsiooniga ettevõtjad seda kaitseks tagastamisotsuste vastu, võttes seega riigiabi kontrollilt võimaluse saavutada praktilisi tulemusi. |
| --- | --- |

(273)

Selle tulemuse saavutamiseks peab komisjonil olema õigus nõuda abi tagasi selle tegelikelt saajatelt, et täita konkurentsiolukorra taastamise ülesanne turgudel, kus on toimunud konkurentsitingimuste moonutamine. Sel eesmärgil peab komisjon suutma kindlalt tuvastada ettevõtjad, kes on kohustatud tagasi maksma ebaseadusliku abi, mis on tunnistatud kokkusobimatuks. Kõnealust eesmärki nurjaks pöördumatult see, kui eraõiguslikud isikud oleksid lepingutingimuste abil võimelised komisjoni võetud tagastamisotsuste mõju muutma. Kui selline võimalus oleks olemas, kasutaksid läbirääkimistel tugeva positsiooniga ettevõtjad seda kaitseks tagastamisotsuste vastu, võttes seega riigiabi kontrollilt võimaluse saavutada praktilisi tulemusi.

| (274) | Samas teatas Euroopa Kohus oma hiljutises otsuses Residex’ kohtuasjas (137), et siseriikliku kohtu ülesanne on kõiki juhtumi eripärasid arvesse võttes tuvastada abisaajad või teatud tingimustel garantii vormis antud riigiabi saajad ja nõuda tagasi kõne all olev abi kogu summa ulatuses. Olenemata sellest, kes võib olla abi saaja, ja arvestades, et nende meetmete eesmärk, mille siseriiklikud kohtud peavad ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 rikkumise korral võtma, on peamiselt kõne all oleva abi maksmisele eelnenud konkurentsiolukorra taastamine, peavad need kohtud tagama, et seoses ülalnimetatud sätete kehtivusega võetud meetmed võimaldaksid sellise eesmärgi saavutada. See näitab, et abi põhjustatud moonutuse kõrvaldamiseks võivad siseriiklikud kohtud vajaduse korral sekkuda ja kuulutada lepingud kehtetuks isegi nende osapoolte kahjuks, kes ei ole abisaajad, st käesoleval juhul laenuandjad, kelle nõudeid toetas riigipoolne tagatis. Sama põhimõte kehtib veelgi enam komisjoni puhul, kui ta esitab abisaajatele abi tagastamise nõude. Siinkohal tuleks rõhutada, et komisjonil tuleb teha abimeetme kohta lõplik otsus, samas kui siseriiklikel kohtutel tuleb kaitsta üksikisikute õigusi olukorras, kus on rikutud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustust teatada komisjonile eelnevalt riigiabi andmisest. |
| --- | --- |

(274)

Samas teatas Euroopa Kohus oma hiljutises otsuses Residex’ kohtuasjas (137), et siseriikliku kohtu ülesanne on kõiki juhtumi eripärasid arvesse võttes tuvastada abisaajad või teatud tingimustel garantii vormis antud riigiabi saajad ja nõuda tagasi kõne all olev abi kogu summa ulatuses. Olenemata sellest, kes võib olla abi saaja, ja arvestades, et nende meetmete eesmärk, mille siseriiklikud kohtud peavad ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 rikkumise korral võtma, on peamiselt kõne all oleva abi maksmisele eelnenud konkurentsiolukorra taastamine, peavad need kohtud tagama, et seoses ülalnimetatud sätete kehtivusega võetud meetmed võimaldaksid sellise eesmärgi saavutada. See näitab, et abi põhjustatud moonutuse kõrvaldamiseks võivad siseriiklikud kohtud vajaduse korral sekkuda ja kuulutada lepingud kehtetuks isegi nende osapoolte kahjuks, kes ei ole abisaajad, st käesoleval juhul laenuandjad, kelle nõudeid toetas riigipoolne tagatis. Sama põhimõte kehtib veelgi enam komisjoni puhul, kui ta esitab abisaajatele abi tagastamise nõude. Siinkohal tuleks rõhutada, et komisjonil tuleb teha abimeetme kohta lõplik otsus, samas kui siseriiklikel kohtutel tuleb kaitsta üksikisikute õigusi olukorras, kus on rikutud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustust teatada komisjonile eelnevalt riigiabi andmisest.

| (275) | Järelikult on lepingutingimused, mis kaitsevad abisaajaid ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise eest, kandes teistele isikutele üle abi tagastamise õigusliku ja majandusliku riski, vastuolus asutamislepinguga kehtestatud riigiabi kontrollisüsteemi olemusega. Selline süsteem on ühendusele antud ülesannete täitmiseks, eelkõige siseturu toimimiseks hädavajalik ja kujutab endast avalikku korda reguleerivaid norme (138). Seega ei saa eraõiguslikud isikud sellest lepingutingimusi kasutades kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

(275)

Järelikult on lepingutingimused, mis kaitsevad abisaajaid ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise eest, kandes teistele isikutele üle abi tagastamise õigusliku ja majandusliku riski, vastuolus asutamislepinguga kehtestatud riigiabi kontrollisüsteemi olemusega. Selline süsteem on ühendusele antud ülesannete täitmiseks, eelkõige siseturu toimimiseks hädavajalik ja kujutab endast avalikku korda reguleerivaid norme (138). Seega ei saa eraõiguslikud isikud sellest lepingutingimusi kasutades kõrvale kalduda.

| (276) | See kehtib ka vaatlusaluse olukorra kohta Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemis, milles riik mõningaid laevatehaseid aktsionärina kontrollib. Kuni asjaoluni, et avalik-õiguslikud laevatehased sätestasid lepingutingimused, mis kaitsevad abisaajaid abi tagastamise eest, takistab nende käitumine ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi tagastamise nõude täitmist. Lisaks sellele võivad riigi kontrolli all olevad ettevõtjad, üritades oma lepinguosalisi abi tagastamise eest kaitsta, avaldada märkimisväärset survet oma eraõiguslikest isikutest konkurentidele, mõjutades neid lepingutesse samasuguseid tingimusi lisama, mille tulemuseks on abisaajate üldine kaitse abi tagastamise eest. |
| --- | --- |

(276)

See kehtib ka vaatlusaluse olukorra kohta Hispaania maksu tasaarvelduse süsteemis, milles riik mõningaid laevatehaseid aktsionärina kontrollib. Kuni asjaoluni, et avalik-õiguslikud laevatehased sätestasid lepingutingimused, mis kaitsevad abisaajaid abi tagastamise eest, takistab nende käitumine ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi tagastamise nõude täitmist. Lisaks sellele võivad riigi kontrolli all olevad ettevõtjad, üritades oma lepinguosalisi abi tagastamise eest kaitsta, avaldada märkimisväärset survet oma eraõiguslikest isikutest konkurentidele, mõjutades neid lepingutesse samasuguseid tingimusi lisama, mille tulemuseks on abisaajate üldine kaitse abi tagastamise eest.

6.   JÄRELDUS

Komisjon järeldab, et:

| — | vastavalt merendusalastele suunistele ja 27. veebruari 2002. aasta otsusele, millega lubatakse kohaldada Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korda, ei käsitleta tegevust, mis koosneb ainult aluste rentimisest, prahtimisest või väljarentimisest, veoteenustena. Seega ei ole need tegevusliigid abikõlblikud komisjoni heakskiidu saanud Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaselt; |
| --- | --- |

—

vastavalt merendusalastele suunistele ja 27. veebruari 2002. aasta otsusele, millega lubatakse kohaldada Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korda, ei käsitleta tegevust, mis koosneb ainult aluste rentimisest, prahtimisest või väljarentimisest, veoteenustena. Seega ei ole need tegevusliigid abikõlblikud komisjoni heakskiidu saanud Hispaania tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaselt;

| — | TRLIS artikli 115 lõiget 11 ja artikli 48 lõiget 4 ning RIS artiklit 49 (renditud varade ennetähtaegne amortisatsioon), tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamist abikõlbmatutele majandushuviühingutele ja RIS artikli 50 lõiget 3 käsitatakse riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

TRLIS artikli 115 lõiget 11 ja artikli 48 lõiget 4 ning RIS artiklit 49 (renditud varade ennetähtaegne amortisatsioon), tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamist abikõlbmatutele majandushuviühingutele ja RIS artikli 50 lõiget 3 käsitatakse riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;

| — | kõnealused meetmed ei kujuta endast määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohaselt olemasolevat abi, sest komisjonile nendest ei teatatud ega saadud nende osas ka muul viisil komisjoni luba; |
| --- | --- |

—

kõnealused meetmed ei kujuta endast määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohaselt olemasolevat abi, sest komisjonile nendest ei teatatud ega saadud nende osas ka muul viisil komisjoni luba;

| — | Hispaania on rakendanud kõnealust abi ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

Hispaania on rakendanud kõnealust abi ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3;

| — | järelikult on Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem, mis hõlmab TRLIS artikli 115 lõike 11 ja artikli 48 lõike 4 ning RIS artikli 49 (renditud varade ennetähtaegne amortisatsioon) ühist kasutamist, tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamist abikõlbmatutele majandushuviühingutele ja RIS artikli 50 lõike 3 kasutamist, ebaseaduslik; |
| --- | --- |

—

järelikult on Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem, mis hõlmab TRLIS artikli 115 lõike 11 ja artikli 48 lõike 4 ning RIS artikli 49 (renditud varade ennetähtaegne amortisatsioon) ühist kasutamist, tonnaažimaksuga maksustamise korra kohaldamist abikõlbmatutele majandushuviühingutele ja RIS artikli 50 lõike 3 kasutamist, ebaseaduslik;

| — | majandushuviühingule või selle investoritele antavat abi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui see vastab hüvitistele, mis on finantsinvestorite vahendusturuga kooskõlas ja suunatakse mereveoettevõtjatele, kes on merendusalaste suuniste kohaselt abikõlblikud ja vastavad kõnealustes suunistes sätestatud tingimustele. Eelkõige tähendab see, et mereveoettevõtjatele üle kantud kogusumma ei ületa suuniste 11. peatükis kehtestatud piirmäära; |
| --- | --- |

—

majandushuviühingule või selle investoritele antavat abi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui see vastab hüvitistele, mis on finantsinvestorite vahendusturuga kooskõlas ja suunatakse mereveoettevõtjatele, kes on merendusalaste suuniste kohaselt abikõlblikud ja vastavad kõnealustes suunistes sätestatud tingimustele. Eelkõige tähendab see, et mereveoettevõtjatele üle kantud kogusumma ei ületa suuniste 11. peatükis kehtestatud piirmäära;

| — | see osa abist, mis ületab siseturuga kokkusobiva abi summa, tuleb abisaajatelt, st majandushuviühingutelt ja nende investoritelt, tagasi nõuda, ilma et nimetatud abisaajatel oleks võimalik jätta abi tagastamise koorem teiste isikute kanda; |
| --- | --- |

—

see osa abist, mis ületab siseturuga kokkusobiva abi summa, tuleb abisaajatelt, st majandushuviühingutelt ja nende investoritelt, tagasi nõuda, ilma et nimetatud abisaajatel oleks võimalik jätta abi tagastamise koorem teiste isikute kanda;

| — | komisjon ei tohiks nõuda abi tagasimaksmist Hispaania süsteemi tehingutelt, mille jaoks anti abi ajavahemikul maksu tasaarvelduse süsteemi kohaldamisest aastal 2002 kuni 30. aprillini 2007, mis on France GIE fiscaux’ juhtumit C-46/2004 puudutava otsuse avaldamise kuupäev (vt eespool põhjendus 261); |
| --- | --- |

—

komisjon ei tohiks nõuda abi tagasimaksmist Hispaania süsteemi tehingutelt, mille jaoks anti abi ajavahemikul maksu tasaarvelduse süsteemi kohaldamisest aastal 2002 kuni 30. aprillini 2007, mis on France GIE fiscaux’ juhtumit C-46/2004 puudutava otsuse avaldamise kuupäev (vt eespool põhjendus 261);

| — | pärast seda kuupäeva ei riku abi tagastamise nõue Euroopa Liidu õiguses kinnitust leidnud õiguspärase ootuse kaitse ja õiguskindluse üldiseid põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

pärast seda kuupäeva ei riku abi tagastamise nõue Euroopa Liidu õiguses kinnitust leidnud õiguspärase ootuse kaitse ja õiguskindluse üldiseid põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Meetmed, mis tulenevad TRLIS artikli 115 lõikest 11 (renditud varade ennetähtaegne amortisatsioon), ettevõtjate, laevade ja abikõlbmatu tegevuse maksustamisest tonnaaži alusel ja RIS artikli 50 lõikest 3, kujutavad endast riigiabi majandushuviühingutele ja nende liikmetele, mis on Hispaanias 1. jaanuaril 2002. aastal ebaseaduslikult jõustatud ja mis rikuvad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud riigiabimeetmed on siseturuga kokkusobimatud, välja arvatud juhul, kui abi vastab hüvitisele, mis on finantsinvestorite vahendusturuga kooskõlas ja suunatakse mereveoettevõtjatele, kes on merendusalaste suuniste kohaselt abikõlblikud ja vastavad kõnealustes suunistes sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Hispaania lõpetab artiklis 1 osutatud abikava kohaldamise ühisturuga kokkusobimatus ulatuses.

Artikkel 4

1.   Hispaania nõuab tagasi artiklis 1 osutatud kava kohaselt antud kokkusobimatu abi sellest kasu saanud majandushuviühingu investoritelt, ilma et nimetatud abisaajatel oleks võimalik jätta abi tagastamise koorem teiste isikute kanda. Siiski ei toimu mingit tagasimaksmist seoses finantseerimistehingute raames antud abiga, mille puhul riiklikud pädevad ametiasutused kohustusid kohaldama kõnealuste meetmetega seotud soodustust õiguslikult siduva dokumendi alusel, mis võeti vastu enne 30. aprilli 2007.

2.   Tagastatavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal abi tehti selle kasutajatele kättesaadavaks, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (139) V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008 (140), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast tühistab Hispaania kõik artiklis 1 osutatud kava alusel veel tegemata maksed.

Artikkel 5

1.   Artiklis 1 osutatud kava alusel antud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Hispaania tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsusest teatamise kuupäeva.

Artikkel 6

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist esitab Hispaania järgmise teabe:

| a) | artiklis 1 osutatud kava alusel abi saanute loetelu ja neist igaühele kava alusel antud abi kogusumma; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 osutatud kava alusel abi saanute loetelu ja neist igaühele kava alusel antud abi kogusumma;

| b) | igalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

b)

igalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Hispaania teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artiklis 1 osutatud kava alusel antud abi on lõplikult tagastatud. Hispaania esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 17. juuli 2013

Komisjoni nimel

Joaquín ALMUNIA

asepresident

---

(1)  ELT C 276, 21.9.2011, lk 5.

1

(2)  Vt parlamendi küsimus E-5819/2010, millele vastati 31.8.2010.

2

(3)  Vt joonealune märkus nr 1.

3

(4)  Hispaania väikeste ja keskmise suurusega laevatehaste ühendus.

4

(5)  Liisinguettevõtja ja mereveoettevõtja allkirjastavad ka ostuoptsiooni ja müügioptsiooni lepingu.

5

(6)  Vt joonealune märkus nr 3.

6

(7)  Esitatud 26. juuli 2010. aasta kirjas.

7

(8)  Kapitali kasvutulu saadakse tavaliselt vara müügist, mis on ennetähtaegse ja kiirendatud amortisatsiooni tõttu üleamortiseeritud, kuna vara allesjäänud maksustatav väärtus on selle müügihinnast tõenäoliselt tunduvalt madalam.

8

(9)  Laeva müügihinna ja maksustatava väärtuse vahe. Laeva maksustatav väärtus on makstud alghind, mida on selle amortisatsiooni arvestades vähendatud (kulud). Kõnealusel juhul on laev enne majandushuviühingu ümberlülitumist tonnaažimaksu korrale täielikult või peaaegu täielikult amortiseerunud, st selle raamatupidamislik väärtus on olematu või nullilähedane.

9

(10)  See hõlmab Hispaania esitatud teavet, sealhulgas kolme konkreetset näidet taotlusest, mille majandushuviühing esitas maksuhaldurile vastavalt ettevõtte tulumaksu seaduse konsolideeritud redaktsiooni (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades – TRLIS) artikli 115 lõikele 11, ning taotlusele lisatud lepingutest ja muudest lisadest.

10

Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades

(11)  Käesolevas otsuses viitab „amortisatsioon” vahet tegemata amortisatsioonikulu mahaarvamisele, mida teeb varaobjekti omanik, ning rentniku tehtud selliste maksete mahaarvamisele, mida tasutakse rendileandja nõudmisel varaobjekti kulutuste katmiseks. Renditud varade kiirendatud amortisatsioon viitab vastavalt rentnike võimalusele kõnealused maksed kahe või kolmekordse lineaarse kulumiarvestusmäära piires maha arvata.

11

(12)  5. märtsi 2004. aasta kuninga seadusandlik dekreet 4/2004, millega kiidetakse heaks ettevõtte tulumaksu seaduse konsolideeritud versioon ja mis avaldati 11. märtsil 2004. aastal Hispaania ametlikus väljaandes (BOE).

12

(13)  30. juuli 2004. aasta kuninglik dekreet 1777/2004, millega kiidetakse heaks ettevõtte tulumaksu määrus ja mis avaldati 6. augustil 2004. aastal Hispaania ametlikus väljaandes (BOE).

13

(14)  Välja arvatud ostuoptsiooni väärtus.

14

(15)  Igal aastal kohaldatakse varaobjekti eelmise arvestusperioodi lõpu seisuga jääkväärtusele konstantne protsent (jääkväärtus = soetusväärtus miinus varem kajastatud amortisatsioon). Selle asemel, et jagada vara maksumus võrdselt teatud ajavahemikule, toob kõnealune süsteem kaasa igal järjestikusel perioodil vähenevad amortisatsioonikulud.

15

(16)  Kui varaobjekt amortiseeritakse viie aasta jooksul, on SYD 15 (= 1 + 2 + 3 + 4 + 5) ja amortisatsioonikulu on 1. aastal 5/15 soetusväärtusest, 2. aastal 4/15 jne, kuni 5. aastal on see 1/15 soetusväärtusest.

16

(17)  Seadusega nr 24/2001 vastu võetud ja alates 2002. aastast kohaldatav varasemast ettevõtte tulumaksu seadusest nr 43/1995 kopeeritud artikli 128 lõige 11. Ennetähtaegne amortisatsioon tähendab amortisatsiooni alguskuupäeva ettepoole tõstmist. Kõnealusel juhul võivad maksumaksjad vajaliku loa saamisel maksuametilt alustada kiirendatud amortisatsiooniga laeva ehitamise ajal, st enne kui laev on maksukohustuslasele üle antud või enne kui maksukohustuslane seda kasutama hakkab.

17

(18)  TRLIS artikkel 48 reguleerib majandushuviühingutele kohaldatavat erilist maksustamiskorda. Vt jaotis 2.2.3 „Meede 3: majandushuviühingud”.

18

(19)  Komisjoni otsus K(2002) 582 (lõplik), (27.2.2002), juhtumis N 736/2001, mida on muudetud seoses abi nr N 528/2003 käsitleva otsusega.

19

(20)  ELT C 13, 17.1.2004, lk 3.

20

(21)  Osutatud 24. novembri 1992. aasta seaduses nr 27/1992 riigisiseste sadamate ja kaubalaevastiku kohta.

21

(22)  Vt TRLIS artikli 125 lõige 2.

22

(23)  Võeti kasutusele 28. veebruari 2003. aasta kuningliku dekreediga 252/2003, Hispaania ametlik väljaanne (BOE) nr 62, 13.3.2003.

23

(24)  RIS artikli 50 lõige 3. Tuleks märkida, et kõnealune erand tehakse ainult majandushuviühingutele, kellele maksuamet on juba andnud loa ennetähtaegseks ja kiirendatud amortiseerimiseks.

24

(25)  Tonnaažimaksuga maksustamise korrale ülemineku kuupäeval.

25

(26)  Laeva omandiõiguse mereveoettevõtjale üleandmise kuupäeval.

26

(27)  Vt joonealune märkus nr 17.

27

(28)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86, 22. detsember 1986, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1).

28

(29)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3577/92, 7. detsember 1992, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).

29

(30)  Ärisaladus/konfidentsiaalne teave.

30

(31)  [...].

31

(32)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3. Vt punkt 14.

32

(33)  Vt komisjoni 8. juuli 2009. aasta otsus 2009/809/EÜ juhtumis C 4/07, Madalmaad, Groepsrentebox.

33

Groepsrentebox

(34)  TRLIS: ettevõtte tulumaksu seaduse konsolideeritud versioon.

34

(35)  Vt joonealune märkus nr 15.

35

(36)  Vt joonealune märkus nr 16.

36

(37)  Vt TRLIS artikli 11 lõike 1 punkt d ja RIS artikkel 5.

37

(38)  Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, abikava kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud Prantsusmaa üldise maksuseadustiku (code général des impôts) artikli 39 CA alusel – riigiabi C 46/2004 (ELT L 112, 30.4.2007, lk 43).

38

(39)  Vt joonealune märkus nr 20.

39

(40)  Komisjon ei pea tonnaažimaksu kohaldamist majandushuviühingutele probleemiks niivõrd, kuivõrd nad tegelikult käitavad laevu mereveoteenuste osutamiseks ja vastavad merendusalastes suunistes sätestatud tingimustele.

40

(41)  Kõnealust sätet kohaldatakse kõigile mis tahes päritolu, tonnaaži ja eesmärgiga laevadele, paatidele ja meresõidukitele. Samuti kohaldatakse seda kõigile laevandusettevõtjatele, kes laevu ... käitavad, olenemata sellest, kas nad on nende omanikud või kasutavad neid rendilepingu, prahtimislepingu või mõne muu seaduses lubatud vormi alusel.

41

(42)  Vt komisjoni 27. veebruari 2002. aasta otsuse K(2002) 582 (lõplik) jaotis 2.4. Abisaajad: tonnaažimaksuga maksustamise korra kasutajateks võivad olla Hispaania õigusaktide kohaselt registreeritud laevandusettevõtjad, kelle tegevus hõlmab nende omanduses olevate või prahitud laevade käitamist.

42

(43)  Vt eeskätt 2. augusti 2011. aasta kiri Hispaania ametiasutustelt vastuseks komisjoni otsusele K(2011) 4494 (lõplik), jaotis 3.2.3.2. Väidetav uus riigiabi: RIS artikli 50 lõike 3 punkt 9: ... mõistet „kasutatud” kohaldatakse ettevõtte tulumaksu kohaldamisalas nendele osadele, mida on kasutanud kolmas isik, mitte maksustatav isik ise, kes taotleb erisätte kohaldamist.

43

(44)  Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta otsus juhtumis C 46/04 GIE Fiscaux, 8. mai 2001. aasta otsus juhtumis C 31/98 Brittany Ferries, 16. detsembri 2003. aasta otsus juhtumis N 474/03 Air Caraïbes ja 20. mai 2008. aasta otsus juhtumis C 74/99 Le Levant.

44

GIE Fiscaux

Brittany Ferries

Air Caraïbes

Le Levant

(45)  Viidatud on Hispaania seadusele nr 27/92. Soodustatud isikuteks võivad olla ettevõtjad, kelle peakontor asub Hispaanias, või Euroopa Liidu ettevõtted tütarettevõtetega Hispaanias.

45

(46)  Vt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artikli 14 lõige 1.

46

(47)  Komisjoni 8. mai 2001. aasta otsus juhtumis C 31/98 (EÜT L 12, 15.1.2002, lk 33).

47

(48)  Koordineerimiskeskused (DE), koordineerimiskeskused ja finantseerimisettevõtted (LU), Vizcaya koordineerimiskeskused (ES), peakontorid ja rahvusvahelised kontsernikassad (FR), välistulu (IE), rahvusvaheline rahastamistegevus (NL).

48

(49)  Komisjoni otsus, 12. jaanuar 2011, firmaväärtuse amortiseerimise kohta välismaises äriühingus osaluse omandamisel (C 45/07, ELT L 135, 21.5.2011, lk 1).

49

(50)  Komisjoni otsus, 16. mai 2000, Itaalia kohaldatud abikava kohta raskustes olevate suurettevõtjate abistamiseks (EÜT L 79, 17.3.2001, lk 29).

50

(51)  Komisjoni otsus, 3. juuni 2003, C87/2001, Orkney saarte tulemuskava kohta (ELT L 211, 21.8.2003, lk 49) ja komisjoni otsus, 3. juuni 2003, mis käsitleb laene püügikvoodi ostmiseks Shetlandi saartel (ELT L 211, 21.8.2003, lk 63).

51

(52)  Eelkõige 2. augusti 2011. aasta kiri.

52

(53)  Komisjoni otsus, 8. mai 2001, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis äriühingule Bretagne Angleterre Irlande (BAI või Brittany Ferries) (EÜT L 12, 15.1.2002, lk 33).

53

(54)  Vt Hispaania parlamendi ametlik väljaanne, saadikutekoda, VII õigusakt, seeria A: seaduseelnõud, nr 50-1, 10. oktoober 2001, lk 22–25 (http://www.congreso.es).

54

(55)  Riigiabi juhtum nr C 66/2003; komisjoni otsus, 30. juuni 2004, riigiabi kohta, mida Madalmaad kavatsevad anda neljale laevatehasele kuue laevaehituslepingu jaoks (ELT L 39, 11.2.2005, lk 48).

55

(56)  Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, abikava kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud Prantsusmaa üldise maksuseadustiku (code général des impôts) artikli 39 CA alusel – riigiabi C 46/2004 (ELT L 112, 30.4.2007, lk 43).

56

(57)  9. märtsi 2009. aasta kiri.

57

(58)  Vt eelkõige punkt 13.

58

(59)  Vt 2. augusti 2011. aasta kiri.

59

(60)  Teatised on registreeritud juhtumitena nr N 601 – N 606/2002.

60

(61)  Vt 11. novembri 2003. aasta kiri (ELT C 11, 15.1.2004, lk 5).

61

(62)  Vt otsus K(2004) 2213 (ELT L 39, 11.2.2005, lk 48).

62

(63)  Vt otsuse K(2004) 2213 põhjendus 24.

63

(64)  Vt 17. veebruari 2003. aasta otsus, ELT L 204, 13.8.2003, lk 51 (IE); 17. veebruari 2003. aasta otsus, ELT L 180, 8.7.2003, lk 52 (NL); kaks 16. oktoobri 2002. aasta otsust, ELT L 153, 20.6.2003, lk 40 ja ELT L 170, 9.7.2003, lk 20 (LU); 22. augusti 2002. aasta otsus, ELT L 31, 6.2.2003, lk 26 (ES); 5. septembri 2002. aasta otsus, ELT L 177, 16.7.2003, lk 17 (DE); 11. detsembri 2002. aasta otsus, ELT L 330, 18.12.2003, lk 23 ja 13. mai 2003. aasta otsus, ELT L 23, 28.1.2004, lk 1 (FR); 24. juuni 2003. aasta otsus, ELT L 23, 28.1.2004, lk 14 (BE) ja 30. märtsi 2004. aasta otsus, ELT L 29, 2.2.2005, lk 24 (UK).

64

(65)  1. detsembril 2008. aastal avaldas Hispaania maksustamisotsuse:

65

http://petete.meh.es/Scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?Consulta=CONSULTA&Pos=7262 (viimati vaadatud 19. juunil 2013. aastal).

(66)  La Gerencia Naval (http://www.gernaval.org/) on vastavalt oma põhikirjale avalik-õiguslik äriühing, mis kiideti heaks 22. detsembri 2000. aasta kuningliku dekreediga 3451/2000 (BOE, 11.1.2001).

66

La Gerencia Naval

(67)  Komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta otsus juhtumis nr C-45/2007, põhjendus 192, ELT L 135, 21.5.2011, lk 1; komisjoni 13. novembri 2007. aasta otsus juhtumis nr C-15/2002, põhjendus 85, ELT L 90, 2.4.2008, lk 7; komisjoni 9. märtsi 2004. aasta otsus juhtumis nr C-33/2003, põhjendused 47, 48 ja 66, ELT L 190, 22.7.2005, lk 13 ja komisjoni 16. mai 2000. aasta otsus juhtumis nr C-68/1999, põhjendus 73, EÜT L 79, 17.3.2001, lk 29.

67

(68)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

68

(69)  Vt kohtuasi nr C-75/97: Belgia vs. komisjon (Maribel a/b), EKL 1999, lk I-3671, punkt 32.

69

vs

(70)  Vt eelkõige 2. augusti 2011. aasta kiri Hispaania ametiasutustelt vastusena komisjoni otsusele K(2011) 4494 (lõplik), jaotis 3.2.2. Majandushuviühingule kohaldatavad läbipaistvusmeetmed, esimene punkt: „Kooskõlas 29. aprilli 1991. aasta seaduse nr 12/1991 artikliga 1 majandushuviühingute kohta ... on need üksused juriidilised isikud, on kaubanduslikku laadi ja võivad tegeleda majandustegevusega.”

70

(71)  Vt kohtuasi 118/85: komisjon vs. Itaalia, EKL 1987, lk 2599, punkt 7; 18. juuni 1998. aasta otsus kohtuasjas C-35/96: komisjon vs. Itaalia, EKL 1998, lk I-3851, punkt 36; 12. septembri 2000. aasta otsus liidetud kohtuasjades nr C-180/98 kuni C-184/98: Pavlov ja teised, EKL 2000, lk I-6451, punkt 75.

71

vs.

vs.

(72)  Vt 3. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas nr C-172/03: Heiser, EKL 2005, lk I-1627, punkt 40.

72

(73)  Kõnealune erikulu, mis vastab artikli 115 kohaselt maksustamisel maha arvatud kulu ja raamatupidamisdokumentides registreeritud kulu positiivsele vahele, tuleb näidata soodustuse saaja maksudeklaratsioonis.

73

(74)  Vt kohtuasi C-295/97: Piaggio, EKL 1999, lk I-3735, punkt 39 ja seal viidatud kohtulahendid.

74

(75)  Vt liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00: Diputación Foral de Álava vs. komisjon, EKL 2002, lk II-1385, punkt 58.

75

vs.

(76)  Ibid, punkt 35.

76

Ibid

(77)  TRLIS artikli 115 lõige 11: „Ministeerium ... võib määrata punktis 6 osutatud tähtaja ..., võttes arvesse varaobjekti lepingu sõlmimise tähtaja või ehitusperioodi erijooni ning selle majanduskasutuse eripära eeldusel, et kõnealuse tähtaja määramine ei mõjuta maksustatava summa arvutamist seoses varaobjekti tegeliku kasutamisega või maksetega omaniku vahetusel, mis tulevad kindlaks määrata üldise maksukorra või erikorra kohaselt ...” (meie allakriipsutused).

77

selle majanduskasutuse eripära eeldusel, et kõnealuse tähtaja määramine ei mõjuta maksustatava summa arvutamist seoses varaobjekti tegeliku kasutamisega või maksetega omaniku vahetusel

(78)  RIS artikli 49 lõike 3 punkt c: „Kohaldamine peab sisaldama vähemalt järgmist teavet: c) tõendid vara kasutamise erijoonte kohta. Kapitalirendilepinguga ostetud vara kavandatava kasutamise kohta tuleb esitada juriidilised ja finantsaruanded, mis näitavad kasutusele võetavaid konkreetseid lepingulisi sätteid ning tekkivaid positiivseid ja negatiivseid rahavooge.”

78

(79)  27. märtsi 2008. aasta, 10. märtsi 2010. aasta ja 27 juuli 2010. aasta kirjad Hispaania ametiasutustelt, milles tehti kokkuvõte 2010. aasta juuni lõpuni välja antud lubade kohta.

79

(80)  Hispaania ametiasutused eitavad, nagu nad oleksid komisjoni otsuse punkti 34 kohaselt praktikas kinnitanud, et TRLIS artikli 115 lõikele 11 vastavad ainult need varad, mis järgnevalt tonnaažimaksuga maksustamise korrale üle viiakse.

80

(81)  Hispaania ametiasutused osutasid lihtsalt tõlgendamisraskusele, mille tõi kaasa seadusandja kehtestatud nõue seada ennetähtaegse amortisatsiooni kohaldamise tingimuseks mõjude puudumine maksubaasi arvestamisele, mis tuleneb vara tõhusast kasutamisest, ja omandi üleminekust saadavatele tuludele.

81

(82)  Näib, et laevapereta prahtimise leping majandushuviühingu ja mereveoettevõtja vahel tuleneb TRLIS artiklis 48 kehtestatud tingimuse tõlgendamisest ja sellele kohaldatakse maksuameti teostatavat läbivaatamist ja lubade andmist.

82

(83)  Eelkõige RIS artikkel 49.

83

(84)  RIS artikli 49 lõige 4: „Maksunduse peadirektoraat võib nõuda maksustatavalt isikult mis tahes andmeid, aruandeid, protokolle ja tõendeid, mida peetakse vajalikuks.”

84

(85)  EÜT C 384, 10.12.1998.

85

(86)  Vt teatis maksualase abi kohta, mittekohustuslike haldustavade jaotis, punktid 21 ja 22.

86

(87)  Kohtuasi C-241/94: Prantsusmaa vs. komisjon (Kimberly Clark Sopalin), EKL 1996, lk I-4551.

87

vs

(88)  Vt komisjoni 27. veebruari 2002. aasta otsus K(2002) 582 (lõplik), jaotis 2.12.1. Kapitalitoetus: „Enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist omandatud kapitalikasvu tulu puhul nähakse laeva müümisel tavaliste ettevõtte maksueeskirjade alusel ette täismaksumäär. Selleks, et tagada kõnealuse sätte täitmine, peab kasu saaja looma reservi, mis vastab iga laeva tegeliku turuväärtuse ja raamatupidamisliku netoväärtuse vahele, kajastades kavaga liituva laeva kapitalikasvu tulu. Omandi üleminekul on selle reservi puhul ette nähtud täismaksumäär. Selleks, et uuele kavale üleminekul takistada maksudest kõrvalehoidmist, maksustatakse laeva müümisel maksukulumi ja raamatupidamisliku kulumi vahe samuti tavalise täismaksumäära alusel, et ära hoida seda, et madalam maksukulum ei vähendaks nominaalset kapitali kasvutulu, vältides sel viisil kapitali kasvutulu maksustamist täismaksumääraga.” (meie allakriipsutused).

88

Selleks, et tagada kõnealuse sätte täitmine

takistada maksudest kõrvalehoidmist

et ära hoida seda, et madalam maksukulum ei vähendaks nominaalset kapitali kasvutulu, vältides sel viisil kapitali kasvutulu maksustamist täismaksumääraga

(89)  Vt komisjoni otsuse K(2011) 4494 (lõplik) põhjendus 73.

89

(90)  Vt http://petete.meh.es/scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?NDoc=12728&Consulta=buques&Pos=230.

90

(91)  Vt eelkõige kohtuasi 730/79: Philip Morris vs. komisjon, EKL 1980 lk 2671, punkt 11; kohtuasi C-53/00: Ferring, EKL 2001 lk I-9067, punkt 21; kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon, EKL 2004 lk I-3679, punkt 44.

91

vs

vs

(92)  Kohtuasi T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. komisjon, EKL 1998 lk II-717.

92

vs

(93)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

93

(94)  Jaotistes 5.3.2.1 ja 5.3.2.3 antud selgituste kohaselt ei loe komisjon TRLIS artikli 115 lõike 6 (kiirendatud amortisatsioon) ja artikli 48 (majandushuviühingu õiguslik staatus) sätteid riigiabiks.

94

(95)  Vt merendusalased suunised, jaotis 3.1: „Laevaomanik-ettevõtjate maksualane käsitamine”, punkt 12: „Käesolevad suunised kehtivad vaid meretranspordi kohta”.

95

(96)  Vt merendusalased suunised, jaotis 3.1: „Laevaomanik-ettevõtjate maksualane käsitamine”, punktid 11, 12 ja 16: „Laevahaldusettevõtjad võivad olla abikõlblikud vaid nende aluste osas, mille meeskonda ja tehnilist hooldust haldavad täielikult nemad. ... laevahaldajad peavad abikõlblikkuse tagamiseks võtma omanikult üle täie vastutuse aluse käitamise eest, samuti kogu ISM koodeksiga omanikule asetatud kohustused ja vastutuse. Komisjon võib nõustuda, et teiste aluste, naftaplatvormide jms pukseerimine merel langeb samuti selle määratluse alla. „Süvendamine” ei ole põhimõtteliselt kõlblik meretranspordi jaoks mõeldud abile. Siiski võib kohaldada ettevõtjatele mõeldud maksukavasid (näiteks tonnilõivu) neile süvendajatele, mille tegevus seisneb „meretranspordis”...”.

96

(97)  Vt komisjoni 11. detsembri 2002. aasta otsus juhtumis N 504/02, Iirimaa, tonnaažimaksukava kasutuselevõtmine, põhjendus 28; komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus juhtumis SA.30515, Soome, muudatused tonnaažimaksuga maksustamise abikavas, põhjendus 10.

97

(98)  Vt merendusalased suunised, punkt 2.2. Läbi vaadatud riigiabi suuniste üldeesmärgid.

98

(99)  Vt jaotis 2.4 „Abisaajad”: „Tonnaažimaksuga maksustamise korra kasutajateks võivad olla Hispaania õigusaktide kohaselt registreeritud laevandusettevõtjad, kelle tegevus hõlmab nende omanduses olevate või prahitud laevade käitamist”, ning jaotises 2.5. „Nõuetele vastav tegevus/laevad”: „Tonnaažimaksukava hõlmab ainult seoses mereveondusega merelaevade käitamise kaudu teenitud tulud. Nõuetele vastav tegevus hõlmab sihipäraselt ainult mereveondust.”

99

(100)  Tuleb märkida, et majandushuviühingud, nagu muudki ettevõtjad, võivad põhimõtteliselt liituda tonnaažimaksukavadega, kui nende tegevusalad on abikõlblikud.

100

(101)  Ühenduse suunised meretranspordile antava riigiabi kohta, EÜT C 205, 5.7.1997, lk 5 (kohaldatav kuni 16.1.2004), ELT C 13, 17.1.2004, lk 3 (kohaldatav alates 17.1.2004).

101

(102)  Laevaehitusele antava riigiabi raamistik, ELT C 317, 30.12.2003, lk 11. Arvestades, et laevatehased ei kuulu abisaajate hulka ja neile kasulikku majandusvoogu on võimatu prognoosida, ei ole kõnealuse raamistiku kohast abi vaja hinnata.

102

(103)  Vt merendusalased suunised, jaotis 2.1 „Läbivaadatud riigiabi suuniste rakendusala”, esimene punkt: „Kõnealused suunised hõlmavad mis tahes abi, mida meretransport saab liikmesriikidelt või riiklikest vahenditest”, ning jaotis 3.1 „Laevaomanik-ettevõtjate maksualane käsitamine”, punkt 12: „Käesolevad suunised kehtivad vaid meretranspordi kohta”.

103

(104)  Vt merendusalased suunised, jaotis 3.1 „Laevaomanik-ettevõtjate maksualane käsitamine”, viimane punkt: „...tuleb eespool nimetatud maksusoodustusi piirata mereveondustegevusele, seega juhul, kui laevaomanikust ettevõtja tegeleb ka muu äritegevusega, on nõutav läbipaistev raamatupidamine, et vältida abi „üleloksumist” mereveondusega mitteseotud tegevustesse”.

104

(105)  Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, abikava kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud Prantsusmaa üldise maksuseadustiku (code général des impôts) artikli 39 CA alusel – riigiabi C 46/2004 (ELT L 112, 30.4.2007, lk 43).

105

(106)  Nagu eespool osutatud, tõi Hispaania siseturuga kokkusobivuse alusena välja komisjoni 2002. aasta otsuse, millega antakse luba Hispaania tonnaažimaksule. Järeldus, et tonnaažimaksuga maksustamise kord on siseturuga kokkusobiv, põhineb tegelikult merendusalastel suunistel.

106

(107)  Kõnealust piirmäära kohaldatakse ainult suunistes määratletud teatavate abikategooriate suhtes: maksu- ja sotsiaalmeetmed konkurentsivõime parandamiseks, meeskonna vahetus, investeeringuteks ettenähtud abi ja regionaalabi.

107

(108)  Vt liidetud kohtuasjad T-115/09 ja T-116/09: Electrolux AB ja Whirlpool Europe BV vs. komisjon.

108

vs

(109)  Vt Euroopa Kohtu 14. aprilli 2005. aasta otsus kohtuasjas C-110/03: Belgia vs. komisjon, punkt 71, ja viidatud kohtulahendid.

109

vs

(110)  Koordineerimiskeskused (DE), koordineerimiskeskused ja finantseerimisettevõtted (LU), Vizcaya koordineerimiskeskused (ES), peakontorid ja rahvusvahelised kontsernikassad (FR), välistulu (IE), rahvusvaheline rahastamistegevus (NL).

110

(111)  12. juulil 1990. aastal antud vastus G. de Vriesi komisjonile esitatud kirjalikule küsimusele nr 1735/90 (EÜT C 63, 11.3.1991, lk 37).

111

(112)  25. oktoobri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-167/06 P: Komninou ja teised vs. komisjon, punkt 63, ja kohtuasi C-537/08 P: Kahla Thüringen Porzellan vs. komisjon, EKL 2010, lk I-12917, punkt 63.

112

vs

vs

(113)  Liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03: Belgia ja Forum 187 vs. komisjon, EKL 2006, lk I-5479, punkt 147; 25. oktoobri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-167/06 P: Komninou ja teised vs. komisjon, EKL 2007, lk I-141, punkt 63; 30. juuni 2004. aasta otsus kohtuasjas T-107/02: GE, Betz vs. OHIM – Atofina Chemicals (BIOMATE), EKL 2004, lk II-1845, punkt 80, ja viidatud kohtulahendid.

113

vs

vs

vs

(114)  Kohtuasi C-289/81: Mavridis vs. parlament, EKL 1983, lk 1731; kohtuasi T-290/97: Mehibas Dordtselaan BV vs. komisjon, EKL 2000, lk II-15, punkt 59. Vt ka kohtuasi 265/85, EKL 1987, lk 1155, punkt 44, ja kohtuasi C-152/88: Sofrimport vs. komisjon, EKL 1990, lk I-153, punkt 26.

114

vs

vs

vs

(115)  ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid kohustatud teatama komisjonile uutest abimeetmetest ja taotlema enne meetme rakendamist komisjoni nõusolekut. Menetlusmääruse II peatükis (EÜT L 83, 27.3.1999) kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad artikli 107 kohaldamiseks teatatud abi kohta.

115

(116)  Vt Euroopa Kohtu 11. novembri 2004. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-183/02 P ja C-187/02 P: Demesa ja Territorio Histórico de Álava vs. komisjon, EKL 2004, lk I-10609, punktid 44–45 ja 52.

116

vs

(117)  Vt Üldkohtu 30. novembri 2009. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-427/04 ja T-17/05: Prantsusmaa vs. komisjon (France Télécom), EKL 2009, lk II-4315, punkt 263.

117

vs

(118)  Vt kõnealuse otsuse põhjendus 187.

118

(119)  Komisjoni otsus, 30. juuni 2004, riigiabi kohta, mida Madalmaad kavatsevad anda neljale laevatehasele kuue laevaehituslepingu jaoks.

119

(120)  Vt komisjoni 11. novembri 2003. aasta otsuse põhjenduse 9 tabel 2, ELT C 11, 15.1.2004, lk 7.

120

(121)  Vt eespool komisjoni 11. novembri 2003. aasta otsus, põhjendus 8: „Nimetatud abi eesmärgiks on kohandada seda intressitoetustega, mida Hispaania on väidetavalt andnud. Madalmaad väidavad, et ... Hispaania laevatehaste pakutud hinnad sisaldasid ekspordi rahastamiseks intressitoetust, mida Hispaania kuningliku dekreedi 442/94 alusel toetasid Hispaania ametiasutused.”

121

(122)  EÜT L 202, 18.7.1998, lk 1.

122

(123)  ELT C 317, 30.12.2003, lk 11.

123

(124)  Vt eespool 30. juuni 2004. aasta lõpliku otsuse põhjendus 24: „Riigiabimenetluses peab komisjon lõpus toetuma selle liikmesriigi ütlustele, kes annab või on väidetavalt andnud abi.”

124

(125)  Vt eespool komisjoni 11. novembri 2003. aasta otsuse põhjendus 14.

125

(126)  Vt komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

126

(127)  Vt liidetud kohtuasjad C-74/00 P ja C-75/00 P: Falck ja Acciaierie di Bolzano vs. komisjon, EKL 2002, lk I-7869, punkt 140.

127

vs

(128)  Vt Esimese Astme Kohtu otsus kohtuasjas T-308/00: Salzgitter vs. komisjon, EKL 2004, lk II-1933.

128

vs

(129)  Euroopa Kohtu 22. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas C-408/04 P: komisjon vs. Salzgitter, EKL 2008, lk I-2767.

129

vs

(130)  Näib, et esimene Hispaania süsteemi tehing toimus tegelikult 2002. aasta juulis.

130

(131)  EÜT L 12, 15.1.2002, lk 33.

131

(132)  Hispaaniale saadeti kaheksa teabenõuet järgmistel kuupäevadel: 15.9.2006, 30.1.2007, 6.11.2007, 5.2.2008, 3.3.2008, 23.9.2008, 11.1.2010, 12.5.2010.

132

(133)  Vt otsuse põhjendus 196.

133

(134)  Vt eelkõige kohtuasi C-348/93: komisjon vs. Itaalia, EKL 1995, lk I-673, punkt 26.

134

vs

(135)  Kohtuasi C-277/00: Saksamaa vs. komisjon, EKL 2004, lk I-3925, punkt 76.

135

vs

(136)  Kohtuasi C-350/93: komisjon vs. Itaalia, EKL 1995, lk I-699, punkt 22.

136

vs

(137)  8. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-275/10: Residex Capital IV, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 43–45.

137

(138)  Vt analoogia põhjal kohtuasi C-126/97: Eco Swiss China Time, EKL 1999, lk I-3055, punktid 36–41.

138

(139)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

139

(140)  ELT L 82, 25.3.2008, lk 1.

140

---

LISA

Teave saadud abi summade kohta, mida nõutakse tagasi või mis on juba tagasi makstud

| Abisaaja | Abikava raames antud abi kogusumma (1) | Tagasinõutava abi kogusumma (1)

  (põhisumma) | Juba tagasi makstud kogusumma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | Intress |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Abisaaja

Abikava raames antud abi kogusumma (1)

Tagasinõutava abi kogusumma (1)

(põhisumma)

Juba tagasi makstud kogusumma (1)

Põhisumma

Intress

---

(1)  Miljonit, riigi omavääringus.

---

| 16.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/48

---

KOMISJONI OTSUS,

2. oktoober 2013,

mis käsitleb ajavahemikul 1987–2003 osutatud avaliku transpordi teenuse hüvitamist äriühingule Simet SpA (riigiabi SA.33037 (2012/C) – Itaalia)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6251 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/201/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja neid märkusi arvesse võttes

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Itaalia ametiasutused teatasid 18. mail 2011 elektroonilise teatisega vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 äriühingule Simet SpA (edaspidi „Simet”) makstavast hüvitisest piirkondadevahelise reisijate bussiveo teenuse osutamise eest avaliku teenindamise kohustuse raames ajavahemikul 1987–2003, mille määras oma otsusega Itaalia haldusasjade ülemkohus (Consiglio di Stato), Itaalia kõrgeim halduskohus (edaspidi „teatatud meede”). Kõnealuse teatise registreerimisnumber on SA.33037. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia ametiasutused teatasid 18. mail 2011 elektroonilise teatisega vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 äriühingule Simet SpA (edaspidi „Simet”) makstavast hüvitisest piirkondadevahelise reisijate bussiveo teenuse osutamise eest avaliku teenindamise kohustuse raames ajavahemikul 1987–2003, mille määras oma otsusega Itaalia haldusasjade ülemkohus (Consiglio di Stato), Itaalia kõrgeim halduskohus (edaspidi „teatatud meede”). Kõnealuse teatise registreerimisnumber on SA.33037.

| (2) | Itaalia ametiasutused esitasid teatatud meetme kohta täiendavat teavet 12. juulil 2011, 5. oktoobril 2011, 20. veebruaril 2012, 2. ja 28. märtsil 2012 ja 17. aprillil 2012. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia ametiasutused esitasid teatatud meetme kohta täiendavat teavet 12. juulil 2011, 5. oktoobril 2011, 20. veebruaril 2012, 2. ja 28. märtsil 2012 ja 17. aprillil 2012.

| (3) | 31. mai 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „algatamisotsus”).
  Ettenähtud tähtajaks saadi järgmised märkused:






  — | Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused algatamisotsuse kohta 1. juuni 2012. aasta, 24. septembri 2012. aasta ja 11. oktoobri 2012. aasta kirjadega; |
| --- | --- | --- |

(3)

31. mai 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „algatamisotsus”).

Ettenähtud tähtajaks saadi järgmised märkused:

—

Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused algatamisotsuse kohta 1. juuni 2012. aasta, 24. septembri 2012. aasta ja 11. oktoobri 2012. aasta kirjadega;

| — | ainsa kolmanda isikuna esitas algatamisotsuse kohta märkusi Simet, teatatud meetme võimalik kasusaaja. Tema märkused saadi 4. augustil 2012, 31. oktoobril 2012 ja 13. detsembril 2012; |
| --- | --- |

—

ainsa kolmanda isikuna esitas algatamisotsuse kohta märkusi Simet, teatatud meetme võimalik kasusaaja. Tema märkused saadi 4. augustil 2012, 31. oktoobril 2012 ja 13. detsembril 2012;

| — | Itaalia ametiasutused kommenteerisid kolmanda isiku märkusi 28. novembri 2012. aasta, 4. detsembri 2012. aasta, 19. detsembri 2012. aasta ja 10. jaanuari 2013. aasta kirjades. |
| --- | --- |

—

Itaalia ametiasutused kommenteerisid kolmanda isiku märkusi 28. novembri 2012. aasta, 4. detsembri 2012. aasta, 19. detsembri 2012. aasta ja 10. jaanuari 2013. aasta kirjades.

2.   MEETME KIRJELDUS

2.1.   ETTEVÕTJA JA OSUTATUD TEENUSED

| (4) | Simet on eraõiguslik ettevõtja, kes osutab Itaalia poolt vastavalt seadusele nr 1822/39 (2) antud kontsessioonide alusel bussidega regulaarset reisijateveo teenust. Täpsemalt opereerib Simet piirkondadevahelisi regulaarseid bussiühendusi Calabria ja muude Itaalia piirkondade vahel. Lisaks nendele teenustele, mis moodustavad tema tuludest umbes kaks kolmandikku, osutab Simet ka muid teenuseid, sealhulgas rahvusvahelisi reisiteenuseid, turismiteenuseid ja bussiüürimist koos juhiga, (3) mis moodustavad ülejäänud kolmandiku tema tuludest. |
| --- | --- |

(4)

Simet on eraõiguslik ettevõtja, kes osutab Itaalia poolt vastavalt seadusele nr 1822/39 (2) antud kontsessioonide alusel bussidega regulaarset reisijateveo teenust. Täpsemalt opereerib Simet piirkondadevahelisi regulaarseid bussiühendusi Calabria ja muude Itaalia piirkondade vahel. Lisaks nendele teenustele, mis moodustavad tema tuludest umbes kaks kolmandikku, osutab Simet ka muid teenuseid, sealhulgas rahvusvahelisi reisiteenuseid, turismiteenuseid ja bussiüürimist koos juhiga, (3) mis moodustavad ülejäänud kolmandiku tema tuludest.

| (5) | 1999. aasta oktoobris taotles Simet esimest korda infrastruktuuri- ja transpordiministeeriumilt (edaspidi „ministeerium”) avaliku teenindamise hüvitist piirkondadevahelise bussiveo eest alates 1987. aastast (4). Ministeerium lükkas selle ja järgnenud taotlused tagasi, leides, et ta ei olnud pannud Simetile avaliku teenindamise kohustust. |
| --- | --- |

(5)

1999. aasta oktoobris taotles Simet esimest korda infrastruktuuri- ja transpordiministeeriumilt (edaspidi „ministeerium”) avaliku teenindamise hüvitist piirkondadevahelise bussiveo eest alates 1987. aastast (4). Ministeerium lükkas selle ja järgnenud taotlused tagasi, leides, et ta ei olnud pannud Simetile avaliku teenindamise kohustust.

| (6) | Itaalia ametiasutuste teatel tegutses Simet, nagu teisedki piirkondadevahelise liiniveo korraldajad, ajutiste litsentside (kontsessioonide) alusel, mida uuendati igal aastal teenust osutava ettevõtja taotlusel. Kõnealused kontsessioonid andsid ettevõtjale asjaomaste teenuste osutamise ainuõiguse. Aastase kontsessiooni tingimustes oli sätestatud, et teenuse osutamine ei anna ettevõtjale õigust mingile toetusele ega hüvitisele ja ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil. Ettevõtja enda kehtestatud tariifid kajastusid ka aastase kontsessiooni tingimustes, mille kiitis heaks ministeerium. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia ametiasutuste teatel tegutses Simet, nagu teisedki piirkondadevahelise liiniveo korraldajad, ajutiste litsentside (kontsessioonide) alusel, mida uuendati igal aastal teenust osutava ettevõtja taotlusel. Kõnealused kontsessioonid andsid ettevõtjale asjaomaste teenuste osutamise ainuõiguse. Aastase kontsessiooni tingimustes oli sätestatud, et teenuse osutamine ei anna ettevõtjale õigust mingile toetusele ega hüvitisele ja ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil. Ettevõtja enda kehtestatud tariifid kajastusid ka aastase kontsessiooni tingimustes, mille kiitis heaks ministeerium.

| (7) | Aastate jooksul esitas Simet mitu osutatavate teenuste korralduse muutmise taotlust, mis tavaliselt ka rahuldati vastavalt presidendi seadluses nr 369/94 (5) kehtestatud korrale. Presidendi seadluse nr 369/94 artiklitega 4 ja 5 nähakse ette üksikasjalik kord kontsessiooni alusel uue teenuse avamise taotluste hindamiseks ja võrdlevaks analüüsiks. |
| --- | --- |

(7)

Aastate jooksul esitas Simet mitu osutatavate teenuste korralduse muutmise taotlust, mis tavaliselt ka rahuldati vastavalt presidendi seadluses nr 369/94 (5) kehtestatud korrale. Presidendi seadluse nr 369/94 artiklitega 4 ja 5 nähakse ette üksikasjalik kord kontsessiooni alusel uue teenuse avamise taotluste hindamiseks ja võrdlevaks analüüsiks.

2.2.   ALGATAMISOTSUSELE EELNENUD ITAALIA HALDUSASJADE ÜLEMKOHTU OTSUSED

| (8) | Vastuseks ministeeriumi keeldumisele maksta 1987. aastaga alanud ajavahemiku eest avaliku teenindamise hüvitist algatas Simet Itaalia halduskohtus kohtumenetluse, nõudes hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest. |
| --- | --- |

(8)

Vastuseks ministeeriumi keeldumisele maksta 1987. aastaga alanud ajavahemiku eest avaliku teenindamise hüvitist algatas Simet Itaalia halduskohtus kohtumenetluse, nõudes hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest.

| (9) | Edasikaebuste järel tunnistas Itaalia haldusasjade ülemkohus oma 9. märtsi 2010. aasta otsusega nr 1405/2010 (edaspidi „kohtuotsus nr 1405/2010”) Simeti õigust saada hüvitist regulaarse (peamiselt piirkondadevahelise) bussiveo teenuste eest, mida osutati Itaalia riigi antud kontsessioonide alusel. Hüvitise täpne summa tuli kindlaks määrata usaldusväärsete andmete põhjal, mis saadakse ettevõtja raamatupidamisest. |
| --- | --- |

(9)

Edasikaebuste järel tunnistas Itaalia haldusasjade ülemkohus oma 9. märtsi 2010. aasta otsusega nr 1405/2010 (edaspidi „kohtuotsus nr 1405/2010”) Simeti õigust saada hüvitist regulaarse (peamiselt piirkondadevahelise) bussiveo teenuste eest, mida osutati Itaalia riigi antud kontsessioonide alusel. Hüvitise täpne summa tuli kindlaks määrata usaldusväärsete andmete põhjal, mis saadakse ettevõtja raamatupidamisest.

| (10) | Nagu on üksikasjalikumalt selgitatud algatamisotsuses, ei ole kohtuotsuses nr 1405/2010 täpselt määratletud, millise õigusakti alusel ja millisel kujul avaliku teenindamise kohustus kehtestati. Itaalia haldusasjade ülemkohtu korraldus nr 2072/2011, mis väljastati 18. jaanuaril 2011, pärast seda, kui valitsusasutus ei olnud täitnud kohtuotsust nr 1405/2010, on selles suhtes sõnaselgem ning selles märgitakse, et „ministeerium keeldus korduvalt andmast ettevõtjale võimalust muuta marsruute, sõiduplaane ja peatusi ning kohustas teda hoidma tariife Ferrovie dello Stato (Itaalia riigiraudtee) tariifidega samal tasemel või neist madalamal – need asjaolud viitavad ettevõtja arvates avaliku teenuse osutamisele”. |
| --- | --- |

(10)

Nagu on üksikasjalikumalt selgitatud algatamisotsuses, ei ole kohtuotsuses nr 1405/2010 täpselt määratletud, millise õigusakti alusel ja millisel kujul avaliku teenindamise kohustus kehtestati. Itaalia haldusasjade ülemkohtu korraldus nr 2072/2011, mis väljastati 18. jaanuaril 2011, pärast seda, kui valitsusasutus ei olnud täitnud kohtuotsust nr 1405/2010, on selles suhtes sõnaselgem ning selles märgitakse, et „ministeerium keeldus korduvalt andmast ettevõtjale võimalust muuta marsruute, sõiduplaane ja peatusi ning kohustas teda hoidma tariife Ferrovie dello Stato (Itaalia riigiraudtee) tariifidega samal tasemel või neist madalamal – need asjaolud viitavad ettevõtja arvates avaliku teenuse osutamisele”.

| (11) | Ehkki kohtuotsuses nr 1405/2010 nimetatakse uut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1370/2007, (6) millega reguleeritakse avaliku teenuse hüvitamist, kuna selles „sätestatakse hüvitamistingimused, mis ei erine ühenduse varasemates määrustes sätestatutest”, andis Itaalia haldusasjade ülemkohus pädevatele ametiasutustele korralduse maksta Simetile hüvitist nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (7) artiklite 6, 10 ja 11 alusel. |
| --- | --- |

(11)

Ehkki kohtuotsuses nr 1405/2010 nimetatakse uut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1370/2007, (6) millega reguleeritakse avaliku teenuse hüvitamist, kuna selles „sätestatakse hüvitamistingimused, mis ei erine ühenduse varasemates määrustes sätestatutest”, andis Itaalia haldusasjade ülemkohus pädevatele ametiasutustele korralduse maksta Simetile hüvitist nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (7) artiklite 6, 10 ja 11 alusel.

| (12) | Itaalia ametiasutused otsustasid enne Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsuste (kohtuotsuse nr 1405/2010 ja korralduse nr 2072/2010) täitmist ja Simetile hüvitise maksmist oodata ära komisjoni hinnangu teatatud meetmele. |
| --- | --- |

(12)

Itaalia ametiasutused otsustasid enne Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsuste (kohtuotsuse nr 1405/2010 ja korralduse nr 2072/2010) täitmist ja Simetile hüvitise maksmist oodata ära komisjoni hinnangu teatatud meetmele.

2.3.   VÕIMALIKU AVALIKU TEENINDAMISE HÜVITISE ALGSELT TEATATUD SUMMA

| (13) | Osutatud teenuste eest Simetile makstava hüvitise suuruse kohta esitasid Itaalia ametiasutused komisjonile Simeti tellitud ja ettevõttevälise nõustaja koostatud aruande (edaspidi „algne aruanne”), milles sisalduvaid hinnanguid nad ei toetanud. Algses aruandes hinnati maksmisele kuuluva hüvitise suuruseks ligikaudu 59,4 miljonit eurot (8). |
| --- | --- |

(13)

Osutatud teenuste eest Simetile makstava hüvitise suuruse kohta esitasid Itaalia ametiasutused komisjonile Simeti tellitud ja ettevõttevälise nõustaja koostatud aruande (edaspidi „algne aruanne”), milles sisalduvaid hinnanguid nad ei toetanud. Algses aruandes hinnati maksmisele kuuluva hüvitise suuruseks ligikaudu 59,4 miljonit eurot (8).

| (14) | Hiljem vaadati hüvitamistaotlused läbi, sest pärast algatamisotsust küsis Itaalia haldusasjade ülemkohus hüvitise sobiva suuruse kohta sõltumatu hinnangu. Selle hindamise tulemusi käsitletakse jaotistes 2.6 ja 2.7. |
| --- | --- |

(14)

Hiljem vaadati hüvitamistaotlused läbi, sest pärast algatamisotsust küsis Itaalia haldusasjade ülemkohus hüvitise sobiva suuruse kohta sõltumatu hinnangu. Selle hindamise tulemusi käsitletakse jaotistes 2.6 ja 2.7.

2.4.   KESTUS

| (15) | Ehkki Simet nõudis hüvitist 2013. aasta lõpuni osutatud teenuste eest, (9) leiavad Itaalia ametiasutused, et teatise seisukohalt on asjakohane ainult ajavahemik 1987–2003, sest kohtuotsus nr 1405/2010 käib ainult seda ajavahemikku käsitleva apellatsioonikaebuse kohta. Täpsemalt viidatakse kõnealuse kohtuotsuse punktis 3.1 selgelt hüvitistele 1987.–2003. aasta eest. |
| --- | --- |

(15)

Ehkki Simet nõudis hüvitist 2013. aasta lõpuni osutatud teenuste eest, (9) leiavad Itaalia ametiasutused, et teatise seisukohalt on asjakohane ainult ajavahemik 1987–2003, sest kohtuotsus nr 1405/2010 käib ainult seda ajavahemikku käsitleva apellatsioonikaebuse kohta. Täpsemalt viidatakse kõnealuse kohtuotsuse punktis 3.1 selgelt hüvitistele 1987.–2003. aasta eest.

2.5.   RIIKLIKU KOHTUMENETLUSE KÄIK PÄRAST ALGATAMISOTSUST

| (16) | Pärast Itaalia ametiasutuste keeldumist täita kohtuotsust nr 1405/2010 ja korraldust nr 2072/2011 võttis Itaalia haldusasjade ülemkohus vastu uue korralduse – korralduse nr 270/2012 –, millega moodustati sõltumatu eksperdikomisjon, et otsustada, kuidas jõustada kohtuotsust nr 1405/2010. |
| --- | --- |

(16)

Pärast Itaalia ametiasutuste keeldumist täita kohtuotsust nr 1405/2010 ja korraldust nr 2072/2011 võttis Itaalia haldusasjade ülemkohus vastu uue korralduse – korralduse nr 270/2012 –, millega moodustati sõltumatu eksperdikomisjon, et otsustada, kuidas jõustada kohtuotsust nr 1405/2010.

| (17) | Esimehest ja kahest liikmest koosnevale komisjonile tehti ülesandeks arvutada välja hüvitis, mis tuleb kohtuotsuse nr 1405/2010 kohaselt Simetile maksta. Samal ajal määrasid kohtuvaidluse pooled oma eksperdid, kes kommenteerisid eksperdikomisjoni esialgseid järeldusi. Selle tulemusena vahetati järgnenud kuude jooksul korduvalt aruandeid ja vastuväiteid. |
| --- | --- |

(17)

Esimehest ja kahest liikmest koosnevale komisjonile tehti ülesandeks arvutada välja hüvitis, mis tuleb kohtuotsuse nr 1405/2010 kohaselt Simetile maksta. Samal ajal määrasid kohtuvaidluse pooled oma eksperdid, kes kommenteerisid eksperdikomisjoni esialgseid järeldusi. Selle tulemusena vahetati järgnenud kuude jooksul korduvalt aruandeid ja vastuväiteid.

| (18) | Eksperdikomisjon lõpetas töö 2012. aasta augustis. Komisjon ei jõudnud üksmeelsele järeldusele, vaid esitas Itaalia haldusasjade ülemkohtule kaks eraldi aruannet.






  — | 29. augustil 2012 esitati Itaalia haldusasjade ülemkohtu moodustatud komisjoni esimehe allkirjastatud vähemusaruanne, milles jõuti järeldusele, et Simetile makstava hüvitise kindlaksmääramiseks ei ole piisavalt andmeid ning seetõttu ei saa mingit hüvitist maksta. |
| --- | --- | --- |

(18)

Eksperdikomisjon lõpetas töö 2012. aasta augustis. Komisjon ei jõudnud üksmeelsele järeldusele, vaid esitas Itaalia haldusasjade ülemkohtule kaks eraldi aruannet.

—

29. augustil 2012 esitati Itaalia haldusasjade ülemkohtu moodustatud komisjoni esimehe allkirjastatud vähemusaruanne, milles jõuti järeldusele, et Simetile makstava hüvitise kindlaksmääramiseks ei ole piisavalt andmeid ning seetõttu ei saa mingit hüvitist maksta.

| — | 20. augustil 2012 esitati enamusaruanne, millele oli alla kirjutanud Itaalia haldusasjade ülemkohtu nimetatud kolmest eksperdist kaks ja milles jõuti järeldusele, et Simetile makstava hüvitise suurus on 22 049 796 eurot. |
| --- | --- |

—

20. augustil 2012 esitati enamusaruanne, millele oli alla kirjutanud Itaalia haldusasjade ülemkohtu nimetatud kolmest eksperdist kaks ja milles jõuti järeldusele, et Simetile makstava hüvitise suurus on 22 049 796 eurot.

| (19) | Kuna komisjoni riigiabimenetlus alles kestab, ei ole Itaalia haldusasjade ülemkohus Simetile makstava hüvitise suuruse kohta veel lõplikku otsust langetanud. |
| --- | --- |

(19)

Kuna komisjoni riigiabimenetlus alles kestab, ei ole Itaalia haldusasjade ülemkohus Simetile makstava hüvitise suuruse kohta veel lõplikku otsust langetanud.

2.6.   VÄHEMUSARUANNE

| (20) | Vähemusaruandes rõhutatakse eelkõige järgmisi punkte:






  — | hüvitise väljaarvutamiseks puuduvad usaldusväärsed andmed (mida nõutakse korralduses nr 2072/2011 ja kohtuotsuses nr 1405/2010); |
| --- | --- | --- |

(20)

Vähemusaruandes rõhutatakse eelkõige järgmisi punkte:

—

hüvitise väljaarvutamiseks puuduvad usaldusväärsed andmed (mida nõutakse korralduses nr 2072/2011 ja kohtuotsuses nr 1405/2010);

| — | puudub raamatupidamisarvestuste eristamine, mida nõutakse määruses (EMÜ) nr 1191/69 hüvitise maksmise eeltingimusena (et vältida liigset hüvitamist); |
| --- | --- |

—

puudub raamatupidamisarvestuste eristamine, mida nõutakse määruses (EMÜ) nr 1191/69 hüvitise maksmise eeltingimusena (et vältida liigset hüvitamist);

| — | raamatupidamisarvestuste eristamise süsteemi ei ole võimalik asendada muude raamatupidamissüsteemidega, mille põhjal ei ole seni osutunud võimalikuks kõikide kulu- ja tulukomponentide täpne kindlakstegemine; |
| --- | --- |

—

raamatupidamisarvestuste eristamise süsteemi ei ole võimalik asendada muude raamatupidamissüsteemidega, mille põhjal ei ole seni osutunud võimalikuks kõikide kulu- ja tulukomponentide täpne kindlakstegemine;

| — | nende aastate puhul, mille kohta kuluarvestus on olemas (neid on ainult kaks, 2002 ja 2003), ei sisalda finantsaruannetele lisatud dokumendid (märkused finantsaruannete kohta ja tegevusaruanne) sellele mingeid viiteid. See näib osutavat sellele, et äriühingu juhtorganid ei kasutanud kuluarvestust ettevõtte tegevuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

—

nende aastate puhul, mille kohta kuluarvestus on olemas (neid on ainult kaks, 2002 ja 2003), ei sisalda finantsaruannetele lisatud dokumendid (märkused finantsaruannete kohta ja tegevusaruanne) sellele mingeid viiteid. See näib osutavat sellele, et äriühingu juhtorganid ei kasutanud kuluarvestust ettevõtte tegevuse kontrollimiseks;

| — | puuduvad eelnevalt kindlaks määratud parameetrid hüvitise arvutamiseks; |
| --- | --- |

—

puuduvad eelnevalt kindlaks määratud parameetrid hüvitise arvutamiseks;

| — | ettevõtja ei ole määratlenud täpseid, konkreetseid ja ühemõttelisi avaliku teenindamise kohustusi (vastavalt liidu õigusaktides kindlaks määratud liikidele) marsruutide kaupa; |
| --- | --- |

—

ettevõtja ei ole määratlenud täpseid, konkreetseid ja ühemõttelisi avaliku teenindamise kohustusi (vastavalt liidu õigusaktides kindlaks määratud liikidele) marsruutide kaupa;

| — | ei ole määratletud sellistest kohustustest tulenevat „majanduslikku halvemust”; |
| --- | --- |

—

ei ole määratletud sellistest kohustustest tulenevat „majanduslikku halvemust”;

| — | puuduvad tõendid Simeti kantud kahju kohta, mille esitamise kohustus kohtuotsuseni nr 1405/2010 viinud menetlustes lasus Simetil. |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid Simeti kantud kahju kohta, mille esitamise kohustus kohtuotsuseni nr 1405/2010 viinud menetlustes lasus Simetil.

| (21) | Eespool nimetatud puuduste tõttu jõutakse vähemusaruandes järeldusele, et puuduvad usaldusväärsed andmed kohtuotsusega nr 1405/2010 ette nähtud hüvitise arvutamiseks ning seega ei saa mingit summat kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(21)

Eespool nimetatud puuduste tõttu jõutakse vähemusaruandes järeldusele, et puuduvad usaldusväärsed andmed kohtuotsusega nr 1405/2010 ette nähtud hüvitise arvutamiseks ning seega ei saa mingit summat kindlaks määrata.

2.7.   ENAMUSARUANNE

| (22) | Enamusaruandes kasutatakse Simetile makstava hüvitise arvutamiseks alljärgnevat metoodikat. |
| --- | --- |

(22)

Enamusaruandes kasutatakse Simetile makstava hüvitise arvutamiseks alljärgnevat metoodikat.

2.7.1.   Tegevuskulu ja tulu vahel põhinev hüvitise osa

2.7.1.1.   Tulu hindamise meetod

| (23) | Aastatel 1987–1992 ja 2002–2003 liiniveoteenusest saadud tulu ekstrapoleerisid eksperdid otse finantsaruannetest. Ajavahemiku 1993–2001 puhul kasutasid eksperdid Simeti tuludokumente, sest selle perioodi finantsaruannetes ei esitata üksikasjalikke andmeid kõnealusest teenusest saadud tulu kohta (10). Nende arvutuste põhjal saadi ajavahemiku 1987–2003 kogutuluks 57 213 440 eurot. |
| --- | --- |

(23)

Aastatel 1987–1992 ja 2002–2003 liiniveoteenusest saadud tulu ekstrapoleerisid eksperdid otse finantsaruannetest. Ajavahemiku 1993–2001 puhul kasutasid eksperdid Simeti tuludokumente, sest selle perioodi finantsaruannetes ei esitata üksikasjalikke andmeid kõnealusest teenusest saadud tulu kohta (10). Nende arvutuste põhjal saadi ajavahemiku 1987–2003 kogutuluks 57 213 440 eurot.

2.7.1.2.   Bussiteenuste kulu hindamise meetod

| (24) | Kuna ajavahemiku 1987–1992 kohta puudus kuluarvestus, jaotasid eksperdid piirkondadevahelise liiniveo kulu vastavalt samadest teenustest sel ajavahemikul saadud tulu protsentuaalsele osakaalule. Eksperdid võtsid iga aasta finantsaruandest kulude kogusumma. Seejärel lahutasid eksperdid üksnes tegevuskulu saamiseks kogukulust kõik kulud, mis ei olnud tegevuskulud, st makstud intressid, finantseerimiskulud, varade võõrandamisest saadud kahju, erinevad kahjumid ja kulud, otsesed maksud ja laojäägid. Lõpuks määrati kindlaks piirkondadevahelise liiniveo tegevuskulu, võttes aluseks samadest teenustest saadud tulu protsentuaalse osakaalu. |
| --- | --- |

(24)

Kuna ajavahemiku 1987–1992 kohta puudus kuluarvestus, jaotasid eksperdid piirkondadevahelise liiniveo kulu vastavalt samadest teenustest sel ajavahemikul saadud tulu protsentuaalsele osakaalule. Eksperdid võtsid iga aasta finantsaruandest kulude kogusumma. Seejärel lahutasid eksperdid üksnes tegevuskulu saamiseks kogukulust kõik kulud, mis ei olnud tegevuskulud, st makstud intressid, finantseerimiskulud, varade võõrandamisest saadud kahju, erinevad kahjumid ja kulud, otsesed maksud ja laojäägid. Lõpuks määrati kindlaks piirkondadevahelise liiniveo tegevuskulu, võttes aluseks samadest teenustest saadud tulu protsentuaalse osakaalu.

| (25) | Ajavahemikul 1993–2001 esitas Simet iga-aastastes finantsaruannetes andmeid teisiti (11). Seetõttu tuletasid eksperdid nende aastate puhul äriühingu iga-aastastest finantsaruannetest tegevuskulu kogusumma kui järgmiste tootmiskulu artiklite algebralise summa: abi- ja tarbematerjalid, sisseostetud teenused, kolmandatele isikutele kuuluvate varade kasutamine, personalikulu, amortiseerimine ja allahindamine, tooraine ning abi- ja tarbematerjalide jääkide varieerumine ning erinevad halduskulud. Liiniveo tegevuskulu määrati seejärel kindlaks vastavalt samadest teenustest saadud tulu protsentuaalsele osakaalule (nagu ka ajavahemiku 1987–1992 puhul). Aastatel 2000 ja 2001 kasutati küll kuluarvestust, kuid kuna asjaomased dokumendid ei olnud täielikud, otsustati kasutada liiniveo kulu kindlaksmääramiseks sama meetodit nagu eelnevate aastate puhul. |
| --- | --- |

(25)

Ajavahemikul 1993–2001 esitas Simet iga-aastastes finantsaruannetes andmeid teisiti (11). Seetõttu tuletasid eksperdid nende aastate puhul äriühingu iga-aastastest finantsaruannetest tegevuskulu kogusumma kui järgmiste tootmiskulu artiklite algebralise summa: abi- ja tarbematerjalid, sisseostetud teenused, kolmandatele isikutele kuuluvate varade kasutamine, personalikulu, amortiseerimine ja allahindamine, tooraine ning abi- ja tarbematerjalide jääkide varieerumine ning erinevad halduskulud. Liiniveo tegevuskulu määrati seejärel kindlaks vastavalt samadest teenustest saadud tulu protsentuaalsele osakaalule (nagu ka ajavahemiku 1987–1992 puhul). Aastatel 2000 ja 2001 kasutati küll kuluarvestust, kuid kuna asjaomased dokumendid ei olnud täielikud, otsustati kasutada liiniveo kulu kindlaksmääramiseks sama meetodit nagu eelnevate aastate puhul.

| (26) | Aastate 2002 ja 2003 kohta oli olemas kuluarvestus. Seetõttu jagasid eksperdid kulud järgmistesse kategooriatesse: i) kilometraažiga seotud kulu, ii) otseselt liiniveole omistatav kulu ja iii) käibe alusel omistatav kulu.






  — | Esimesse kategooriasse kuuluvad kulud, mis on seotud kütuse, mootoriõli, rehvide, varuosade, sisseostetud töö, sõidukite pesu, teemaksude, sõidukite kohustusliku hoolduse, liisingu ja amortisatsiooniga. Iga kuluartikkel jagati läbitud kilomeetrite koguarvuga ning kulu kilomeetri kohta korrutati seejärel üksnes liiniveo kilometraažiga. |
| --- | --- | --- |

(26)

Aastate 2002 ja 2003 kohta oli olemas kuluarvestus. Seetõttu jagasid eksperdid kulud järgmistesse kategooriatesse: i) kilometraažiga seotud kulu, ii) otseselt liiniveole omistatav kulu ja iii) käibe alusel omistatav kulu.

—

Esimesse kategooriasse kuuluvad kulud, mis on seotud kütuse, mootoriõli, rehvide, varuosade, sisseostetud töö, sõidukite pesu, teemaksude, sõidukite kohustusliku hoolduse, liisingu ja amortisatsiooniga. Iga kuluartikkel jagati läbitud kilomeetrite koguarvuga ning kulu kilomeetri kohta korrutati seejärel üksnes liiniveo kilometraažiga.

| — | Teise kategooriasse kuuluvad need kuluartiklid, mis on kuluarvestuse põhjal otseselt piirkondadevahelisele liiniveole omistatavad. Need hõlmavad otsest tööjõudu, jäätmekäitlust, komisjonitasusid, erinevaid tasusid, parkimistasusid, kolmandatele isikutele kuuluvate sõidukite rentimist liiniveoks, bussis osutatavate teenuste tarbeks ostetud kaupu ja reisivate töötajate kulude hüvitamist. |
| --- | --- |

—

Teise kategooriasse kuuluvad need kuluartiklid, mis on kuluarvestuse põhjal otseselt piirkondadevahelisele liiniveole omistatavad. Need hõlmavad otsest tööjõudu, jäätmekäitlust, komisjonitasusid, erinevaid tasusid, parkimistasusid, kolmandatele isikutele kuuluvate sõidukite rentimist liiniveoks, bussis osutatavate teenuste tarbeks ostetud kaupu ja reisivate töötajate kulude hüvitamist.

| — | Kolmandasse kategooriasse kuuluvad „kaudsed kulud”, mis hõlmavad kaudset tööjõukulu, üldkulu, busside kindlustust, sõidukite omandimaksu ja ruumide renti. Need kulud jaotati vastavalt samadest liiniveoteenustest saadud tulu protsentuaalsele osakaalule. |
| --- | --- |

—

Kolmandasse kategooriasse kuuluvad „kaudsed kulud”, mis hõlmavad kaudset tööjõukulu, üldkulu, busside kindlustust, sõidukite omandimaksu ja ruumide renti. Need kulud jaotati vastavalt samadest liiniveoteenustest saadud tulu protsentuaalsele osakaalule.

| (27) | Iga eespool nimetatud perioodi jaoks sellisel viisil arvutatud summade liitmisel saadi liiniveo kogukuluks ajavahemikul 1987–2003 59 510 413 eurot. |
| --- | --- |

(27)

Iga eespool nimetatud perioodi jaoks sellisel viisil arvutatud summade liitmisel saadi liiniveo kogukuluks ajavahemikul 1987–2003 59 510 413 eurot.

| (28) | Seejärel lahutati see kulu liiniveo tulust, mille tulemusena saadi enamusaruandes ajavahemiku 1987–2003 tegevuskahjumiks 2 296 973 eurot. |
| --- | --- |

(28)

Seejärel lahutati see kulu liiniveo tulust, mille tulemusena saadi enamusaruandes ajavahemiku 1987–2003 tegevuskahjumiks 2 296 973 eurot.

2.7.2.   Kasutatud kapitali tulususe tagamisega seotud hüvitise osa

| (29) | Eksperdid määrasid iga vaatluse all oleva aasta jaoks kindlaks kasutatud kapitali, liites järgmised komponendid:






  — | omakapital (E), mille väärtus saadi iga-aastastest finantsaruannetest, võttes arvesse aktsiakapitali, ja |
| --- | --- | --- |

(29)

Eksperdid määrasid iga vaatluse all oleva aasta jaoks kindlaks kasutatud kapitali, liites järgmised komponendid:

—

omakapital (E), mille väärtus saadi iga-aastastest finantsaruannetest, võttes arvesse aktsiakapitali, ja

| — | laenukapital (D). Eksperdid lugesid laenukapitaliks ainult finantsvõla, st kohustused pankade ja teiste laenuandjate ees. |
| --- | --- |

—

laenukapital (D). Eksperdid lugesid laenukapitaliks ainult finantsvõla, st kohustused pankade ja teiste laenuandjate ees.

| (30) | Kasutatud kapitali tulususmäära kindlaksmääramiseks tarvitati kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemit.



  Kus:







  Re | = | omakapitali oodatav tulususmäär; |
| --- | --- | --- | --- |
| Rd | = | laenu hind; E = äriühingu omakapital; |
| D | = | äriühingu võlg; ; |
| E/V | = | omakapitali protsentuaalne osakaal finantseeringutes; |
| D/V | = | laenu protsentuaalne osakaal finantseeringutes; |
| Tc | = | äriühingu tulumaksu määr |

(30)

Kasutatud kapitali tulususmäära kindlaksmääramiseks tarvitati kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemit.

Formula

Kus:

Re

=

omakapitali oodatav tulususmäär;

Rd

=

laenu hind; E = äriühingu omakapital;

D

=

äriühingu võlg; Formula;

E/V

=

omakapitali protsentuaalne osakaal finantseeringutes;

D/V

=

laenu protsentuaalne osakaal finantseeringutes;

Tc

=

äriühingu tulumaksu määr

| (31) | Omakapitali oodatava tulususe arvutamiseks kasutati nn finantsvara hindamismudelit, mis kirjeldab riski ja oodatava tulususe suhet:



  Kus:







  rf | = | riskivaba intressimäär |
| --- | --- | --- | --- |
| βa | = | väärtpaberi beeta |
| | = | oodatav tulusus |

(31)

Omakapitali oodatava tulususe arvutamiseks kasutati nn finantsvara hindamismudelit, mis kirjeldab riski ja oodatava tulususe suhet:

Formula

Kus:

rf

=

riskivaba intressimäär

βa

=

väärtpaberi beeta

Formula

=

oodatav tulusus

| (32) | Riskivaba intressimäärana (rf) kasutati valitsuse kümneaastaste võlakirjade intressimäära, mis võeti riiklikust statistikast. |
| --- | --- |

(32)

Riskivaba intressimäärana (rf) kasutati valitsuse kümneaastaste võlakirjade intressimäära, mis võeti riiklikust statistikast.

| (33) | Eksperdid jõudsid järeldusele, et aastatel, mille jaoks hüvitise suurus tuli määrata, küsisid Itaalia turul pigem aktsiatesse kui riskivabadesse väärtpaberitesse investeerijad keskmiselt 5,8 % suurust riskipreemiat (rm-rf) (12). |
| --- | --- |

(33)

Eksperdid jõudsid järeldusele, et aastatel, mille jaoks hüvitise suurus tuli määrata, küsisid Itaalia turul pigem aktsiatesse kui riskivabadesse väärtpaberitesse investeerijad keskmiselt 5,8 % suurust riskipreemiat (rm-rf) (12).

| (34) | Simeti kapitali kuuluvate aktsiate beeta (13) arvutamiseks võeti bussiteenuse ja transpordisektori (14) võimendamata beeta (15) väärtuseks 0,39. Seejärel korrigeeriti seda väärust vastavalt ettevõtja poolt iga aasta kohta esitatud finantsstruktuurile: |
| --- | --- |

(34)

Simeti kapitali kuuluvate aktsiate beeta (13) arvutamiseks võeti bussiteenuse ja transpordisektori (14) võimendamata beeta (15) väärtuseks 0,39. Seejärel korrigeeriti seda väärust vastavalt ettevõtja poolt iga aasta kohta esitatud finantsstruktuurile:

Formula

| (35) | Äriühingu tulumaks oli Itaalias aastatel 1987–1994 36 %, 1995–2000 37 % ja 2001–2002 36 %. |
| --- | --- |

(35)

Äriühingu tulumaks oli Itaalias aastatel 1987–1994 36 %, 1995–2000 37 % ja 2001–2002 36 %.

| (36) | Eksperdid leiavad, et kasutatud kapitali tulu määrab Simetile makstava hüvitise suuruse pärast maksude tasumist. Kuna hüvitis on maksustatav, tuleb seda korrigeerida järgmiselt: |
| --- | --- |

(36)

Eksperdid leiavad, et kasutatud kapitali tulu määrab Simetile makstava hüvitise suuruse pärast maksude tasumist. Kuna hüvitis on maksustatav, tuleb seda korrigeerida järgmiselt:

Formula

| (37) | Nende valemite põhjal said eksperdid Simeti kasutatud kapitali tuluks 5 948 150 eurot. |
| --- | --- |

(37)

Nende valemite põhjal said eksperdid Simeti kasutatud kapitali tuluks 5 948 150 eurot.

| (38) | Seega said eksperdid hüvitise kogusummaks enne viivise rakendamist 8 245 124 eurot (tegevuskahjumiga ja kasutatud kapitali tulususega seotud hüvitis). |
| --- | --- |

(38)

Seega said eksperdid hüvitise kogusummaks enne viivise rakendamist 8 245 124 eurot (tegevuskahjumiga ja kasutatud kapitali tulususega seotud hüvitis).

2.7.3.   Viivise arvutamine

| (39) | Kuna eespool arvutatud hüvitisi ei makstud välja aastatel, mille eest need maksmisele kuulusid, suurendasid eksperdid neid summasid järgmisel viisil:






  — | algselt saadud summad hinnati ümber, lähtudes ISTATi (Itaalia statistikainstituudi) avaldatud tarbijahinnaindeksitest kuni 2012. aasta juulini; |
| --- | --- | --- |

(39)

Kuna eespool arvutatud hüvitisi ei makstud välja aastatel, mille eest need maksmisele kuulusid, suurendasid eksperdid neid summasid järgmisel viisil:

—

algselt saadud summad hinnati ümber, lähtudes ISTATi (Itaalia statistikainstituudi) avaldatud tarbijahinnaindeksitest kuni 2012. aasta juulini;

| — | seejärel rakendati sel viisil saadud summadele seadusjärgset viivist. |
| --- | --- |

—

seejärel rakendati sel viisil saadud summadele seadusjärgset viivist.

| (40) | Nii sai eksperdikomisjon hüvitise kogusummaks 22 049 796 eurot. |
| --- | --- |

(40)

Nii sai eksperdikomisjon hüvitise kogusummaks 22 049 796 eurot.

2.7.4.   Enamusaruande muud märkused

| (41) | Enamusaruandes leitakse, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu määratud hüvitis ei ole seotud määruse (EMÜ) nr 1191/69 otsese kohaldamisega, st hüvitise otsese – ehkki tagasiulatuva – määramisega kõnealuse määruse tähenduses. Vastupidi, aruandes leitakse, et Itaalia haldusasjade ülemkohus nägi kõnealuses määruses sätestatud ühise hüvitamiskorra kriteeriumide kohaldamise ette selleks, et kinnitada Simeti kantud kahju, mis tulenes tema avaliku teenindamise kohustuse ebaseaduslikust laiendamisest aja jooksul. |
| --- | --- |

(41)

Enamusaruandes leitakse, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu määratud hüvitis ei ole seotud määruse (EMÜ) nr 1191/69 otsese kohaldamisega, st hüvitise otsese – ehkki tagasiulatuva – määramisega kõnealuse määruse tähenduses. Vastupidi, aruandes leitakse, et Itaalia haldusasjade ülemkohus nägi kõnealuses määruses sätestatud ühise hüvitamiskorra kriteeriumide kohaldamise ette selleks, et kinnitada Simeti kantud kahju, mis tulenes tema avaliku teenindamise kohustuse ebaseaduslikust laiendamisest aja jooksul.

| (42) | Samuti märgitakse enamusaruandes, et juhtudel, kus komisjon leidis, et määrus (EMÜ) nr 1191/69 ei ole avaliku teenindamise hüvitise hindamisel kohaldatav, kiitis ta sellise hüvitise sageli heaks, rakendades analoogia põhjal avaliku teenindamise kohustuse vormis antud riigiabi käsitlevat liidu õigusraamistikku. Komisjoni peamine kriteerium oli see, et hüvitis ei ületaks summat, mis oli vajalik asjaomaste kohustuste täitmise kulude katmiseks. Küsimuses, kas käesoleval juhtumil on olemas liigse hüvitamise oht, leitakse enamusaruandes, et kuna hindamine seisnes selliste kulude tagantjärele väljaarvutamises, mida äriühing oli nõutud liiniveoteenuste osutamiseks minevikus tegelikult kandnud, ei ole aruande arvutuskäikudes sellist ebakindlust, nagu on alati omane prognoosivatele hinnangutele, kui hüvitise suurus määratakse ette kindlaks. Liigse hüvitamise küsimus seega ei tõstatu. |
| --- | --- |

(42)

Samuti märgitakse enamusaruandes, et juhtudel, kus komisjon leidis, et määrus (EMÜ) nr 1191/69 ei ole avaliku teenindamise hüvitise hindamisel kohaldatav, kiitis ta sellise hüvitise sageli heaks, rakendades analoogia põhjal avaliku teenindamise kohustuse vormis antud riigiabi käsitlevat liidu õigusraamistikku. Komisjoni peamine kriteerium oli see, et hüvitis ei ületaks summat, mis oli vajalik asjaomaste kohustuste täitmise kulude katmiseks. Küsimuses, kas käesoleval juhtumil on olemas liigse hüvitamise oht, leitakse enamusaruandes, et kuna hindamine seisnes selliste kulude tagantjärele väljaarvutamises, mida äriühing oli nõutud liiniveoteenuste osutamiseks minevikus tegelikult kandnud, ei ole aruande arvutuskäikudes sellist ebakindlust, nagu on alati omane prognoosivatele hinnangutele, kui hüvitise suurus määratakse ette kindlaks. Liigse hüvitamise küsimus seega ei tõstatu.

| (43) | Enamusaruandes märgitakse ka raamatupidamisarvestuse eristamise puudumist ja seda, et eraldi raamatupidamisarvestust kohaldatakse avaliku teenuse osutamise eest hüvitist saavatele ettevõtjatele selleks, et hoida ära selliste vahendite väärkasutust ettevõtja muudeks tegevusteks. Kuna aga praegusel juhul ei ole Simetile seni mingeid riigi vahendeid avaliku teenuse osutamise hüvitisena üle kantud, ei tohiks kuluarvestuse nõuet pidada põhjuseks, mille tõttu keelduda Itaalia haldusasjade ülemkohtu mõistetud hüvitise maksmisest. |
| --- | --- |

(43)

Enamusaruandes märgitakse ka raamatupidamisarvestuse eristamise puudumist ja seda, et eraldi raamatupidamisarvestust kohaldatakse avaliku teenuse osutamise eest hüvitist saavatele ettevõtjatele selleks, et hoida ära selliste vahendite väärkasutust ettevõtja muudeks tegevusteks. Kuna aga praegusel juhul ei ole Simetile seni mingeid riigi vahendeid avaliku teenuse osutamise hüvitisena üle kantud, ei tohiks kuluarvestuse nõuet pidada põhjuseks, mille tõttu keelduda Itaalia haldusasjade ülemkohtu mõistetud hüvitise maksmisest.

| (44) | Enamusaruandes märgitakse ka, et 2002. ja 2003. aastal, mille kohta oli kuluarvestus olemas, oli tegelik tegevuskahjum põhimõtteliselt sama suur nagu eelnevate aastate jaoks kasutatud metoodikaga saadud kahjum; kõnealuse metoodika kohaselt jaotati piirkondadevahelise liiniveo kulud vastavalt samadest teenustest saadud tulu protsentuaalsele osakaalule (tulemused erinesid üksnes 2,6 % võrra). Eksperdid leiavad seetõttu, et kuluarvestuse puudumine eelneval perioodil ei tohiks hüvitise määramisel mingit praktilist tähendust omada. |
| --- | --- |

(44)

Enamusaruandes märgitakse ka, et 2002. ja 2003. aastal, mille kohta oli kuluarvestus olemas, oli tegelik tegevuskahjum põhimõtteliselt sama suur nagu eelnevate aastate jaoks kasutatud metoodikaga saadud kahjum; kõnealuse metoodika kohaselt jaotati piirkondadevahelise liiniveo kulud vastavalt samadest teenustest saadud tulu protsentuaalsele osakaalule (tulemused erinesid üksnes 2,6 % võrra). Eksperdid leiavad seetõttu, et kuluarvestuse puudumine eelneval perioodil ei tohiks hüvitise määramisel mingit praktilist tähendust omada.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (45) | Nagu on algatamisotsuses selgitatud, oli komisjonil mitu kahtlust teatatud meetme siseturuga kokkusobivuse suhtes. |
| --- | --- |

(45)

Nagu on algatamisotsuses selgitatud, oli komisjonil mitu kahtlust teatatud meetme siseturuga kokkusobivuse suhtes.

| (46) | Esiteks kahtles komisjon teatatud meetme käsitlemises meetmena, mis ei ole riigiabi, ning täpsemalt selles, kas on täidetud Euroopa Kohtu Altmarki otsuses (16) sätestatud neli tingimust. |
| --- | --- |

(46)

Esiteks kahtles komisjon teatatud meetme käsitlemises meetmena, mis ei ole riigiabi, ning täpsemalt selles, kas on täidetud Euroopa Kohtu Altmarki otsuses (16) sätestatud neli tingimust.

| (47) | Teiseks tõstatas komisjon kohaldatava õigusraamistiku küsimuse. Kuna Itaalia haldusasjade ülemkohtu mõistetud hüvitis oli seotud avaliku teenindamise kohustustega, mis pandi väidetavalt Simetile 1987.–2003. aastal, kuid mille eest ei ole veel makstud, siis tekkis küsimus, kas käesoleval juhtumil tuleb kohaldada määrust (EMÜ) nr 1191/69 või määrust (EÜ) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(47)

Teiseks tõstatas komisjon kohaldatava õigusraamistiku küsimuse. Kuna Itaalia haldusasjade ülemkohtu mõistetud hüvitis oli seotud avaliku teenindamise kohustustega, mis pandi väidetavalt Simetile 1987.–2003. aastal, kuid mille eest ei ole veel makstud, siis tekkis küsimus, kas käesoleval juhtumil tuleb kohaldada määrust (EMÜ) nr 1191/69 või määrust (EÜ) nr 1370/2007.

| (48) | Komisjon leidis, et määrus (EMÜ) nr 1191/69 oleks käesoleval juhtumil kohaldatav juhul, kui oleks võimalik tõestada, et Itaalia ametiasutused panid tõepoolest Simetile ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse ja et määratud hüvitis vastab kõikidele kõnealuse määruse nõuetele. Nimelt sätestatakse määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2, et komisjoni eelneva teavitamise kohustust ei kohaldata kõnealuse määruse alusel makstud hüvitisele ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuse eest. Kui aga tõestatakse, et kumbki nendest tingimustest ei olnud täidetud, tuleb teatatud meetme kokkusobivust hinnata määruse (EÜ) nr 1370/2007 alusel. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon leidis, et määrus (EMÜ) nr 1191/69 oleks käesoleval juhtumil kohaldatav juhul, kui oleks võimalik tõestada, et Itaalia ametiasutused panid tõepoolest Simetile ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse ja et määratud hüvitis vastab kõikidele kõnealuse määruse nõuetele. Nimelt sätestatakse määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2, et komisjoni eelneva teavitamise kohustust ei kohaldata kõnealuse määruse alusel makstud hüvitisele ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuse eest. Kui aga tõestatakse, et kumbki nendest tingimustest ei olnud täidetud, tuleb teatatud meetme kokkusobivust hinnata määruse (EÜ) nr 1370/2007 alusel.

| (49) | Kolmandaks, isegi kui Itaalia haldusasjade ülemkohtu mõistetud hüvitis tuleneb tõepoolest ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustusest, kahtleb komisjon enda käsutuses oleva teabe põhjal selles, kas hüvitis on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetega. Komisjon kahtleb ka selles, kas määruses (EMÜ) nr 1191/69 kehtestatud ja ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustustele kohaldatav ühine hüvitamiskord on kohaldatav 1992. aastast hilisemate aastate puhul, sest alates 1992. aasta juulist ei saanud piirkondadevaheline bussiteenus olla ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustus (17). |
| --- | --- |

(49)

Kolmandaks, isegi kui Itaalia haldusasjade ülemkohtu mõistetud hüvitis tuleneb tõepoolest ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustusest, kahtleb komisjon enda käsutuses oleva teabe põhjal selles, kas hüvitis on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetega. Komisjon kahtleb ka selles, kas määruses (EMÜ) nr 1191/69 kehtestatud ja ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustustele kohaldatav ühine hüvitamiskord on kohaldatav 1992. aastast hilisemate aastate puhul, sest alates 1992. aasta juulist ei saanud piirkondadevaheline bussiteenus olla ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustus (17).

| (50) | Neljandaks, kui edasine uurimine peaks kinnitama, et vähemalt üks määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt teatamisest vabastav tingimus ei ole täidetud ja hindamine tuleb läbi viia määruse (EÜ) nr 1370/2007 alusel, siis komisjon kahtleks, kas viimati nimetatud määruse tingimused on käesoleval juhtumil täidetud. |
| --- | --- |

(50)

Neljandaks, kui edasine uurimine peaks kinnitama, et vähemalt üks määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt teatamisest vabastav tingimus ei ole täidetud ja hindamine tuleb läbi viia määruse (EÜ) nr 1370/2007 alusel, siis komisjon kahtleks, kas viimati nimetatud määruse tingimused on käesoleval juhtumil täidetud.

| (51) | Olenemata kohaldatavast õiguslikust alusest, on komisjonil igal juhul kahtlusi, kas Itaalia haldusasjade ülemkohtu määratud toetus välistab liigse hüvitamise võimaluse. Komisjon märkis, et Simetil puudus vähemalt 2000. aastani (18) toimiv raamatupidamisarvestuste eristamine, ja seadis kahtluse alla selle, et liiniveoteenustega seotud kulu on võimalik tagantjärele täpselt kindlaks määrata. Samuti seadis ta kahtluse alla hüvitise arvutamisel kasutatud oodatava omakapitali tulususe sobivuse. |
| --- | --- |

(51)

Olenemata kohaldatavast õiguslikust alusest, on komisjonil igal juhul kahtlusi, kas Itaalia haldusasjade ülemkohtu määratud toetus välistab liigse hüvitamise võimaluse. Komisjon märkis, et Simetil puudus vähemalt 2000. aastani (18) toimiv raamatupidamisarvestuste eristamine, ja seadis kahtluse alla selle, et liiniveoteenustega seotud kulu on võimalik tagantjärele täpselt kindlaks määrata. Samuti seadis ta kahtluse alla hüvitise arvutamisel kasutatud oodatava omakapitali tulususe sobivuse.

4.   ITAALIA MÄRKUSED

| (52) | Itaalia ametiasutused leiavad esitatud dokumentides, et teatatud meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, seda eelkõige seetõttu, et see ei vasta kõikidele Euroopa Kohtu Altmarki otsuses sätestatud tingimustele. Samuti leiavad Itaalia ametiasutused, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu määratud hüvitis ei ole kooskõlas ei määrusega (EMÜ) nr 1191/69 ega määrusega (EÜ) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(52)

Itaalia ametiasutused leiavad esitatud dokumentides, et teatatud meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, seda eelkõige seetõttu, et see ei vasta kõikidele Euroopa Kohtu Altmarki otsuses sätestatud tingimustele. Samuti leiavad Itaalia ametiasutused, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu määratud hüvitis ei ole kooskõlas ei määrusega (EMÜ) nr 1191/69 ega määrusega (EÜ) nr 1370/2007.

| (53) | Itaalia ametiasutused rõhutavad, et vaatlusalusel ajavahemikul ei kehtinud piirkondadevahelise bussiveo valdkonnas ei ühepoolselt ega lepinguga pandud avaliku teenindamise kohustusi. Riigiasutuse ja reisijateveo teenust osutavate eraettevõtjate vahelisi suhteid reguleerivad õiguslikud vahendid olid ühepoolsed kontsessioonid, mille alusel riigiasutus andis eraettevõtjale üle oma seadusliku õiguse osutada üldkasutatavaid transporditeenuseid, mis seadusega nr 1822/39 oli algselt antud riigile. |
| --- | --- |

(53)

Itaalia ametiasutused rõhutavad, et vaatlusalusel ajavahemikul ei kehtinud piirkondadevahelise bussiveo valdkonnas ei ühepoolselt ega lepinguga pandud avaliku teenindamise kohustusi. Riigiasutuse ja reisijateveo teenust osutavate eraettevõtjate vahelisi suhteid reguleerivad õiguslikud vahendid olid ühepoolsed kontsessioonid, mille alusel riigiasutus andis eraettevõtjale üle oma seadusliku õiguse osutada üldkasutatavaid transporditeenuseid, mis seadusega nr 1822/39 oli algselt antud riigile.

| (54) | Itaalia ametiasutused märgivad ka, et ministeeriumi poolt ettevõtja taotlusel väljastatud kontsessioonitingimustes oli selgelt märgitud, et ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil, välja arvatud ainuõiguse tagatise osas, mis vaatlusalusel ajavahemikul kehtis. Teenuse osutamine ei andnud õigust mingile toetusele ega hüvitisele. Sellised kontsessioonid olid ajutised ja neid uuendati igal aastal ettevõtja taotlusel. Litsentsides tehti vastavalt ettevõtjate konkreetsetele taotlustele aastati arvukalt muudatusi marsruutides, peatustes, väljumiste arvus jne. |
| --- | --- |

(54)

Itaalia ametiasutused märgivad ka, et ministeeriumi poolt ettevõtja taotlusel väljastatud kontsessioonitingimustes oli selgelt märgitud, et ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil, välja arvatud ainuõiguse tagatise osas, mis vaatlusalusel ajavahemikul kehtis. Teenuse osutamine ei andnud õigust mingile toetusele ega hüvitisele. Sellised kontsessioonid olid ajutised ja neid uuendati igal aastal ettevõtja taotlusel. Litsentsides tehti vastavalt ettevõtjate konkreetsetele taotlustele aastati arvukalt muudatusi marsruutides, peatustes, väljumiste arvus jne.

| (55) | Algatamisotsuses kirjeldatud ja 2001. aastani kehtinud tariifide ülempiiri kohta märkisid Itaalia ametiasutused, et kõnealust ülempiiri kohaldati kogu Itaalias, mitte ainult ühes kindlas geograafilises piirkonnas. Samuti märkisid nad, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 5 kohaselt oli see hinnapoliitika meede, mitte tariifikohustus, mis tuleb määruse järgi kohustuslikult hüvitada. |
| --- | --- |

(55)

Algatamisotsuses kirjeldatud ja 2001. aastani kehtinud tariifide ülempiiri kohta märkisid Itaalia ametiasutused, et kõnealust ülempiiri kohaldati kogu Itaalias, mitte ainult ühes kindlas geograafilises piirkonnas. Samuti märkisid nad, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 5 kohaselt oli see hinnapoliitika meede, mitte tariifikohustus, mis tuleb määruse järgi kohustuslikult hüvitada.

| (56) | Peale selle ei olnud Itaalia ametiasutuste sõnul ühepoolse avaliku teenindamise kohustuse kehtestamine piirkondadevaheliste bussiteenuste osutamiseks määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt alates 1992. aasta juulist (19) lubatudki. Kõneluse määruse artikli 1 lõike 5 kohaselt tohib ühepoolselt kohustusi kehtestada ainult linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlike liinidega seoses. |
| --- | --- |

(56)

Peale selle ei olnud Itaalia ametiasutuste sõnul ühepoolse avaliku teenindamise kohustuse kehtestamine piirkondadevaheliste bussiteenuste osutamiseks määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt alates 1992. aasta juulist (19) lubatudki. Kõneluse määruse artikli 1 lõike 5 kohaselt tohib ühepoolselt kohustusi kehtestada ainult linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlike liinidega seoses.

| (57) | Igal juhul – märgivad Itaalia ametiasutused – ei taotlenud Simet kunagi avaliku teenindamise kohustuse lõpetamist, nagu on ette nähtud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 4, kusjuures ta peab selle taotlemist kõnealuste kohustuste olemasolu väitmise eeltingimuseks. Simeti 1999. aasta taotlus ministeeriumile (20) oli üldine taotlus, milles küsiti hüvitist alates 1987. aastast väljastatud kontsessioonidega väidetavalt kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse eest. Itaalia ametiasutused osutavad, et taotluses ei olnud näidatud, missugused avaliku teenindamise kohustused tuleks lõpetada, et tagada piirkondadevahelise liiniveoteenuse piisav kasumlikkus. |
| --- | --- |

(57)

Igal juhul – märgivad Itaalia ametiasutused – ei taotlenud Simet kunagi avaliku teenindamise kohustuse lõpetamist, nagu on ette nähtud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 4, kusjuures ta peab selle taotlemist kõnealuste kohustuste olemasolu väitmise eeltingimuseks. Simeti 1999. aasta taotlus ministeeriumile (20) oli üldine taotlus, milles küsiti hüvitist alates 1987. aastast väljastatud kontsessioonidega väidetavalt kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse eest. Itaalia ametiasutused osutavad, et taotluses ei olnud näidatud, missugused avaliku teenindamise kohustused tuleks lõpetada, et tagada piirkondadevahelise liiniveoteenuse piisav kasumlikkus.

| (58) | Itaalia ametiasutused jõuavad seega järeldusele, et Simet ei ole tõestanud, et ta on võtnud endale vastutuse avaliku teenindamise kohustuse eest (määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 2 tähenduses), ning täpsemalt, et ta ei ole tõestanud, missugused konkreetsed toimimis-, veo- ja tariifikohustused tal on olnud. Itaalia sõnul on Simet tõestanud üksnes seda, et ta on osutanud erinevaid universaalseid veoteenuseid riiklike kontsessioonide alusel, mille pädevad ametiasutused on väljastanud ettevõtja taotlusel. Universaalsete veoteenuste usaldamine Simetile iseenesest ei tõesta, et Simet võttis endale avaliku teenindamise kohustusi määruse (EMÜ) nr 1191/69 tähenduses. |
| --- | --- |

(58)

Itaalia ametiasutused jõuavad seega järeldusele, et Simet ei ole tõestanud, et ta on võtnud endale vastutuse avaliku teenindamise kohustuse eest (määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 2 tähenduses), ning täpsemalt, et ta ei ole tõestanud, missugused konkreetsed toimimis-, veo- ja tariifikohustused tal on olnud. Itaalia sõnul on Simet tõestanud üksnes seda, et ta on osutanud erinevaid universaalseid veoteenuseid riiklike kontsessioonide alusel, mille pädevad ametiasutused on väljastanud ettevõtja taotlusel. Universaalsete veoteenuste usaldamine Simetile iseenesest ei tõesta, et Simet võttis endale avaliku teenindamise kohustusi määruse (EMÜ) nr 1191/69 tähenduses.

| (59) | Itaalia ametiasutused märgivad lisaks, et suuremal osal vaatlusalusest ajavahemikust (1987–2001) ei rakendanud Simet asjakohast raamatupidamisarvestuste eristamist, nagu on nõutud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõikes 5 (21). Seetõttu ei ole võimalik välja arvutada avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevat täiendavat puhaskulu, mis tähendab, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 10 kehtestatud tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(59)

Itaalia ametiasutused märgivad lisaks, et suuremal osal vaatlusalusest ajavahemikust (1987–2001) ei rakendanud Simet asjakohast raamatupidamisarvestuste eristamist, nagu on nõutud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõikes 5 (21). Seetõttu ei ole võimalik välja arvutada avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevat täiendavat puhaskulu, mis tähendab, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 10 kehtestatud tingimused ei ole täidetud.

| (60) | Lõpuks osutavad Itaalia ametiasutused, et ministeerium ei määranud eelnevalt kindlaks hüvitise suurust, nagu on ette nähtud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 13, sest ta ei pannud Simetile mingeid avaliku teenindamise kohustusi. Praegusel juhtumil on Simetile makstav hüvitis arvutatud üksnes tagantjärele tehtud hindamise põhjal. |
| --- | --- |

(60)

Lõpuks osutavad Itaalia ametiasutused, et ministeerium ei määranud eelnevalt kindlaks hüvitise suurust, nagu on ette nähtud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 13, sest ta ei pannud Simetile mingeid avaliku teenindamise kohustusi. Praegusel juhtumil on Simetile makstav hüvitis arvutatud üksnes tagantjärele tehtud hindamise põhjal.

| (61) | Itaalia ametiasutused leiavad, et määrusel (EÜ) nr 1370/2007 põhinev hindamine tõstatab suurelt osalt samad küsimused nagu hindamine määruse (EMÜ) nr 1191/69 põhjal (sealhulgas selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustuste puudumine, eelnevalt kindlaks määratud objektiivsete hüvitise arvutamise parameetrite puudumine, raamatupidamisarvestuste eristamise puudumine jne). Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisas sätestatud „mõistliku kasumi” mõiste kohta leiavad Itaalia ametiasutused, et Simeti algses aruandes pakutud tulususmäär on liiga suur, arvestades seda, et hüvitis määratakse kindlaks tagantjärele, välistades ootamatu kulu ja kahjumi riski. |
| --- | --- |

(61)

Itaalia ametiasutused leiavad, et määrusel (EÜ) nr 1370/2007 põhinev hindamine tõstatab suurelt osalt samad küsimused nagu hindamine määruse (EMÜ) nr 1191/69 põhjal (sealhulgas selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustuste puudumine, eelnevalt kindlaks määratud objektiivsete hüvitise arvutamise parameetrite puudumine, raamatupidamisarvestuste eristamise puudumine jne). Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisas sätestatud „mõistliku kasumi” mõiste kohta leiavad Itaalia ametiasutused, et Simeti algses aruandes pakutud tulususmäär on liiga suur, arvestades seda, et hüvitis määratakse kindlaks tagantjärele, välistades ootamatu kulu ja kahjumi riski.

| (62) | Itaalia ametiasutused toetavad täielikult vähemusaruande järeldusi, mille kohaselt ei ole võimalik hüvitise suurust arvutada. Ühtlasi leiavad nad, et enamusaruandes on sisulisi ja metodoloogilisi vigu. Näiteks kahtlevad Itaalia ametiasutused, kas hüpoteesidel põhinev meetod, mida kasutati kõnealuses aruandes väidetavatest avaliku teenindamise kohustustest tuleneva puhta tegevuskulu hindamiseks, on sobiv. Samuti seavad nad kahtluse alla selle, et aruandes:






  — | ei piirata kasutatud kapitali summat avaliku teenindamise kohustustele omistatava kapitaliga, vaid arvutatakse hüvitis kogu kasutatud kapitali põhjal. Teiste sõnadega, ettevõtja teisteks tegevusteks – nagu reisibürood, rahvusvahelised teenused, bussiüürimine koos juhiga – kasutatud kapitali ei jäetud arvutustest välja; |
| --- | --- | --- |

(62)

Itaalia ametiasutused toetavad täielikult vähemusaruande järeldusi, mille kohaselt ei ole võimalik hüvitise suurust arvutada. Ühtlasi leiavad nad, et enamusaruandes on sisulisi ja metodoloogilisi vigu. Näiteks kahtlevad Itaalia ametiasutused, kas hüpoteesidel põhinev meetod, mida kasutati kõnealuses aruandes väidetavatest avaliku teenindamise kohustustest tuleneva puhta tegevuskulu hindamiseks, on sobiv. Samuti seavad nad kahtluse alla selle, et aruandes:

—

ei piirata kasutatud kapitali summat avaliku teenindamise kohustustele omistatava kapitaliga, vaid arvutatakse hüvitis kogu kasutatud kapitali põhjal. Teiste sõnadega, ettevõtja teisteks tegevusteks – nagu reisibürood, rahvusvahelised teenused, bussiüürimine koos juhiga – kasutatud kapitali ei jäetud arvutustest välja;

| — | kasutatakse kapitali oodatava tulususe kindlaksmääramisel üle 100 baaspunkti suurust riskipreemiat. See ei tundu tagantjärele arvutatud hüvitise puhul asjakohane; |
| --- | --- |

—

kasutatakse kapitali oodatava tulususe kindlaksmääramisel üle 100 baaspunkti suurust riskipreemiat. See ei tundu tagantjärele arvutatud hüvitise puhul asjakohane;

| — | ei arvutata korrektselt viivist, mis tuleneb sellest, et hüvitisi ei makstud välja aastatel, mille jaoks need kindlaks määrati. Itaalia haldusasjade ülemkohtu nimetatud eksperdid rakendasid seadusjärgset viivist 2012. aastal täielikult ümber hinnatud summadele, mitte algsetele summadele, nagu oleks olnud kohane. |
| --- | --- |

—

ei arvutata korrektselt viivist, mis tuleneb sellest, et hüvitisi ei makstud välja aastatel, mille jaoks need kindlaks määrati. Itaalia haldusasjade ülemkohtu nimetatud eksperdid rakendasid seadusjärgset viivist 2012. aastal täielikult ümber hinnatud summadele, mitte algsetele summadele, nagu oleks olnud kohane.

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (63) | Ainsa kolmanda isikuna esitas vastuseks algatamisotsusele märkusi Simet, teatatud meetme võimalik kasusaaja. Simet ei nõustu esitatud väidetes komisjoni esialgsete seisukohtadega algatamisotsuses. |
| --- | --- |

(63)

Ainsa kolmanda isikuna esitas vastuseks algatamisotsusele märkusi Simet, teatatud meetme võimalik kasusaaja. Simet ei nõustu esitatud väidetes komisjoni esialgsete seisukohtadega algatamisotsuses.

| (64) | Tõestuseks oma väitele, et talle oli pandud kohustusi, esitas Simet talle väljastatud kontsessioonid kohtumenetlustes käsitletud marsruutide kohta. Simeti väidete kohaselt hõlmasid kõnealustes kontsessioonides sätestatud nõuded muu hulgas tariife, marsruutide stabiilsust, peatusi, sõidusagedust ja sõiduplaani, nagu ka reisijate pagasi vedamise tingimusi, tavakirjade tasuta vedamist postiteenistuse jaoks ja posti vedamist tasu eest, mis on sätestatud sellist vedu reguleerivates dokumentides. Kõnealustes kontsessioonides nõuti ka, et ettevõtja teataks kõikidest katketustest, õnnetustest ja muutustest osutatavate teenuste korralduses, ning kohustati ettevõtjat väljastama reisijate, pagasi ja põllumajanduslike pakkide veoks pileteid ja säilitama sellekohaseid andmeid viis aastat. Samuti pidi Simet saama ministeeriumi kohalikust mootorsõidukite büroost eelneva loa kontsessiooni alusel osutatavate teenuste ja ka muude teenuste jaoks kasutatud busside liigi ja omaduste kohta. |
| --- | --- |

(64)

Tõestuseks oma väitele, et talle oli pandud kohustusi, esitas Simet talle väljastatud kontsessioonid kohtumenetlustes käsitletud marsruutide kohta. Simeti väidete kohaselt hõlmasid kõnealustes kontsessioonides sätestatud nõuded muu hulgas tariife, marsruutide stabiilsust, peatusi, sõidusagedust ja sõiduplaani, nagu ka reisijate pagasi vedamise tingimusi, tavakirjade tasuta vedamist postiteenistuse jaoks ja posti vedamist tasu eest, mis on sätestatud sellist vedu reguleerivates dokumentides. Kõnealustes kontsessioonides nõuti ka, et ettevõtja teataks kõikidest katketustest, õnnetustest ja muutustest osutatavate teenuste korralduses, ning kohustati ettevõtjat väljastama reisijate, pagasi ja põllumajanduslike pakkide veoks pileteid ja säilitama sellekohaseid andmeid viis aastat. Samuti pidi Simet saama ministeeriumi kohalikust mootorsõidukite büroost eelneva loa kontsessiooni alusel osutatavate teenuste ja ka muude teenuste jaoks kasutatud busside liigi ja omaduste kohta.

| (65) | Simet esitas ka dokumendid, mis tema sõnul olid ministeeriumi täielikult või osaliselt eitavad vastused taotlustele teha muudatusi tema osutatavate teenuste korralduses. Vaatlusaluse perioodi kohta esitas Simet (osaliselt) eitavad vastused (22):






  — | taotlustele lisada uusi peatusi juba käigus olevatele liinidele Rossano-Napoli (1992), Cariati-Milano (1995), Cosenza-Firenze (1999), Cosenza-Firenze ja Cosenza-Pisa (2000) ning San Giovanni-Milano (2003) ühendustel; |
| --- | --- | --- |

(65)

Simet esitas ka dokumendid, mis tema sõnul olid ministeeriumi täielikult või osaliselt eitavad vastused taotlustele teha muudatusi tema osutatavate teenuste korralduses. Vaatlusaluse perioodi kohta esitas Simet (osaliselt) eitavad vastused (22):

—

taotlustele lisada uusi peatusi juba käigus olevatele liinidele Rossano-Napoli (1992), Cariati-Milano (1995), Cosenza-Firenze (1999), Cosenza-Firenze ja Cosenza-Pisa (2000) ning San Giovanni-Milano (2003) ühendustel;

| — | taotlusele saada luba uute liinide teenindamiseks Cosenza-Napoli ühendusel (2000). |
| --- | --- |

—

taotlusele saada luba uute liinide teenindamiseks Cosenza-Napoli ühendusel (2000).

| (66) | Simeti väitel tõestavad need eitavad vastused, et Itaalia ametiasutused kehtestasid avaliku teenindamise kohustused ühepoolselt. Samuti väidab Simet, et ametiasutused ei lubanud „optimeerida” veoteenuseid nende laiendamise ja mitmekesistamise teel. Ettevõtja teenindatud ühendused tegelikult „külmutati” ja sõltusid ministeeriumi otsustest, ehkki formaalselt nimetati neid „majandustegevuseks”. |
| --- | --- |

(66)

Simeti väitel tõestavad need eitavad vastused, et Itaalia ametiasutused kehtestasid avaliku teenindamise kohustused ühepoolselt. Samuti väidab Simet, et ametiasutused ei lubanud „optimeerida” veoteenuseid nende laiendamise ja mitmekesistamise teel. Ettevõtja teenindatud ühendused tegelikult „külmutati” ja sõltusid ministeeriumi otsustest, ehkki formaalselt nimetati neid „majandustegevuseks”.

| (67) | Simet ei nõustu algatamisotsuse põhjenduse 16 väitega, et iga-aastastes kontsessioonitingimustes sisalduvad tariifid esitas ettevõtja. Kaugliinide tariifid pidid algselt olema sarnased raudteeveo teise klassi tariifidega. Seda kinnitab ministeeriumi 19. detsembri 1988. aasta märgukiri (D.C. III Div 32 nr 3846), milles märgitakse, et „võttes arvesse, et paljud riigi pädevusse kuuluvate bussiliinide kontsessionäärid on taotlenud tariifide tõstmist; võttes arvesse, et viimasel ajal ei ole tariifide kohta väljastatud üldisi eeskirju; kuni ei ole kehtestatud uusi eeskirju [...] võivad [maakondlikud bürood] otse lubada kontsessionääridel tõsta nende osutatavate teenuste tariife kuni riigiraudtee Ferrovie dello Stato (FS) teise klassi raudteetariifide tasemeni, millele võib lisanduda kiirliini lisatasu, kui bussiliin läbib kiirteed [nagu antud juhtumil]; ... tariife ei tohi loomulikult tõsta nendel bussiliinidel, kus juba kehtib eespool nimetatud tariif”. Simeti sõnul tõestavad need meetmed, et tal ei olnud lubatud kehtestada kõrgemaid tariife kui Ferrovie dello Stato teise klassi tariifid (st selle madalaimad tariifid). Seega ei lastud ettevõtjal saada oma tegevusest suuremat tulu seetõttu, et riik soovis põhimõtteliselt täita avalikke vajadusi ja eesmärke. |
| --- | --- |

(67)

Simet ei nõustu algatamisotsuse põhjenduse 16 väitega, et iga-aastastes kontsessioonitingimustes sisalduvad tariifid esitas ettevõtja. Kaugliinide tariifid pidid algselt olema sarnased raudteeveo teise klassi tariifidega. Seda kinnitab ministeeriumi 19. detsembri 1988. aasta märgukiri (D.C. III Div 32 nr 3846), milles märgitakse, et „võttes arvesse, et paljud riigi pädevusse kuuluvate bussiliinide kontsessionäärid on taotlenud tariifide tõstmist; võttes arvesse, et viimasel ajal ei ole tariifide kohta väljastatud üldisi eeskirju; kuni ei ole kehtestatud uusi eeskirju [...] võivad [maakondlikud bürood] otse lubada kontsessionääridel tõsta nende osutatavate teenuste tariife kuni riigiraudtee Ferrovie dello Stato (FS) teise klassi raudteetariifide tasemeni, millele võib lisanduda kiirliini lisatasu, kui bussiliin läbib kiirteed [nagu antud juhtumil]; ... tariife ei tohi loomulikult tõsta nendel bussiliinidel, kus juba kehtib eespool nimetatud tariif”. Simeti sõnul tõestavad need meetmed, et tal ei olnud lubatud kehtestada kõrgemaid tariife kui Ferrovie dello Stato teise klassi tariifid (st selle madalaimad tariifid). Seega ei lastud ettevõtjal saada oma tegevusest suuremat tulu seetõttu, et riik soovis põhimõtteliselt täita avalikke vajadusi ja eesmärke.

| (68) | Ministeeriumi 3. juuli 1992. aasta ringkirjas nr A/7302 sätestati, et selleks aastaks võib riigi pädevuses olevate bussiliinide tariife tõsta 6,1 %. Simeti sõnul kinnitab kõnealune ringkiri, millega ministeerium lubab tariife tõsta üksnes vastavalt ISTATi näitajale, et ettevõtjal ei olnud võimalik kehtestada iseseisvalt selliseid tariife, nagu ta asjakohaseks pidas. Simet märgib ka, et ministeeriumi 5. aprilli 2002. aasta ringkirja nr 3/02 punktist 2 ilmneb, et tariifide liiridest eurodesse konverteerimise korda kehtestades kinnitatakse, et kõnealused tariifid on „reguleeritud” tariifid ja hinnad. |
| --- | --- |

(68)

Ministeeriumi 3. juuli 1992. aasta ringkirjas nr A/7302 sätestati, et selleks aastaks võib riigi pädevuses olevate bussiliinide tariife tõsta 6,1 %. Simeti sõnul kinnitab kõnealune ringkiri, millega ministeerium lubab tariife tõsta üksnes vastavalt ISTATi näitajale, et ettevõtjal ei olnud võimalik kehtestada iseseisvalt selliseid tariife, nagu ta asjakohaseks pidas. Simet märgib ka, et ministeeriumi 5. aprilli 2002. aasta ringkirja nr 3/02 punktist 2 ilmneb, et tariifide liiridest eurodesse konverteerimise korda kehtestades kinnitatakse, et kõnealused tariifid on „reguleeritud” tariifid ja hinnad.

| (69) | Lõpuks märgitakse ministeeriumi väljastatud kontsessioonides, et tariif on „kehtestatud” (stabilita), st valitsusasutuse otsusega kindlaks määratud. Kuna tegemist ei ole lihtsalt loa, vaid kontsessiooniga, on sellekohastes tingimustes selgelt märgitud, et kontsessiooni „reguleerivad kehtestatud klauslid ning võimalikud edaspidi kehtestatavad klauslid” ning et „valitsusasutusel on õigus kontsessioon igal ajal tühistada, ilma et teenuseosutaja saaks mingeid nõudmisi esitada”. Kõikide kontsessioonitingimuste punktis 6 märgitakse sõnaselgelt, et kohaldada tuleb sõiduplaane ja tariife, mille on heaks kiitnud ministeeriumi kohalik mootorsõidukite büroo. Simet väidab, et kuna kindlaksmääratud tariifid ei võimalda osutada kasutajatele paindlikke teenuseid, ei saanud ta reageerida turunõudlusele ega iseenda vajadustele nii, nagu ta õigeks pidas. |
| --- | --- |

(69)

Lõpuks märgitakse ministeeriumi väljastatud kontsessioonides, et tariif on „kehtestatud” (stabilita), st valitsusasutuse otsusega kindlaks määratud. Kuna tegemist ei ole lihtsalt loa, vaid kontsessiooniga, on sellekohastes tingimustes selgelt märgitud, et kontsessiooni „reguleerivad kehtestatud klauslid ning võimalikud edaspidi kehtestatavad klauslid” ning et „valitsusasutusel on õigus kontsessioon igal ajal tühistada, ilma et teenuseosutaja saaks mingeid nõudmisi esitada”. Kõikide kontsessioonitingimuste punktis 6 märgitakse sõnaselgelt, et kohaldada tuleb sõiduplaane ja tariife, mille on heaks kiitnud ministeeriumi kohalik mootorsõidukite büroo. Simet väidab, et kuna kindlaksmääratud tariifid ei võimalda osutada kasutajatele paindlikke teenuseid, ei saanud ta reageerida turunõudlusele ega iseenda vajadustele nii, nagu ta õigeks pidas.

| (70) | Simet väidab, et kuna ta oli kohustatud kohaldama talle ette antud tariife, ei saanud ta ellu viia sellist hinnapoliitikat, nagu üks ettevõtja nüüdisaegsel, vabal ja konkurentsile avatud turul tavaliselt ellu viiks. Ühelt poolt – rõhutab Simet – oli ministeeriumi kehtestatud tariifide tase (mis pidi olema võrdne Ferrovie dello Stato teise klassi tariifiga) nii madal, et ettevõtja ei saanud katta liiniveo kulusid. Teiselt poolt võimaldasid need meetmed riigil toetada põhjendamatult oma raudtee-ettevõtjat, Ferrovie dello Statot, sest piirkondadevahelise liiniveo kontsessionäärid, nagu Simet, ei saanud kehtestada madalamaid tariife kui kõnealuse ettevõtja teise klassi pileti hind koos kiirliini lisatasuga. Ferrovie dello Statole anti eelis ka sellega, et Simetile ja teistele sarnaseid teenuseid osutavatele ettevõtjatele ei makstud toetusi. |
| --- | --- |

(70)

Simet väidab, et kuna ta oli kohustatud kohaldama talle ette antud tariife, ei saanud ta ellu viia sellist hinnapoliitikat, nagu üks ettevõtja nüüdisaegsel, vabal ja konkurentsile avatud turul tavaliselt ellu viiks. Ühelt poolt – rõhutab Simet – oli ministeeriumi kehtestatud tariifide tase (mis pidi olema võrdne Ferrovie dello Stato teise klassi tariifiga) nii madal, et ettevõtja ei saanud katta liiniveo kulusid. Teiselt poolt võimaldasid need meetmed riigil toetada põhjendamatult oma raudtee-ettevõtjat, Ferrovie dello Statot, sest piirkondadevahelise liiniveo kontsessionäärid, nagu Simet, ei saanud kehtestada madalamaid tariife kui kõnealuse ettevõtja teise klassi pileti hind koos kiirliini lisatasuga. Ferrovie dello Statole anti eelis ka sellega, et Simetile ja teistele sarnaseid teenuseid osutavatele ettevõtjatele ei makstud toetusi.

| (71) | Eespool kirjeldatut arvestades leiab Simet, et ministeeriumi väljastatud kontsessioonid ja hilisemad marsruutide muutmise taotlusi tagasilükkavad otsused tõestavad, et kõnealused kontsessioonid vastavad avaliku teenindamise lepingu kriteeriumidele määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 tähenduses, kuna nendega kehtestatakse kohustusi, mis on seotud marsruutidega, peatustega, tariifidega, tavakirjade tasuta vedamisega postiteenistuse jaoks ja posti vedamisega tasu eest, mis on ette nähtud sellist vedu reguleerivates sätetes. |
| --- | --- |

(71)

Eespool kirjeldatut arvestades leiab Simet, et ministeeriumi väljastatud kontsessioonid ja hilisemad marsruutide muutmise taotlusi tagasilükkavad otsused tõestavad, et kõnealused kontsessioonid vastavad avaliku teenindamise lepingu kriteeriumidele määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 tähenduses, kuna nendega kehtestatakse kohustusi, mis on seotud marsruutidega, peatustega, tariifidega, tavakirjade tasuta vedamisega postiteenistuse jaoks ja posti vedamisega tasu eest, mis on ette nähtud sellist vedu reguleerivates sätetes.

| (72) | Simet väidab, et kui määrus (EMÜ) nr 1191/69 ei annaks piirkondadevaheliste teenuste kontsessionääridele mingit õigust hüvitisele, nagu väidab ministeerium, tähendaks see, et teenus oli liberaliseeritud ja valitsusasutus ei oleks tohtinud seega ettevõtjale mingeid kohustusi kehtestada, eriti tariifide suhtes. Seetõttu leiab Simet, et ministeerium rikkus seadust ja et riiklike õigusaktide kohaselt (Itaalia haldusasjade ülemkohtu kohaldatud seadusandliku dekreedi nr 80/1998 artikkel 35) tuleb kahju hüvitada. |
| --- | --- |

(72)

Simet väidab, et kui määrus (EMÜ) nr 1191/69 ei annaks piirkondadevaheliste teenuste kontsessionääridele mingit õigust hüvitisele, nagu väidab ministeerium, tähendaks see, et teenus oli liberaliseeritud ja valitsusasutus ei oleks tohtinud seega ettevõtjale mingeid kohustusi kehtestada, eriti tariifide suhtes. Seetõttu leiab Simet, et ministeerium rikkus seadust ja et riiklike õigusaktide kohaselt (Itaalia haldusasjade ülemkohtu kohaldatud seadusandliku dekreedi nr 80/1998 artikkel 35) tuleb kahju hüvitada.

| (73) | Simeti jaoks ei ole tegu seda tüüpi juhtumiga, mida reguleerib määrus (EMÜ) nr 1191/69, vaid vaidlusega kahju hüvitamise üle. Simet märgib, et kohtuotsuses nr 1405/2010 tunnistati Simeti õigust kahju hüvitamisele vastavalt seadusandliku dekreedi nr 80/1998 artiklile 35, et korvata kahju, mille põhjustasid ministeeriumi ebaseaduslikud otsused keelduda Simetile pandud avaliku teenindamise kohustuste tühistamisest. Kõnealused otsused rikkusid Itaalia põhiseaduse artiklis 41 sätestatud ettevõtlusvabadust, kuna need põhjustasid ettevõtjale tema majandustegevuses varalist kahju; seetõttu tuleb neid pidada ebaseaduslikeks ning ettevõtjal on seega õigus kantud kahju hüvitamisele. Itaalia haldusasjade ülemkohus tunnistas, et ministeerium oli tekitanud Simetile põhjendamatut kahju, kohustades teda täitma avaliku teenindamise kohustust ja rikkudes tema õigust osutada vabalt ja sõltumatult transporditeenust. |
| --- | --- |

(73)

Simeti jaoks ei ole tegu seda tüüpi juhtumiga, mida reguleerib määrus (EMÜ) nr 1191/69, vaid vaidlusega kahju hüvitamise üle. Simet märgib, et kohtuotsuses nr 1405/2010 tunnistati Simeti õigust kahju hüvitamisele vastavalt seadusandliku dekreedi nr 80/1998 artiklile 35, et korvata kahju, mille põhjustasid ministeeriumi ebaseaduslikud otsused keelduda Simetile pandud avaliku teenindamise kohustuste tühistamisest. Kõnealused otsused rikkusid Itaalia põhiseaduse artiklis 41 sätestatud ettevõtlusvabadust, kuna need põhjustasid ettevõtjale tema majandustegevuses varalist kahju; seetõttu tuleb neid pidada ebaseaduslikeks ning ettevõtjal on seega õigus kantud kahju hüvitamisele. Itaalia haldusasjade ülemkohus tunnistas, et ministeerium oli tekitanud Simetile põhjendamatut kahju, kohustades teda täitma avaliku teenindamise kohustust ja rikkudes tema õigust osutada vabalt ja sõltumatult transporditeenust.

| (74) | Kui aga leitakse, et määrus (EMÜ) nr 1191/69 ja selle muudatused lubasid siiski valitsusasutusel kehtestada avaliku teenindamise kohustusi, et rahuldada piirkonna vajadusi, siis oleks ministeerium pidanud Simeti arvates nägema nende kohustuste hüvitamiseks ette vastutasu. Simeti sõnade kohaselt lubab määrus (EMÜ) nr 1191/69 kehtestada avaliku teenindamise kohustusi, mis „vastavad piirkonna transpordivajadustele” (artikkel 1 lõige 2), mitte „transpordivajadustele piirkonnas”. |
| --- | --- |

(74)

Kui aga leitakse, et määrus (EMÜ) nr 1191/69 ja selle muudatused lubasid siiski valitsusasutusel kehtestada avaliku teenindamise kohustusi, et rahuldada piirkonna vajadusi, siis oleks ministeerium pidanud Simeti arvates nägema nende kohustuste hüvitamiseks ette vastutasu. Simeti sõnade kohaselt lubab määrus (EMÜ) nr 1191/69 kehtestada avaliku teenindamise kohustusi, mis „vastavad piirkonna transpordivajadustele” (artikkel 1 lõige 2), mitte „transpordivajadustele piirkonnas”.

6.   ITAALIA KOMMENTAARID KOLMANDA ISIKU MÄRKUSTE KOHTA

| (75) | Itaalia ametiasutused kordasid kommentaarides kolmanda isiku märkuste kohta oma seisukohta, et mingeid avaliku teenindamise kohustusi määruse (EMÜ) nr 1191/69 või määruse (EÜ) nr 1370/2007 tähenduses ei olnud ja mingit hüvitist ei tule seega maksta. |
| --- | --- |

(75)

Itaalia ametiasutused kordasid kommentaarides kolmanda isiku märkuste kohta oma seisukohta, et mingeid avaliku teenindamise kohustusi määruse (EMÜ) nr 1191/69 või määruse (EÜ) nr 1370/2007 tähenduses ei olnud ja mingit hüvitist ei tule seega maksta.

| (76) | Oma seisukoha põhjenduseks selgitasid Itaalia ametiasutused veel süsteemi, mis reguleeris reisijatevedu liinibussiga vastavalt seadusele nr 1822/39 (23) (vaatlusalusel perioodil kohaldatud seadus). Kõnealuse seaduse kohaselt oli riigi pädevuses olevaid liiniteenuseid (mida nimetati ka „tavabussiliinideks”) reguleeriv raamistik järgmine:






  i) | teenust osutati kontsessioonide alusel; |
| --- | --- | --- |

(76)

Oma seisukoha põhjenduseks selgitasid Itaalia ametiasutused veel süsteemi, mis reguleeris reisijatevedu liinibussiga vastavalt seadusele nr 1822/39 (23) (vaatlusalusel perioodil kohaldatud seadus). Kõnealuse seaduse kohaselt oli riigi pädevuses olevaid liiniteenuseid (mida nimetati ka „tavabussiliinideks”) reguleeriv raamistik järgmine:

i)

teenust osutati kontsessioonide alusel;

| ii) | kontsessioon anti ettevõtja taotlusel; |
| --- | --- |

ii)

kontsessioon anti ettevõtja taotlusel;

| iii) | mingeid valikuprotseduure ei olnud kontsessiooni andmiseks ette nähtud ja neid ei viidud läbi; |
| --- | --- |

iii)

mingeid valikuprotseduure ei olnud kontsessiooni andmiseks ette nähtud ja neid ei viidud läbi;

| iv) | kontsessioonid võisid seaduse kohaselt olla ajutised või alalised; see oli täielikult ministeeriumi otsustada ning ministeerium otsustas alati ja kõikide ettevõtjate puhul ajutise kontsessiooni kasuks. Kontsessioonid kehtisid seega ühe aasta ja ettevõtjad (sealhulgas Simet) taotlesid igal aastal kontsessiooni uuendamist; |
| --- | --- |

iv)

kontsessioonid võisid seaduse kohaselt olla ajutised või alalised; see oli täielikult ministeeriumi otsustada ning ministeerium otsustas alati ja kõikide ettevõtjate puhul ajutise kontsessiooni kasuks. Kontsessioonid kehtisid seega ühe aasta ja ettevõtjad (sealhulgas Simet) taotlesid igal aastal kontsessiooni uuendamist;

| v) | kontsessioon andis ettevõtjale ainuõiguse osutada teenust kontsessioonitingimustes kindlaks määratud ühendusel; |
| --- | --- |

v)

kontsessioon andis ettevõtjale ainuõiguse osutada teenust kontsessioonitingimustes kindlaks määratud ühendusel;

| vi) | kontsessionääre eelistati vastavalt teeninduspiirkondadele, mis olid määratletud nn piirnevuse (finitimità) kriteeriumi põhjal, st liinide läheduse ning omavahelise majandusliku ja funktsionaalse seotuse alusel (seaduse nr 1822/39 artiklid 5 ja 6); |
| --- | --- |

vi)

kontsessionääre eelistati vastavalt teeninduspiirkondadele, mis olid määratletud nn piirnevuse (finitimità) kriteeriumi põhjal, st liinide läheduse ning omavahelise majandusliku ja funktsionaalse seotuse alusel (seaduse nr 1822/39 artiklid 5 ja 6);

| vii) | samuti eelistati olemasolevaid teenuseid, st kulutasuvuse kaalutlustel peeti avaliku huvi seisukohast otstarbekamaks eelistada olemasolevate teenuste kohandamist uute teenuste avamisele; |
| --- | --- |

vii)

samuti eelistati olemasolevaid teenuseid, st kulutasuvuse kaalutlustel peeti avaliku huvi seisukohast otstarbekamaks eelistada olemasolevate teenuste kohandamist uute teenuste avamisele;

| viii) | samuti võeti uute teenuste jaoks kontsessiooni andmisel arvesse teeninduspiirkonna kasutajate arvu ja uue teenuse marsruudi pikkuse suhet. Kuni 500 km pikkuse marsruudi avamiseks oli nõutav vähemalt 300 000 elanikuga teeninduspiirkond ning pikemate marsruutide puhul kasutati proportsionaalset kriteeriumi (24). |
| --- | --- |

viii)

samuti võeti uute teenuste jaoks kontsessiooni andmisel arvesse teeninduspiirkonna kasutajate arvu ja uue teenuse marsruudi pikkuse suhet. Kuni 500 km pikkuse marsruudi avamiseks oli nõutav vähemalt 300 000 elanikuga teeninduspiirkond ning pikemate marsruutide puhul kasutati proportsionaalset kriteeriumi (24).

| (77) | Seega kui ettevõtja esitas taotluse olemasoleva teenuse muutmiseks või uue teenuse jaoks kontsessiooni saamiseks, pidi ministeerium langetama otsuse kooskõlas kõnealuse õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

(77)

Seega kui ettevõtja esitas taotluse olemasoleva teenuse muutmiseks või uue teenuse jaoks kontsessiooni saamiseks, pidi ministeerium langetama otsuse kooskõlas kõnealuse õigusraamistikuga.

| (78) | Seoses ministeeriumi täielikult või osaliselt eitavate vastustega Simeti taotlustele teha osutatavate teenuste korralduses muudatusi märkisid Itaalia ametiasutused, et need olid seotud üksnes seaduses nr 1822/39 sätestatud korraga. Ministeerium ei saanud anda uusi kontsessioone uute teenuste osutamiseks ega laiendada olemasolevate kontsessioonide ulatust (lubades uusi peatusi) juhtudel, kus see oleks avaldanud mõju teiste liinide käitajate huvidele, nagu on sätestatud kõnealuses seaduses. Samal ajal andis ministeerium loa muudatusteks, mis ei olnud vastuolus seaduses nr 1822/39 kehtestatud põhimõtetega (25). |
| --- | --- |

(78)

Seoses ministeeriumi täielikult või osaliselt eitavate vastustega Simeti taotlustele teha osutatavate teenuste korralduses muudatusi märkisid Itaalia ametiasutused, et need olid seotud üksnes seaduses nr 1822/39 sätestatud korraga. Ministeerium ei saanud anda uusi kontsessioone uute teenuste osutamiseks ega laiendada olemasolevate kontsessioonide ulatust (lubades uusi peatusi) juhtudel, kus see oleks avaldanud mõju teiste liinide käitajate huvidele, nagu on sätestatud kõnealuses seaduses. Samal ajal andis ministeerium loa muudatusteks, mis ei olnud vastuolus seaduses nr 1822/39 kehtestatud põhimõtetega (25).

| (79) | Itaalia ametiasutused küll tunnistavad, et Simetile ei antud korduvalt luba uute teenuste osutamiseks või täiendavate peatuste lisamiseks olemasolevatele teenustele, kuid leiavad, et Simeti väited ja tema lisatud dokumendid ei tõesta, et oleks esitatud ja seejärel tagasi lükatud ametlikke taotlusi muuta osutatavate teenuste tingimusi, mis on kehtestatud olemasolevates kontsessioonitingimustes. Igal juhul ei lükanud ministeerium kunagi tagasi Simeti taotlusi peatuste kaotamiseks hõredalt asustatud piirkondades ega sõiduplaani muutmiseks. |
| --- | --- |

(79)

Itaalia ametiasutused küll tunnistavad, et Simetile ei antud korduvalt luba uute teenuste osutamiseks või täiendavate peatuste lisamiseks olemasolevatele teenustele, kuid leiavad, et Simeti väited ja tema lisatud dokumendid ei tõesta, et oleks esitatud ja seejärel tagasi lükatud ametlikke taotlusi muuta osutatavate teenuste tingimusi, mis on kehtestatud olemasolevates kontsessioonitingimustes. Igal juhul ei lükanud ministeerium kunagi tagasi Simeti taotlusi peatuste kaotamiseks hõredalt asustatud piirkondades ega sõiduplaani muutmiseks.

| (80) | Seoses kontsessioonitingimuste klauslitega postisaadetiste veo kohta väidavad Itaalia ametiasutused, et Simet ei esitanud mingeid dokumentaalseid tõendeid tegelikult osutatud teenuste ja nende puhaskulu kohta. Itaalia ametiasutused märkisid ka, et Simet ei esitanud mingeid dokumente, mis oleksid tõestanud, et ministeerium lükkas tagasi tema taotlused tariife muuta. Samuti ei ole Simet küsinud kunagi luba tariifide vähendamiseks. |
| --- | --- |

(80)

Seoses kontsessioonitingimuste klauslitega postisaadetiste veo kohta väidavad Itaalia ametiasutused, et Simet ei esitanud mingeid dokumentaalseid tõendeid tegelikult osutatud teenuste ja nende puhaskulu kohta. Itaalia ametiasutused märkisid ka, et Simet ei esitanud mingeid dokumente, mis oleksid tõestanud, et ministeerium lükkas tagasi tema taotlused tariife muuta. Samuti ei ole Simet küsinud kunagi luba tariifide vähendamiseks.

| (81) | Seoses transpordiministeeriumi 19. detsembri 1988. aasta märgukirjaga (D.C. III Div 32 nr 3846) ja sellele järgnenud ministeeriumi 10. jaanuari 1989. aasta ringkirjaga nr A/66 (mille saatis ministeeriumi kohalik mootorsõidukite büroo Catanzaros) märgivad Itaalia ametiasutused, et nendes dokumentides lubati liiniteenuste osutajatel viia oma tariifid vastavusse Ferrovie dello Stato omadega ja neid tuleb käsitada seega laiema riikliku transpordipoliitika ja hinnapoliitika osana. Sama tuleb tunnistada Catanzaro büroo 3. juuli 1992. aasta kirja nr 7302 kohta (millele Simet samuti viitab), millega lubati bussiteenuste osutajatel tõsta tariife kuni 6,1 % (inflatsiooni võrra), nagu on ette nähtud ringkirjaga nr 801/92 (26). Kõnealuses kirjas märgitakse samuti, et ettevõtjad võivad osutada teenust ka teistsuguse tariifisüsteemi alusel, tingimusel, et nad esitavad selleks eraldi taotluse. Itaalia ametisutused märgivad, et Simet ei ole sellist taotlust kunagi esitanud. Igal juhul ei ole ei ministeeriumi 1988. aasta märgukiri ega ministeeriumi 1992. aasta kiri eitav vastus Simeti taotlusele tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustuse lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(81)

Seoses transpordiministeeriumi 19. detsembri 1988. aasta märgukirjaga (D.C. III Div 32 nr 3846) ja sellele järgnenud ministeeriumi 10. jaanuari 1989. aasta ringkirjaga nr A/66 (mille saatis ministeeriumi kohalik mootorsõidukite büroo Catanzaros) märgivad Itaalia ametiasutused, et nendes dokumentides lubati liiniteenuste osutajatel viia oma tariifid vastavusse Ferrovie dello Stato omadega ja neid tuleb käsitada seega laiema riikliku transpordipoliitika ja hinnapoliitika osana. Sama tuleb tunnistada Catanzaro büroo 3. juuli 1992. aasta kirja nr 7302 kohta (millele Simet samuti viitab), millega lubati bussiteenuste osutajatel tõsta tariife kuni 6,1 % (inflatsiooni võrra), nagu on ette nähtud ringkirjaga nr 801/92 (26). Kõnealuses kirjas märgitakse samuti, et ettevõtjad võivad osutada teenust ka teistsuguse tariifisüsteemi alusel, tingimusel, et nad esitavad selleks eraldi taotluse. Itaalia ametisutused märgivad, et Simet ei ole sellist taotlust kunagi esitanud. Igal juhul ei ole ei ministeeriumi 1988. aasta märgukiri ega ministeeriumi 1992. aasta kiri eitav vastus Simeti taotlusele tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustuse lõpetamiseks.

| (82) | Itaalia ametiasutused ei nõustu ka Simeti väitega, nagu tõestaks 5. aprilli 2002. aasta ringkirja nr 3/02 punkt 2, et liiniveo tariifid määras kindlaks ministeerium. Kõnealuses ringkirjas anti üksnes juhiseid tariifide konverteerimiseks liiridest eurodesse. See, et kaugliiniveo tariifidele oli viidatud kui „reguleeritutele”, ei tähenda mitte seda, et neid ei kehtestanud teenuseosutajad, vaid seda, et need määrati reisijate huvides läbipaistvuse ja teavituse tagamiseks eelnevalt kindlaks ja kiideti seejärel ministeeriumi pädevate talituste poolt heaks. Kuna tegemist on üldkasutatavate regulaarsete teenustega, peavad osutatud teenuste üksikasjad, nagu marsruudid, peatused, sõiduplaanid ja tariifid, olema erinevalt juhuvedudest ette teada. Itaalia ametiasutuste sõnul kehtib liinivedude puhul sama põhimõte ka liidu tasandil; liiniveod on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/2009, (27) mille kohaselt tariif on liiniveo loa lahutamatu osa (nimetatud määruse artikli 6 lõige 2). Eelneva kindlaksmääramise kohustust arvestades vaidlustavad Itaalia ametiasutused ka kontsessioonitingimuste punkti 6 (28) Simeti-poolse tõlgenduse, kuna nii ettevõtja esitatud taotluses kui ka ministeeriumi väljastatud kontsessioonis olid liinivedude sõiduplaanid ja nende tariifid eelnevalt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(82)

Itaalia ametiasutused ei nõustu ka Simeti väitega, nagu tõestaks 5. aprilli 2002. aasta ringkirja nr 3/02 punkt 2, et liiniveo tariifid määras kindlaks ministeerium. Kõnealuses ringkirjas anti üksnes juhiseid tariifide konverteerimiseks liiridest eurodesse. See, et kaugliiniveo tariifidele oli viidatud kui „reguleeritutele”, ei tähenda mitte seda, et neid ei kehtestanud teenuseosutajad, vaid seda, et need määrati reisijate huvides läbipaistvuse ja teavituse tagamiseks eelnevalt kindlaks ja kiideti seejärel ministeeriumi pädevate talituste poolt heaks. Kuna tegemist on üldkasutatavate regulaarsete teenustega, peavad osutatud teenuste üksikasjad, nagu marsruudid, peatused, sõiduplaanid ja tariifid, olema erinevalt juhuvedudest ette teada. Itaalia ametiasutuste sõnul kehtib liinivedude puhul sama põhimõte ka liidu tasandil; liiniveod on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/2009, (27) mille kohaselt tariif on liiniveo loa lahutamatu osa (nimetatud määruse artikli 6 lõige 2). Eelneva kindlaksmääramise kohustust arvestades vaidlustavad Itaalia ametiasutused ka kontsessioonitingimuste punkti 6 (28) Simeti-poolse tõlgenduse, kuna nii ettevõtja esitatud taotluses kui ka ministeeriumi väljastatud kontsessioonis olid liinivedude sõiduplaanid ja nende tariifid eelnevalt kindlaks määratud.

| (83) | Nõutud hüvitise suurusega seoses taotles Simet üksnes „hüvitist ... maksmisele kuuluvate summade ulatuses”. Itaalia ametiasutuste sõnul on Simeti poolt aja jooksul esitatud arvutused kulude kohta üldised, kuna need hõlmavad tema majandustegevust tervikuna, ja objektiivselt ebaõiged, sest need ei põhine usaldusväärsetel andmetel, sest suuremal osal vaatlusalusest ajavahemikust ei kasutatud raamatupidamisarvestuste eristamist. |
| --- | --- |

(83)

Nõutud hüvitise suurusega seoses taotles Simet üksnes „hüvitist ... maksmisele kuuluvate summade ulatuses”. Itaalia ametiasutuste sõnul on Simeti poolt aja jooksul esitatud arvutused kulude kohta üldised, kuna need hõlmavad tema majandustegevust tervikuna, ja objektiivselt ebaõiged, sest need ei põhine usaldusväärsetel andmetel, sest suuremal osal vaatlusalusest ajavahemikust ei kasutatud raamatupidamisarvestuste eristamist.

| (84) | Itaalia ametiasutused peavad täiesti ebaoluliseks, kas antud juhul on tegemist avaliku teenindamise hüvitise määramisega (st määruse (EMÜ) nr 1191/69 otsese kohaldamisega) või kahju hüvitamisega. Isegi kui oletada, et Itaalia haldusasjade ülemkohus tõepoolest tahtis tunnistada Simeti õigust kahju hüvitamisele, mis Itaalia ametiasutuste sõnul ei ole kohtuotsust nr 1405/2010 (29) lugedes ei ilmne ega kindel järeldus, sai kantud kahju tekkida ainult avaliku teenindamise kohustuse täitmisest. Itaalia ametiasutused kordavad, et Simetile ei ole selliseid kohustusi pandud. |
| --- | --- |

(84)

Itaalia ametiasutused peavad täiesti ebaoluliseks, kas antud juhul on tegemist avaliku teenindamise hüvitise määramisega (st määruse (EMÜ) nr 1191/69 otsese kohaldamisega) või kahju hüvitamisega. Isegi kui oletada, et Itaalia haldusasjade ülemkohus tõepoolest tahtis tunnistada Simeti õigust kahju hüvitamisele, mis Itaalia ametiasutuste sõnul ei ole kohtuotsust nr 1405/2010 (29) lugedes ei ilmne ega kindel järeldus, sai kantud kahju tekkida ainult avaliku teenindamise kohustuse täitmisest. Itaalia ametiasutused kordavad, et Simetile ei ole selliseid kohustusi pandud.

| (85) | Lõpuks ei nõustu Itaalia ametiasutused sellega, et nõutav on kahju hüvitamine vastavalt Itaalia põhiseaduse artiklile 41. Piirkondadevahelist regulaarset reisijatevedu ei saa pidada Itaalia põhiseaduse artikli 41 otsese kohaldamise kaudu täielikult liberaliseerituks, sest sellele kehtis kõigepealt kontsessioonide süsteem (mis on reguleeritud seadusega nr 1822/39 ja presidendi seadlusega nr 369/94) ning seejärel lubade süsteem (mis on reguleeritud seadusandliku dekreediga nr 285/05). |
| --- | --- |

(85)

Lõpuks ei nõustu Itaalia ametiasutused sellega, et nõutav on kahju hüvitamine vastavalt Itaalia põhiseaduse artiklile 41. Piirkondadevahelist regulaarset reisijatevedu ei saa pidada Itaalia põhiseaduse artikli 41 otsese kohaldamise kaudu täielikult liberaliseerituks, sest sellele kehtis kõigepealt kontsessioonide süsteem (mis on reguleeritud seadusega nr 1822/39 ja presidendi seadlusega nr 369/94) ning seejärel lubade süsteem (mis on reguleeritud seadusandliku dekreediga nr 285/05).

7.   ABI HINDAMINE

7.1.   ABI OLEMASOLU

| (86) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(86)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (87) | Artikli 107 lõike 1 tähenduses on meede riigiabi, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  — | see peab olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest, |
| --- | --- | --- |

(87)

Artikli 107 lõike 1 tähenduses on meede riigiabi, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

—

see peab olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest,

| — | see peab andma valikulise eelise, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, |
| --- | --- |

—

see peab andma valikulise eelise, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist,

| — | see peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi, |
| --- | --- |

—

see peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi,

| — | see peab kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

see peab kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (88) | Komisjon hindab, kas käesoleval juhtumil on kõik need tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon hindab, kas käesoleval juhtumil on kõik need tingimused täidetud.

7.1.1.   Riigi ressursid ja omistatavus

| (89) | Komisjon märgib, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsustes antakse ministeeriumile korraldus maksta Simetile hüvitist piirkondadevahelise bussiveoteenuse osutamise eest ajavahemikul 1987–2003 riigi pädevuses olevatel ühendustel. Ressursid, millest kõnealust hüvitist makstaks, on ministeeriumi käsutuses olevad vahendid ning seega riigi ressursid. Otsus kõnealust hüvitist maksta, mille tegi kohus, on omistatav riigile. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon märgib, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsustes antakse ministeeriumile korraldus maksta Simetile hüvitist piirkondadevahelise bussiveoteenuse osutamise eest ajavahemikul 1987–2003 riigi pädevuses olevatel ühendustel. Ressursid, millest kõnealust hüvitist makstaks, on ministeeriumi käsutuses olevad vahendid ning seega riigi ressursid. Otsus kõnealust hüvitist maksta, mille tegi kohus, on omistatav riigile.

7.1.2.   Valikuline majanduslik eelis

| (90) | Komisjon märgib esmalt, et Simet tegeleb majandustegevusega, täpsemalt reisijate veoga tasu eest. Seetõttu tuleb Simetit pidada ettevõtjaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon märgib esmalt, et Simet tegeleb majandustegevusega, täpsemalt reisijate veoga tasu eest. Seetõttu tuleb Simetit pidada ettevõtjaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (91) | Abi andmist tuleb pidada ka valikuliseks, sest selle saaks ainult Simet. |
| --- | --- |

(91)

Abi andmist tuleb pidada ka valikuliseks, sest selle saaks ainult Simet.

| (92) | Majandusliku eelise andmise küsimuses tuleneb Altmarki otsusest, et riigi poolt või riigi ressurssidest ettevõtjale makstud hüvitis vastutasuks neile pandud avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ei anna asjaomasele ettevõtjale eelist ega ole seega riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses tingimusel, et täidetud on järgmised neli nõuet (30):






  — | esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud; |
| --- | --- | --- |

(92)

Majandusliku eelise andmise küsimuses tuleneb Altmarki otsusest, et riigi poolt või riigi ressurssidest ettevõtjale makstud hüvitis vastutasuks neile pandud avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ei anna asjaomasele ettevõtjale eelist ega ole seega riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses tingimusel, et täidetud on järgmised neli nõuet (30):

—

esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud;

| — | teiseks peavad parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

teiseks peavad parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud;

| — | kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit; |
| --- | --- |

—

kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit;

| — | neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjaomase avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

—

neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjaomase avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

| (93) | Teises tingimuses nõutakse, et parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud, vältimaks seda, et hüvitis annab abi saavale ettevõtjale majandusliku eelise võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. Hüvitamise parameetrite eelneva kindlaksmääramise nõue ei tähenda, et hüvitis tuleb arvutada kindla valemi alusel. Oluline on see, et algusest peale oleks selge, mil viisil hüvitis kindlaks määratakse. |
| --- | --- |

(93)

Teises tingimuses nõutakse, et parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud, vältimaks seda, et hüvitis annab abi saavale ettevõtjale majandusliku eelise võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. Hüvitamise parameetrite eelneva kindlaksmääramise nõue ei tähenda, et hüvitis tuleb arvutada kindla valemi alusel. Oluline on see, et algusest peale oleks selge, mil viisil hüvitis kindlaks määratakse.

| (94) | Käesoleval juhtumil ei ole Simet esitanud mingeid tõendeid, mis näitaksid, et kõnealusel perioodil osutatud uuritavate teenuste hüvitamise parameetrid oleksid olnud eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. Kontsessioonitingimustes, millele Simet toetub, et tõestada avaliku teenindamise kohustuse olemasolu, märgitakse hoopis, et teenuste osutamine ei anna ettevõtjale õigust mingile toetusele ega hüvitisele ja ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil. Sel põhjusel sätestatigi Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsuses nr 1405/2010, et hüvitis tuleb arvutada ettevõtja raamatupidamisest pärinevate usaldusväärsete andmete alusel. Eelnevalt kindlaks määratud hüvitamisparameetrite puudumise korral põhineb igasugune selline arvutus – nagu algse aruande ja enamusaruande arvutuskäigud – paratamatult üksnes asjaomaste piirkondadevahelise liiniveo teenuste puhaskulu hindamisel tagantjärele. Altmarki otsuse teine tingimus ei ole seega käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(94)

Käesoleval juhtumil ei ole Simet esitanud mingeid tõendeid, mis näitaksid, et kõnealusel perioodil osutatud uuritavate teenuste hüvitamise parameetrid oleksid olnud eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. Kontsessioonitingimustes, millele Simet toetub, et tõestada avaliku teenindamise kohustuse olemasolu, märgitakse hoopis, et teenuste osutamine ei anna ettevõtjale õigust mingile toetusele ega hüvitisele ja ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil. Sel põhjusel sätestatigi Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsuses nr 1405/2010, et hüvitis tuleb arvutada ettevõtja raamatupidamisest pärinevate usaldusväärsete andmete alusel. Eelnevalt kindlaks määratud hüvitamisparameetrite puudumise korral põhineb igasugune selline arvutus – nagu algse aruande ja enamusaruande arvutuskäigud – paratamatult üksnes asjaomaste piirkondadevahelise liiniveo teenuste puhaskulu hindamisel tagantjärele. Altmarki otsuse teine tingimus ei ole seega käesoleval juhul täidetud.

| (95) | Kuna Altmarki otsuse kohaselt peavad kõik neli tingimust olema samaaegselt täidetud, et välistada majandusliku eelise olemasolu juhtumi korral, kus ettevõtjale makstakse hüvitist talle pandud avaliku teenindamise kohustuste eest, ei ole komisjonil seega põhjust hinnata, kas ülejäänud kolm nõuet on antud juhul täidetud. Seega annab Simetile hüvitise maksmine ajavahemikul 1987–2003 osutatud piirkondadevahelise bussiveo teenuse eest kõnealusele ettevõtjale valikulise majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(95)

Kuna Altmarki otsuse kohaselt peavad kõik neli tingimust olema samaaegselt täidetud, et välistada majandusliku eelise olemasolu juhtumi korral, kus ettevõtjale makstakse hüvitist talle pandud avaliku teenindamise kohustuste eest, ei ole komisjonil seega põhjust hinnata, kas ülejäänud kolm nõuet on antud juhul täidetud. Seega annab Simetile hüvitise maksmine ajavahemikul 1987–2003 osutatud piirkondadevahelise bussiveo teenuse eest kõnealusele ettevõtjale valikulise majandusliku eelise.

7.1.3.   Konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine

| (96) | Nende kahe kriteeriumi puhul on vajalik kontrollida, kas teatatud meede võib moonutada konkurentsi sel määral, et see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(96)

Nende kahe kriteeriumi puhul on vajalik kontrollida, kas teatatud meede võib moonutada konkurentsi sel määral, et see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (97) | Nagu on osutatud Altmarki otsuses, (31) on mitu liikmesriiki alates 1995. aastast avanud teatud veoteenuste turud teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate konkurentsile, tänu millele osutavad juba paljud ettevõtjad linna- ja linnalähi- või piirkondliku transpordi teenuseid nende päritoluriigist erinevas liikmesriigis. Eriti ilmne on see suundumus piirkondadevahelise regulaarse bussiveo teenuste puhul, mida osutab ka Simet. Seega võib igasugust Simetile makstavat hüvitist pidada potentsiaalselt piirkondadevahelise bussiveo teenuste osutamise valdkonnas konkurentsi kahjustavaks ja potentsiaalselt liikmesriikidevahelist kaubandust sel määral mõjutavaks, et see mõjub negatiivselt teiste liikmesriikide transpordiettevõtjate võimalusele osutada oma teenuseid Itaalias ning tugevdab Simeti positsiooni turul. |
| --- | --- |

(97)

Nagu on osutatud Altmarki otsuses, (31) on mitu liikmesriiki alates 1995. aastast avanud teatud veoteenuste turud teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate konkurentsile, tänu millele osutavad juba paljud ettevõtjad linna- ja linnalähi- või piirkondliku transpordi teenuseid nende päritoluriigist erinevas liikmesriigis. Eriti ilmne on see suundumus piirkondadevahelise regulaarse bussiveo teenuste puhul, mida osutab ka Simet. Seega võib igasugust Simetile makstavat hüvitist pidada potentsiaalselt piirkondadevahelise bussiveo teenuste osutamise valdkonnas konkurentsi kahjustavaks ja potentsiaalselt liikmesriikidevahelist kaubandust sel määral mõjutavaks, et see mõjub negatiivselt teiste liikmesriikide transpordiettevõtjate võimalusele osutada oma teenuseid Itaalias ning tugevdab Simeti positsiooni turul.

| (98) | Komisjon märgib ka, et Simet tegutseb teistel turgudel, näiteks rahvusvaheliste reisiteenuste, turismiteenuste ja bussiüürimise turul, ning konkureerib seega teiste liidu ettevõtjatega, kes nendel turgudel tegutsevad. Igasugune Simetile makstav hüvitis kahjustaks paratamatult konkurentsi ja mõjutaks ka liikmesriikidevahelist kaubandust kõnealustel turgudel. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon märgib ka, et Simet tegutseb teistel turgudel, näiteks rahvusvaheliste reisiteenuste, turismiteenuste ja bussiüürimise turul, ning konkureerib seega teiste liidu ettevõtjatega, kes nendel turgudel tegutsevad. Igasugune Simetile makstav hüvitis kahjustaks paratamatult konkurentsi ja mõjutaks ka liikmesriikidevahelist kaubandust kõnealustel turgudel.

| (99) | Komisjon leiab seega, et teatatud meede võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon leiab seega, et teatatud meede võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.4.   Kokkuvõte

| (100) | Eespool kirjeldatut arvestades leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(100)

Eespool kirjeldatut arvestades leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.   TEAVITAMISKOHUSTUSE MITTEKOHALDAMINE VASTAVALT MÄÄRUSELE (EMÜ) NR 1191/69

| (101) | Itaalia haldusasjade ülemkohtu põhjenduse kohaselt sai Simet õiguse hüvitisele uuritavate transporditeenuste osutamise eest sel ajal, kui ta neid teenuseid osutas. See põhjendus eeldab, et hüvitismaksetele ei tulnud kohaldada kohustusliku teavitamise korda, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2; vastasel juhul oleks hüvitisest teatamata jätmine muutnud selle ebaseaduslikuks, sest see oleks olnud vastuolus ELi toimimise lepingu sätetega riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(101)

Itaalia haldusasjade ülemkohtu põhjenduse kohaselt sai Simet õiguse hüvitisele uuritavate transporditeenuste osutamise eest sel ajal, kui ta neid teenuseid osutas. See põhjendus eeldab, et hüvitismaksetele ei tulnud kohaldada kohustusliku teavitamise korda, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2; vastasel juhul oleks hüvitisest teatamata jätmine muutnud selle ebaseaduslikuks, sest see oleks olnud vastuolus ELi toimimise lepingu sätetega riigiabi kohta.

| (102) | Nimelt ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt kõnealuse määruse alusel makstava hüvitise suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelinformeerimise korda ning sellest ei pea seega eelnevalt teatama. Combusi kohtuasjas tehtud otsusest ilmneb, et „avaliku teenindamise hüvitist” selle sätte tähenduses tuleb tõlgendada väga kitsalt (32). Artikli 17 lõikega 2 ette nähtud teatamiskohustuse mittekohaldamine hõlmab ainult kõnealuse määruse artikli 2 kohaste ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuste eest makstavaid hüvitisi, mis arvutatakse kõnealuse määruse artiklites 10–13 kirjeldatud meetodil (ühine hüvitamiskord), mitte aga kõnealuse määruse artiklis 14 defineeritud avaliku teenindamise lepinguid. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 14 defineeritud avaliku teenindamise lepingu alusel makstavast hüvitisest, mis on riigiabi, tuleb komisjonile enne selle maksmist teatada. Teatamata jätmise korral käsitletakse sellist hüvitist ebaseaduslikult antud abina. |
| --- | --- |

(102)

Nimelt ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt kõnealuse määruse alusel makstava hüvitise suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelinformeerimise korda ning sellest ei pea seega eelnevalt teatama. Combusi kohtuasjas tehtud otsusest ilmneb, et „avaliku teenindamise hüvitist” selle sätte tähenduses tuleb tõlgendada väga kitsalt (32). Artikli 17 lõikega 2 ette nähtud teatamiskohustuse mittekohaldamine hõlmab ainult kõnealuse määruse artikli 2 kohaste ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuste eest makstavaid hüvitisi, mis arvutatakse kõnealuse määruse artiklites 10–13 kirjeldatud meetodil (ühine hüvitamiskord), mitte aga kõnealuse määruse artiklis 14 defineeritud avaliku teenindamise lepinguid. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 14 defineeritud avaliku teenindamise lepingu alusel makstavast hüvitisest, mis on riigiabi, tuleb komisjonile enne selle maksmist teatada. Teatamata jätmise korral käsitletakse sellist hüvitist ebaseaduslikult antud abina.

| (103) | See, kas Itaalia ametiasutused ei pidanud käesoleval juhtumil tõepoolest vastavalt artikli 17 lõikele 2 meetmest eelnevalt teatama, sõltub seega esiteks sellest, kas Itaalia ametiasutused panid Simetile ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse, ja teiseks sellest, kas selle kohustuse eest määratud hüvitis on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1191/69. Komisjon uurib mõlemat küsimust järgemööda. |
| --- | --- |

(103)

See, kas Itaalia ametiasutused ei pidanud käesoleval juhtumil tõepoolest vastavalt artikli 17 lõikele 2 meetmest eelnevalt teatama, sõltub seega esiteks sellest, kas Itaalia ametiasutused panid Simetile ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse, ja teiseks sellest, kas selle kohustuse eest määratud hüvitis on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1191/69. Komisjon uurib mõlemat küsimust järgemööda.

7.2.1.   Kas Itaalia ametiasutused panid Simetile ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse?

| (104) | Simeti väitel (33) järeldub talle ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse olemasolu teenuste osutamise tingimustest, mis olid sätestatud iga piirkondadevahelise liinimarsruudi jaoks väljastatud kontsessioonitingimustes, tariifide kehtestamisest ministeeriumi poolt ja ministeeriumi eitavatest vastustest olemasolevate teenuste muutmise või uute teenuste kontsessioonide väljastamise taotlustele. |
| --- | --- |

(104)

Simeti väitel (33) järeldub talle ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse olemasolu teenuste osutamise tingimustest, mis olid sätestatud iga piirkondadevahelise liinimarsruudi jaoks väljastatud kontsessioonitingimustes, tariifide kehtestamisest ministeeriumi poolt ja ministeeriumi eitavatest vastustest olemasolevate teenuste muutmise või uute teenuste kontsessioonide väljastamise taotlustele.

| (105) | Komisjon leiab talle esitatud teabe põhjal aga, et Simet ei ole veenvalt tõestanud, et Itaalia ametiasutused panid talle ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon leiab talle esitatud teabe põhjal aga, et Simet ei ole veenvalt tõestanud, et Itaalia ametiasutused panid talle ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse.

| (106) | Esiteks ei ole avaliku teenindamise kohustuse ühepoolse kehtestamisega kooskõlas Simeti initsiatiiv kontsessioonitingimuste uuendamise taotlemisel vaatlusaluse ajavahemiku kõigil 16 aastal. Kõnealuste tingimuste eesmärk oli anda Simetile asjaomaste teenuste osutamise ainuõigus vaatlusalusel ajavahemikul. Hoolimata sellest, et kõikides kontsessioonitingimustes oli sätestatud, et teenuse osutamist ei hüvitata ja et ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil, taotles Simet korduvalt kõnealuste õiguste pikendamist. |
| --- | --- |

(106)

Esiteks ei ole avaliku teenindamise kohustuse ühepoolse kehtestamisega kooskõlas Simeti initsiatiiv kontsessioonitingimuste uuendamise taotlemisel vaatlusaluse ajavahemiku kõigil 16 aastal. Kõnealuste tingimuste eesmärk oli anda Simetile asjaomaste teenuste osutamise ainuõigus vaatlusalusel ajavahemikul. Hoolimata sellest, et kõikides kontsessioonitingimustes oli sätestatud, et teenuse osutamist ei hüvitata ja et ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil, taotles Simet korduvalt kõnealuste õiguste pikendamist.

| (107) | Teiseks ei tähenda see, et kõnealustes tingimustes olid sätestatud tariifid, marsruudid, sõidusagedus ja sõiduplaan, tingimata seda, et Simetile pandi kontsessioonidega ühepoolselt avaliku teenindamise kohustus. Pigem oli vaja – kuna tegu oli regulaarsete liiniteenustega –, et kontsessioonitingimustes, mis andsid Simetile nende teenuste osutamise ainuõiguse, oleksid eelnevalt sätestatud osutatavate teenuste tingimused. Ei ole esitatud mingeid tõendeid, et kõnealuste tingimuste muutmiseks oleks tehtud ametlikke taotlusi, mille ministeerium oleks tagasi lükanud. Samuti ei ole Simet esitanud tõendeid selle kohta, et kõnealused tingimused olid kehtestatud Simetile ühepoolselt Itaalia ametiasutuste poolt, mitte pakutud välja ettevõtja enda poolt vastutasuks teenuste osutamise ainuõiguse eest ja seejärel ministeeriumi poolt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(107)

Teiseks ei tähenda see, et kõnealustes tingimustes olid sätestatud tariifid, marsruudid, sõidusagedus ja sõiduplaan, tingimata seda, et Simetile pandi kontsessioonidega ühepoolselt avaliku teenindamise kohustus. Pigem oli vaja – kuna tegu oli regulaarsete liiniteenustega –, et kontsessioonitingimustes, mis andsid Simetile nende teenuste osutamise ainuõiguse, oleksid eelnevalt sätestatud osutatavate teenuste tingimused. Ei ole esitatud mingeid tõendeid, et kõnealuste tingimuste muutmiseks oleks tehtud ametlikke taotlusi, mille ministeerium oleks tagasi lükanud. Samuti ei ole Simet esitanud tõendeid selle kohta, et kõnealused tingimused olid kehtestatud Simetile ühepoolselt Itaalia ametiasutuste poolt, mitte pakutud välja ettevõtja enda poolt vastutasuks teenuste osutamise ainuõiguse eest ja seejärel ministeeriumi poolt heaks kiidetud.

| (108) | Kolmandaks ei ole Simet väidetava postisaadetiste vedamise kohustuse kohta esitanud mingeid tõendeid tegelikult osutatud teenuste ja nende puhaskulude kohta ega ka mitte selle kohta, et ta oleks kunagi vaidlustanud postisaadetiste vedu käsitlevad kontsessioonitingimuste klauslid. See võib tähendada kas seda, et nende teenuste osutamine ei olnud vastuolus ettevõtja majandushuvidega, või seda, et ettevõtja pidas nende osutamist õiglaseks tasuks piirkondadevaheliste transporditeenuste osutamise ainuõiguse eest. |
| --- | --- |

(108)

Kolmandaks ei ole Simet väidetava postisaadetiste vedamise kohustuse kohta esitanud mingeid tõendeid tegelikult osutatud teenuste ja nende puhaskulude kohta ega ka mitte selle kohta, et ta oleks kunagi vaidlustanud postisaadetiste vedu käsitlevad kontsessioonitingimuste klauslid. See võib tähendada kas seda, et nende teenuste osutamine ei olnud vastuolus ettevõtja majandushuvidega, või seda, et ettevõtja pidas nende osutamist õiglaseks tasuks piirkondadevaheliste transporditeenuste osutamise ainuõiguse eest.

| (109) | Neljandaks tunnistavad Itaalia ametiasutused seoses tariifidega, mida Simet võis osutatud teenuste eest reisijatelt küsida, et 2001. aastani kehtis küll tõepoolest riiklik kord, mis nägi ette bussiveoteenuste hinnasüsteemi üldised põhimõtted osana laiemast riiklikust transpordi- ja hinnapoliitikast, (34) kuid ettevõtjad võisid esitada eraldi taotluse teistsuguse tariifi kehtestamiseks. Seda mainitakse sõnaselgelt ministeeriumi kirjas, millele Simet viitab (35). Komisjon märgib, et Simet ei ole esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et ta on Itaalia ametiasutustele selliseid taotlusi esitanud ja et ministeerium on ajavahemikul 1987–2003 tariifi muutmise taotlusi tagasi lükanud. |
| --- | --- |

(109)

Neljandaks tunnistavad Itaalia ametiasutused seoses tariifidega, mida Simet võis osutatud teenuste eest reisijatelt küsida, et 2001. aastani kehtis küll tõepoolest riiklik kord, mis nägi ette bussiveoteenuste hinnasüsteemi üldised põhimõtted osana laiemast riiklikust transpordi- ja hinnapoliitikast, (34) kuid ettevõtjad võisid esitada eraldi taotluse teistsuguse tariifi kehtestamiseks. Seda mainitakse sõnaselgelt ministeeriumi kirjas, millele Simet viitab (35). Komisjon märgib, et Simet ei ole esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et ta on Itaalia ametiasutustele selliseid taotlusi esitanud ja et ministeerium on ajavahemikul 1987–2003 tariifi muutmise taotlusi tagasi lükanud.

| (110) | See, et ministeeriumi kohalik mootorsõidukite büroo kaugliiniveo tariifid „heaks kiitis”, (36) ning viide „reguleeritud” tariifidele 5. aprilli 2002. aasta ringkirjas nr 3/02 (37) ei tähenda vastupidiselt Simeti väitele seda, et neid tariife ei kehtestanud algselt teenuseosutajad. Pigem tähendavad need sõnad lihtsalt seda, et tariifid määrati reisijate huvides läbipaistvuse ja teavituse tagamiseks eelnevalt kindlaks ning ministeeriumi pädevad talitused kiitsid need seejärel heaks. |
| --- | --- |

(110)

See, et ministeeriumi kohalik mootorsõidukite büroo kaugliiniveo tariifid „heaks kiitis”, (36) ning viide „reguleeritud” tariifidele 5. aprilli 2002. aasta ringkirjas nr 3/02 (37) ei tähenda vastupidiselt Simeti väitele seda, et neid tariife ei kehtestanud algselt teenuseosutajad. Pigem tähendavad need sõnad lihtsalt seda, et tariifid määrati reisijate huvides läbipaistvuse ja teavituse tagamiseks eelnevalt kindlaks ning ministeeriumi pädevad talitused kiitsid need seejärel heaks.

| (111) | Igal juhul ei kujuta need meetmed endast määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 5 mõistes tariifikohustust, millele oleks kehtinud ühine hüvitamiskord. Tariifikohustuse all mõistetakse üksnes „vedajale pandud mis tahes kohustust kehtestada eelkõige teatavate reisijate ja kaupade kategooriate või teatavate marsruutide suhtes veohinnad, mis avaliku võimu kandja on kindlaks määranud või heaks kiitnud, kuid mis on vastuolus ettevõtja kaubandushuvidega ning mis tulenevad eriliste tariifisätete kehtestamisest või keeldumisest neid muuta”. Tariifikohustuste määratlust „ei kohaldata kohustuste suhtes, mis tulenevad kogu majanduses kohaldatava hinnapoliitika üldmeetmetest või veohindade ja -tingimustega üldiselt seotud meetmetest, mille eesmärk on transpordituru või selle osa korraldamine”. |
| --- | --- |

(111)

Igal juhul ei kujuta need meetmed endast määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 5 mõistes tariifikohustust, millele oleks kehtinud ühine hüvitamiskord. Tariifikohustuse all mõistetakse üksnes „vedajale pandud mis tahes kohustust kehtestada eelkõige teatavate reisijate ja kaupade kategooriate või teatavate marsruutide suhtes veohinnad, mis avaliku võimu kandja on kindlaks määranud või heaks kiitnud, kuid mis on vastuolus ettevõtja kaubandushuvidega ning mis tulenevad eriliste tariifisätete kehtestamisest või keeldumisest neid muuta”. Tariifikohustuste määratlust „ei kohaldata kohustuste suhtes, mis tulenevad kogu majanduses kohaldatava hinnapoliitika üldmeetmetest või veohindade ja -tingimustega üldiselt seotud meetmetest, mille eesmärk on transpordituru või selle osa korraldamine”.

| (112) | Seoses Simeti esitatud ministeeriumi eitavate vastustega märgib komisjon, et tegemist oli laiendamistaotlustega, mis ei olnud seotud olemasolevate teenuste korralduse muutmisega. Teenuste laiendamine ei olnud alati võimalik selle tõttu, kuidas regulaarsete reisijateveo teenuste osutamine on seadusega nr 1822/39 reguleeritud. Kontsessioone uute teenuste osutamiseks või olemasolevate teenuste laiendamiseks võis anda üksnes tingimusel, et need ei avalda mõju teiste liiniveoteenuste osutajate õigustele. Uute teenuste avamise või olemasolevate teenuste laiendamise taotluste tagasilükkamine tulenes seega erinevate ettevõtjate huvide tasakaalustamisest, mitte avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisest, nagu väidab Simet. |
| --- | --- |

(112)

Seoses Simeti esitatud ministeeriumi eitavate vastustega märgib komisjon, et tegemist oli laiendamistaotlustega, mis ei olnud seotud olemasolevate teenuste korralduse muutmisega. Teenuste laiendamine ei olnud alati võimalik selle tõttu, kuidas regulaarsete reisijateveo teenuste osutamine on seadusega nr 1822/39 reguleeritud. Kontsessioone uute teenuste osutamiseks või olemasolevate teenuste laiendamiseks võis anda üksnes tingimusel, et need ei avalda mõju teiste liiniveoteenuste osutajate õigustele. Uute teenuste avamise või olemasolevate teenuste laiendamise taotluste tagasilükkamine tulenes seega erinevate ettevõtjate huvide tasakaalustamisest, mitte avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisest, nagu väidab Simet.

| (113) | Seega ei ole Simet tõestanud, et Itaalia ametiasutused panid talle ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse. |
| --- | --- |

(113)

Seega ei ole Simet tõestanud, et Itaalia ametiasutused panid talle ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse.

7.2.2.   Kas selle kohustuse eest määratud hüvitis on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1191/69?

| (114) | Isegi kui avaliku teenindamise kohustuste ühepoolne kehtestamine mingil kujul oleks tõestatud, peaks nende eest makstav hüvitis olema igal juhul kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 ühise hüvitamiskorraga (IV jagu), et see oleks kõnealuse määruse artikli 17 lõike 2 kohaselt vabastatud eelnevast teatamiskohustusest. Komisjon ei leia, et see tingimus oleks täidetud. |
| --- | --- |

(114)

Isegi kui avaliku teenindamise kohustuste ühepoolne kehtestamine mingil kujul oleks tõestatud, peaks nende eest makstav hüvitis olema igal juhul kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 ühise hüvitamiskorraga (IV jagu), et see oleks kõnealuse määruse artikli 17 lõike 2 kohaselt vabastatud eelnevast teatamiskohustusest. Komisjon ei leia, et see tingimus oleks täidetud.

| (115) | Esiteks märgib komisjon, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 10 on muu hulgas sätestatud, et toimimis- või veokohustuse puhul peab hüvitise suurus võrduma ettevõtja finantskohustuse vähenemise ja tulude vähenemise vahega, kui kõnealune kohustus või selle asjakohane osa lõpetataks kavandatava ajavahemiku jooksul. Samuti märgib komisjon, et Euroopa Kohtu Antropi otsuse kohaselt ei ole kõnealuses sättes kehtestatud nõue täidetud, kui „ei ole ... võimalik [ettevõtja raamatupidamise] usaldusväärsete andmete põhjal kindlaks teha [tema] neid kulusid, mis on tekkinud tegevusest kontsessiooni esemeks olevas piirkonnas, ja sellele vastavat tulu, ning seega ei ole võimalik välja arvutada [selle ettevõtja] avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud täiendavaid kulusid” (38). |
| --- | --- |

(115)

Esiteks märgib komisjon, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 10 on muu hulgas sätestatud, et toimimis- või veokohustuse puhul peab hüvitise suurus võrduma ettevõtja finantskohustuse vähenemise ja tulude vähenemise vahega, kui kõnealune kohustus või selle asjakohane osa lõpetataks kavandatava ajavahemiku jooksul. Samuti märgib komisjon, et Euroopa Kohtu Antropi otsuse kohaselt ei ole kõnealuses sättes kehtestatud nõue täidetud, kui „ei ole ... võimalik [ettevõtja raamatupidamise] usaldusväärsete andmete põhjal kindlaks teha [tema] neid kulusid, mis on tekkinud tegevusest kontsessiooni esemeks olevas piirkonnas, ja sellele vastavat tulu, ning seega ei ole võimalik välja arvutada [selle ettevõtja] avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud täiendavaid kulusid” (38).

| (116) | Lisaks nähakse määrusega (EMÜ) nr 1191/69 (artikli 1 lõike 5 punkt a) alates 1. juulist 1992 ette, et veoettevõtjad, kes on peale avaliku teenindamise kohustuse alusel teenuste osutamise seotud ka muu tegevusega, peavad osutama avalikke teenuseid eraldi üksusena, kusjuures i) iga kõnealuse tegevuse kohta peab olema eraldi raamatupidamisarvestus ning iga tegevusega seotud varaosa tuleb kasutada kehtivate raamatupidamiseeskirjade kohaselt ja ii) kulutused tasakaalustatakse põhitegevustuludega ning maksetega ametivõimudelt, ilma et neid oleks võimalik ettevõtte teisest tegevussektorist või teise tegevussektorisse üle kanda. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks nähakse määrusega (EMÜ) nr 1191/69 (artikli 1 lõike 5 punkt a) alates 1. juulist 1992 ette, et veoettevõtjad, kes on peale avaliku teenindamise kohustuse alusel teenuste osutamise seotud ka muu tegevusega, peavad osutama avalikke teenuseid eraldi üksusena, kusjuures i) iga kõnealuse tegevuse kohta peab olema eraldi raamatupidamisarvestus ning iga tegevusega seotud varaosa tuleb kasutada kehtivate raamatupidamiseeskirjade kohaselt ja ii) kulutused tasakaalustatakse põhitegevustuludega ning maksetega ametivõimudelt, ilma et neid oleks võimalik ettevõtte teisest tegevussektorist või teise tegevussektorisse üle kanda.

| (117) | Käesoleval juhtumil ei kasutanud Simet kuni 2002. aastani osutatud erinevate teenuste puhul nõuetekohast raamatupidamisarvestuste eristamist. Peale selle võib kahelda 2002. ja 2003. aasta kohta käiva kuluarvestuse õigsuses seoses raamatupidamisarvestuste eristamisega, sest puuduvad tõendid, et äriühingu juhtorganid oleksid kasutanud seda arvestust oma tegevuse kontrollimiseks. Artiklit 10 ei ole seega järgitud. |
| --- | --- |

(117)

Käesoleval juhtumil ei kasutanud Simet kuni 2002. aastani osutatud erinevate teenuste puhul nõuetekohast raamatupidamisarvestuste eristamist. Peale selle võib kahelda 2002. ja 2003. aasta kohta käiva kuluarvestuse õigsuses seoses raamatupidamisarvestuste eristamisega, sest puuduvad tõendid, et äriühingu juhtorganid oleksid kasutanud seda arvestust oma tegevuse kontrollimiseks. Artiklit 10 ei ole seega järgitud.

| (118) | Teiseks ei ole Simet tõestanud, et „[m]ajandusliku halvemuse kindlaksmääramisel [võeti] arvesse kohustuse mõju ettevõtja kogu tegevusele” (määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 5 lõige 1), ega ole täidetud hüvitise suuruse ette kindlaks määramise nõue (kõnealuse määruse artikkel 13), nagu on selgitatud jaotises 7.1.2. |
| --- | --- |

(118)

Teiseks ei ole Simet tõestanud, et „[m]ajandusliku halvemuse kindlaksmääramisel [võeti] arvesse kohustuse mõju ettevõtja kogu tegevusele” (määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 5 lõige 1), ega ole täidetud hüvitise suuruse ette kindlaks määramise nõue (kõnealuse määruse artikkel 13), nagu on selgitatud jaotises 7.1.2.

| (119) | Viimaks hõlmab teatatud meetme hüvitamisperiood aastaid 1987–2003, kuid ühine hüvitamiskord kehtis piirkondadevahelistele bussiteenustele üksnes 1992. aasta juulini ning piirati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1893/91 (39)„ainult linna- ja linnalähiliinide või piirkondlike liinide teenindamisega”. Määruses (EMÜ) nr 1191/69 antud „piirkondlike liinide” määratlust („veoteenused, mis vastavad piirkonna transpordivajadusele”) ei saa laiendada kõikidele veoteenustele, mis vastavad mingi piirkonna elanike vajadustele, ja seeläbi ka piirkondadevahelistele marsruutidele. Nii lai tõlgendus oleks muutnud määruse üsna ebatõhusaks, sest liikmesriigid võisid niigi jätta selle reguleerimisalast välja ettevõtjad, kelle tegevus piirdub ainult „linna- ja linnalähiliinide või piirkondlike liinide teenindamisega” (40). |
| --- | --- |

(119)

Viimaks hõlmab teatatud meetme hüvitamisperiood aastaid 1987–2003, kuid ühine hüvitamiskord kehtis piirkondadevahelistele bussiteenustele üksnes 1992. aasta juulini ning piirati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1893/91 (39)„ainult linna- ja linnalähiliinide või piirkondlike liinide teenindamisega”. Määruses (EMÜ) nr 1191/69 antud „piirkondlike liinide” määratlust („veoteenused, mis vastavad piirkonna transpordivajadusele”) ei saa laiendada kõikidele veoteenustele, mis vastavad mingi piirkonna elanike vajadustele, ja seeläbi ka piirkondadevahelistele marsruutidele. Nii lai tõlgendus oleks muutnud määruse üsna ebatõhusaks, sest liikmesriigid võisid niigi jätta selle reguleerimisalast välja ettevõtjad, kelle tegevus piirdub ainult „linna- ja linnalähiliinide või piirkondlike liinide teenindamisega” (40).

| (120) | Komisjon leiab seetõttu, et teatatud hüvitis ei ole kooskõlas määruses (EMÜ) nr 1191/69 sätestatud ühise hüvitamiskorraga. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon leiab seetõttu, et teatatud hüvitis ei ole kooskõlas määruses (EMÜ) nr 1191/69 sätestatud ühise hüvitamiskorraga.

7.2.3.   Kokkuvõte teatamiskohustuse mittekohaldamise kohta

| (121) | Eespool kirjeldatut arvestades järeldab komisjon, et hüvitis, mida Itaalia haldusasjade ülemkohtu hinnangul tuleb Simetile maksta piirkondadevahelise bussiveo teenuste osutamise eest ajavahemikul 1987–2003, ei olnud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt eelneva teatamise kohustusest vabastatud. |
| --- | --- |

(121)

Eespool kirjeldatut arvestades järeldab komisjon, et hüvitis, mida Itaalia haldusasjade ülemkohtu hinnangul tuleb Simetile maksta piirkondadevahelise bussiveo teenuste osutamise eest ajavahemikul 1987–2003, ei olnud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt eelneva teatamise kohustusest vabastatud.

7.3.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (122) | Kuna ei ole tõestatud, et hüvitisele ei pidanud tulenevalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikest 2 kohaldama eelneva teatamise kohustust, tuleb uurida hüvitise kokkusobivust siseturuga, kuna see on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi, nagu on selgitatud eespool jaotises 7.1. |
| --- | --- |

(122)

Kuna ei ole tõestatud, et hüvitisele ei pidanud tulenevalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikest 2 kohaldama eelneva teatamise kohustust, tuleb uurida hüvitise kokkusobivust siseturuga, kuna see on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi, nagu on selgitatud eespool jaotises 7.1.

| (123) | Komisjon leiab, et teatatud meetme kokkusobivust tuleb uurida määruse (EÜ) nr 1370/2007 alusel, mis jõustus 3. detsembril 2009 ja millega tunnistati kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1191/69, sest see on käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal jõus olev õigusakt (41). Ta märgib sellega seoses, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu poolt Simetile määratud hüvitis ei ole veel välja makstud, mistõttu kavandatud abi tagajärgede teokssaamise kuupäev langeks kokku ajaga, mil komisjon võtab vastu otsuse abi kokkusobivuse kohta siseturuga (42). Peale selle on kaheldav, kas Simetile oli antud tagasivõetamatult õigus sellele hüvitisele enne Itaalia haldusasjade ülemkohtu 9. märtsi 2010. aasta otsust nr 1405/2010, milles kohustatakse Itaalia riiki ettevõtjale kõnealust hüvitist maksma. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses (94), sätestatakse kontsessioonitingimustes, millele Simet avaliku teenindamise kohustuse olemasolu tõestamiseks toetub, et teenuste osutamine ei anna ettevõtjale õigust mingile toetusele ega hüvitisele ja ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil. Viimaks tuleb rõhutada, et Itaalia haldusasjade ülemkohus ei ole veel otsustanud Simetile makstava hüvitise suurust. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon leiab, et teatatud meetme kokkusobivust tuleb uurida määruse (EÜ) nr 1370/2007 alusel, mis jõustus 3. detsembril 2009 ja millega tunnistati kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1191/69, sest see on käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal jõus olev õigusakt (41). Ta märgib sellega seoses, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu poolt Simetile määratud hüvitis ei ole veel välja makstud, mistõttu kavandatud abi tagajärgede teokssaamise kuupäev langeks kokku ajaga, mil komisjon võtab vastu otsuse abi kokkusobivuse kohta siseturuga (42). Peale selle on kaheldav, kas Simetile oli antud tagasivõetamatult õigus sellele hüvitisele enne Itaalia haldusasjade ülemkohtu 9. märtsi 2010. aasta otsust nr 1405/2010, milles kohustatakse Itaalia riiki ettevõtjale kõnealust hüvitist maksma. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses (94), sätestatakse kontsessioonitingimustes, millele Simet avaliku teenindamise kohustuse olemasolu tõestamiseks toetub, et teenuste osutamine ei anna ettevõtjale õigust mingile toetusele ega hüvitisele ja ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil. Viimaks tuleb rõhutada, et Itaalia haldusasjade ülemkohus ei ole veel otsustanud Simetile makstava hüvitise suurust.

| (124) | Määrus (EÜ) nr 1370/2007 reguleerib määruse artikli 2 punktis i defineeritud avaliku teenindamise lepingute sõlmimist raudteel ja maanteel toimuva avaliku reisijateveo valdkonnas. Kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et „[ü]histuruga on kokkusobivad üksnes need avaliku teenindamise hüvitised, mida käesoleva määruse kohaselt makstakse avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks ... Need hüvitised on vabastatud [ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3] sätestatud eelneva teatamise kohustusest”. |
| --- | --- |

(124)

Määrus (EÜ) nr 1370/2007 reguleerib määruse artikli 2 punktis i defineeritud avaliku teenindamise lepingute sõlmimist raudteel ja maanteel toimuva avaliku reisijateveo valdkonnas. Kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et „[ü]histuruga on kokkusobivad üksnes need avaliku teenindamise hüvitised, mida käesoleva määruse kohaselt makstakse avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks ... Need hüvitised on vabastatud [ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3] sätestatud eelneva teatamise kohustusest”.

| (125) | Allpool esitatud põhjustel leiab komisjon, et teatatud hüvitis ei vasta määruses (EÜ) nr 1370/2007 sätestatud tingimustele ning seega ei saa seda tulenevalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikest 1 siseturuga kokkusobivaks tunnistada. |
| --- | --- |

(125)

Allpool esitatud põhjustel leiab komisjon, et teatatud hüvitis ei vasta määruses (EÜ) nr 1370/2007 sätestatud tingimustele ning seega ei saa seda tulenevalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikest 1 siseturuga kokkusobivaks tunnistada.

| (126) | Eelkõige märgib komisjon, et isegi kui kontsessioonitingimused vastasid määruse (EÜ) nr 1370/07 artikli 2 punktis i sätestatud avaliku teenindamise lepingu määratluse nõuetele, ei ole täidetud kõik kõnealuse määruse artikli 4 sätted, milles kehtestatakse avaliku teenindamise lepingute ja üldeeskirjade kohustuslik sisu. Näiteks artikli 4 lõike 1 punktis b nõutakse, et parameetrid, mille põhjal hüvitis arvutatakse, kehtestataks eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil selliselt, et välditakse liigset hüvitamist, ning artikli 4 lõike 1 punktis c ja lõikes 2 kehtestatakse kulude ja tulude jaotuskord. Nagu on selgitatud jaotises 7.1.2, kus komisjon uurib Altmarki otsuse teist kriteeriumi, oli kõnealustes kontsessioonitingimustes sätestatud, et teenuste osutamine ei anna Simetile õigust mingile toetusele ega hüvitisele ja ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil. Sellisest hüvitamise välistamisest järeldub paratamatult, et hüvitamise parameetrid ei olnud eelnevalt kindlaks määratud, mis ei ole vastavuses kõnealuse määruse artikliga 4. |
| --- | --- |

(126)

Eelkõige märgib komisjon, et isegi kui kontsessioonitingimused vastasid määruse (EÜ) nr 1370/07 artikli 2 punktis i sätestatud avaliku teenindamise lepingu määratluse nõuetele, ei ole täidetud kõik kõnealuse määruse artikli 4 sätted, milles kehtestatakse avaliku teenindamise lepingute ja üldeeskirjade kohustuslik sisu. Näiteks artikli 4 lõike 1 punktis b nõutakse, et parameetrid, mille põhjal hüvitis arvutatakse, kehtestataks eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil selliselt, et välditakse liigset hüvitamist, ning artikli 4 lõike 1 punktis c ja lõikes 2 kehtestatakse kulude ja tulude jaotuskord. Nagu on selgitatud jaotises 7.1.2, kus komisjon uurib Altmarki otsuse teist kriteeriumi, oli kõnealustes kontsessioonitingimustes sätestatud, et teenuste osutamine ei anna Simetile õigust mingile toetusele ega hüvitisele ja ettevõtja osutab teenust täielikult omal riskil. Sellisest hüvitamise välistamisest järeldub paratamatult, et hüvitamise parameetrid ei olnud eelnevalt kindlaks määratud, mis ei ole vastavuses kõnealuse määruse artikliga 4.

| (127) | Peale selle sätestatakse artikli 6 lõikes 1, et avaliku teenindamise otselepingute puhul peab hüvitis olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 ja ka selle lisa sätetega tagamaks, et hüvitis ei oleks suurem, kui on avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks vajalik. Kõnealuses lisas nõutakse muu hulgas raamatupidamisarvestuste eristamist (punkt 5) ja sätestatakse hüvitise maksimaalse suuruse kindlaksmääramise viis. |
| --- | --- |

(127)

Peale selle sätestatakse artikli 6 lõikes 1, et avaliku teenindamise otselepingute puhul peab hüvitis olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 ja ka selle lisa sätetega tagamaks, et hüvitis ei oleks suurem, kui on avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks vajalik. Kõnealuses lisas nõutakse muu hulgas raamatupidamisarvestuste eristamist (punkt 5) ja sätestatakse hüvitise maksimaalse suuruse kindlaksmääramise viis.

| (128) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses (115), ei rakendanud Simet suuremal osal teatatud ajavahemikust (1987–2001) nõuetekohast raamatupidamisarvestuste eristamist ning ka 2002. ja 2003. aasta kuluarvestuse õigsuse võib kahtluse alla seada. Seega on võimatu tõestada, et mis tahes hüvitis, mis lõpuks määratakse, ei ületa summat, mis vastab avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevalt avaliku teenuse osutaja kulude ja tulude suhtes avalduvale kogu positiivse või negatiivse finantsmõjuga võrdsele finantsmõjule (lisa punkt 2). |
| --- | --- |

(128)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses (115), ei rakendanud Simet suuremal osal teatatud ajavahemikust (1987–2001) nõuetekohast raamatupidamisarvestuste eristamist ning ka 2002. ja 2003. aasta kuluarvestuse õigsuse võib kahtluse alla seada. Seega on võimatu tõestada, et mis tahes hüvitis, mis lõpuks määratakse, ei ületa summat, mis vastab avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevalt avaliku teenuse osutaja kulude ja tulude suhtes avalduvale kogu positiivse või negatiivse finantsmõjuga võrdsele finantsmõjule (lisa punkt 2).

| (129) | Peale selle tuleb eelnevalt kindlaks määratud hüvitamisparameetrite puudumisel jaotada kulud paratamatult tagantjärele meelevaldsete hüpoteeside põhjal, nagu tehti nii algses aruandes kui enamusaruandes. Komisjon ei saa aga aktsepteerida enamusaruande hüpoteese, mille kohaselt iga teenus, mida ettevõtja osutab, moodustab paratamatult võrdse osa nii teatava aasta tuludest kui kuludest. Samuti leiab komisjon, et kuna tagantjärele arvutamise korral hüvitatakse kõik teenuse osutamisel kantud kulud, ei peetaks mõistliku kasumi arvutamisel üldjuhul sobivaks viitemääraks nii algses aruandes kui ka enamusaruandes kasutatud omakapitali tulususmäära, mis ületab asjakohase vahetuslepingu intressimäära pluss 100 baaspunkti. |
| --- | --- |

(129)

Peale selle tuleb eelnevalt kindlaks määratud hüvitamisparameetrite puudumisel jaotada kulud paratamatult tagantjärele meelevaldsete hüpoteeside põhjal, nagu tehti nii algses aruandes kui enamusaruandes. Komisjon ei saa aga aktsepteerida enamusaruande hüpoteese, mille kohaselt iga teenus, mida ettevõtja osutab, moodustab paratamatult võrdse osa nii teatava aasta tuludest kui kuludest. Samuti leiab komisjon, et kuna tagantjärele arvutamise korral hüvitatakse kõik teenuse osutamisel kantud kulud, ei peetaks mõistliku kasumi arvutamisel üldjuhul sobivaks viitemääraks nii algses aruandes kui ka enamusaruandes kasutatud omakapitali tulususmäära, mis ületab asjakohase vahetuslepingu intressimäära pluss 100 baaspunkti.

| (130) | Seetõttu leiab komisjon, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsusega määratud hüvitist, mida ei ole kontsessioonitingimustes ette nähtud, ei makstaks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 sätetega ning teatatud meede on seega siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(130)

Seetõttu leiab komisjon, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsusega määratud hüvitist, mida ei ole kontsessioonitingimustes ette nähtud, ei makstaks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 sätetega ning teatatud meede on seega siseturuga kokkusobimatu.

| (131) | Seoses Simeti väitega, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsus nr 1405/2010 ei käsitle mitte avaliku teenindamise hüvitise määramist vastavalt kohaldatavale nõukogu määrusele, vaid kahjutasu määramist seoses määruse (EMÜ) nr 1191/69 rikkumisega, mis seisneb kõnealuse määruse artikli 1 lõigete 3 ja 5 kohaste avaliku teenindamise kohustuste väidetavas ebaseaduslikus ühepoolses kehtestamises, märgib komisjon, et ehkki kohtuotsuse nr 1405/2010 resolutsioonis määrusele (EMÜ) nr 1191/69 ei viidata, räägitakse otsuses siiski Simeti õigusest saada määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 kohaselt hüvitisena summad, mille suuruse peab valitsusasutus kindlaks määrama usaldusväärsete andmete alusel (43). Peale selle lükkas Itaalia haldusasjade ülemkohus ise otsuses nr 1405/2010 tagasi Simeti kahjunõude, mis ülemkohtu hinnangul hõlmas jääkkahju, mida määratav hüvitis ei kata, nagu ka tema alusetu rikastumise nõude, sest põhinõue saada määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt hüvitist oli rahuldatud (44). Seetõttu märgitakse Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsuse punktis 3.3: „Ühtegi apellatsioonikaebuse esitaja kahju hüvitamise nõuet ei saa praeguses seisus aktsepteerida, sest üksnes siis, kui valitsusasutus on määranud kindlaks eespool nimetatud summa, saab ilmneda võimalik jääkkahju, mida hinnatud summa ei kata ja mille asjaomane ettevõtja peab välja arvutama ning mida ta peab tõestama.” |
| --- | --- |

(131)

Seoses Simeti väitega, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsus nr 1405/2010 ei käsitle mitte avaliku teenindamise hüvitise määramist vastavalt kohaldatavale nõukogu määrusele, vaid kahjutasu määramist seoses määruse (EMÜ) nr 1191/69 rikkumisega, mis seisneb kõnealuse määruse artikli 1 lõigete 3 ja 5 kohaste avaliku teenindamise kohustuste väidetavas ebaseaduslikus ühepoolses kehtestamises, märgib komisjon, et ehkki kohtuotsuse nr 1405/2010 resolutsioonis määrusele (EMÜ) nr 1191/69 ei viidata, räägitakse otsuses siiski Simeti õigusest saada määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 kohaselt hüvitisena summad, mille suuruse peab valitsusasutus kindlaks määrama usaldusväärsete andmete alusel (43). Peale selle lükkas Itaalia haldusasjade ülemkohus ise otsuses nr 1405/2010 tagasi Simeti kahjunõude, mis ülemkohtu hinnangul hõlmas jääkkahju, mida määratav hüvitis ei kata, nagu ka tema alusetu rikastumise nõude, sest põhinõue saada määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt hüvitist oli rahuldatud (44). Seetõttu märgitakse Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsuse punktis 3.3: „Ühtegi apellatsioonikaebuse esitaja kahju hüvitamise nõuet ei saa praeguses seisus aktsepteerida, sest üksnes siis, kui valitsusasutus on määranud kindlaks eespool nimetatud summa, saab ilmneda võimalik jääkkahju, mida hinnatud summa ei kata ja mille asjaomane ettevõtja peab välja arvutama ning mida ta peab tõestama.”

| (132) | Igal juhul leiab komisjon, et määruses (EMÜ) nr 1191/69 sätestatud ühise hüvitamiskorra alusel arvutatud kahjutasu maksmine Simetile Itaalia ametiasutuste poolt väidetavalt ebaseaduslikult ühepoolselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse eest oleks vastuolus ELi toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Seda sellepärast, et selline kahjutasu annaks Simeti jaoks täpselt samasuguse tulemuse nagu avaliku teenindamise hüvitise määramine vaatlusaluse ajavahemiku eest, hoolimata sellest, et kõnealuste teenuste aluseks olevad kontsessioonitingimused ei olnud ei eelnevast teatamisest vabastatud ega vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 või määruse (EÜ) nr 1370/2007 sisuliste nõuetega, nagu on eespool näidatud. Sellise kahjutasu määramise võimalus võimaldaks seega kõrvale hoida riigiabi eeskirjadest ja liidu seadusandja kehtestatud tingimustest, mille alusel pädevad ametiasutused hüvitavad avaliku teenindamise kohustuse kehtestamisel või avaliku teenindamise lepingu sõlmimisel vastutasuks avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest teenuseosutajate kantud kulud. Viimaks, nagu eespool kirjeldatud, ei olnud kontsessioonitingimustes, mille alusel Simet veoteenuseid osutas, mingi rahalise hüvitise maksmist ette nähtud. Simet nõustus osutama teenuseid kontsessioonides sätestatud tingimustel omal riskil. |
| --- | --- |

(132)

Igal juhul leiab komisjon, et määruses (EMÜ) nr 1191/69 sätestatud ühise hüvitamiskorra alusel arvutatud kahjutasu maksmine Simetile Itaalia ametiasutuste poolt väidetavalt ebaseaduslikult ühepoolselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse eest oleks vastuolus ELi toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Seda sellepärast, et selline kahjutasu annaks Simeti jaoks täpselt samasuguse tulemuse nagu avaliku teenindamise hüvitise määramine vaatlusaluse ajavahemiku eest, hoolimata sellest, et kõnealuste teenuste aluseks olevad kontsessioonitingimused ei olnud ei eelnevast teatamisest vabastatud ega vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 või määruse (EÜ) nr 1370/2007 sisuliste nõuetega, nagu on eespool näidatud. Sellise kahjutasu määramise võimalus võimaldaks seega kõrvale hoida riigiabi eeskirjadest ja liidu seadusandja kehtestatud tingimustest, mille alusel pädevad ametiasutused hüvitavad avaliku teenindamise kohustuse kehtestamisel või avaliku teenindamise lepingu sõlmimisel vastutasuks avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest teenuseosutajate kantud kulud. Viimaks, nagu eespool kirjeldatud, ei olnud kontsessioonitingimustes, mille alusel Simet veoteenuseid osutas, mingi rahalise hüvitise maksmist ette nähtud. Simet nõustus osutama teenuseid kontsessioonides sätestatud tingimustel omal riskil.

| (133) | Seetõttu ei saa komisjon nõustuda Simeti väitega, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsuses nr 1405/2010 määratakse määruse (EMÜ) nr 1191/69 rikkumisega seotud kahjutasu, mitte avaliku teenindamise hüvitis. |
| --- | --- |

(133)

Seetõttu ei saa komisjon nõustuda Simeti väitega, et Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsuses nr 1405/2010 määratakse määruse (EMÜ) nr 1191/69 rikkumisega seotud kahjutasu, mitte avaliku teenindamise hüvitis.

8.   KOKKUVÕTE

| (134) | Eespool kirjeldatut arvestades leiab komisjon, et teatatud meede on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi, mis ei ole siseturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(134)

Eespool kirjeldatut arvestades leiab komisjon, et teatatud meede on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi, mis ei ole siseturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalia ametiasutuste teatatud hüvitise maksmine Simetile on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kõnealune abi ei olnud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt eelneva teatamise kohustusest vabastatud.

Kõnealune abi ei ole kokkusobiv siseturuga, sest määruse (EÜ) nr 1370/2007 tingimused ei ole täidetud. Itaalia ametiasutused ei tohi seega kõnealust abi anda.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 2. oktoober 2013

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 216, 21.7.2012, lk 45.

1

(2)  28. septembri 1939. aasta seadus õigusakt „Eeskiri reisijate, pagasi ja põllumajanduslike pakkide regulaarse bussiveo teenuse osutamiseks eraettevõtjale antud kontsessiooni alusel” (muudetud seadusandliku dekreediga nr 285/2005).

2

(3)  Vt http://ngs.Simetspa.it/portale/azienda/

3

(4)  Simeti 22. oktoobri 1999. aasta kiri nr 175/99.

4

(5)  Presidendi 22. aprilli 1994. aasta seadlus „Eeskiri, millega lihtsustatakse riigi pädevuses olevate tavabussiliinide kontsessiooni andmise korda”.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

6

(7)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1191/69, 26. juuni 1969, raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta (EÜT L 156, 28.6.1969, lk 1).

7

(8)  Iga vaatlusaluse aasta hüvitis võrdus tegevuskahjumist, finantseerimiskuludest ja omakapitali investeeringute tulususest tuleneva puudujäägi summaga. Arvutuskäik põhines mitmel hüpoteetilisel eeldusel, sealhulgas piirkondadevaheliste liiniveoteenuste osutamise kulude kohta 2000. aastale eelnenud aastatel, kuna selle ajavahemiku kohta puudus raamatupidamisarvestuste eristamine. Liiniveoteenustesse investeeritud omakapitali oodatavaks tulususeks hinnati ajavahemikul 1987–2003 20–36 %. Kuna aastahüvitisi ei makstud välja aastatel, mille kohta need arvutati, arvutas nõustaja nende nüüdispuhasväärtuse (NPV). Üksikasjalikum teave algse arvutuskäigu metoodika kohta on esitatud algatamisotsuses.

8

(9)  Seadusandliku dekreedi nr 285/2005 (millega tunnistati kehtetuks seadus nr 1822/39) artikli 9 kohaselt võib seaduse nr 1822/1939 alusel antud liiniveo kontsessioone pikendada kuni 2013. aasta lõpuni.

9

(10)  Ilmselt arvestades neljanda nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivi 78/660/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid) (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11) muudatusi.

10

(11)  Vt eelmine joonealune märkus.

11

(12)  See arv võeti professor A. Damodarani koostatud andmebaasist. Vt www.damodaran.com

12

(13)  Näitab väärtpaberi või portfelli volatiilsust ehk süstemaatilist riski võrreldes turuga tervikuna.

13

(14)  See arv võeti professor A. Damodarani koostatud andmebaasist. Vt www.damodaran.com, „sõiduautod ja veokid”.

14

(15)  Võimendamata beeta = ärihingu beeta ilma laenudeta.

15

Võimendamata beeta

(16)  Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747.

16

(17)  Vt määruse (EMÜ) nr 1191/69 (mida on muudetud nõukogu 20. juuni 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 1893/91, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1191/69 raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta (EÜT L 169, 29.6.1991, lk 1)) artikli 1 lõiget 5.

17

(18)  2000. aastani puudus raamatupidamisarvestuste eristamine täielikult.

18

(19)  Määruse (EMÜ) nr 1893/91 jõustumise kuupäev.

19

(20)  Simeti 22. oktoobri 1999. aasta kiri nr 175/99.

20

(21)  2000. aastani puudus raamatupidamisarvestuste eristamine täielikult.

21

(22)  Komisjon ei analüüsinud dokumente, mis ei kajastanud Itaalia haldusasjade ülemkohtu otsustes käsitletud ajavahemikku.

22

(23)  See on hiljem tühistatud ja asendatud seadusandliku dekreediga nr 285/2005.

23

(24)  Presidendi 22. aprilli 1994. aasta dekreedi nr 369 artikli 2 lõike 2 punkt e.

24

(25)  Näiteks 1992. aastal andis ministeerium loa Rossano-Napoli ühendusel peatused turvalisuse kaalutlustel ringi tõsta ning 2000. aastal rahuldas ministeerium taotluse Cosenza-Firenze ja Cosenza-Pisa ühendusel kulutasuvuse kaalutlustel uusi peatusi lisada ja marsruuti muuta, et teenindada uusi kohti. Samuti märkisid Itaalia ametiasutused, et Simeti esitatud dokumentidest ilmneb, et 1992. aastal rahuldas ministeerium ettevõtja taotluse tõsta tariife Rossano-Napoli ühendusel.

25

(26)  Millega kehtestati tavabussiliinide tariifide tõstmise ülempiiriks inflatsioonimäär.

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88).

27

(28)  Kõikide kontsessioonitingimuste 6. punktis on sõnaselgelt märgitud, et kehtivad ministeeriumi kohaliku mootorsõidukite büroo heaks kiidetud sõiduplaanid ja tariifid.

28

(29)  Kohtuotsuses nr 1405/2010 viidatakse õigusele saada määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 kohaselt hüvitisena summad, mille suuruse peab valitsusasutus kindlaks määrama usaldusväärsete andmete alusel (otsuse punkt 3.3, lk 21). Lisaks kinnitab Itaalia haldusasjade ülemkohus punktis 3.3, et ta ei hinnanud kahju, sest: „[ü]htegi apellatsioonikaebuse esitaja kahju hüvitamise nõuet ei saa praeguses seisus aktsepteerida, sest üksnes siis, kui valitsusasutus on määranud kindlaks eespool nimetatud summa, saab ilmneda võimalik jääkkahju, mida hinnatud summa ei kata ja mille asjaomane ettevõtja peab välja arvutama ning mida ta peab tõestama.”

29

(30)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747, punktid 87 ja 88.

30

(31)  Punkt 79.

31

(32)  Kohtuasi T-157/01: Danske Busvognmænd, EKL 2004, lk II-917, punktid 77–79.

32

(33)  Vt jaotis 5.

33

(34)  1991. aasta lõpuni sätestas 30. aprilli 1974. aasta ringkiri nr 13/74, et üldiselt peavad piirkondadevahelise regulaarse bussiveo teenuse tariifid olema sarnased teise klassi raudteeveo tariifidega. Ajavahemikul 1992–2000 sätestas 17. märtsi 1992. aasta memorandum nr 801, et üldiselt ei tohi piletihinna tõus ületada inflatsioonimäära, mida tol ajal avaldas ministeeriumidevaheline hinnakomisjon.

34

(35)  Catanzaro büroo 3. juuli 1992. aasta kiri nr A/7302.

35

(36)  Kontsessioonitingimuste punkt 6.

36

(37)  5. aprilli 2002. aasta ringkirja nr 3/02 punkt 2, milles antakse juhiseid tariifide konverteerimiseks liiridest eurodesse.

37

(38)  Kohtuasi C-504/07, EKL 2009, lk I-3867.

38

(39)  EÜT L 169, 29.6.1991, lk 1.

39

(40)  Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõige 2.

40

(41)  Komisjon viitab sellega seoses argumentidele, mis on esitatud tema 24. veebruari 2010. aasta otsuse põhjendustes 307 ja 313 juhtumi C 41/08 (ex NN 35/08) kohta, mis käsitleb avaliku veoteenuse lepinguid Taani transpordiministeeriumi ja Danske Statsbaneri vahel (ELT L 7, 11.1.2011, lk 1). Üldkohus tühistas selle otsuse kohtuasjas T-92/11, Jørgen Andersen vs. Euroopa Komisjon, 2013, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata; selle otsuse kohta esitatud apellatsioonikaebust arutab praegu Euroopa Liidu Kohus, kohtuasi C 303/13. Apellatsioonimenetluse tulemus ei ole käesoleva juhtumi seisukohalt oluline, sest Üldkohus kinnitas oma otsuses, mille kohta apellatsioonikaebus esitati, et teatatud, kuid välja maksmata abi suhtes kohaldatakse neid eeskirju, põhimõtteid ja riigiabi kokkusobivuse hindamise kriteeriume, mis on jõus sel ajal, kui komisjon otsuse vastu võtab (vt otsuse punkt 39).

41

vs.

(42)  Kohtuasi C-334/07 P: komisjon vs. Freistaat Sachsen, EKL 2008, lk I-9465, punktid 50–53; kohtuasi T-3/09: Itaalia vs. komisjon, EKL 2011, lk II-95, punkt 60.

42

vs.

vs.

(43)  Kohtuotsuse nr 1405/2010 punkt 3.3.

43

(44)  Kohtuotsuse nr 1405/2010 punkt 3.4.

44

---

| 16.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/68

---

KOMISJONI OTSUS,

20. märts 2014,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu kohaselt määratud haldusasutuste otsusega, mis käsitleb arvutiserverite ja puhvertoiteallikate spetsifikaatide lisamist lepingu C lisasse ning lepingu C lisas märgitud kuvarite ja pilditöötlusseadmete spetsifikaatide läbivaatamist

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/202/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsust 2013/107/EL Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu kohaselt töötab Euroopa Komisjon koostöös Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseametiga (US EPA) välja ühised kontoriseadmete spetsifikaadid ja vaatab need regulaarselt läbi, millest tulenevalt muudetakse lepingu C lisa. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu kohaselt töötab Euroopa Komisjon koostöös Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseametiga (US EPA) välja ühised kontoriseadmete spetsifikaadid ja vaatab need regulaarselt läbi, millest tulenevalt muudetakse lepingu C lisa.

| (2) | Euroopa Liidu seisukoha seoses spetsifikaatide muutmisega peab kindlaks määrama komisjon. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu seisukoha seoses spetsifikaatide muutmisega peab kindlaks määrama komisjon.

| (3) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmete puhul võetakse arvesse arvamust, mille esitab Euroopa Liidu Energy Star’i komisjon, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 106/2008 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (2); muudetud määrusega (EL) nr 174/2013) (3) artiklis 8. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmete puhul võetakse arvesse arvamust, mille esitab Euroopa Liidu Energy Star’i komisjon, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 106/2008 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (2); muudetud määrusega (EL) nr 174/2013) (3) artiklis 8.

| (4) | C lisa II osas esitatud kuvarite spetsifikaat ja C lisa III osas esitatud pilditöötlusseadmete spetsifikaat tuleb kehtetuks tunnistada ning asendada käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega, |
| --- | --- |

(4)

C lisa II osas esitatud kuvarite spetsifikaat ja C lisa III osas esitatud pilditöötlusseadmete spetsifikaat tuleb kehtetuks tunnistada ning asendada käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Euroopa Liidu seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu kohaselt määratud haldusasutused ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa II ja III osas esitatud kuvarite ja pilditöötlusseadmete spetsifikaatide läbivaatamist ning uute arvutiserverite ja puhvertoiteallikate spetsifikaatide lisamist lepingusse, põhineb lisatud otsuse eelnõul.

Otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 63, 6.3.2013, lk 5.

1

(2)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 63, 6.3.2013, lk 1.

3

---

I LISA

OTSUSE EELNÕU,

[...],

milles Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid käsitlevad serverite ja puhvertoiteallikate spetsifikaatide lisamist lepingu C lisasse ning lepingu C lisas esitatud kuvarite ja kujutise reprodutseerimise seadmete spetsifikaatide läbivaatamist

JUHTORGANID,

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelist kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingut, eriti selle XII artiklit,

ning arvestades, et lepingusse tuleks lisada spetsifikaadid selliste uute toodete jaoks nagu serverarvutid ja puhvertoiteallikad ning kujutise reprodutseerimise seadmete ja kuvarite kehtivad spetsifikaadid tuleks läbi vaadata,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepingu C lisasse lisatakse I osa „Kuvarid”, II osa „Puhvertoiteallikad”, III osa „Serverarvutid” ja IV osa „Kujutise reprodutseerimise seadmed” alljärgneval kujul.

Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepingu C lisa praegune II osa „Kuvarid” ja III osa „Kujutise reprodutseerimise seadmed” tunnistatakse kehtetuks.

Otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist. Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla kaaseesistujad.

Alla kirjutatud Washington DC-s, [...]

[...]

Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuri nimel

Alla kirjutatud Brüsselis, [...]

[...]

Euroopa Liidu nimel

---

II LISA

C LISA

LEPINGU II OSA

„I.   KUVARISPETSIFIKAADID

1.   Mõisted

1.1.   Tooteliigid

Elektrooniline kuvar (kuvar): kaubanduslikult kättesaadav toode, mille ekraan ja sellega seotud elektroonika on sageli paigutatud ühte korpusesse ning mille peamine funktsioon on esitada visuaalset teavet 1) arvutist, tööjaamast või serverist ühe või mitme sisendi (nagu VGA, DVI, HDMI, kuvariport, IEEE 1394, USB) kaudu, 2) välisest salvestusseadmest (nt USB-mälupulgalt, mälukaardilt) või 3) võrguühendusest.

| a) | Arvutimonitor: elektrooniline seade, mille ekraani diagonaal on tavapäraselt suurem kui 12 tolli ja pikselduse tihedus üle 5 000 piksli ruuttolli kohta ning millele kuvatakse arvuti kasutajaliides ja avatud programmid, et kasutaja saaks (tavaliselt klaviatuuri ja hiire abil) arvutiga suhelda.
  Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvar: arvutimonitor, millel on kõik järgmised omadused ja funktsioonid:






  i) | kontrastsus vähemalt 60:1 mõõdetuna vähemalt 85kraadise horisontaalse vaatenurga all ekraani katteklaasiga või ilma selleta; |
| --- | --- | --- |

a)

Arvutimonitor: elektrooniline seade, mille ekraani diagonaal on tavapäraselt suurem kui 12 tolli ja pikselduse tihedus üle 5 000 piksli ruuttolli kohta ning millele kuvatakse arvuti kasutajaliides ja avatud programmid, et kasutaja saaks (tavaliselt klaviatuuri ja hiire abil) arvutiga suhelda.

Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvar: arvutimonitor, millel on kõik järgmised omadused ja funktsioonid:

i)

kontrastsus vähemalt 60:1 mõõdetuna vähemalt 85kraadise horisontaalse vaatenurga all ekraani katteklaasiga või ilma selleta;

| ii) | loomulik eraldusvõime 2,3 megapikslit (MP) või rohkem ning |
| --- | --- |

ii)

loomulik eraldusvõime 2,3 megapikslit (MP) või rohkem ning

| iii) | vähemalt sRGB värvihaare vastavalt standardile IEC 61966 2-1. Värviruumi erinevused on lubatud, tingimusel, et toetatud on vähemalt 99 % määratletud sRGB-värvidest. |
| --- | --- |

iii)

vähemalt sRGB värvihaare vastavalt standardile IEC 61966 2-1. Värviruumi erinevused on lubatud, tingimusel, et toetatud on vähemalt 99 % määratletud sRGB-värvidest.

| b) | Digitaalne pildiraam: elektrooniline seade, mille ekraani diagonaal on tavapäraselt kuni 12 tolli ja mille peamine funktsioon on kuvada digitaalseid pilte. Pildiraami eriomaduste hulka võivad kuuluda programmeeritav taimer, kasutaja kohaloleku andur, audio- ja videovõimalused ning Bluetooth ja traadita ühendus. |
| --- | --- |

b)

Digitaalne pildiraam: elektrooniline seade, mille ekraani diagonaal on tavapäraselt kuni 12 tolli ja mille peamine funktsioon on kuvada digitaalseid pilte. Pildiraami eriomaduste hulka võivad kuuluda programmeeritav taimer, kasutaja kohaloleku andur, audio- ja videovõimalused ning Bluetooth ja traadita ühendus.

| c) | Infoekraan: elektrooniline seade, mille ekraani diagonaal on tavapäraselt suurem kui 12 tolli ja pikselduse tihedus kuni 5 000 pikslit ruuttolli kohta. Seadet turustatakse tavaliselt kaubandusliku tabloona kasutamiseks väljaspool kontorikeskkonda kohtades, kus seda peaks nägema palju inimesi, nt jaekauplustes ja kaubanduskeskustes, restoranides, muuseumides, hotellides, vabaõhukohtades, lennujaamades ning konverentsi- või klassiruumides. |
| --- | --- |

c)

Infoekraan: elektrooniline seade, mille ekraani diagonaal on tavapäraselt suurem kui 12 tolli ja pikselduse tihedus kuni 5 000 pikslit ruuttolli kohta. Seadet turustatakse tavaliselt kaubandusliku tabloona kasutamiseks väljaspool kontorikeskkonda kohtades, kus seda peaks nägema palju inimesi, nt jaekauplustes ja kaubanduskeskustes, restoranides, muuseumides, hotellides, vabaõhukohtades, lennujaamades ning konverentsi- või klassiruumides.

1.2.   Väline toiteallikas: vahel nimetatakse ka väliseks toiteadapteriks. Komponent, mis on paigutatud kuvarist väljapoole jäävasse eraldi korpusesse ning on ette nähtud elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu toitepinge muundamiseks madalama(te)ks alalistoite pinge(te)ks eesmärgiga anda kuvarile toidet. Väline toiteallikas ühendatakse kuvariga eemaldatava või aparatuurse elektrilise sõrm-haaratsühenduse, kaabli, juhtme või muu ühendusega.

1.3.   Tööolekud

| a) | Sisselülitatud olek: energiatarbe seisund, mille korral toode on aktiveeritud ja täidab üht või mitut peamist funktsiooni. Üldkeeles kirjeldatakse seda olekut ka sõnadega „aktiivne”, „kasutusel” ja „tavalisel töörežiimil”. Reeglina on selle oleku energiatarbimine suurem kui puhkeoleku või väljalülitatud oleku puhul. |
| --- | --- |

a)

Sisselülitatud olek: energiatarbe seisund, mille korral toode on aktiveeritud ja täidab üht või mitut peamist funktsiooni. Üldkeeles kirjeldatakse seda olekut ka sõnadega „aktiivne”, „kasutusel” ja „tavalisel töörežiimil”. Reeglina on selle oleku energiatarbimine suurem kui puhkeoleku või väljalülitatud oleku puhul.

| b) | Puhkeolek: energiatarbe seisund, millesse toode lülitub pärast ühendatud seadmest saadud signaali või tootesisest impulssi. Toode võib lülituda sellesse olekusse ka kasutaja sisestatud signaali peale. Toode peab sellest seisundist ärkama, kui saab ühendatud seadmest, võrgust või kaugjuhtimispuldilt signaali ja/või tootesisese impulsi. Puhkeolekus toode ei kuva nähtavat pilti; võimaliku erandi moodustavad kasutajale suunatud või kaitseotstarbelised funktsioonid (nt tooteinfo või olekukuva) või sensoripõhised funktsioonid.







  Märkused. | 1. | Tootesisese impulsi võib anda näiteks taimer või kasutaja kohaloleku andur. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Puhkeolek: energiatarbe seisund, millesse toode lülitub pärast ühendatud seadmest saadud signaali või tootesisest impulssi. Toode võib lülituda sellesse olekusse ka kasutaja sisestatud signaali peale. Toode peab sellest seisundist ärkama, kui saab ühendatud seadmest, võrgust või kaugjuhtimispuldilt signaali ja/või tootesisese impulsi. Puhkeolekus toode ei kuva nähtavat pilti; võimaliku erandi moodustavad kasutajale suunatud või kaitseotstarbelised funktsioonid (nt tooteinfo või olekukuva) või sensoripõhised funktsioonid.

Märkused.

1.

Tootesisese impulsi võib anda näiteks taimer või kasutaja kohaloleku andur.

| 2. | Toite reguleerimise puhul ei ole tegu kasutaja sisestatud signaaliga. |
| --- | --- |

2.

Toite reguleerimise puhul ei ole tegu kasutaja sisestatud signaaliga.

| c) | Väljalülitatud olek: energiatarbe seisund, milles toode on ühendatud toiteallikaga, kuid ei täida ühtegi sisselülitatud oleku või puhkeoleku funktsiooni. Selline olek võib kesta määramata aja. Toode saab sellest olekust välja lülituda ainult juhul, kui kasutaja kasutab reaalselt toitelülitit või -regulaatorit. Mõnel tootel ei pruugi seda olekut olla. |
| --- | --- |

c)

Väljalülitatud olek: energiatarbe seisund, milles toode on ühendatud toiteallikaga, kuid ei täida ühtegi sisselülitatud oleku või puhkeoleku funktsiooni. Selline olek võib kesta määramata aja. Toode saab sellest olekust välja lülituda ainult juhul, kui kasutaja kasutab reaalselt toitelülitit või -regulaatorit. Mõnel tootel ei pruugi seda olekut olla.

1.4.   Heledus: valgustugevuse fotomeetriline suurus etteantud suunas kiirguva valguse pindalaühiku kohta; seda väljendatakse kandelates ruutmeetri kohta (cd/m2). Heledus on seotud kuvari heledusseadetega.

| a) | Suurim dokumenteeritud heledus: suurim heledus, mille kuvar võib saavutada sisselülitatud olekus algsätitud seadetega ja mille valmistaja on määratlenud näiteks kasutusjuhendis. |
| --- | --- |

a)

Suurim dokumenteeritud heledus: suurim heledus, mille kuvar võib saavutada sisselülitatud olekus algsätitud seadetega ja mille valmistaja on määratlenud näiteks kasutusjuhendis.

| b) | Suurim mõõdetud heledus: suurim heledus, mille kuvar võib saavutada näiteks heleduse ja kontrasti käsitsi reguleerimise korral. |
| --- | --- |

b)

Suurim mõõdetud heledus: suurim heledus, mille kuvar võib saavutada näiteks heleduse ja kontrasti käsitsi reguleerimise korral.

| c) | Tarnimisel seadistatud heledus: kuvari heledus tehases vaikimisi algsätitud seadetega, mille valmistaja on valinud tavapärase kodukasutuse või asjakohase kommertskasutuse jaoks. Kui kuvaril on vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatne reguleerimine, võib tema tarnimisel seadistatud heledus varieeruda olenevalt kuvari kasutuskoha ümbrusvalgustuse tasemest. |
| --- | --- |

c)

Tarnimisel seadistatud heledus: kuvari heledus tehases vaikimisi algsätitud seadetega, mille valmistaja on valinud tavapärase kodukasutuse või asjakohase kommertskasutuse jaoks. Kui kuvaril on vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatne reguleerimine, võib tema tarnimisel seadistatud heledus varieeruda olenevalt kuvari kasutuskoha ümbrusvalgustuse tasemest.

1.5.   Ekraani pindala: ekraani nähtava osa laiuse ja kõrguse korrutis; mõõtühikuks on ruuttoll (in2).

1.6.   Heleduse automaatne reguleerimine (Automatic Brightness Control, ABC): isetoimiv mehhanism, mis reguleerib kuvari heledust, lähtudes ümbrusvalgustuse tasemest.

1.7.   Ümbrusvalgustuse tase: kuvari kasutuskoha ümbruse (nt elutoa või kabineti) valgusallikate loodav summaarne valgustatus.

1.8.   Sildühendus: füüsiline ühendus kahe jaoturikontrolleri vahel, tavaliselt (kuid mitte alati) USB või FireWire kujul, mis võimaldab laiendada portide kasutust tavaliselt selleks, et muuta portide asukoht kasutajale mugavamaks või suurendada kasutada olevate portide arvu.

1.9.   Võrguvalmidus: seadme suutlikkus saada pärast võrku ühendamist IP-aadress.

1.10.   Kasutaja kohaloleku andur: seade, mis võimaldab kindlaks teha, kas ekraani ees või vahetus ümbruses on inimesi. Kasutaja kohaloleku andurit kasutatakse üldjuhul selleks, et kuvar lülituks vastavalt vajadusele sisse, puhkeolekusse või välja.

1.11.   Tootepere: hulk sama kaubamärgi all valmistatud kuvareid, mille ekraanid on ühesuurused ja ühesuguse eraldusvõimega ning mis on paigutatud ühte korpusesse, kuid mille riistvara võib olla konfigureeritud erinevalt.

Näide: tootepereks võib lugeda kaks sama mudelisarja arvutimonitori, mille ekraani diagonaal on 21 tolli ja eraldusvõime 2,074 megapikslit (MP), kuid mille muud omadused (nt sisseehitatud kõlarid või kaamera) on erinevad.

1.12.   Tüüpiline mudel: toote selline konfiguratsioon, mille vastavust ENERGY STARi nõuetele on katsetatud ning mida kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega.

2.   Reguleerimisala

2.1.   Hõlmatud tooted

| 2.1.1. | ENERGY STARi vääriliseks võivad kvalifitseeruda siin esitatud kuvari määratlusele vastavad tooted, mis saavad oma toite vahelduvvooluna otse elektrivõrgust kas välise toiteallika või andme- või võrguühenduse kaudu, välja arvatud jaotises 2.2 loetletud tooted. |
| --- | --- |

2.1.1.

ENERGY STARi vääriliseks võivad kvalifitseeruda siin esitatud kuvari määratlusele vastavad tooted, mis saavad oma toite vahelduvvooluna otse elektrivõrgust kas välise toiteallika või andme- või võrguühenduse kaudu, välja arvatud jaotises 2.2 loetletud tooted.

| 2.1.2. | Käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvad märgise saamiseks järgmist tüüpi tooted:






  a) | arvutimonitorid, |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvad märgise saamiseks järgmist tüüpi tooted:

a)

arvutimonitorid,

| b) | digitaalsed pildiraamid, |
| --- | --- |

b)

digitaalsed pildiraamid,

| c) | infoekraanid ja |
| --- | --- |

c)

infoekraanid ja

| d) | muud tooted, sh klaviatuuri, videofunktsiooni ja hiire lülitiga (KVM lülitiga) monitorid ning muud tööstusharuspetsiifilised kuvarid, mis vastavad käesolevas spetsifikaadis esitatud määratlustele ja kvalifikatsioonikriteeriumidele. |
| --- | --- |

d)

muud tooted, sh klaviatuuri, videofunktsiooni ja hiire lülitiga (KVM lülitiga) monitorid ning muud tööstusharuspetsiifilised kuvarid, mis vastavad käesolevas spetsifikaadis esitatud määratlustele ja kvalifikatsioonikriteeriumidele.

2.2.   Hõlmamata tooted

| 2.2.1. | Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted:






  a) | tooted, mille ekraani nähtava osa diagonaal on suurem kui 61 tolli; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted:

a)

tooted, mille ekraani nähtava osa diagonaal on suurem kui 61 tolli;

| b) | sisseehitatud TV-tuuneriga tooted; |
| --- | --- |

b)

sisseehitatud TV-tuuneriga tooted;

| c) | televiisoritena turustatavad ja müüdavad tooted, sh arvuti sisendpordiga (nt VGA) tooted, mida turustatakse ja müüakse peamiselt televiisoritena; |
| --- | --- |

c)

televiisoritena turustatavad ja müüdavad tooted, sh arvuti sisendpordiga (nt VGA) tooted, mida turustatakse ja müüakse peamiselt televiisoritena;

| d) | komponentteleviisorid ehk tooted, mis koosnevad kahest või enamast eraldi komponendist (nt kuvarist ja tuunerist), mida turustatakse ja müüakse televiisorina ühe mudeli- või süsteeminimetuse all. Komponentteleviisoril võib olla mitu toitekaablit; |
| --- | --- |

d)

komponentteleviisorid ehk tooted, mis koosnevad kahest või enamast eraldi komponendist (nt kuvarist ja tuunerist), mida turustatakse ja müüakse televiisorina ühe mudeli- või süsteeminimetuse all. Komponentteleviisoril võib olla mitu toitekaablit;

| e) | televiisori ja arvutimonitorina toimivate kahefunktsiooniliste seadmetena turustatavad ja müüdavad tooted; |
| --- | --- |

e)

televiisori ja arvutimonitorina toimivate kahefunktsiooniliste seadmetena turustatavad ja müüdavad tooted;

| f) | mobiilsed arvuti- ja sideseadmed (nt klaviatuuriga ja klaviatuurita tahvelarvutid, e-lugerid, nutitelefonid); |
| --- | --- |

f)

mobiilsed arvuti- ja sideseadmed (nt klaviatuuriga ja klaviatuurita tahvelarvutid, e-lugerid, nutitelefonid);

| g) | tooted, mis peavad vastama meditsiiniseadmetele kehtestatud nõuetele, millega on keelatud toitehalduse funktsioon, ja/või millel puudub puhkeoleku määratlusele vastav energiatarbimise olek, ning |
| --- | --- |

g)

tooted, mis peavad vastama meditsiiniseadmetele kehtestatud nõuetele, millega on keelatud toitehalduse funktsioon, ja/või millel puudub puhkeoleku määratlusele vastav energiatarbimise olek, ning

| h) | kõhnklient-, ülikõhnklient- ja nullklientarvutid. |
| --- | --- |

h)

kõhnklient-, ülikõhnklient- ja nullklientarvutid.

3.   Kvalifikatsioonikriteeriumid

3.1.   Tüvenumbrid ja ümardamine

| 3.1.1. | Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi. |
| --- | --- |

3.1.1.

Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi.

| 3.1.2. | Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud.

| 3.1.3. | ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavates spetsifikaadi nõuetes. |
| --- | --- |

3.1.3.

ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavates spetsifikaadi nõuetes.

3.2.   Üldnõuded

| 3.2.1. | Väline toiteallikas: kui toode tarnitakse koos välise toiteallikaga, peab väline toiteallikas vastama energiatõhususmärgistust käsitleva rahvusvahelise protokolli toimivusnõuete V tasemele ja kandma V taseme märgistust. Lisateavet märgistamist käsitleva protokolli kohta saab veebilehelt www.energystar.gov/powersupplies.
  Välised toiteallikad peavad vastama V taseme nõuetele, kui neid katsetatakse vastavalt 11. augusti 2004. aasta dokumendile „Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies”. |
| --- | --- |

3.2.1.

Väline toiteallikas: kui toode tarnitakse koos välise toiteallikaga, peab väline toiteallikas vastama energiatõhususmärgistust käsitleva rahvusvahelise protokolli toimivusnõuete V tasemele ja kandma V taseme märgistust. Lisateavet märgistamist käsitleva protokolli kohta saab veebilehelt www.energystar.gov/powersupplies.

Välised toiteallikad peavad vastama V taseme nõuetele, kui neid katsetatakse vastavalt 11. augusti 2004. aasta dokumendile „Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies”.

| 3.2.2. | Toitehaldus:






  a) | Toodetel peab olema vähemalt üks toitehalduse funktsioon, mis on vaikimisi aktiveeritud ja mida saab kasutada automaatseks üleminekuks sisselülitatud olekust puhkeolekusse kas ühendatud peremeesseadme kaudu või seadmesiseselt (nt vaikimisi lubatud VESA kuvari toitehalduse signaliseerimise (Display Power Management Signalling, DPMS) tugi). |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Toitehaldus:

a)

Toodetel peab olema vähemalt üks toitehalduse funktsioon, mis on vaikimisi aktiveeritud ja mida saab kasutada automaatseks üleminekuks sisselülitatud olekust puhkeolekusse kas ühendatud peremeesseadme kaudu või seadmesiseselt (nt vaikimisi lubatud VESA kuvari toitehalduse signaliseerimise (Display Power Management Signalling, DPMS) tugi).

| b) | Toodetel, mis tekitavad kuvatavat sisu ühest või mitmest sisemisest allikast, peab olema vaikimisi aktiveeritud andur või taimer, mis viiks kuvari automaatselt väljalülitatud või puhkeolekusse. |
| --- | --- |

b)

Toodetel, mis tekitavad kuvatavat sisu ühest või mitmest sisemisest allikast, peab olema vaikimisi aktiveeritud andur või taimer, mis viiks kuvari automaatselt väljalülitatud või puhkeolekusse.

| c) | Kui tootel on seadistatud sisemine vaikimisi viivitusaeg, mille möödumisel lülitub toode sisselülitatud olekust väljalülitatud või puhkeolekusse, tuleb viivitusaeg dokumenteerida. |
| --- | --- |

c)

Kui tootel on seadistatud sisemine vaikimisi viivitusaeg, mille möödumisel lülitub toode sisselülitatud olekust väljalülitatud või puhkeolekusse, tuleb viivitusaeg dokumenteerida.

| d) | Arvutimonitorid lülituvad väljalülitatud või puhkeolekusse automaatselt 15 minuti jooksul pärast ühenduse katkemist peremeesarvutiga. |
| --- | --- |

d)

Arvutimonitorid lülituvad väljalülitatud või puhkeolekusse automaatselt 15 minuti jooksul pärast ühenduse katkemist peremeesarvutiga.

3.3.   Sisselülitatud oleku nõuded

| 3.3.1. | ENERGY STARi katsemeetodi kohaselt mõõdetud sisselülitatud oleku energiatarbimine (PON) ei tohi olla suurem kui sisselülitatud oleku suurim vajalik võimsus (PON_MAX), mis arvutatakse ja ümardatakse vastavalt allpool esitatud tabelile 1.
  Kui valemiga 1 arvutatud pikselduse tihedus (DP) on suurem kui 20 000 pikslit ruuttolli kohta, siis kasutatakse PON_MAXi arvutamiseks ekraani eraldusvõimet (r), mis määratakse kindlaks vastavalt valemile 2.

  Valem 1. Pikselduse tiheduse arvutamine



  kus:






  — | DP on toote pikselduse tihedus ümardatuna lähima täisarvuni pikslites ruuttolli kohta, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

ENERGY STARi katsemeetodi kohaselt mõõdetud sisselülitatud oleku energiatarbimine (PON) ei tohi olla suurem kui sisselülitatud oleku suurim vajalik võimsus (PON_MAX), mis arvutatakse ja ümardatakse vastavalt allpool esitatud tabelile 1.

Kui valemiga 1 arvutatud pikselduse tihedus (DP) on suurem kui 20 000 pikslit ruuttolli kohta, siis kasutatakse PON_MAXi arvutamiseks ekraani eraldusvõimet (r), mis määratakse kindlaks vastavalt valemile 2.

Valem 1. Pikselduse tiheduse arvutamine

Formula

kus:

—

DP on toote pikselduse tihedus ümardatuna lähima täisarvuni pikslites ruuttolli kohta,

| — | r on ekraani eraldusvõime megapikslites ja |
| --- | --- |

—

r on ekraani eraldusvõime megapikslites ja

| — | A on ekraani nähtava osa pindala ruuttollides. |
| --- | --- |

—

A on ekraani nähtava osa pindala ruuttollides.

Valem 2. Eraldusvõime arvutamine juhuks, kui toote pikselduse tihedus (DP) on suurem kui 20 000 pikslit ruuttolli kohta

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

kus:

| — | r1 ja r2 on PON_MAX-i arvutamiseks kasutatav ekraani eraldusvõime megapikslites, |
| --- | --- |

—

r1 ja r2 on PON_MAX-i arvutamiseks kasutatav ekraani eraldusvõime megapikslites,

| — | DP on toote pikselduse tihedus ümardatuna lähima täisarvuni pikslites ruuttolli kohta ning |
| --- | --- |

—

DP on toote pikselduse tihedus ümardatuna lähima täisarvuni pikslites ruuttolli kohta ning

| — | A on ekraani nähtava osa pindala ruuttollides. |
| --- | --- |

—

A on ekraani nähtava osa pindala ruuttollides.

Tabel 1

Sisselülitatud oleku suurima vajaliku võimsuse (PON_MAX) arvutamine

| Tooteliik ja
  ekraani diagonaali suurus d
  (tollides) | PON_MAX,

  kus Dp ≤ 20 000 pikslit ruuttolli kohta
  (vattides)

  kus:


  r = ekraani eraldusvõime megapikslites


  A = ekraani nähtava osa pindala ruuttollides


  Tulemus ümardatakse lähima kümnendikvatini | PON_MAX,

  kus DP > 20 000 pikslit ruuttolli kohta
  (vattides)

  kus:


  r = ekraani eraldusvõime megapikslites


  A = ekraani nähtava osa pindala ruuttollides


  Tulemus ümardatakse lähima kümnendikvatini |
| --- | --- | --- |
| d < 12,0 | | |
| 12,0 ≤ d < 17,0 | | |
| 17,0 ≤ d < 23,0 | | |
| 23,0 ≤ d < 25,0 | | |
| 25,0 ≤ d ≤ 61,0 | | |
| 30,0 ≤ d ≤ 61,0

  (ainult infoekraani määratlusele vastavate toodete puhul) | | |

Tooteliik ja

ekraani diagonaali suurus d

(tollides)

PON_MAX,

kus Dp ≤ 20 000 pikslit ruuttolli kohta

(vattides)

kus:

r = ekraani eraldusvõime megapikslites

A = ekraani nähtava osa pindala ruuttollides

Tulemus ümardatakse lähima kümnendikvatini

PON_MAX,

kus DP > 20 000 pikslit ruuttolli kohta

(vattides)

kus:

r = ekraani eraldusvõime megapikslites

A = ekraani nähtava osa pindala ruuttollides

Tulemus ümardatakse lähima kümnendikvatini

d < 12,0

Formula

Formula

12,0 ≤ d < 17,0

Formula

Formula

17,0 ≤ d < 23,0

Formula

Formula

23,0 ≤ d < 25,0

Formula

Formula

25,0 ≤ d ≤ 61,0

Formula

Formula

30,0 ≤ d ≤ 61,0

(ainult infoekraani määratlusele vastavate toodete puhul)

Formula

Formula

| 3.3.2. | Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari määratlusele vastavate toodete puhul lisatakse tabeli 1 kohaselt arvutatud PON_MAXi väärtusele valemiga 3 arvutatud võimsusvaru (PEP). Sellisel juhul ei või ENERGY STARi katsemeetodi kohaselt mõõdetud PON olla suurem kui PON_MAXi ja PEP väärtuste summa.

  Valem 3. Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvarite sisselülitatud oleku võimsusvaru arvutamine







  kus:







  — | PEP < 27′′ on kuni 27-tollise diagonaaliga kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari sisselülitatud oleku võimsusvaru vattides, |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari määratlusele vastavate toodete puhul lisatakse tabeli 1 kohaselt arvutatud PON_MAXi väärtusele valemiga 3 arvutatud võimsusvaru (PEP). Sellisel juhul ei või ENERGY STARi katsemeetodi kohaselt mõõdetud PON olla suurem kui PON_MAXi ja PEP väärtuste summa.

Valem 3. Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvarite sisselülitatud oleku võimsusvaru arvutamine

Formula

Formula

kus:

—

PEP < 27′′ on kuni 27-tollise diagonaaliga kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari sisselülitatud oleku võimsusvaru vattides,

| — | PEP ≥ 27′′ on vähemalt 27-tollise diagonaaliga kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari sisselülitatud oleku võimsusvaru vattides, ja |
| --- | --- |

—

PEP ≥ 27′′ on vähemalt 27-tollise diagonaaliga kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari sisselülitatud oleku võimsusvaru vattides, ja

| — | PON_MAX on sisselülitatud oleku suurim vajalik võimsus vattides. |
| --- | --- |

—

PON_MAX on sisselülitatud oleku suurim vajalik võimsus vattides.

| 3.3.3. | Vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul liidetakse valemiga 5 arvutatud võimsusvaru (PABC) tabeli 1 kohaselt arvutatud PON_MAX-i väärtusele, kui valemiga 4 arvutatud sisselülitatud oleku võimsuse vähendamine (RABC) on vähemalt 20 %.






  a) | Kui RABC on vähem kui 20 %, ei liideta PABC-d PON_MAX-i väärtusele. |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul liidetakse valemiga 5 arvutatud võimsusvaru (PABC) tabeli 1 kohaselt arvutatud PON_MAX-i väärtusele, kui valemiga 4 arvutatud sisselülitatud oleku võimsuse vähendamine (RABC) on vähemalt 20 %.

a)

Kui RABC on vähem kui 20 %, ei liideta PABC-d PON_MAX-i väärtusele.

| b) | Desaktiveeritud heleduse automaatse reguleerimise korral ei tohi ENERGY STARi katsemeetodi kohaselt mõõdetud PON olla suurem kui PON_MAX. |
| --- | --- |

b)

Desaktiveeritud heleduse automaatse reguleerimise korral ei tohi ENERGY STARi katsemeetodi kohaselt mõõdetud PON olla suurem kui PON_MAX.

Valem 4. Sisselülitatud oleku võimsuse vähendamise arvutamine vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul

Formula

kus:

| — | RABC on heleduse automaatsest reguleerimisest tulenev võimsuse vähendamine sisselülitatud olekus (protsentides), |
| --- | --- |

—

RABC on heleduse automaatsest reguleerimisest tulenev võimsuse vähendamine sisselülitatud olekus (protsentides),

| — | P300 on sisselülitatud olekus mõõdetud energiatarbimine vattides, kui ümbrusvalgustuse tase on 300 luksi, ja |
| --- | --- |

—

P300 on sisselülitatud olekus mõõdetud energiatarbimine vattides, kui ümbrusvalgustuse tase on 300 luksi, ja

| — | P10 on sisselülitatud olekus mõõdetud energiatarbimine vattides, kui ümbrusvalgustuse tase on 10 luksi. |
| --- | --- |

—

P10 on sisselülitatud olekus mõõdetud energiatarbimine vattides, kui ümbrusvalgustuse tase on 10 luksi.

Valem 5. Sisselülitatud oleku võimsusvaru arvutamine vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul

Formula

kus:

| — | PABC on sisselülitatud oleku võimsusvaru vattides ja |
| --- | --- |

—

PABC on sisselülitatud oleku võimsusvaru vattides ja

| — | PON_MAX on sisselülitatud oleku suurim vajalik võimsus vattides. |
| --- | --- |

—

PON_MAX on sisselülitatud oleku suurim vajalik võimsus vattides.

| 3.3.4. | Madalapingelise alalisvoolutoitega toodete puhul ei tohi valemiga 6 arvutatud PON olla suurem kui tabeli 1 kohaselt arvutatud PON_MAX.

  Valem 6. Madalapingelise alalisvoolutoitega toodete sisselülitatud oleku energiatarbimise arvutamine



  kus:






  — | PON on sisselülitatud oleku arvutuslik energiatarbimine vattides, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

Madalapingelise alalisvoolutoitega toodete puhul ei tohi valemiga 6 arvutatud PON olla suurem kui tabeli 1 kohaselt arvutatud PON_MAX.

Valem 6. Madalapingelise alalisvoolutoitega toodete sisselülitatud oleku energiatarbimise arvutamine

Formula

kus:

—

PON on sisselülitatud oleku arvutuslik energiatarbimine vattides,

| — | PL on madalapingelise alalisvoolutoite allika vahelduvvoolu tarbimine vattides, kui koormuseks on katsetatav seade, ja |
| --- | --- |

—

PL on madalapingelise alalisvoolutoite allika vahelduvvoolu tarbimine vattides, kui koormuseks on katsetatav seade, ja

| — | PS on vahelduvvoolutoiteallika kaovõimsuse lubatav piirväärtus vattides. |
| --- | --- |

—

PS on vahelduvvoolutoiteallika kaovõimsuse lubatav piirväärtus vattides.

3.4.   Puhkeoleku nõuded

| 3.4.1. | Kui tootel puuduvad tabelis 3 ja 4 nimetatud andmeside- või võrgufunktsioonid, ei tohi tema puhkeoleku mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) olla suurem kui tabeli 2 kohane suurim vajalik võimsus puhkeolekus (PSLEEP_MAX).

  Tabel 2


  Suurim vajalik võimsus puhkeolekus (PSLEEP_MAX)

  PSLEEP_MAX

  (vattides)
  0,5 |
| --- | --- |

3.4.1.

Kui tootel puuduvad tabelis 3 ja 4 nimetatud andmeside- või võrgufunktsioonid, ei tohi tema puhkeoleku mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) olla suurem kui tabeli 2 kohane suurim vajalik võimsus puhkeolekus (PSLEEP_MAX).

Tabel 2

Suurim vajalik võimsus puhkeolekus (PSLEEP_MAX)

PSLEEP_MAX

(vattides)

0,5

| 3.4.2. | Kui tootel on üks või mitu tabelis 3 või 4 nimetatud andmeside- või võrgufunktsiooni, ei tohi tema puhkeoleku mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) olla suurem kui valemiga 7 arvutatud puhkeoleku suurim nõutav võimsustarve andmeside/võrguühenduse korral (PSLEEP_AP).

  Valem 7. Puhkeoleku suurima nõutava võimsustarbe arvutamine andmeside/võrguühenduse korral



  kus:






  — | PSLEEP_AP on puhkeoleku suurim vajalik võimsustarve vattides, kui katsetatakse täiendava energiatarbimissuutlikkusega tooteid, |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Kui tootel on üks või mitu tabelis 3 või 4 nimetatud andmeside- või võrgufunktsiooni, ei tohi tema puhkeoleku mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) olla suurem kui valemiga 7 arvutatud puhkeoleku suurim nõutav võimsustarve andmeside/võrguühenduse korral (PSLEEP_AP).

Valem 7. Puhkeoleku suurima nõutava võimsustarbe arvutamine andmeside/võrguühenduse korral

Formula

kus:

—

PSLEEP_AP on puhkeoleku suurim vajalik võimsustarve vattides, kui katsetatakse täiendava energiatarbimissuutlikkusega tooteid,

| — | PSLEEP_MAX on tabeli 2 kohane puhkeoleku suurim vajalik võimsustarve vattides, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX on tabeli 2 kohane puhkeoleku suurim vajalik võimsustarve vattides,

| — | PDN on võimsusvaru vattides vastavalt tabelis 3 esitatud määratlusele, kui puhkeolekus tehtavate katsete korral on andmeside- või võrgufunktsioonid sisse lülitatud, ja |
| --- | --- |

—

PDN on võimsusvaru vattides vastavalt tabelis 3 esitatud määratlusele, kui puhkeolekus tehtavate katsete korral on andmeside- või võrgufunktsioonid sisse lülitatud, ja

| — | PADD on võimsusvaru vattides vastavalt tabelis 4 esitatud määratlusele, kui puhkeolekus tehtavate katsete korral on sisse lülitatud muud vaikimisi aktiveeritud funktsioonid. |
| --- | --- |

—

PADD on võimsusvaru vattides vastavalt tabelis 4 esitatud määratlusele, kui puhkeolekus tehtavate katsete korral on sisse lülitatud muud vaikimisi aktiveeritud funktsioonid.

Tabel 3

Võimsusvarud puhkeolekus andmeside- või võrgufunktsioonide korral

| Funktsioon | Hõlmatud liigid | PDN

  (vattides) |
| --- | --- | --- |
| | USB 1.x | 0,1 |
| USB 2.x | 0,5 |
| USB 3.x, DisplayPort (ilma videoühenduseta), Thunderbolt | 0,7 |
| Võrk | Kiire Ethernet | 0,2 |
| Gigabitt-Ethernet | 1,0 |
| Wi-Fi | 2,0 |

Funktsioon

Hõlmatud liigid

PDN

(vattides)

USB 1.x

0,1

USB 2.x

0,5

USB 3.x, DisplayPort (ilma videoühenduseta), Thunderbolt

0,7

Võrk

Kiire Ethernet

0,2

Gigabitt-Ethernet

1,0

Wi-Fi

2,0

Tabel 4

Võimsusvarud puhkeolekus muude funktsioonide korral

| Funktsioon | Hõlmatud liigid | PADD

  (vattides) |
| --- | --- | --- |
| Andur | Kasutaja kohaloleku andur | 0,5 |
| Mälu | Välkmälukaardi-/kiipkaardilugejad, kaameraliidesed, PictBridge | 0,2 |

Funktsioon

Hõlmatud liigid

PADD

(vattides)

Andur

Kasutaja kohaloleku andur

0,5

Mälu

Välkmälukaardi-/kiipkaardilugejad, kaameraliidesed, PictBridge

0,2

1. näide. 2,0 W Wi-Fi lisa võib kasutada sellise digitaalse pildiraami puhul, millel on puhkeolekus tehtavate katsete korral ühendatud ja aktiveeritud ainult üks silla- või võrgufunktsioon, Wi-Fi ja muid funktsioone selliste katsete korral aktiveeritud ei ole. Tuletades meelde, et Formula, Formula.

2. näide. Kui arvutimonitoril on USB 3.x ja DisplayPort (ilma videoühenduseta) sillafunktsioon, ühendatakse ja aktiveeritakse katsete ajaks ainult USB 3.x. Selle kuvari puhul võib kasutada 0,7 W USB 3.x lisa, eeldusel, et puhkeolekus tehtavate katsete korral ei ole aktiveeritud muid funktsioone. Tuletades meelde, et Formula, Formula.

3. näide. Kui arvutimonitoril on üks silla- ja üks võrgufunktsioon, USB 3.x ja Wi-Fi, ühendatakse ja aktiveeritakse puhkeolekus tehtavate katsete ajaks mõlemad funktsioonid. Selle kuvari puhul võib kasutada 0,7 W USB 3.x lisa ja 2,0 W Wi-Fi lisa, eeldusel, et puhkeolekus tehtavate katsete korral ei ole aktiveeritud muid funktsioone. Tuletades meelde, et Formula, Formula.

| 3.4.3. | Kui tootel on mitu puhkeolekut (nt puhkeolek ja sügav puhkeolek) ei tohi ühegi puhkeoleku puhul mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) olla suurem kui PSLEEP_MAX, kui tegemist on ilma andme- või võrguühenduse funktsioonita tootega, või PSLEEP_AP, kui katsetatud toodetel on täiendav energiatarbimissuutlikkus, näiteks andmeside sildühendus või võrguühendus. Kui tootel on erinevad käsitsi valitavad puhkeolekud või kui toode võib lülituda puhkeolekusse eri meetoditel (nt kaugjuhtimispuldi abil või peremeesarvuti lülitamisel puhkeolekusse), esitatakse kvalifitseerumiseks suurima PSLEEP näitajaga puhkeoleku PSLEEP (puhkeoleku mõõdetud võimsustarve), mõõdetuna katsemeetodi jaotise 6.5 kohaselt. Kui toode lülitub automaatselt ühest puhkeolekust teise, esitatakse kvalifitseerumiseks kõigi puhkeolekute keskmine PSLEEP, mis on mõõdetud katsemeetodi jaotise 6.5 kohaselt. |
| --- | --- |

3.4.3.

Kui tootel on mitu puhkeolekut (nt puhkeolek ja sügav puhkeolek) ei tohi ühegi puhkeoleku puhul mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) olla suurem kui PSLEEP_MAX, kui tegemist on ilma andme- või võrguühenduse funktsioonita tootega, või PSLEEP_AP, kui katsetatud toodetel on täiendav energiatarbimissuutlikkus, näiteks andmeside sildühendus või võrguühendus. Kui tootel on erinevad käsitsi valitavad puhkeolekud või kui toode võib lülituda puhkeolekusse eri meetoditel (nt kaugjuhtimispuldi abil või peremeesarvuti lülitamisel puhkeolekusse), esitatakse kvalifitseerumiseks suurima PSLEEP näitajaga puhkeoleku PSLEEP (puhkeoleku mõõdetud võimsustarve), mõõdetuna katsemeetodi jaotise 6.5 kohaselt. Kui toode lülitub automaatselt ühest puhkeolekust teise, esitatakse kvalifitseerumiseks kõigi puhkeolekute keskmine PSLEEP, mis on mõõdetud katsemeetodi jaotise 6.5 kohaselt.

3.5.   Väljalülitatud oleku nõuded

Väljalülitatud oleku mõõdetud energiatarbimine (POFF) ei tohi olla suurem kui tabeli 5 kohane suurim tarbitav võimsus väljalülitatud olekus (POFF_MAX).

Tabel 5

Suurim tarbitav võimsus väljalülitatud olekus (POFF_MAX)

POFF_MAX

(vattides)

0,5

3.6.   Kõigi toodete puhul tuleb esitada suurim dokumenteeritud ja suurim mõõdetud heledus; tarnimisel seadistatud heledus tuleb dokumenteerida kõigi toodete puhul peale toodete, millel on aktiveeritud heleduse automaatne reguleerimine.

4.   Katsenõuded

4.1.   Katsemeetodid

Euroopa Liidu turgudele lastavate toodete valmistajad peavad tegema katsed ja ise sertifitseerima ENERGY STARi suunistele vastavad tootemudelid. Allpool on kirjeldatud katsemeetodid, mille abil tehakse kindlaks, kas toode vastab ENERGY STARi nõuetele.

| Tooteliik | Katsemeetod |
| --- | --- |
| Kõik tooteliigid ja ekraanisuurused | ENERGY STAR Test Method for Determining Displays Energy Use Version 6.0 (ENERGY STARi katsemeetod kuvarite energiatarbe kindlaksmääramise jaoks, versioon 6.0) – läbi vaadatud jaanuaris 2013. |

Tooteliik

Katsemeetod

Kõik tooteliigid ja ekraanisuurused

ENERGY STAR Test Method for Determining Displays Energy Use Version 6.0 (ENERGY STARi katsemeetod kuvarite energiatarbe kindlaksmääramise jaoks, versioon 6.0) – läbi vaadatud jaanuaris 2013.

4.2.   Katseteks vajalik seadmete arv

| 4.2.1. | Katseteks tuleb valida jaotises 1 määratletud tüüpilise mudeli üks eksemplar. |
| --- | --- |

4.2.1.

Katseteks tuleb valida jaotises 1 määratletud tüüpilise mudeli üks eksemplar.

| 4.2.2. | Kui kontrollitakse tootepere vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks tootepere iga tootekategooria sellise konfiguratsiooniga toode, millel on kõige suurem võimsustarve. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kui kontrollitakse tootepere vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks tootepere iga tootekategooria sellise konfiguratsiooniga toode, millel on kõige suurem võimsustarve.

4.3.   Vastavus rahvusvahelise turu nõuetele

Toodete nõuetelevastavust katsetatakse kõigi nende turgude asjakohastel pinge-/sagedustasemetel, kus on kavas tooteid müüa ja reklaamida ENERGY STARi nõuetele vastavana.

5.   Kasutajaliides

Tootjatel soovitatakse kavandada tooteid vastavalt kasutajaliidese standardile IEEE P1621: standard kontori- või tarbijakeskkonnas kasutatavate elektroonikaseadmete toite juhtelementide kasutajaliidese elementide kohta. Üksikasjalikku teavet saab aadressilt http://eetd.LBL.gov/Controls. Kui tootja ei kasuta standardit IEEE P1621, peab ta oma sellekohast otsust vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile põhjendama.

6.   Jõustumiskuupäev

| 6.1. | Kuupäev, millest alates tootjad võivad alustada toodete kvalifitseerimist ENERGY STARi vääriliseks vastavalt käesolevale versioonile 6.0, määratletakse lepingu jõustumiskuupäevana. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal eksemplaril on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev (nt kuu ja aasta), mil seade loeti lõplikult kokkupanduks. |
| --- | --- |

6.1.

Kuupäev, millest alates tootjad võivad alustada toodete kvalifitseerimist ENERGY STARi vääriliseks vastavalt käesolevale versioonile 6.0, määratletakse lepingu jõustumiskuupäevana. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal eksemplaril on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev (nt kuu ja aasta), mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.

| 6.1. | Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

6.1.

Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul.

7.   Edasise läbivaatamise kavandamine

7.1.   Kuvarid, mille diagonaal on suurem kui 61 tolli

Praegu on turul saada interaktiivseid kuvareid, mille diagonaal on suurem kui 60 tolli ja mida kasutatakse eelkõige kaubanduslikul või õppeotstarbel. On olemas huvi selle vastu, et paremini aru saada, milline on selliste toodete võimsustarve kuvarite katsetamismeetodi kohaste katsete korral, ning EPA ja Euroopa Komisjon teevad enne spetsifikaadi järgmise läbivaatamise kavandamist ja läbivaatamise ajal koostööd sidusrühmadega, et sellist teavet saada. EPA ja Euroopa Komisjon on põhimõtteliselt huvitatud võimalusest kaasata spetsifikaadi järgmise läbivaatamise käigus hõlmatud toodete hulka ka tooted, mille diagonaali suurus on üle 61 tolli.

7.2.   Puuteekraani funktsioonid

EPA ja Euroopa Komisjon soovivad jätkata tõhusustasemete väljatöötamist selliste kuvarite jaoks, millel on uued võimalused ja funktsioonid. Mõlemad organisatsioonid eeldavad, et käesoleva spetsifikaadiga hõlmatud puutetundlikud kuvarid muutuvad turul üha populaarsemaks, seda eriti infoekraanide puhul. Edaspidi kavatsevad EPA, DOE ja Euroopa Komisjon uurida koos sidusrühmadega, kas puutetundlikkus mõjutab sisselülitatud oleku võimsustarvet, et teha kindlaks, kui palju tuleks järgmise spetsifikaadi väljatöötamise käigus pöörata tähelepanu puutetundlikkusega seotud funktsioonidele.

II.   PUHVERTOITEALLIKATE SPETSIFIKAADID

1.   Mõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, on kõik käesolevas dokumendis kasutatud terminid kooskõlas mõistetega, mida on kasutatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardis IEC 62040-3 (1).

Käesolevas spetsifikaadis kasutatakse järgmisi mõisteid.

Puhvertoiteallikas (Uninterruptible Power Supply, UPS): muundurite, lülitite ja energiasalvestite (näiteks akude) kombinatsioon, mis kujutab endast energiaseadet väljundvõimsuse pidevuse säilitamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral (2).

| 1.1. | Energia muundamise viis:






  a) | staatiline UPS: UPS, mille väljundpinge saadakse pooljuhtjõuelektroonika komponentide abil; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Energia muundamise viis:

a)

staatiline UPS: UPS, mille väljundpinge saadakse pooljuhtjõuelektroonika komponentide abil;

| b) | rootor-UPS: UPS, mille väljundpinge saadakse ühe või mitme pöörleva elektrimasina abil.






  1) | Ilma diiselmootorita rootor-UPS (RUPS): rootor-UPS, mis ei sisalda diiselmootorit koormuspoole toite tagamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral. |
| --- | --- | --- |

b)

rootor-UPS: UPS, mille väljundpinge saadakse ühe või mitme pöörleva elektrimasina abil.

1)

Ilma diiselmootorita rootor-UPS (RUPS): rootor-UPS, mis ei sisalda diiselmootorit koormuspoole toite tagamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral.

| 2) | Diiselmootorit sisaldav rootor-UPS (DRUPS): rootor-UPS, mis sisaldab diiselmootorit, mida saab kasutada koormuspoole toite tagamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral. |
| --- | --- |

2)

Diiselmootorit sisaldav rootor-UPS (DRUPS): rootor-UPS, mis sisaldab diiselmootorit, mida saab kasutada koormuspoole toite tagamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral.

| c) | Võimsusväljund:






  1) | vahelduvvooluväljundiga UPS: UPS, mis annab toidet pideva, perioodiliselt vahelduva suunaga elektrivooluna; |
| --- | --- | --- |

c)

Võimsusväljund:

1)

vahelduvvooluväljundiga UPS: UPS, mis annab toidet pideva, perioodiliselt vahelduva suunaga elektrivooluna;

| 2) | alaldav alalisvooluväljundiga UPS: UPS, mis annab toidet pideva ühesuunalise elektrivooluna. Hõlmab nii alalisvoolurakenduste individuaalalaldeid kui ka terviklikke alalisvooluväljundiga UPSe või UPSide süsteeme, mis koosnevad alaldimoodulitest, kontrolleritest ja võimalikest muudest tugikomponentidest.

  Märkus: alaldavaid alalisvooluväljundiga UPSe nimetatakse ka alalditeks. Käesolevas dokumendis kasutatakse terminit „alaldav alalisvooluväljundiga UPS”, sest „alaldi” üksi võib tähendada ka vahelduvvooluväljundiga UPSi alamsüsteemi. |
| --- | --- |

2)

alaldav alalisvooluväljundiga UPS: UPS, mis annab toidet pideva ühesuunalise elektrivooluna. Hõlmab nii alalisvoolurakenduste individuaalalaldeid kui ka terviklikke alalisvooluväljundiga UPSe või UPSide süsteeme, mis koosnevad alaldimoodulitest, kontrolleritest ja võimalikest muudest tugikomponentidest.

Märkus: alaldavaid alalisvooluväljundiga UPSe nimetatakse ka alalditeks. Käesolevas dokumendis kasutatakse terminit „alaldav alalisvooluväljundiga UPS”, sest „alaldi” üksi võib tähendada ka vahelduvvooluväljundiga UPSi alamsüsteemi.

| 1.2. | Moodul-UPS: UPS, mis koosneb kahest või enamast ühele või mitmele ühisele alusraamile jaotatud UPS-seadmest ja ühisest energiasalvestussüsteemist ning mille väljundid on tavaolekus ühendatud täielikult alusraamistikus paiknevate ühiste kogumislattidega. Moodul-UPSi üksikute UPS-seadmete koguarv on n + r, kus n on koormuse kandmiseks vajalike eraldiseisvate UPS-seadmete arv ja r on liiaste UPSide arv. Moodul-UPSe võib kasutada liiasuse loomiseks, võimsuse suurendamiseks või mõlemaks. |
| --- | --- |

1.2.

Moodul-UPS: UPS, mis koosneb kahest või enamast ühele või mitmele ühisele alusraamile jaotatud UPS-seadmest ja ühisest energiasalvestussüsteemist ning mille väljundid on tavaolekus ühendatud täielikult alusraamistikus paiknevate ühiste kogumislattidega. Moodul-UPSi üksikute UPS-seadmete koguarv on n + r, kus n on koormuse kandmiseks vajalike eraldiseisvate UPS-seadmete arv ja r on liiaste UPSide arv. Moodul-UPSe võib kasutada liiasuse loomiseks, võimsuse suurendamiseks või mõlemaks.

| 1.3. | Liiasus: UPSide lisamine rööp-UPSi koormusvõimsuse pidevuse paremaks tagamiseks. Liigitatakse järgmiselt:






  a) | N + 0: UPS, mis ei talu normaaltalitlusel tekkivaid tõrkeid. Liiasust ei ole; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Liiasus: UPSide lisamine rööp-UPSi koormusvõimsuse pidevuse paremaks tagamiseks. Liigitatakse järgmiselt:

a)

N + 0: UPS, mis ei talu normaaltalitlusel tekkivaid tõrkeid. Liiasust ei ole;

| b) | N + 1: rööp-UPS, mis talub normaaltalitlusel ühes UPS-seadmes või ühes mitmest UPS-seadmest koosnevas rühmas tekkivaid tõrkeid; |
| --- | --- |

b)

N + 1: rööp-UPS, mis talub normaaltalitlusel ühes UPS-seadmes või ühes mitmest UPS-seadmest koosnevas rühmas tekkivaid tõrkeid;

| c) | 2N: rööp-UPS, mis talub normaaltalitlusel pooltes UPS-seadmetes tekkivaid tõrkeid. |
| --- | --- |

c)

2N: rööp-UPS, mis talub normaaltalitlusel pooltes UPS-seadmetes tekkivaid tõrkeid.

| 1.4. | UPSi talitlusviisid:






  a) | normaaltalitlus: stabiilne talitlusviis, milles UPS toimib järgmistel tingimustel:






  1) | vahelduvvoolusisendi tunnussuurused on lubatud tolerantsi piires ja tagavad UPSile toite; |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.

UPSi talitlusviisid:

a)

normaaltalitlus: stabiilne talitlusviis, milles UPS toimib järgmistel tingimustel:

1)

vahelduvvoolusisendi tunnussuurused on lubatud tolerantsi piires ja tagavad UPSile toite;

| 2) | energiasalvestussüsteem on laetud või laadimisel; |
| --- | --- |

2)

energiasalvestussüsteem on laetud või laadimisel;

| 3) | koormus on UPSi sätestatud koormusvahemikus; |
| --- | --- |

3)

koormus on UPSi sätestatud koormusvahemikus;

| 4) | kasutada saab sätestatud tolerantsi piiresse jäävate tunnussuurustega möödaviiku (kui see on olemas); |
| --- | --- |

4)

kasutada saab sätestatud tolerantsi piiresse jäävate tunnussuurustega möödaviiku (kui see on olemas);

| b) | talitlus salvestatud energiaga: stabiilne talitlusviis, milles UPS toimib järgmistel tingimustel:






  1) | vahelduvvoolusisend on lahutatud või selle tunnussuurused on väljaspool lubatava tolerantsi piire; |
| --- | --- | --- |

b)

talitlus salvestatud energiaga: stabiilne talitlusviis, milles UPS toimib järgmistel tingimustel:

1)

vahelduvvoolusisend on lahutatud või selle tunnussuurused on väljaspool lubatava tolerantsi piire;

| 2) | kogu võimsus saadakse energiasalvestussüsteemist või DRUPSi puhul sisemisest diiselgeneraatorist või neist mõlemast; |
| --- | --- |

2)

kogu võimsus saadakse energiasalvestussüsteemist või DRUPSi puhul sisemisest diiselgeneraatorist või neist mõlemast;

| 3) | koormus on UPSi sätestatud koormusvahemikus; |
| --- | --- |

3)

koormus on UPSi sätestatud koormusvahemikus;

| c) | möödaviigutalitlus: talitlusviis, milles UPS toimib siis, kui koormust toidetakse üksnes möödaviigu kaudu. |
| --- | --- |

c)

möödaviigutalitlus: talitlusviis, milles UPS toimib siis, kui koormust toidetakse üksnes möödaviigu kaudu.

| 1.5. | UPSi sisendist sõltuvuse klassid:






  a) | pingest ja sagedusest sõltuv (Voltage and Frequency Dependent, VFD): suudab koormust kaitsta toitekatkestuse eest (3); |
| --- | --- | --- |

1.5.

UPSi sisendist sõltuvuse klassid:

a)

pingest ja sagedusest sõltuv (Voltage and Frequency Dependent, VFD): suudab koormust kaitsta toitekatkestuse eest (3);

| b) | pingest sõltumatu (Voltage Independent, VI): suudab koormust kaitsta vastavalt klassi VFD nõuetele ning lisaks pakub kaitset ka:






  1) | sisendile kestvalt toimiva alapinge ja |
| --- | --- | --- |

b)

pingest sõltumatu (Voltage Independent, VI): suudab koormust kaitsta vastavalt klassi VFD nõuetele ning lisaks pakub kaitset ka:

1)

sisendile kestvalt toimiva alapinge ja

| 2) | sisendile kestvalt toimiva liigpinge eest (4); |
| --- | --- |

2)

sisendile kestvalt toimiva liigpinge eest (4);

| c) | pingest ja sagedusest sõltumatu (Voltage and Frequency Independent, VFI): ei sõltu pinge ega sageduse kõikumisest ja suudab koormust kaitsta selliste kõikumiste kahjuliku mõju eest ilma salvestatud energia allikat tühjendamata. |
| --- | --- |

c)

pingest ja sagedusest sõltumatu (Voltage and Frequency Independent, VFI): ei sõltu pinge ega sageduse kõikumisest ja suudab koormust kaitsta selliste kõikumiste kahjuliku mõju eest ilma salvestatud energia allikat tühjendamata.

| 1.6. | Ühe normaaltalitlusviisiga UPS: UPS, mis toimib normaaltalitluses vaid ühe sisendist sõltuvuse klassi parameetrite piires. Näiteks UPS, mis toimib ainult klassis VFI. |
| --- | --- |

1.6.

Ühe normaaltalitlusviisiga UPS: UPS, mis toimib normaaltalitluses vaid ühe sisendist sõltuvuse klassi parameetrite piires. Näiteks UPS, mis toimib ainult klassis VFI.

| 1.7. | Mitme normaaltalitlusviisiga UPS: UPS, mis toimib normaaltalitluses enam kui ühe sisendist sõltuvuse klassi parameetrite piires. Näiteks UPS, mis võib toimida kas klassis VFI või klassis VFD. |
| --- | --- |

1.7.

Mitme normaaltalitlusviisiga UPS: UPS, mis toimib normaaltalitluses enam kui ühe sisendist sõltuvuse klassi parameetrite piires. Näiteks UPS, mis võib toimida kas klassis VFI või klassis VFD.

| 1.8. | Möödaviik: vahelduvvoolumuundurile alternatiivne voolutrajektoor.






  a) | Hooldusmöödaviik (trajektoor): alternatiivne voolutrajektoor, mis on ette nähtud koormuse toitevõimsuse säilitamiseks hooldustoimingute ajal. |
| --- | --- | --- |

1.8.

Möödaviik: vahelduvvoolumuundurile alternatiivne voolutrajektoor.

a)

Hooldusmöödaviik (trajektoor): alternatiivne voolutrajektoor, mis on ette nähtud koormuse toitevõimsuse säilitamiseks hooldustoimingute ajal.

| b) | Automaatmöödaviik: kaudse vahelduvvoolumuunduri alternatiivina kasutatav voolutrajektoor (esmane või varu).






  1) | Mehaaniline möödaviik: möödaviik mehaaniliselt juhitavate kontaktidega lüliti kaudu. |
| --- | --- | --- |

b)

Automaatmöödaviik: kaudse vahelduvvoolumuunduri alternatiivina kasutatav voolutrajektoor (esmane või varu).

1)

Mehaaniline möödaviik: möödaviik mehaaniliselt juhitavate kontaktidega lüliti kaudu.

| 2) | Staatiline (elektrooniline) möödaviik: möödaviik elektroonilise toitelüliti kaudu, mis põhineb nt transistoridel, türistoridel, sümistoridel või muudel pooljuhtseadistel või seadistel. |
| --- | --- |

2)

Staatiline (elektrooniline) möödaviik: möödaviik elektroonilise toitelüliti kaudu, mis põhineb nt transistoridel, türistoridel, sümistoridel või muudel pooljuhtseadistel või seadistel.

| 3) | Hübriidmöödaviik: möödaviik lüliti kaudu, mille kontakte juhitakse mehaaniliselt ja millele on lisatud vähemalt üks elektrooniline lülituselement. |
| --- | --- |

3)

Hübriidmöödaviik: möödaviik lüliti kaudu, mille kontakte juhitakse mehaaniliselt ja millele on lisatud vähemalt üks elektrooniline lülituselement.

| 1.9. | Võrdluskoormus katsetamisel: koormus või olukord, mille puhul UPSi väljund annab aktiivvõimsust (vattides, W), millele UPS on arvestatud (5). |
| --- | --- |

1.9.

Võrdluskoormus katsetamisel: koormus või olukord, mille puhul UPSi väljund annab aktiivvõimsust (vattides, W), millele UPS on arvestatud (5).

| 1.10. | Katsetatav seade (Unit Under Test, UUT): katsetatav UPS, mis on konfigureeritud selliselt, nagu oleks see mõeldud kliendile tarnimiseks, ja mis on varustatud kõigi vajalike lisatarvikutega (nt filtrid või trafod), et täita ENERGY STARi katsemeetodit käsitleva dokumendi jaotises 3 esitatud katsetingimusi. |
| --- | --- |

1.10.

Katsetatav seade (Unit Under Test, UUT): katsetatav UPS, mis on konfigureeritud selliselt, nagu oleks see mõeldud kliendile tarnimiseks, ja mis on varustatud kõigi vajalike lisatarvikutega (nt filtrid või trafod), et täita ENERGY STARi katsemeetodit käsitleva dokumendi jaotises 3 esitatud katsetingimusi.

| 1.11. | Võimsustegur: aktiivvõimsuse P absoluutväärtuse ja näivvõimsuse S suhe. |
| --- | --- |

1.11.

Võimsustegur: aktiivvõimsuse P absoluutväärtuse ja näivvõimsuse S suhe.

| 1.12. | Tootepere: tootemudelite kogum, mille 1) on valmistanud sama tootja, 2) mille suhtes kehtivad samad ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumid ja 3) mille ehitus on põhimõtteliselt ühesugune. UPSide puhul on tootepere sees vastuvõetavad järgmised erinevused:






  a) | paigaldatud moodulite arv, |
| --- | --- | --- |

1.12.

Tootepere: tootemudelite kogum, mille 1) on valmistanud sama tootja, 2) mille suhtes kehtivad samad ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumid ja 3) mille ehitus on põhimõtteliselt ühesugune. UPSide puhul on tootepere sees vastuvõetavad järgmised erinevused:

a)

paigaldatud moodulite arv,

| b) | liiasus, |
| --- | --- |

b)

liiasus,

| c) | sisend- ja väljundfiltrite liik ja kogus, |
| --- | --- |

c)

sisend- ja väljundfiltrite liik ja kogus,

| d) | alaldi lainekuju (6) ning |
| --- | --- |

d)

alaldi lainekuju (6) ning

| e) | energiasalvestussüsteemi mahutavus. |
| --- | --- |

e)

energiasalvestussüsteemi mahutavus.

| 1.13. | Lühendid:
  a)   A: amper,
  b)   ac: vahelduvvool (Alternating Current),
  c)   dc: alalisvool (Direct Current),
  d)   DRUPS: diiselmootorit sisaldav rootor-UPS (Diesel coupled rotary UPS),
  e)   RUPS: rootor-UPS (Rotary UPS),
  f)   THD: harmooniliste komponentide summaarne moonutustegur (Total Harmonic Distortion),
  g)   UPS: puhvertoiteallikas (Uninterruptible Power Supply),
  h)   UUT: katsetatav seade (Unit Under Test),
  i)   V: volt,
  j)   VFD: pingest ja sagedusest sõltuv (Voltage and Frequency Dependent),
  k)   VFI: pingest ja sagedusest sõltumatu (Voltage and Frequency Independent),
  l)   VI: pingest sõltumatu (Voltage Independent),
  m)   W: vatt,
  n)   Wh: vatt-tund. |
| --- | --- |

1.13.

Lühendid:

a)   A: amper,

b)   ac: vahelduvvool (Alternating Current),

c)   dc: alalisvool (Direct Current),

d)   DRUPS: diiselmootorit sisaldav rootor-UPS (Diesel coupled rotary UPS),

e)   RUPS: rootor-UPS (Rotary UPS),

f)   THD: harmooniliste komponentide summaarne moonutustegur (Total Harmonic Distortion),

g)   UPS: puhvertoiteallikas (Uninterruptible Power Supply),

h)   UUT: katsetatav seade (Unit Under Test),

i)   V: volt,

j)   VFD: pingest ja sagedusest sõltuv (Voltage and Frequency Dependent),

k)   VFI: pingest ja sagedusest sõltumatu (Voltage and Frequency Independent),

l)   VI: pingest sõltumatu (Voltage Independent),

m)   W: vatt,

n)   Wh: vatt-tund.

2.   Reguleerimisala

2.1.   ENERGY STARi vääriliseks võivad kvalifitseeruda käesolevas dokumendis esitatud puhvertoiteallika (UPS) määratlusele vastavad tooted, kaasa arvatud staatilised ja rootor-UPSid, vahelduvvooluväljundiga UPSid ja alaldavad alalisvooluväljundiga UPSid, välja arvatud jaotises 2.3 loetletud tooted.

2.2.   Käesoleva spetsifikatsiooni kohaselt kvalifitseeruvad muu hulgas järgmised tooted:

| a) | tavatarbijale mõeldud UPSid, mille eesmärk on kaitsta lauaarvuteid ja nende välisseadmeid ja/või koduste meelelahutussüsteemide seadmeid, näiteks televiisoreid, digibokse, digitaalseid videosalvesteid ning BD- ja DVD-mängijaid; |
| --- | --- |

a)

tavatarbijale mõeldud UPSid, mille eesmärk on kaitsta lauaarvuteid ja nende välisseadmeid ja/või koduste meelelahutussüsteemide seadmeid, näiteks televiisoreid, digibokse, digitaalseid videosalvesteid ning BD- ja DVD-mängijaid;

| b) | kommertskasutuseks mõeldud UPSid, mille eesmärk on kaitsta väikeettevõtete ja kontorite info- ja sideseadmeid, näiteks servereid, võrgukommutaatoreid ja ruutereid ning väikseid mälukeskusi; |
| --- | --- |

b)

kommertskasutuseks mõeldud UPSid, mille eesmärk on kaitsta väikeettevõtete ja kontorite info- ja sideseadmeid, näiteks servereid, võrgukommutaatoreid ja ruutereid ning väikseid mälukeskusi;

| c) | andmekeskuste UPSid, mille eesmärk on kaitsta suuremahulisi info- ja sideseadmeid, näiteks ettevõtete servereid, võrguseadmeid ja suuri salvestusmassiive, ning |
| --- | --- |

c)

andmekeskuste UPSid, mille eesmärk on kaitsta suuremahulisi info- ja sideseadmeid, näiteks ettevõtete servereid, võrguseadmeid ja suuri salvestusmassiive, ning

| d) | telekommunikatsioonis kasutatavad alaldavad alalisvooluväljundiga UPSid, mille eesmärk on kaitsta telekommunikatsiooni võrgusüsteeme ja mis asuvad peakorteris või eemal asuvates traadita side-/kärgvõrkude kohapealsetes keskustes. |
| --- | --- |

d)

telekommunikatsioonis kasutatavad alaldavad alalisvooluväljundiga UPSid, mille eesmärk on kaitsta telekommunikatsiooni võrgusüsteeme ja mis asuvad peakorteris või eemal asuvates traadita side-/kärgvõrkude kohapealsetes keskustes.

2.3.   Hõlmamata tooted

| 2.3.1. | Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.3.1.

Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org.

| 2.3.2. | Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted:






  a) | tooted, mis on paigaldatud arvuti- või muu koormava lõppseadme ümbrisesse (nt akutoega sisemised toiteallikad või modemite ja turvasüsteemide varuakud jne); |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted:

a)

tooted, mis on paigaldatud arvuti- või muu koormava lõppseadme ümbrisesse (nt akutoega sisemised toiteallikad või modemite ja turvasüsteemide varuakud jne);

| b) | tööstuslikud UPSid, mis on konstrueeritud selleks, et kaitsta kriitilise tähtsusega juhtimis-, valmistus- või tootmisprotsesse ja -toiminguid; |
| --- | --- |

b)

tööstuslikud UPSid, mis on konstrueeritud selleks, et kaitsta kriitilise tähtsusega juhtimis-, valmistus- või tootmisprotsesse ja -toiminguid;

| c) | UPSid, mis on mõeldud kasutamiseks elektrienergia ülekande- ja jaotussüsteemides (nt elektrialajaamade või elurajooni tasandi UPSid); |
| --- | --- |

c)

UPSid, mis on mõeldud kasutamiseks elektrienergia ülekande- ja jaotussüsteemides (nt elektrialajaamade või elurajooni tasandi UPSid);

| d) | kaabeltelevisiooni UPSid, mis on ette nähtud signaalijaotuse kaabelsüsteemi toitmiseks väljaspool televisioonijaama seadmeid ja mis on otseselt või kaudselt ühendatud kaabli endaga. Termin „kaabel” hõlmab nii koaksiaalkaablit (metallsoonega), kiudoptilist kaablit kui ka raadiosidet (nt „Wi-Fi”); |
| --- | --- |

d)

kaabeltelevisiooni UPSid, mis on ette nähtud signaalijaotuse kaabelsüsteemi toitmiseks väljaspool televisioonijaama seadmeid ja mis on otseselt või kaudselt ühendatud kaabli endaga. Termin „kaabel” hõlmab nii koaksiaalkaablit (metallsoonega), kiudoptilist kaablit kui ka raadiosidet (nt „Wi-Fi”);

| e) | UPSid, mis vastavad spetsiifilistele ULi ohutusstandarditele ohutusalaste rakenduste puhul, nagu hädavalgustus, avariitoimingud, avariiväljapääs või meditsiinidiagnostika seadmed, ning |
| --- | --- |

e)

UPSid, mis vastavad spetsiifilistele ULi ohutusstandarditele ohutusalaste rakenduste puhul, nagu hädavalgustus, avariitoimingud, avariiväljapääs või meditsiinidiagnostika seadmed, ning

| f) | UPSid, mis on ette nähtud mobiilseks kasutamiseks või kasutamiseks laevades, merel või õhus. |
| --- | --- |

f)

UPSid, mis on ette nähtud mobiilseks kasutamiseks või kasutamiseks laevades, merel või õhus.

3.   Kvalifikatsioonikriteeriumid

3.1.   Tüvenumbrid ja ümardamine

| 3.1.1. | Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi. |
| --- | --- |

3.1.1.

Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi.

| 3.1.2. | Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud.

| 3.1.3. | ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavas spetsifikaadis. |
| --- | --- |

3.1.3.

ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavas spetsifikaadis.

3.2.   Vahelduvvooluväljundiga UPSide energiatõhususe nõuded

| 3.2.1. | Ühe normaaltalitlusviisiga UPSid: koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 1, peab olema kindlaksmääratud nimi-väljundvõimsuse ja sisendist sõltuvuse klassi puhul vähemalt võrdne vastavalt tabelile 2 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN), välja arvatud järgmisel juhul:
  kui toote nimi-väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ning tootel on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid, peab koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 1, olema kindlaksmääratud sisendist sõltuvuse klassi puhul vähemalt võrdne vastavalt tabelile 3 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN).

  Valem 1. Vahelduvvooluväljundiga UPSide keskmise kasuteguri arvutamine



  kus:






  — | EffAVG on koormusega kohandatud keskmine kasutegur, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Ühe normaaltalitlusviisiga UPSid: koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 1, peab olema kindlaksmääratud nimi-väljundvõimsuse ja sisendist sõltuvuse klassi puhul vähemalt võrdne vastavalt tabelile 2 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN), välja arvatud järgmisel juhul:

kui toote nimi-väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ning tootel on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid, peab koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 1, olema kindlaksmääratud sisendist sõltuvuse klassi puhul vähemalt võrdne vastavalt tabelile 3 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN).

Valem 1. Vahelduvvooluväljundiga UPSide keskmise kasuteguri arvutamine

Formula

kus:

—

EffAVG on koormusega kohandatud keskmine kasutegur,

| — | tn % on katselise nimikoormuse konkreetse n % juures kulunud aja osakaal vastavalt tabelis 1 esitatud eeldatavale koormusele ja |
| --- | --- |

—

tn % on katselise nimikoormuse konkreetse n % juures kulunud aja osakaal vastavalt tabelis 1 esitatud eeldatavale koormusele ja

| — | Eff|n % on kasutegur nimikoormuse konkreetse n % juures mõõdetuna vastavalt ENERGY STARi katsemeetodile. |
| --- | --- |

—

Eff|n % on kasutegur nimikoormuse konkreetse n % juures mõõdetuna vastavalt ENERGY STARi katsemeetodile.

Tabel 1

Vahelduvvooluväljundiga UPSi eeldatav koormus keskmise kasuteguri arvutamiseks

| Nimi-väljundvõimsus (P)
  vattides (W) | Sisendist
  sõltuvuse
  klass | Katselise nimikoormuse kindlaksmääratud
  vahemikus kulunud aja osakaal,
  tn % |
| --- | --- | --- |
| 25 % | 50 % | 75 % | 100 % |
| P ≤ 1 500 W | VFD | 0,2 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| VFD | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | VFD, VI või VFI | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| P > 10 000 W | VFD, VI või VFI | 0,25 | 0,5 | 0,25 | 0 |

Nimi-väljundvõimsus (P)

vattides (W)

Sisendist

sõltuvuse

klass

Katselise nimikoormuse kindlaksmääratud

vahemikus kulunud aja osakaal,

tn %

25 %

50 %

75 %

100 %

P ≤ 1 500 W

VFD

0,2

0,2

0,3

0,3

VFD

0

0,3

0,4

0,3

1 500 W < P ≤ 10 000 W

VFD, VI või VFI

0

0,3

0,4

0,3

P > 10 000 W

VFD, VI või VFI

0,25

0,5

0,25

0

Tabel 2

Vahelduvvooluväljundiga UPSi väikseim nõutav keskmine kasutegur

| Väikseim nõutav keskmine kasutegur (EffAVG_MIN), kus:
  P on nimi-väljundvõimsus vattides (W) ja
  ln on naturaallogaritm. |
| --- |
| Nimi-väljundvõimsus | Sisendist sõltuvuse klass |
| VFD | VI | VFI |
| P ≤ 1 500 W | 0,967 | 0,0099 × ln(P) + 0,815 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | 0,970 | 0,967 |
| P > 10 000 W | 0,970 | 0,950 | 0,0099 × ln(P) + 0,805 |

Väikseim nõutav keskmine kasutegur (EffAVG_MIN), kus:

P on nimi-väljundvõimsus vattides (W) ja

ln on naturaallogaritm.

Nimi-väljundvõimsus

Sisendist sõltuvuse klass

VFD

VI

VFI

P ≤ 1 500 W

0,967

0,0099 × ln(P) + 0,815

1 500 W < P ≤ 10 000 W

0,970

0,967

P > 10 000 W

0,970

0,950

0,0099 × ln(P) + 0,805

Tabel 3

Vahelduvvooluväljundiga UPSi väikseim nõutav keskmine kasutegur toodete puhul, millel on side- ja mõõtefunktsioonid

| Väikseim nõutav keskmine kasutegur (EffAVG_MIN), kus:
  P on nimi-väljundvõimsus vattides (W) ja
  ln on naturaallogaritm. |
| --- |
| Nimi-väljundvõimsus | Sisendist sõltuvuse klass |
| VFD | VI | VFI |
| P > 10 000 W | 0,960 | 0,940 | 0,0099 × ln(P) + 0,795 |

Väikseim nõutav keskmine kasutegur (EffAVG_MIN), kus:

P on nimi-väljundvõimsus vattides (W) ja

ln on naturaallogaritm.

Nimi-väljundvõimsus

Sisendist sõltuvuse klass

VFD

VI

VFI

P > 10 000 W

0,960

0,940

0,0099 × ln(P) + 0,795

| 3.2.2. | Mitme normaaltalitlusviisiga UPS, mida ei tarnita vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga: kui mitme normaaltalitlusviisiga UPSi ei tarnita vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga, peab tema vastavalt valemile 1 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG) olema vähemalt võrdne:






  a) | vastavalt tabelile 2 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on kuni 10 000 W või tal ei ole jaotises 3.6 kirjeldatud side- ega mõõtefunktsioone, või |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Mitme normaaltalitlusviisiga UPS, mida ei tarnita vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga: kui mitme normaaltalitlusviisiga UPSi ei tarnita vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga, peab tema vastavalt valemile 1 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG) olema vähemalt võrdne:

a)

vastavalt tabelile 2 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on kuni 10 000 W või tal ei ole jaotises 3.6 kirjeldatud side- ega mõõtefunktsioone, või

| b) | vastavalt tabelile 3 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ja tal on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid. |
| --- | --- |

b)

vastavalt tabelile 3 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ja tal on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid.

| 3.2.3. | Mitme normaaltalitlusviisiga UPS, mis tarnitakse vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga: kui mitme normaaltalitlusviisiga UPSi tarnitakse vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga, peab tema vastavalt valemile 2 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG) olema vähemalt võrdne:






  a) | vastavalt tabelile 2 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on kuni 10 000 W või tal ei ole jaotises 3.6 kirjeldatud side- ega mõõtefunktsioone, või |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Mitme normaaltalitlusviisiga UPS, mis tarnitakse vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga: kui mitme normaaltalitlusviisiga UPSi tarnitakse vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga, peab tema vastavalt valemile 2 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG) olema vähemalt võrdne:

a)

vastavalt tabelile 2 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on kuni 10 000 W või tal ei ole jaotises 3.6 kirjeldatud side- ega mõõtefunktsioone, või

| b) | vastavalt tabelile 3 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ja tal on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid. |
| --- | --- |

b)

vastavalt tabelile 3 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ja tal on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid.

Valem 2. Vahelduvvooluväljundiga mitme normaaltalitlusviisiga UPSi keskmise kasuteguri arvutamine

Formula

kus:

| — | EffAVG on koormusega kohandatud keskmine kasutegur, |
| --- | --- |

—

EffAVG on koormusega kohandatud keskmine kasutegur,

| — | Eff1 on valemiga 1 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures (st VFI või VI) ja |
| --- | --- |

—

Eff1 on valemiga 1 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures (st VFI või VI) ja

| — | Eff2 on valemiga 1 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures (st VFD). |
| --- | --- |

—

Eff2 on valemiga 1 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures (st VFD).

3.3.   Alaldavate alalisvooluväljundiga UPSide energiatõhususe nõuded

Koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 3, peab olema vähemalt võrdne tabeli 4 kohaselt kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN). See nõue kehtib nii tervete süsteemide kui ka üksikmoodulite kohta. Valmistajad võivad taotluse esitada ükskõik kumma kohta järgmistel tingimustel:

| a) | terve süsteem, mis ühtlasi koosneb moodulitest, kvalifitseerub mooduli konkreetse mudeliga moodul-UPSi tooteperena; |
| --- | --- |

a)

terve süsteem, mis ühtlasi koosneb moodulitest, kvalifitseerub mooduli konkreetse mudeliga moodul-UPSi tooteperena;

| b) | üksikmoodulite kvalifitseerumine ei mõjuta moodulisüsteemi vastavust nõuetele, välja arvatud juhul, kui ka terve süsteem kvalifitseerub nii, nagu eespool kirjeldatud; |
| --- | --- |

b)

üksikmoodulite kvalifitseerumine ei mõjuta moodulisüsteemi vastavust nõuetele, välja arvatud juhul, kui ka terve süsteem kvalifitseerub nii, nagu eespool kirjeldatud;

| c) | kui toote nimi-väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ning tootel on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid, peab koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 3, olema vähemalt võrdne tabeli 5 kohaselt kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN). |
| --- | --- |

c)

kui toote nimi-väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ning tootel on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid, peab koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 3, olema vähemalt võrdne tabeli 5 kohaselt kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN).

Valem 3. Kõigi alalisvooluväljundiga UPSide keskmise kasuteguri arvutamine

Formula

Tabel 4

Alaldava alalisvooluväljundiga UPSi väikseim nõutav keskmine kasutegur

Väikseim nõutav keskmine

kasutegur (EffAVG_MIN)

0,955

Tabel 5

Alaldava alalisvooluväljundiga UPSi väikseim nõutav keskmine kasutegur toodete puhul, millel on side- ja mõõtefunktsioonid

| Nimi-väljundvõimsus | Väikseim nõutav keskmine
  kasutegur (EffAVG_MIN) |
| --- | --- |
| P > 10 000 W | 0,945 |

Nimi-väljundvõimsus

Väikseim nõutav keskmine

kasutegur (EffAVG_MIN)

P > 10 000 W

0,945

3.4.   Nõutav võimsustegur

Kõigi vahelduvvooluväljundiga UPSide sisendi võimsustegur mõõdetuna 100-protsendilise katselise koormuse juures peab tabelis 6 osutatud väikseima nõutava võimsusteguri väärtust kas ületama või olema sellega vähemalt võrdne kõigi kvalifitseerumiseks nõutavate VFI ja VI normaaltalitluste puhul.

Tabel 6

Vahelduvvooluväljundiga UPSide sisendi väikseim nõutav võimsustegur

Väikseim nõutav

võimsustegur

0,90

3.5.   Standardteabe esitamise nõuded

| 3.5.1. | Standardse võimsuse ja jõudluse andmelehe (Power and Performance Data Sheet, PPDS) jaoks vajalikud andmed esitatakse EPA-le ja/või Euroopa Komisjonile iga mudeli või tootepere kohta. |
| --- | --- |

3.5.1.

Standardse võimsuse ja jõudluse andmelehe (Power and Performance Data Sheet, PPDS) jaoks vajalikud andmed esitatakse EPA-le ja/või Euroopa Komisjonile iga mudeli või tootepere kohta.

| 3.5.2. | Täiendavat teavet andmelehe kohta saab ENERGY STARi veebilehe UPSide alajaotisest aadressil www.energystar.gov/products.
  Andmeleht sisaldab järgmist teavet:






  a) | üldkarakteristikud (valmistaja, mudeli nimi ja number); |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

Täiendavat teavet andmelehe kohta saab ENERGY STARi veebilehe UPSide alajaotisest aadressil www.energystar.gov/products.

Andmeleht sisaldab järgmist teavet:

a)

üldkarakteristikud (valmistaja, mudeli nimi ja number);

| b) | elektrilised karakteristikud (energia muundamise viis, skeem, sisend- ja väljundpinge ja -sagedus); |
| --- | --- |

b)

elektrilised karakteristikud (energia muundamise viis, skeem, sisend- ja väljundpinge ja -sagedus);

| c) | kvalifitseerimiseks kasutatav keskmine kasutegur; |
| --- | --- |

c)

kvalifitseerimiseks kasutatav keskmine kasutegur;

| d) | kasutegur igas koormuspunktis ja võimsusteguri katsetulemused iga rakendatava normaaltalitluse korral ning moodul-UPSi tootepere puhul testitud maksimum- ja miinimumkonfiguratsiooni puhul; |
| --- | --- |

d)

kasutegur igas koormuspunktis ja võimsusteguri katsetulemused iga rakendatava normaaltalitluse korral ning moodul-UPSi tootepere puhul testitud maksimum- ja miinimumkonfiguratsiooni puhul;

| e) | mõõte- ja sidefunktsioonid (arvestil kuvatavad andmed, võrgu kaudu edastatavad andmed ja kasutatavad protokollid); |
| --- | --- |

e)

mõõte- ja sidefunktsioonid (arvestil kuvatavad andmed, võrgu kaudu edastatavad andmed ja kasutatavad protokollid);

| f) | link avalikult juurdepääsetavale dokumendile, milles on esitatud konkreetse mudeli katsetamise juhised, kui see on võimalik; |
| --- | --- |

f)

link avalikult juurdepääsetavale dokumendile, milles on esitatud konkreetse mudeli katsetamise juhised, kui see on võimalik;

| g) | aku/energiasalvestusseadme karakteristikud; |
| --- | --- |

g)

aku/energiasalvestusseadme karakteristikud;

| h) | füüsilised mõõtmed. |
| --- | --- |

h)

füüsilised mõõtmed.

| 3.5.3. | EPA ja Euroopa Komisjon vaatavad andmelehe vastavalt vajadusele korrapäraselt läbi ja teavitavad partnereid läbivaatamise käigust. |
| --- | --- |

3.5.3.

EPA ja Euroopa Komisjon vaatavad andmelehe vastavalt vajadusele korrapäraselt läbi ja teavitavad partnereid läbivaatamise käigust.

3.6.   Side- ja mõõtmisnõuded

| 3.6.1. | Vahelduvvooluväljundiga UPSide ja alaldavate alalisvooluväljundiga UPSide puhul, mille nimi-väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W, võib kasutada ühe protsendipunkti suurust energiatõhususstiimulit vastavalt tabelitele 3 ja 5, kui neid seadmeid müüakse järgmiste omadustega energiaarvestiga:






  a) | arvesti tarnitakse iseseisva väliskomponendina, mis lisatakse UPSile müügipunktis, või on arvesti UPSile sisse ehitatud; |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

Vahelduvvooluväljundiga UPSide ja alaldavate alalisvooluväljundiga UPSide puhul, mille nimi-väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W, võib kasutada ühe protsendipunkti suurust energiatõhususstiimulit vastavalt tabelitele 3 ja 5, kui neid seadmeid müüakse järgmiste omadustega energiaarvestiga:

a)

arvesti tarnitakse iseseisva väliskomponendina, mis lisatakse UPSile müügipunktis, või on arvesti UPSile sisse ehitatud;

| b) | arvesti mõõdab UPSi väljundenergiat kilovatt-tundides (kWh) igas normaaltalitluses; |
| --- | --- |

b)

arvesti mõõdab UPSi väljundenergiat kilovatt-tundides (kWh) igas normaaltalitluses;

| c) | arvesti edastab mõõtmistulemused võrgu kaudu ühe järgmise protokolli abil: Modbus RTU, Modbus TCP või SNMP (v1, 2, või 3); |
| --- | --- |

c)

arvesti edastab mõõtmistulemused võrgu kaudu ühe järgmise protokolli abil: Modbus RTU, Modbus TCP või SNMP (v1, 2, või 3);

| d) | kui tegemist on UPSi-välise arvestiga, vastab ta jaotise 3.6.2 nõuetele; |
| --- | --- |

d)

kui tegemist on UPSi-välise arvestiga, vastab ta jaotise 3.6.2 nõuetele;

| e) | kui tegemist on UPSi sisse ehitatud arvestiga, vastab ta jaotise 3.6.3 nõuetele. |
| --- | --- |

e)

kui tegemist on UPSi sisse ehitatud arvestiga, vastab ta jaotise 3.6.3 nõuetele.

| 3.6.2. | Nõuded välistele arvestitele: UPSile lisatud väline arvesti peab vastama ühele järgmistest nõuetest, et UPSi puhul kohaldataks mõõtmisfunktsioonist tulenevat energiatõhususstiimulit:






  a) | vähemalt täpsusklass 2 (st klass 1, klass 0,5 S, või klass 0,2 S) vastavalt standardile IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) või ANSI C12.2 (9); |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Nõuded välistele arvestitele: UPSile lisatud väline arvesti peab vastama ühele järgmistest nõuetest, et UPSi puhul kohaldataks mõõtmisfunktsioonist tulenevat energiatõhususstiimulit:

a)

vähemalt täpsusklass 2 (st klass 1, klass 0,5 S, või klass 0,2 S) vastavalt standardile IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) või ANSI C12.2 (9);

| b) | standardiga võrreldes kuni 2 % energiamõõtmise suhteline viga jaotises 3.6.4 kirjeldatud tingimustel, välja arvatud siis, kui voolu katsetatakse 25 % ja 100 % juures arvesti piirvoolust, või |
| --- | --- |

b)

standardiga võrreldes kuni 2 % energiamõõtmise suhteline viga jaotises 3.6.4 kirjeldatud tingimustel, välja arvatud siis, kui voolu katsetatakse 25 % ja 100 % juures arvesti piirvoolust, või

| c) | standardiga võrreldes kuni 5 % energiamõõtmise suhteline viga jaotises 3.6.4 kirjeldatud tingimustel, kui tegemist on täieliku mõõtesüsteemi osaga (sh trafod, mida on võimalik integreerida arvesti ja UPSiga). |
| --- | --- |

c)

standardiga võrreldes kuni 5 % energiamõõtmise suhteline viga jaotises 3.6.4 kirjeldatud tingimustel, kui tegemist on täieliku mõõtesüsteemi osaga (sh trafod, mida on võimalik integreerida arvesti ja UPSiga).

| 3.6.3. | Nõuded sisseehitatud arvestitele: sisseehitatud arvesti peab jaotises 3.6.4 kirjeldatud tingimustel vastama järgmistele nõuetele, et UPSi puhul kohaldataks mõõtmisfunktsioonist tulenevat energiatõhususstiimulit:
  standardiga võrreldes kuni 5 % energiamõõtmise suhteline viga, kui tegemist on täieliku mõõtesüsteemi osaga (sh trafod, mis on integreeritud arvesti ja UPSiga). |
| --- | --- |

3.6.3.

Nõuded sisseehitatud arvestitele: sisseehitatud arvesti peab jaotises 3.6.4 kirjeldatud tingimustel vastama järgmistele nõuetele, et UPSi puhul kohaldataks mõõtmisfunktsioonist tulenevat energiatõhususstiimulit:

standardiga võrreldes kuni 5 % energiamõõtmise suhteline viga, kui tegemist on täieliku mõõtesüsteemi osaga (sh trafod, mis on integreeritud arvesti ja UPSiga).

| 3.6.4. | Arvestite mõõtmistäpsuse keskkonnanõuded ja elektrilised nõuded: arvesti peab vastama jaotistes 3.6.2 või 3.6.3 sätestatud nõuetele järgmiste tingimuste korral:






  a) | keskkonnatingimused: kooskõlas ENERGY STARi katsemeetodi ja selles viidatud standarditega, ning |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

Arvestite mõõtmistäpsuse keskkonnanõuded ja elektrilised nõuded: arvesti peab vastama jaotistes 3.6.2 või 3.6.3 sätestatud nõuetele järgmiste tingimuste korral:

a)

keskkonnatingimused: kooskõlas ENERGY STARi katsemeetodi ja selles viidatud standarditega, ning

| b) | elektrilised tingimused: kooskõlas ENERGY STARi katsemeetodi kõigi koormuspunktide ja selles viidatud standarditega. |
| --- | --- |

b)

elektrilised tingimused: kooskõlas ENERGY STARi katsemeetodi kõigi koormuspunktide ja selles viidatud standarditega.

4.   Katsetamine

4.1.   Katsemeetodid

Euroopa Liidu turgudele lastavate toodete valmistajad peavad tegema katsed ja ise sertifitseerima ENERGY STARi suunistele vastavad tootemudelid. UPSide katsetamiseks kasutatakse tabelis 7 loetletud katsemeetodeid, mille abil tehakse kindlaks, kas toode vastab ENERGY STARi nõuetele.

Tabel 7

Katsemeetodid, et teha kindlaks toote vastavus ENERGY STARi nõuetele

| Tooteliik | Katsemeetod |
| --- | --- |
| Kõik UPSid | ENERGY STAR Test Method for Uninterruptible Power Supplies (ENERGY STARi katsemeetod puhvertoiteallikate jaoks) – läbi vaadatud mais 2012. |

Tooteliik

Katsemeetod

Kõik UPSid

ENERGY STAR Test Method for Uninterruptible Power Supplies (ENERGY STARi katsemeetod puhvertoiteallikate jaoks) – läbi vaadatud mais 2012.

4.2.   Katseteks vajalik seadmete arv

| 4.2.1. | Katseteks tuleb valida tüüpilised mudelid vastavalt järgmistele nõuetele:






  a) | kui kontrollitakse üksiku tootemudeli vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks toode, mille konfiguratsioon on samaväärne sellega, mida kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Katseteks tuleb valida tüüpilised mudelid vastavalt järgmistele nõuetele:

a)

kui kontrollitakse üksiku tootemudeli vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks toode, mille konfiguratsioon on samaväärne sellega, mida kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega;

| b) | kui kontrollitakse moodul-UPSi tootepere vastavust nõuetele ja mudelitel võib olla eri arv paigaldatud mooduleid, valib valmistaja tüüpiliseks mudeliks maksimum- ja miinimumkonfiguratsioonid, st moodulsüsteem peab vastama nõuetele nii maksimaalse kui ka minimaalse mitteliiase konfiguratsiooni juures. Kui maksimaalse ja minimaalse konfiguratsiooniga tüüpilised mudelid vastavad oma võimsusväljundite juures ENERGY STARi nõuetele, võib ka kõiki moodul-UPSi tootepere vahepealsete konfiguratsioonidega mudeleid lugeda ENERGY STARi vääriliseks; |
| --- | --- |

b)

kui kontrollitakse moodul-UPSi tootepere vastavust nõuetele ja mudelitel võib olla eri arv paigaldatud mooduleid, valib valmistaja tüüpiliseks mudeliks maksimum- ja miinimumkonfiguratsioonid, st moodulsüsteem peab vastama nõuetele nii maksimaalse kui ka minimaalse mitteliiase konfiguratsiooni juures. Kui maksimaalse ja minimaalse konfiguratsiooniga tüüpilised mudelid vastavad oma võimsusväljundite juures ENERGY STARi nõuetele, võib ka kõiki moodul-UPSi tootepere vahepealsete konfiguratsioonidega mudeleid lugeda ENERGY STARi vääriliseks;

| c) | kui kontrollitakse sellise UPSi tootepere vastavust nõuetele, kus mudeleid ühendavaks karakteristikuks ei ole paigaldatud moodulite arv, loetakse tüüpiliseks mudeliks tootepere suurima energiatarbega konfiguratsioon, võtmata sealjuures arvesse erinevusi energiasalvestussüsteemides – valmistaja võib katsete jaoks valida ükskõik millise energiasalvestussüsteemi, kui see vastab ENERGY STARi katsemeetodi nõuetele. Teiste tootepere toodete vastavust nõuetele ei ole vaja katsetada, kuid eeldatakse, et nad vastavad asjaomastele ENERGY STARi nõuetele, ning neid võidakse kontrollida mingi aja jooksul pärast algset nõuetele vastavuse kontrollimist. |
| --- | --- |

c)

kui kontrollitakse sellise UPSi tootepere vastavust nõuetele, kus mudeleid ühendavaks karakteristikuks ei ole paigaldatud moodulite arv, loetakse tüüpiliseks mudeliks tootepere suurima energiatarbega konfiguratsioon, võtmata sealjuures arvesse erinevusi energiasalvestussüsteemides – valmistaja võib katsete jaoks valida ükskõik millise energiasalvestussüsteemi, kui see vastab ENERGY STARi katsemeetodi nõuetele. Teiste tootepere toodete vastavust nõuetele ei ole vaja katsetada, kuid eeldatakse, et nad vastavad asjaomastele ENERGY STARi nõuetele, ning neid võidakse kontrollida mingi aja jooksul pärast algset nõuetele vastavuse kontrollimist.

| 4.2.2. | Katseteks tuleb valida iga tüüpilise mudeli üks eksemplar. |
| --- | --- |

4.2.2.

Katseteks tuleb valida iga tüüpilise mudeli üks eksemplar.

| 4.2.3. | Kõik katsetatud eksemplarid peavad vastama ENERGY STARi nõuetele. |
| --- | --- |

4.2.3.

Kõik katsetatud eksemplarid peavad vastama ENERGY STARi nõuetele.

5.   Jõustumiskuupäev

| 5.1. | Kuupäev, millest alates tootjad võivad alustada toodete kvalifitseerimist ENERGY STARi vääriliseks vastavalt käesolevale versioonile 1.0, määratletakse lepingu jõustumise kuupäevana. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal seadmel on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev, mil seade loeti lõplikult kokkupanduks. |
| --- | --- |

5.1.

Kuupäev, millest alates tootjad võivad alustada toodete kvalifitseerimist ENERGY STARi vääriliseks vastavalt käesolevale versioonile 1.0, määratletakse lepingu jõustumise kuupäevana. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal seadmel on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev, mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.

| 5.2. | Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

5.2.

Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul.

III.   SERVERARVUTITE SPETSIFIKAAT (VERSIOON 2.0)

1.   Mõisted

1.1.   Tooteliigid

| 1.1.1. | Serverarvuti: arvuti, mis pakub klientseadmetele (nt lauaarvutid, sülearvutid, kõhnklientarvutid, traadita seadmed, elektronmärkmikud, IP-telefonid, teised arvutiserverid või muud võrguseadmed) teenuseid ja haldab nende võrguressursse. Serverarvuteid müüakse ettevõtluskanalite kaudu kasutamiseks andmekeskustes ja büroodes/äriühingutes. Serverarvutile pääseb eelkõige ligi võrguühenduse, mitte kasutaja vahetult ühendatud sisendseadmete (nt klaviatuur või hiir) kaudu. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses peab serverarvuti vastama kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | seda turustatakse ja müüakse serverarvutina; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Serverarvuti: arvuti, mis pakub klientseadmetele (nt lauaarvutid, sülearvutid, kõhnklientarvutid, traadita seadmed, elektronmärkmikud, IP-telefonid, teised arvutiserverid või muud võrguseadmed) teenuseid ja haldab nende võrguressursse. Serverarvuteid müüakse ettevõtluskanalite kaudu kasutamiseks andmekeskustes ja büroodes/äriühingutes. Serverarvutile pääseb eelkõige ligi võrguühenduse, mitte kasutaja vahetult ühendatud sisendseadmete (nt klaviatuur või hiir) kaudu. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses peab serverarvuti vastama kõigile järgmistele tingimustele:

a)

seda turustatakse ja müüakse serverarvutina;

| b) | see on projekteeritud toetama ühte või mitut serverarvuti operatsioonisüsteemi (OS) ja/või hüperviisorit ning on sellisena registreeritud; |
| --- | --- |

b)

see on projekteeritud toetama ühte või mitut serverarvuti operatsioonisüsteemi (OS) ja/või hüperviisorit ning on sellisena registreeritud;

| c) | see on mõeldud selleks, et käitada kasutaja paigaldatud rakendusi, mis on tavaliselt (kuid mitte ainult) ärilise otstarbega; |
| --- | --- |

c)

see on mõeldud selleks, et käitada kasutaja paigaldatud rakendusi, mis on tavaliselt (kuid mitte ainult) ärilise otstarbega;

| d) | see toetab veaparanduskoodi (error-correcting code, ECC) ja/või puhvermälu (sh puhverdatud kaherealised mälumoodulid (DIMMid) ja emaplaadipuhvri (BOB) konfiguratsioonid); |
| --- | --- |

d)

see toetab veaparanduskoodi (error-correcting code, ECC) ja/või puhvermälu (sh puhverdatud kaherealised mälumoodulid (DIMMid) ja emaplaadipuhvri (BOB) konfiguratsioonid);

| e) | seda pakendatakse ja müüakse ühe või mitme vahelduvvoolu-alalisvoolu- või alalisvoolu-alalisvoolu-toiteallikaga ning |
| --- | --- |

e)

seda pakendatakse ja müüakse ühe või mitme vahelduvvoolu-alalisvoolu- või alalisvoolu-alalisvoolu-toiteallikaga ning

| f) | see on projekteeritud nii, et kõik protsessorid saavad kasutada jagatud süsteemimälu ja on nähtavad ühele operatsioonisüsteemile või hüperviisorile. |
| --- | --- |

f)

see on projekteeritud nii, et kõik protsessorid saavad kasutada jagatud süsteemimälu ja on nähtavad ühele operatsioonisüsteemile või hüperviisorile.

| 1.1.2. | Hallatav server: serverarvuti, mis on projekteeritud nii, et see oleks kõrgkäideldav intensiivselt hallatavas keskkonnas. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses peab hallatav server vastama kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | on projekteeritud selliselt, et võimaldab liiaste toiteallikate kasutamist ning |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Hallatav server: serverarvuti, mis on projekteeritud nii, et see oleks kõrgkäideldav intensiivselt hallatavas keskkonnas. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses peab hallatav server vastama kõigile järgmistele tingimustele:

a)

on projekteeritud selliselt, et võimaldab liiaste toiteallikate kasutamist ning

| b) | sellesse on paigaldatud eraldi halduskontroller (nt teenusprotsessor). |
| --- | --- |

b)

sellesse on paigaldatud eraldi halduskontroller (nt teenusprotsessor).

| 1.1.3. | Plaatsüsteem: süsteem, mis koosneb plaadipüstikust ning ühest või mitmest eemaldatavast plaatserverist ja/või muust seadmest (nt mäluplaadid, plaat-võrguseadmed). Plaatsüsteemide näol on tegemist skaleeritava lahendusega, mis võimaldab kasutada mitut plaatserverit või mäluplaati ühes korpuses, et hooldustehnikud saaksid hõlpsasti kohapeal plaate lisada või asendada (käigultvahetus).






  a) | Plaatserver: plaadipüstikus kasutamiseks mõeldud serverarvuti. Plaatserver on kõrgtihedusega seade, mis toimib sõltumatu serverarvutina ja milles on vähemalt üks protsessor ja süsteemimälu, kuid mis vajab toimimiseks jagatud plaadipüstiku vahendeid (nt toiteallikad, jahutus). Protsessorit või mälumoodulit, mis on kavandatud autonoomse serveri skaleerimiseks, ei käsitata plaatserverina.






  1) | Mitut plaadilahtrit vajav plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks plaadipüstikusse on vaja mitut plaadilahtrit. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

Plaatsüsteem: süsteem, mis koosneb plaadipüstikust ning ühest või mitmest eemaldatavast plaatserverist ja/või muust seadmest (nt mäluplaadid, plaat-võrguseadmed). Plaatsüsteemide näol on tegemist skaleeritava lahendusega, mis võimaldab kasutada mitut plaatserverit või mäluplaati ühes korpuses, et hooldustehnikud saaksid hõlpsasti kohapeal plaate lisada või asendada (käigultvahetus).

a)

Plaatserver: plaadipüstikus kasutamiseks mõeldud serverarvuti. Plaatserver on kõrgtihedusega seade, mis toimib sõltumatu serverarvutina ja milles on vähemalt üks protsessor ja süsteemimälu, kuid mis vajab toimimiseks jagatud plaadipüstiku vahendeid (nt toiteallikad, jahutus). Protsessorit või mälumoodulit, mis on kavandatud autonoomse serveri skaleerimiseks, ei käsitata plaatserverina.

1)

Mitut plaadilahtrit vajav plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks plaadipüstikusse on vaja mitut plaadilahtrit.

| 2) | Tavalaiusega plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks on vaja standardse serverplaadi plaadilahtri laiust. |
| --- | --- |

2)

Tavalaiusega plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks on vaja standardse serverplaadi plaadilahtri laiust.

| 3) | Topeltlaiusega serverplaat: serverplaat, mille paigaldamiseks on vaja standardse serverplaadi kahe plaadilahtri laiust. |
| --- | --- |

3)

Topeltlaiusega serverplaat: serverplaat, mille paigaldamiseks on vaja standardse serverplaadi kahe plaadilahtri laiust.

| 4) | Poolkõrgusega plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks on vaja standardse plaatserveri plaadilahtri poolt kõrgust. |
| --- | --- |

4)

Poolkõrgusega plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks on vaja standardse plaatserveri plaadilahtri poolt kõrgust.

| 5) | Veerandkõrgusega plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks on vaja veerandit standardse plaatserveri plaadilahtri kõrgusest. |
| --- | --- |

5)

Veerandkõrgusega plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks on vaja veerandit standardse plaatserveri plaadilahtri kõrgusest.

| 6) | Mitmesõlmeline plaatserver: mitme sõlmega plaatserver. Plaatserver on käigult vahetatav, kuid selle üksikud sõlmed mitte. |
| --- | --- |

6)

Mitmesõlmeline plaatserver: mitme sõlmega plaatserver. Plaatserver on käigult vahetatav, kuid selle üksikud sõlmed mitte.

| b) | Plaadipüstik: korpus, milles on plaatserverite, mäluplaatide ja muude plaadikujuliste seadmete toimimiseks vajalikud ühisressursid. Püstikus olevad ühisressursid võivad olla toiteallikad, andmekandjad ning alalisvoolu jaotuse, temperatuurihalduse, süsteemihalduse ja võrguteenuste riistvara. |
| --- | --- |

b)

Plaadipüstik: korpus, milles on plaatserverite, mäluplaatide ja muude plaadikujuliste seadmete toimimiseks vajalikud ühisressursid. Püstikus olevad ühisressursid võivad olla toiteallikad, andmekandjad ning alalisvoolu jaotuse, temperatuurihalduse, süsteemihalduse ja võrguteenuste riistvara.

| c) | Mäluplaat: plaadipüstikus kasutamiseks mõeldud andmekandja. Plaatandmekandja vajab toimimiseks jagatud plaadipüstikuvahendeid (nt toiteallikad, jahutus). |
| --- | --- |

c)

Mäluplaat: plaadipüstikus kasutamiseks mõeldud andmekandja. Plaatandmekandja vajab toimimiseks jagatud plaadipüstikuvahendeid (nt toiteallikad, jahutus).

| 1.1.4. | Absoluutse tõrketaluvusega server: serverarvuti, mis on projekteeritud täieliku riistvaraliiasusega, milles iga arvutuskomponent on dubleeritud kahe sõlme vahel, mis töötavad samasuguse ja üheaegse koormusega (st kui üht sõlme tabab tõrge või see vajab parandamist, võib teine sõlm jätkata tööd üksi, et vältida maasolekut). Absoluutse tõrketaluvusega server kasutab kaht süsteemi, et üheaegselt ja korduvalt täita sama ülesannet, et tagada kriitilise tähtsusega rakenduste pidev käideldavus. |
| --- | --- |

1.1.4.

Absoluutse tõrketaluvusega server: serverarvuti, mis on projekteeritud täieliku riistvaraliiasusega, milles iga arvutuskomponent on dubleeritud kahe sõlme vahel, mis töötavad samasuguse ja üheaegse koormusega (st kui üht sõlme tabab tõrge või see vajab parandamist, võib teine sõlm jätkata tööd üksi, et vältida maasolekut). Absoluutse tõrketaluvusega server kasutab kaht süsteemi, et üheaegselt ja korduvalt täita sama ülesannet, et tagada kriitilise tähtsusega rakenduste pidev käideldavus.

| 1.1.5. | Tõrketaluvusega server: serverarvuti, mille projekteerimisel on süsteemi mikroarhitektuuri, protsessorisse ja kiibistikku integreeritud ulatuslikud töökindlus-, käideldavus-, teenindavus- ja skaleeritavusvõimalused. Selleks, et tõrketaluvusega server kvalifitseeruks käesoleva spetsifikaadi kohase ENERGY STARi vääriliseks, peavad tal olema käesoleva spetsifikaadi B liites kirjeldatud omadused. |
| --- | --- |

1.1.5.

Tõrketaluvusega server: serverarvuti, mille projekteerimisel on süsteemi mikroarhitektuuri, protsessorisse ja kiibistikku integreeritud ulatuslikud töökindlus-, käideldavus-, teenindavus- ja skaleeritavusvõimalused. Selleks, et tõrketaluvusega server kvalifitseeruks käesoleva spetsifikaadi kohase ENERGY STARi vääriliseks, peavad tal olema käesoleva spetsifikaadi B liites kirjeldatud omadused.

| 1.1.6. | Mitmesõlmeline server: serverarvuti, milles on ühte korpusesse paigaldatud vähemalt kaks sõltumatut serverisõlme, mis kasutavad ühiselt vähemalt üht toiteallikat. Mitmesõlmelises serveris jaotatakse kõigi sõlmede toidet ühiste toiteallikate kaudu. Sellises serveris olevad serverisõlmed ei ole käigult vahetatavad.
  Kahesõlmeline server: mitmesõlmelise serveri tavapärane konfiguratsioon, mis koosneb kahest serverisõlmest. |
| --- | --- |

1.1.6.

Mitmesõlmeline server: serverarvuti, milles on ühte korpusesse paigaldatud vähemalt kaks sõltumatut serverisõlme, mis kasutavad ühiselt vähemalt üht toiteallikat. Mitmesõlmelises serveris jaotatakse kõigi sõlmede toidet ühiste toiteallikate kaudu. Sellises serveris olevad serverisõlmed ei ole käigult vahetatavad.

Kahesõlmeline server: mitmesõlmelise serveri tavapärane konfiguratsioon, mis koosneb kahest serverisõlmest.

| 1.1.7. | Serverseade: serverarvuti, mis on komplektis eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi ja rakendustarkvaraga ning mida kasutatakse kindla funktsiooni või omavahel tihedalt seotud funktsioonide teostamiseks. Serverseade pakub teenuseid ühe või mitme võrgu (nt IP või SAN) kaudu ja seda juhitakse tavaliselt veebi- või käsurealiidese kaudu. Müüja kohandab serveriseadme riist- ja tarkvara konfiguratsiooni konkreetse ülesande jaoks (nt nime-, tulemüüri-, autentimis- ja krüpteerimisteenused ning IP-kõneteenused); server ei ole ette nähtud kasutama kasutaja paigaldatavat tarkvara. |
| --- | --- |

1.1.7.

Serverseade: serverarvuti, mis on komplektis eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi ja rakendustarkvaraga ning mida kasutatakse kindla funktsiooni või omavahel tihedalt seotud funktsioonide teostamiseks. Serverseade pakub teenuseid ühe või mitme võrgu (nt IP või SAN) kaudu ja seda juhitakse tavaliselt veebi- või käsurealiidese kaudu. Müüja kohandab serveriseadme riist- ja tarkvara konfiguratsiooni konkreetse ülesande jaoks (nt nime-, tulemüüri-, autentimis- ja krüpteerimisteenused ning IP-kõneteenused); server ei ole ette nähtud kasutama kasutaja paigaldatavat tarkvara.

| 1.1.8. | Kõrgjõudlusega andmetöötluse (High Performance Computing, HPC) süsteem: andmetöötlussüsteem, mis on projekteeritud ja optimeeritud kasutama paljusid paralleelseid rakendusi. Kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemidel on arvukalt rühmitatud homogeenseid sõlmi, millel on tihti kiired protsessidevahelised ühendused ning suur mälumaht ja ribalaius. Kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteeme võib projekteerida konkreetseks otstarbeks või panna kokku üldkättesaadavatest serverarvutitest. Kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemid peavad vastama kõikidele järgmistele kriteeriumidele:






  a) | neid turundatakse ja müüakse serverarvutitena, mis on optimeeritud suurema jõudlusega andmetöötlusrakenduste jaoks; |
| --- | --- | --- |

1.1.8.

Kõrgjõudlusega andmetöötluse (High Performance Computing, HPC) süsteem: andmetöötlussüsteem, mis on projekteeritud ja optimeeritud kasutama paljusid paralleelseid rakendusi. Kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemidel on arvukalt rühmitatud homogeenseid sõlmi, millel on tihti kiired protsessidevahelised ühendused ning suur mälumaht ja ribalaius. Kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteeme võib projekteerida konkreetseks otstarbeks või panna kokku üldkättesaadavatest serverarvutitest. Kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemid peavad vastama kõikidele järgmistele kriteeriumidele:

a)

neid turundatakse ja müüakse serverarvutitena, mis on optimeeritud suurema jõudlusega andmetöötlusrakenduste jaoks;

| b) | need on projekteeritud (või kokku pandud) ja optimeeritud kasutama paljusid paralleelseid rakendusi; |
| --- | --- |

b)

need on projekteeritud (või kokku pandud) ja optimeeritud kasutama paljusid paralleelseid rakendusi;

| c) | need koosnevad mitmest tavaliselt homogeensest andmetöötlussõlmest, mis on rühmitatud peamiselt arvutusvõime suurendamiseks; |
| --- | --- |

c)

need koosnevad mitmest tavaliselt homogeensest andmetöötlussõlmest, mis on rühmitatud peamiselt arvutusvõime suurendamiseks;

| d) | need hõlmavad kiireid protsessidevahelisi ühendusi sõlmede vahel. |
| --- | --- |

d)

need hõlmavad kiireid protsessidevahelisi ühendusi sõlmede vahel.

| 1.1.9. | Alalisvooluga töötav server: serverarvuti, mis on projekteeritud töötama üksnes alalisvoolu toitel. |
| --- | --- |

1.1.9.

Alalisvooluga töötav server: serverarvuti, mis on projekteeritud töötama üksnes alalisvoolu toitel.

| 1.1.10. | Suur server: tõrketaluvusega/skaleeritav server, mis tarnitakse eelnevalt integreeritud / eelnevalt katsetatud süsteemina, mis on paigutatud ühte või mitmesse täissuurusega raami või püstikusse ja mis hõlmab kõrgühenduvusega sisend-/väljundalamsüsteemi vähemalt 32 kindla sisend-/väljundpesaga. |
| --- | --- |

1.1.10.

Suur server: tõrketaluvusega/skaleeritav server, mis tarnitakse eelnevalt integreeritud / eelnevalt katsetatud süsteemina, mis on paigutatud ühte või mitmesse täissuurusega raami või püstikusse ja mis hõlmab kõrgühenduvusega sisend-/väljundalamsüsteemi vähemalt 32 kindla sisend-/väljundpesaga.

1.2.   Tootekategooria

Tooteliigisisene teisene klassifikatsioon või alaliik, mis põhineb toote funktsioonidel ja installeeritud komponentidel. Tootekategooriaid kasutatakse käesolevas spetsifikaadis kvalifitseerimis- ja katsenõuete kindlaksmääramiseks.

1.3.   Serverarvutid kuju järgi

| 1.3.1. | Püstikuserver: serverarvuti, mis on projekteeritud kasutamiseks standardses 19-tollises andmekeskuse püstikus, mis on määratletud standardis EIA-310, IEC 60297 või DIN 41494. Käesolevas spetsifikaadis käsitatakse plaatservereid eraldi kategoorias, mitte koos püstikuserveritega. |
| --- | --- |

1.3.1.

Püstikuserver: serverarvuti, mis on projekteeritud kasutamiseks standardses 19-tollises andmekeskuse püstikus, mis on määratletud standardis EIA-310, IEC 60297 või DIN 41494. Käesolevas spetsifikaadis käsitatakse plaatservereid eraldi kategoorias, mitte koos püstikuserveritega.

| 1.3.2. | Tornserver: autonoomne serverarvuti, mis on projekteeritud koos toiteplokkide, jahutuse, sisend-/väljundseadmete ja muude vahenditega, mis on vajalikud autonoomseks tööks. Tornserveri korpus sarnaneb tornarvuti omaga. |
| --- | --- |

1.3.2.

Tornserver: autonoomne serverarvuti, mis on projekteeritud koos toiteplokkide, jahutuse, sisend-/väljundseadmete ja muude vahenditega, mis on vajalikud autonoomseks tööks. Tornserveri korpus sarnaneb tornarvuti omaga.

1.4.   Serverarvuti komponendid

| 1.4.1. | Toiteplokk (Power Supply Unit, PSU): seade, mis muundab siseneva vahelduv- või alalisvoolu üheks või mitmeks alalisvooluväljundiks, et toita serverarvutit. Serverarvuti toiteplokk peab olema autonoomne ja emaplaadist füüsiliselt eraldatav. Toiteplokk peab süsteemiga ühenduma eemaldatava või aparatuurse elektrilise ühendusega.






  a) | Vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikas: toiteplokk, mis muundab võrgupingega vahelduvvoolu üheks või mitmeks alalisvooluväljundiks, et toita serverarvutit. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

Toiteplokk (Power Supply Unit, PSU): seade, mis muundab siseneva vahelduv- või alalisvoolu üheks või mitmeks alalisvooluväljundiks, et toita serverarvutit. Serverarvuti toiteplokk peab olema autonoomne ja emaplaadist füüsiliselt eraldatav. Toiteplokk peab süsteemiga ühenduma eemaldatava või aparatuurse elektrilise ühendusega.

a)

Vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikas: toiteplokk, mis muundab võrgupingega vahelduvvoolu üheks või mitmeks alalisvooluväljundiks, et toita serverarvutit.

| b) | Alalisvoolu-alalisvoolu-toiteallikas: toiteplokk, mis muundab võrgupingega alalisvoolu üheks või mitmeks alalisvooluväljundiks, et toita serverarvutit. Käesolevas spetsifikaadis ei loeta alalisvoolu-alalisvoolu-toiteallikaks alalisvoolu-alalisvoolu-muundurit (tuntud ka pingeregulaatorina), mis asub serverarvuti sees ja mida kasutatakse madala pingega (nt 12 V) alalisvoolu muundamiseks muudeks alalisvooluväljunditeks, mida kasutavad serverarvuti komponendid. |
| --- | --- |

b)

Alalisvoolu-alalisvoolu-toiteallikas: toiteplokk, mis muundab võrgupingega alalisvoolu üheks või mitmeks alalisvooluväljundiks, et toita serverarvutit. Käesolevas spetsifikaadis ei loeta alalisvoolu-alalisvoolu-toiteallikaks alalisvoolu-alalisvoolu-muundurit (tuntud ka pingeregulaatorina), mis asub serverarvuti sees ja mida kasutatakse madala pingega (nt 12 V) alalisvoolu muundamiseks muudeks alalisvooluväljunditeks, mida kasutavad serverarvuti komponendid.

| c) | Ühe väljundiga toiteallikas: toiteplokk, mis on projekteeritud edastama suurema osa oma nimi-väljundvõimsusest ühele peamisele alalisvooluväljundile, mida kasutatakse serverarvuti toitmiseks. Ühe väljundiga toiteplokil võib olla üks või mitu ooteväljundit, mis on siseneva vooluallikaga ühendatuna alati pinge all. Käesoleva spetsifikaadi kohaldamisel ei ületa ühegi sellise täiendava toiteploki väljundi kogu nimi-väljundvõimsus, mis ei ole peamine ega ooteväljund, 20 vatti. Toiteplokke, millel on mitu peamise väljundiga sama pingega väljundit, peetakse ühe väljundiga toiteplokkideks, välja arvatud juhul kui need väljundid 1) saavad voolu eraldi muunduritest või neil on eraldi väljundi alaldamisetapid või 2) neil on sõltumatud piirvoolud. |
| --- | --- |

c)

Ühe väljundiga toiteallikas: toiteplokk, mis on projekteeritud edastama suurema osa oma nimi-väljundvõimsusest ühele peamisele alalisvooluväljundile, mida kasutatakse serverarvuti toitmiseks. Ühe väljundiga toiteplokil võib olla üks või mitu ooteväljundit, mis on siseneva vooluallikaga ühendatuna alati pinge all. Käesoleva spetsifikaadi kohaldamisel ei ületa ühegi sellise täiendava toiteploki väljundi kogu nimi-väljundvõimsus, mis ei ole peamine ega ooteväljund, 20 vatti. Toiteplokke, millel on mitu peamise väljundiga sama pingega väljundit, peetakse ühe väljundiga toiteplokkideks, välja arvatud juhul kui need väljundid 1) saavad voolu eraldi muunduritest või neil on eraldi väljundi alaldamisetapid või 2) neil on sõltumatud piirvoolud.

| d) | Mitme väljundiga toiteallikas: toiteplokk, mis on projekteeritud edastama suurema osa oma nimi-väljundvõimsusest mitmele peamisele alalisvooluväljundile, mida kasutatakse serverarvuti toitmiseks. Mitme väljundiga toiteallikal võib olla üks või mitu ooteväljundit, mis on siseneva vooluallikaga ühendatuna alati pinge all. Käesoleva spetsifikaadi kohaldamisel on iga sellise täiendava toiteploki väljundi kogu nimi-väljundvõimsus, mis ei ole peamine ega ooteväljund, vähemalt 20 vatti. |
| --- | --- |

d)

Mitme väljundiga toiteallikas: toiteplokk, mis on projekteeritud edastama suurema osa oma nimi-väljundvõimsusest mitmele peamisele alalisvooluväljundile, mida kasutatakse serverarvuti toitmiseks. Mitme väljundiga toiteallikal võib olla üks või mitu ooteväljundit, mis on siseneva vooluallikaga ühendatuna alati pinge all. Käesoleva spetsifikaadi kohaldamisel on iga sellise täiendava toiteploki väljundi kogu nimi-väljundvõimsus, mis ei ole peamine ega ooteväljund, vähemalt 20 vatti.

| 1.4.2. | Sisend-/väljundseade: seade, mis võimaldab sisestada ja väljastada andmeid serverarvuti ja muude seadmete vahel. Sisend-/väljundseade võib olla integreeritud serverarvuti emaplaati või sellega ühendatud laienduspesade (nt PCI, PCIe) kaudu. Sisend-/väljundseadmed on näiteks eraldi Etherneti seadmed, InfiniBandi seadmed, RAID/SAS kontrollerid ja Fibre Channeli seadmed.
  Sisend-/väljundport: füüsiline lülitus sisend-/väljundseadmes, milles saab algatada autonoomse sisend-/väljundseansi. Port ei ole sama mis pistikupesa: on võimalik, et üks pistikupesa teenindab sama liidese mitut porti. |
| --- | --- |

1.4.2.

Sisend-/väljundseade: seade, mis võimaldab sisestada ja väljastada andmeid serverarvuti ja muude seadmete vahel. Sisend-/väljundseade võib olla integreeritud serverarvuti emaplaati või sellega ühendatud laienduspesade (nt PCI, PCIe) kaudu. Sisend-/väljundseadmed on näiteks eraldi Etherneti seadmed, InfiniBandi seadmed, RAID/SAS kontrollerid ja Fibre Channeli seadmed.

Sisend-/väljundport: füüsiline lülitus sisend-/väljundseadmes, milles saab algatada autonoomse sisend-/väljundseansi. Port ei ole sama mis pistikupesa: on võimalik, et üks pistikupesa teenindab sama liidese mitut porti.

| 1.4.3. | Emaplaat: serveri peamine trükkplaat. Käesolevas spetsifikaadis hõlmab emaplaat pistikuid täiendavate plaatide lisamiseks ja tavaliselt järgmisi komponente: protsessor, mälu, BIOS ja laienduspesad. |
| --- | --- |

1.4.3.

Emaplaat: serveri peamine trükkplaat. Käesolevas spetsifikaadis hõlmab emaplaat pistikuid täiendavate plaatide lisamiseks ja tavaliselt järgmisi komponente: protsessor, mälu, BIOS ja laienduspesad.

| 1.4.4. | Protsessor: loogikaseade, mis reageerib serveri käitamise põhikäsklustele ja töötleb neid. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses on protsessor serverarvuti keskseade (central processing unit, CPU). Tavaliselt kujutab protsessor endast füüsilist paketti, mis paigaldatakse serveri emaplaadile pesa või jooteliitega. Protsessori pakett võib sisaldada üht või mitut protsessorituuma. |
| --- | --- |

1.4.4.

Protsessor: loogikaseade, mis reageerib serveri käitamise põhikäsklustele ja töötleb neid. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses on protsessor serverarvuti keskseade (central processing unit, CPU). Tavaliselt kujutab protsessor endast füüsilist paketti, mis paigaldatakse serveri emaplaadile pesa või jooteliitega. Protsessori pakett võib sisaldada üht või mitut protsessorituuma.

| 1.4.5. | Mälu: käesolevas spetsifikaadis moodustab mälu serveri protsessorivälise osa, kuhu salvestatakse andmed vahetuks kasutamiseks protsessori poolt. |
| --- | --- |

1.4.5.

Mälu: käesolevas spetsifikaadis moodustab mälu serveri protsessorivälise osa, kuhu salvestatakse andmed vahetuks kasutamiseks protsessori poolt.

| 1.4.6. | Kõvaketas (Hard Drive, HDD): arvuti põhiline andmekandja, mis loeb ja kirjutab ühele või mitmele pöörlevale magnetkettale. |
| --- | --- |

1.4.6.

Kõvaketas (Hard Drive, HDD): arvuti põhiline andmekandja, mis loeb ja kirjutab ühele või mitmele pöörlevale magnetkettale.

| 1.4.7. | Pooljuhtketas (Solid State Drive, SSD): andmekandja, mis kasutab andmete salvestamiseks pöörlevate magnetketaste asemel mälukiipe. |
| --- | --- |

1.4.7.

Pooljuhtketas (Solid State Drive, SSD): andmekandja, mis kasutab andmete salvestamiseks pöörlevate magnetketaste asemel mälukiipe.

1.5.   Muud andmekeskuste seadmed

| 1.5.1. | Võrguseade: seade, mille peamine funktsioon on edastada andmeid mitmesuguste võrguliideste vahel, tagades ühendatud seadmete (nt ruuterid ja lülitid) vahel andmeühenduse. Andmeühendus saavutatakse Internet Protocoli, Fibre Channeli, InfiniBandi või muu sellise protokolli kohaselt moodustatud andmepakettide marsruutimisega. |
| --- | --- |

1.5.1.

Võrguseade: seade, mille peamine funktsioon on edastada andmeid mitmesuguste võrguliideste vahel, tagades ühendatud seadmete (nt ruuterid ja lülitid) vahel andmeühenduse. Andmeühendus saavutatakse Internet Protocoli, Fibre Channeli, InfiniBandi või muu sellise protokolli kohaselt moodustatud andmepakettide marsruutimisega.

| 1.5.2. | Salvestustoode: täisfunktsionaalne salvestussüsteem, mis pakub andmesalvestusteenuseid otse või võrgu kaudu ühendatud klientidele ja seadmetele. Komponendid ja alamsüsteemid, mis on salvestustoote arhitektuuri lahutamatu osa (nt et tagada kontrollerite ja ketaste vaheline sisemine side), loetakse salvestustoote osaks. Seevastu komponente, mida seostatakse tavaliselt andmekeskuse tasandi salvestuskeskkonnaga (nt seadmed, mis on vajalikud välise süsteemivõrgu tööks), ei loeta salvestustoote osaks. Salvestustoode võib koosneda sisseehitatud salvestuskontrolleritest, salvestusseadmetest, sisemistest võrguelementidest, tarkvarast ja muudest seadmetest. Ehkki salvestustooted võivad hõlmata üht või mitut sisemist protsessorit, ei käita need kasutaja paigaldatavaid tarkvararakendusi, kuid nad võivad käitada andmespetsiifilisi rakendusi (nt andmete tiražeerimine, varu-utiliidid, andmete pakkumine, installeerimisagendid). |
| --- | --- |

1.5.2.

Salvestustoode: täisfunktsionaalne salvestussüsteem, mis pakub andmesalvestusteenuseid otse või võrgu kaudu ühendatud klientidele ja seadmetele. Komponendid ja alamsüsteemid, mis on salvestustoote arhitektuuri lahutamatu osa (nt et tagada kontrollerite ja ketaste vaheline sisemine side), loetakse salvestustoote osaks. Seevastu komponente, mida seostatakse tavaliselt andmekeskuse tasandi salvestuskeskkonnaga (nt seadmed, mis on vajalikud välise süsteemivõrgu tööks), ei loeta salvestustoote osaks. Salvestustoode võib koosneda sisseehitatud salvestuskontrolleritest, salvestusseadmetest, sisemistest võrguelementidest, tarkvarast ja muudest seadmetest. Ehkki salvestustooted võivad hõlmata üht või mitut sisemist protsessorit, ei käita need kasutaja paigaldatavaid tarkvararakendusi, kuid nad võivad käitada andmespetsiifilisi rakendusi (nt andmete tiražeerimine, varu-utiliidid, andmete pakkumine, installeerimisagendid).

| 1.5.3. | Puhvertoiteallikas (Uninterruptible Power Supply, UPS): muundurite, lülitite ja energiasalvestite (näiteks akude) kombinatsioon, mis kujutab endast energiaseadet väljundvõimsuse pidevuse säilitamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral. |
| --- | --- |

1.5.3.

Puhvertoiteallikas (Uninterruptible Power Supply, UPS): muundurite, lülitite ja energiasalvestite (näiteks akude) kombinatsioon, mis kujutab endast energiaseadet väljundvõimsuse pidevuse säilitamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral.

1.6.   Tööolekud ja energiatarbimise olekud

| 1.6.1. | Jõudeolek: tööolek, milles operatsioonisüsteem ja muu tarkvara on laadimise lõpetanud, serverarvuti suudab teha töökoormusega seonduvaid toiminguid, kuid aktiivseid töökoormusega seonduvaid toiminguid ei ole nõutud, samuti ei ole nende tegemine süsteemil pooleli (st serverarvuti on tööolekus, kuid ei tee kasulikku tööd). Süsteemide puhul, mille suhtes kohaldatakse ACPI standardeid, vastab jõudeolek ACPI süsteemi tasandi S0 olekule. |
| --- | --- |

1.6.1.

Jõudeolek: tööolek, milles operatsioonisüsteem ja muu tarkvara on laadimise lõpetanud, serverarvuti suudab teha töökoormusega seonduvaid toiminguid, kuid aktiivseid töökoormusega seonduvaid toiminguid ei ole nõutud, samuti ei ole nende tegemine süsteemil pooleli (st serverarvuti on tööolekus, kuid ei tee kasulikku tööd). Süsteemide puhul, mille suhtes kohaldatakse ACPI standardeid, vastab jõudeolek ACPI süsteemi tasandi S0 olekule.

| 1.6.2. | Aktiivne olek: tööolek, milles serverarvuti teeb tööd, reageerides varem või samal ajal saadud välisstiimulitele (nt võrgu kaudu edastatud juhised). Aktiivne olek hõlmab nii 1) aktiivset töötlemist kui ka 2) andmete otsimist/väljavõtmist mälust, vahemälust või sisemiselt/välimiselt andmekandjalt, oodates uut sisendit võrgu kaudu. |
| --- | --- |

1.6.2.

Aktiivne olek: tööolek, milles serverarvuti teeb tööd, reageerides varem või samal ajal saadud välisstiimulitele (nt võrgu kaudu edastatud juhised). Aktiivne olek hõlmab nii 1) aktiivset töötlemist kui ka 2) andmete otsimist/väljavõtmist mälust, vahemälust või sisemiselt/välimiselt andmekandjalt, oodates uut sisendit võrgu kaudu.

1.7.   Muud põhiterminid

| 1.7.1. | Kontrollersüsteem: arvuti või serverarvuti, mis haldab võrdlusaluste hindamise protsessi. Kontrollersüsteem täidab järgmisi funktsioone:






  a) | jõudluse võrdlusaluse iga segmendi (etapi) alustamine ja lõpetamine; |
| --- | --- | --- |

1.7.1.

Kontrollersüsteem: arvuti või serverarvuti, mis haldab võrdlusaluste hindamise protsessi. Kontrollersüsteem täidab järgmisi funktsioone:

a)

jõudluse võrdlusaluse iga segmendi (etapi) alustamine ja lõpetamine;

| b) | jõudluse võrdlusaluse töökoormusega seonduvate käskluste kontrollimine; |
| --- | --- |

b)

jõudluse võrdlusaluse töökoormusega seonduvate käskluste kontrollimine;

| c) | võimsuse analüsaatorist andmete kogumise alustamine ja lõpetamine, et iga etapi võimsust ja jõudlust käsitlevaid andmeid saaks korreleerida; |
| --- | --- |

c)

võimsuse analüsaatorist andmete kogumise alustamine ja lõpetamine, et iga etapi võimsust ja jõudlust käsitlevaid andmeid saaks korreleerida;

| d) | võrdlusaluseks olevat võimsust ja jõudlust käsitlevat teavet sisaldavate logifailide salvestamine; |
| --- | --- |

d)

võrdlusaluseks olevat võimsust ja jõudlust käsitlevat teavet sisaldavate logifailide salvestamine;

| e) | toorandmete teisendamine vormingusse, mis sobib võrdlusalusega seonduvaks aruandluseks, esitamiseks ja kinnitamiseks, ning |
| --- | --- |

e)

toorandmete teisendamine vormingusse, mis sobib võrdlusalusega seonduvaks aruandluseks, esitamiseks ja kinnitamiseks, ning

| f) | keskkonda käsitleva teabe kogumine ja salvestamine, kui see on seoses võrdlusalusega automatiseeritud. |
| --- | --- |

f)

keskkonda käsitleva teabe kogumine ja salvestamine, kui see on seoses võrdlusalusega automatiseeritud.

| 1.7.2. | Võrguklient (testimine): arvuti või serverarvuti, mis genereerib katsetatavale seadmele edastamiseks töökoormusega seonduvat liiklust ja mis on ühendatud võrgukommutaatori kaudu. |
| --- | --- |

1.7.2.

Võrguklient (testimine): arvuti või serverarvuti, mis genereerib katsetatavale seadmele edastamiseks töökoormusega seonduvat liiklust ja mis on ühendatud võrgukommutaatori kaudu.

| 1.7.3. | RAS-omadused: RAS (reliability, availability, serviceability) tähistab töökindlust, käideldavust ja teenindavust. RAS-omadusi täiendatakse mõnikord hallatavuse kriteeriumiga (manageability) ning sel juhul kasutatakse lühendit RASM. RASi kolm peamist komponenti on serverarvutite kontekstis määratletud järgmiselt.






  a) | Töökindlusomadused: omadused, mis toetavad serveri võimet täita tema ettenähtud funktsiooni ilma katkestusteta, mis tuleneksid komponentide tõrgetest (nt komponentide valik, temperatuuri ja/või pinge vähendamine, vigade tuvastamine ja parandamine). |
| --- | --- | --- |

1.7.3.

RAS-omadused: RAS (reliability, availability, serviceability) tähistab töökindlust, käideldavust ja teenindavust. RAS-omadusi täiendatakse mõnikord hallatavuse kriteeriumiga (manageability) ning sel juhul kasutatakse lühendit RASM. RASi kolm peamist komponenti on serverarvutite kontekstis määratletud järgmiselt.

a)

Töökindlusomadused: omadused, mis toetavad serveri võimet täita tema ettenähtud funktsiooni ilma katkestusteta, mis tuleneksid komponentide tõrgetest (nt komponentide valik, temperatuuri ja/või pinge vähendamine, vigade tuvastamine ja parandamine).

| b) | Käideldavusomadused: omadused, mis toetavad serveri võimet maksimeerida toimimist tavapärase mahu juures kindlaksmääratud maasolekuaja korral (nt liiasus (nii mikro- kui ka makrotasandil)). |
| --- | --- |

b)

Käideldavusomadused: omadused, mis toetavad serveri võimet maksimeerida toimimist tavapärase mahu juures kindlaksmääratud maasolekuaja korral (nt liiasus (nii mikro- kui ka makrotasandil)).

| c) | Teenindavusomadused: omadused, mis toetavad serveri võimet läbida hooldus ilma töökatkestuseta (nt käigultühendus). |
| --- | --- |

c)

Teenindavusomadused: omadused, mis toetavad serveri võimet läbida hooldus ilma töökatkestuseta (nt käigultühendus).

| 1.7.4. | Serveri protsessori kasutamine: protsessori arvutustoimingute ja täiskoormusel arvutustoimingute suhe kindlaksmääratud pingel ja sagedusel, mõõdetuna kasutamise hetkel või lühikese ajavahemiku keskmisena aktiivse ja/või jõudeoleku tsüklite jooksul. |
| --- | --- |

1.7.4.

Serveri protsessori kasutamine: protsessori arvutustoimingute ja täiskoormusel arvutustoimingute suhe kindlaksmääratud pingel ja sagedusel, mõõdetuna kasutamise hetkel või lühikese ajavahemiku keskmisena aktiivse ja/või jõudeoleku tsüklite jooksul.

| 1.7.5. | Hüperviisor: riistvara virtualiseerimise tehnika, mis lubab mitmel külalisoperatsioonisüsteemil toimida üheaegselt ühel ja samal hostsüsteemil. |
| --- | --- |

1.7.5.

Hüperviisor: riistvara virtualiseerimise tehnika, mis lubab mitmel külalisoperatsioonisüsteemil toimida üheaegselt ühel ja samal hostsüsteemil.

| 1.7.6. | Välised töötlemiskiirendid (auxiliary processing accelerators (APAd)): arvutusvõime laiendamise lisakaardid, mis on paigaldatud üldotstarbelistesse lisalaienduspesadesse (nt PCI pessa paigaldatud GPGPUd). |
| --- | --- |

1.7.6.

Välised töötlemiskiirendid (auxiliary processing accelerators (APAd)): arvutusvõime laiendamise lisakaardid, mis on paigaldatud üldotstarbelistesse lisalaienduspesadesse (nt PCI pessa paigaldatud GPGPUd).

| 1.7.7. | Puhverdatud topeltkiirusega kanal: serverarvuti kanal või mäluport, mis ühendab mälukontrollerit kindla arvu mäluseadmetega (nt puhverdatud kaherealiste mälumoodulitega). Tüüpiline serverarvuti võib sisaldada mitut mälukontrollerit, mis võivad omakorda toetada üht või mitut puhverdatud topeltkiirusega kanalit. Nii teenindab iga puhverdatud topeltkiirusega kanal vaid osa serverarvuti tervest adresseeritavast mälumahust. |
| --- | --- |

1.7.7.

Puhverdatud topeltkiirusega kanal: serverarvuti kanal või mäluport, mis ühendab mälukontrollerit kindla arvu mäluseadmetega (nt puhverdatud kaherealiste mälumoodulitega). Tüüpiline serverarvuti võib sisaldada mitut mälukontrollerit, mis võivad omakorda toetada üht või mitut puhverdatud topeltkiirusega kanalit. Nii teenindab iga puhverdatud topeltkiirusega kanal vaid osa serverarvuti tervest adresseeritavast mälumahust.

1.8.   Tootepere

Üksikasjalik kirjeldus, milles viidatakse arvutirühmale, millel on ühesugune korpuse/emaplaadi kombinatsioon, mis sageli sisaldab sadu võimalikke riist- ja tarkvara konfiguratsioone.

1.8.1.   Tootepere ühisatribuudid: tootepere kõigi põhimõtteliselt ühesuguse ehitusega mudelite/konfiguratsioonide ühiste omaduste komplekt. Tootepere kõik mudelid/konfiguratsioonid peavad:

| a) | olema samast mudeliseeriast või seadme liigist; |
| --- | --- |

a)

olema samast mudeliseeriast või seadme liigist;

| b) | olema sama kujuga (st püstik, plaat, torn) või sama mehaanilise ja elektrilise konstruktsiooniga, kusjuures lubatud on vaid väikesed mehaanilised erinevused, mis võimaldavad konstruktsiooni kasutada eri kujude puhul; |
| --- | --- |

b)

olema sama kujuga (st püstik, plaat, torn) või sama mehaanilise ja elektrilise konstruktsiooniga, kusjuures lubatud on vaid väikesed mehaanilised erinevused, mis võimaldavad konstruktsiooni kasutada eri kujude puhul;

| c) | kasutama kas ühest kindlaksmääratud protsessoriseeriast pärit protsessoreid või protsessoreid, mille saab ühendada ühte liiki pessa; |
| --- | --- |

c)

kasutama kas ühest kindlaksmääratud protsessoriseeriast pärit protsessoreid või protsessoreid, mille saab ühendada ühte liiki pessa;

| d) | jagama toiteallikaid, mille tõhusus ületab tõhusust kõigis jaotises 3.2 nimetatud nõutavates koormuspunktides (st 10 %, 20 %, 50 % ja 100 % suurimast nimikoormusest ühe väljundi puhul; 20 %, 50 % ja 100 % suurimast nimikoormusest mitme väljundi puhul) või on nendega võrdne. |
| --- | --- |

d)

jagama toiteallikaid, mille tõhusus ületab tõhusust kõigis jaotises 3.2 nimetatud nõutavates koormuspunktides (st 10 %, 20 %, 50 % ja 100 % suurimast nimikoormusest ühe väljundi puhul; 20 %, 50 % ja 100 % suurimast nimikoormusest mitme väljundi puhul) või on nendega võrdne.

1.8.2.   Tootepere katsetatud tootekonfiguratsioonid

| a) | Ostuotsust mõjutavad alternatiivid






  1) | Väiksema jõudlusega konfiguratsioon: protsessoripesa võimsuse, toiteallikate, mälu, andmekandjate (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmete kombinatsioon, mis esindab tooteperes madalama hinnataseme või väiksema jõudlusega andmetöötlusplatvormi. |
| --- | --- | --- |

a)

Ostuotsust mõjutavad alternatiivid

1)

Väiksema jõudlusega konfiguratsioon: protsessoripesa võimsuse, toiteallikate, mälu, andmekandjate (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmete kombinatsioon, mis esindab tooteperes madalama hinnataseme või väiksema jõudlusega andmetöötlusplatvormi.

| 2) | Suurema jõudlusega konfiguratsioon: protsessoripesa võimsuse, toiteallikate, mälu, andmekandjate (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmete kombinatsioon, mis esindab tooteperes kõrgema hinnataseme või suurema jõudlusega andmetöötlusplatvormi. |
| --- | --- |

2)

Suurema jõudlusega konfiguratsioon: protsessoripesa võimsuse, toiteallikate, mälu, andmekandjate (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmete kombinatsioon, mis esindab tooteperes kõrgema hinnataseme või suurema jõudlusega andmetöötlusplatvormi.

| b) | Tavaline konfiguratsioon
  Tavaline konfiguratsioon: tootekonfiguratsioon, mis asub minimaalse ja maksimaalse võimsuskonfiguratsiooni vahel ning esindab suure müügimahuga kasutusele võetud toodet. |
| --- | --- |

b)

Tavaline konfiguratsioon

Tavaline konfiguratsioon: tootekonfiguratsioon, mis asub minimaalse ja maksimaalse võimsuskonfiguratsiooni vahel ning esindab suure müügimahuga kasutusele võetud toodet.

| c) | Võimsustarbe erinevused






  1) | Vähim võimsuskonfiguratsioon: vähim konfiguratsioon, mis suudab alglaadida ja käitada toetatud operatsioonisüsteeme. Vähim konfiguratsioon hõlmab protsessoripesa väikseimat võimsust, väikseimat arvu paigaldatud toiteallikaid, mälu, andmekandjaid (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmeid, mida pakutakse müügiks ning mis vastab ENERGY STARi nõuetele. |
| --- | --- | --- |

c)

Võimsustarbe erinevused

1)

Vähim võimsuskonfiguratsioon: vähim konfiguratsioon, mis suudab alglaadida ja käitada toetatud operatsioonisüsteeme. Vähim konfiguratsioon hõlmab protsessoripesa väikseimat võimsust, väikseimat arvu paigaldatud toiteallikaid, mälu, andmekandjaid (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmeid, mida pakutakse müügiks ning mis vastab ENERGY STARi nõuetele.

| 2) | Suurim võimsuskonfiguratsioon: müüja valitud komponentide kombinatsioon, mille puhul on energiatarve tooteperes pärast koostamist ja kasutuselevõttu maksimaalne. Suurim konfiguratsioon hõlmab protsessoripesa suurimat võimsust, suurimat arvu paigaldatud toiteallikaid, mälu, andmekandjaid (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmeid, mida pakutakse müügiks ning mis suudab täita ka ENERGY STARi nõuded. |
| --- | --- |

2)

Suurim võimsuskonfiguratsioon: müüja valitud komponentide kombinatsioon, mille puhul on energiatarve tooteperes pärast koostamist ja kasutuselevõttu maksimaalne. Suurim konfiguratsioon hõlmab protsessoripesa suurimat võimsust, suurimat arvu paigaldatud toiteallikaid, mälu, andmekandjaid (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmeid, mida pakutakse müügiks ning mis suudab täita ka ENERGY STARi nõuded.

2.   Reguleerimisala

2.1.   Hõlmatud tooted

Selleks et kvalifitseeruda käesoleva spetsifikaadi alusel ENERGY STARi vääriliseks tooteks, peab toode vastama käesoleva dokumendi jaotises 1 esitatud serverarvuti määratlusele. Versiooni 2.0 puhul piirdub märgise saamise õigus plaat-, mitmesõlmelise, püstik- ja tornserveritega, millel ei ole üle nelja protsessoripesa (plaat- ja mitmesõlmelise serveri puhul plaadi või sõlme kohta). Versiooni 2.0 reguleerimisalast selgelt välja jäetud tooted on nimetatud jaotises 2.2.

2.2.   Hõlmamata tooted

| 2.2.1. | Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted:






  a) | absoluutse tõrketaluvusega serverid, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted:

a)

absoluutse tõrketaluvusega serverid,

| b) | serverseadmed, |
| --- | --- |

b)

serverseadmed,

| c) | kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemid, |
| --- | --- |

c)

kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemid,

| d) | suured serverid, |
| --- | --- |

d)

suured serverid,

| e) | salvestustooted, sh mäluplaadid, ning |
| --- | --- |

e)

salvestustooted, sh mäluplaadid, ning

| f) | võrguseadmed. |
| --- | --- |

f)

võrguseadmed.

3.   Kvalifikatsioonikriteeriumid

3.1.   Tüvenumbrid ja ümardamine

| 3.1.1. | Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi. |
| --- | --- |

3.1.1.

Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi.

| 3.1.2. | Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud.

| 3.1.3. | ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavas spetsifikaadis. |
| --- | --- |

3.1.3.

ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavas spetsifikaadis.

3.2.   Nõuded toiteallikale

| 3.2.1. | ENERGY STARi toote kvalifitseerimisel aktsepteeritakse toiteallikate katseandmeid ja katsearuandeid asutustelt, mida EPA tunnustab toiteallikate katsetajatena. |
| --- | --- |

3.2.1.

ENERGY STARi toote kvalifitseerimisel aktsepteeritakse toiteallikate katseandmeid ja katsearuandeid asutustelt, mida EPA tunnustab toiteallikate katsetajatena.

| 3.2.2. | Toiteallika tõhususe kriteeriumid: kui käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvates toodetes kasutatavate toiteallikatega tehakse katseid vastavalt sisemise toiteallika tõhususe katsetamise üldprotokollile, versioon 6.6, (kättesaadav aadressil www.efficientpowersupplies.org), peavad need vastama järgmistele nõuetele. Toiteallika andmed, mis on saadud sama dokumendi läbivaadatud väljaannet 6.4.2 (nagu on nõutud versioonis 1.1), 6.4.3 või 6.5 kasutades, on vastuvõetavad tingimusel, et katse tehti enne käesoleva spetsifikaadi versiooni 2.0 jõustumiskuupäeva.






  a) | Torn- ja püstikserverid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb torn- või püstikserverarvuti konfigureerida vaid toiteallikatega, mis enne tarnimist vastavad kohaldatavatele energiatõhususnõuetele (esitatud tabelis 1) või ületavad neid. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Toiteallika tõhususe kriteeriumid: kui käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvates toodetes kasutatavate toiteallikatega tehakse katseid vastavalt sisemise toiteallika tõhususe katsetamise üldprotokollile, versioon 6.6, (kättesaadav aadressil www.efficientpowersupplies.org), peavad need vastama järgmistele nõuetele. Toiteallika andmed, mis on saadud sama dokumendi läbivaadatud väljaannet 6.4.2 (nagu on nõutud versioonis 1.1), 6.4.3 või 6.5 kasutades, on vastuvõetavad tingimusel, et katse tehti enne käesoleva spetsifikaadi versiooni 2.0 jõustumiskuupäeva.

a)

Torn- ja püstikserverid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb torn- või püstikserverarvuti konfigureerida vaid toiteallikatega, mis enne tarnimist vastavad kohaldatavatele energiatõhususnõuetele (esitatud tabelis 1) või ületavad neid.

| b) | Plaat- ja mitmesõlmelised serverid: selleks, et torn- või mitmesõlmeline serverarvuti, mis tarnitakse koos püstikuga, kvalifitseeruks ENERGY STARi tootena, tuleb see konfigureerida nii, et enne tarnimist vastaksid kõik püstikut varustavad toiteallikad kohaldatavatele energiatõhususnõuetele (esitatud tabelis 1) või ületavad neid.

  Tabel 1


  Toiteploki tõhususe nõuded











  Toiteallika liik | Nimi-väljundvõimsus | 10 % koormusel | 20 % koormusel | 50 % koormusel | 100 % koormusel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitme väljundiga
  (Ac-Dc) | Kõik võimsusväljundid | Ei kohaldata | 85 % | 88 % | 85 % |
| Ühe väljundiga
  (Ac-Dc) | Kõik võimsusväljundid | 80 % | 88 % | 92 % | 88 % |

b)

Plaat- ja mitmesõlmelised serverid: selleks, et torn- või mitmesõlmeline serverarvuti, mis tarnitakse koos püstikuga, kvalifitseeruks ENERGY STARi tootena, tuleb see konfigureerida nii, et enne tarnimist vastaksid kõik püstikut varustavad toiteallikad kohaldatavatele energiatõhususnõuetele (esitatud tabelis 1) või ületavad neid.

Tabel 1

Toiteploki tõhususe nõuded

Toiteallika liik

Nimi-väljundvõimsus

10 % koormusel

20 % koormusel

50 % koormusel

100 % koormusel

Mitme väljundiga

(Ac-Dc)

Kõik võimsusväljundid

Ei kohaldata

85 %

88 %

85 %

Ühe väljundiga

(Ac-Dc)

Kõik võimsusväljundid

80 %

88 %

92 %

88 %

| 3.2.3. | Toiteallika võimsusteguri kriteeriumid: käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvates arvutites kasutatavad toiteallikad peavad vastama järgmistele nõuetele (katsed vastavalt sisemise toiteallika tõhususe katsetamise üldprotokollile 6.6 (kättesaadav aadressil www.efficientpowersupplies.org)). Toiteallika andmed, mis on saadud sama dokumendi läbivaadatud väljaannet 6.4.2 (nagu on nõutud versioonis 1.1), 6.4.3 või 6.5 kasutades, on vastuvõetavad tingimusel, et katse tehti enne versiooni 2.0 jõustumiskuupäeva.






  a) | Torn- ja püstikserverid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb torn- või püstikserverarvuti konfigureerida vaid toiteallikatega, mis enne tarnimist vastavad kohaldatavatele võimsustegurinõuetele (esitatud tabelis 2) või ületavad neid, kõigil koormustingimustel, mille puhul väljundvõimsus on vähemalt 75 vatti. Partnerid peavad toiteplokkide võimsustegurit mõõtma ja selle fikseerima koormustingimustel alla 75 vati, ehkki väikseima võimsusteguri nõuet ei kohaldata. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Toiteallika võimsusteguri kriteeriumid: käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvates arvutites kasutatavad toiteallikad peavad vastama järgmistele nõuetele (katsed vastavalt sisemise toiteallika tõhususe katsetamise üldprotokollile 6.6 (kättesaadav aadressil www.efficientpowersupplies.org)). Toiteallika andmed, mis on saadud sama dokumendi läbivaadatud väljaannet 6.4.2 (nagu on nõutud versioonis 1.1), 6.4.3 või 6.5 kasutades, on vastuvõetavad tingimusel, et katse tehti enne versiooni 2.0 jõustumiskuupäeva.

a)

Torn- ja püstikserverid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb torn- või püstikserverarvuti konfigureerida vaid toiteallikatega, mis enne tarnimist vastavad kohaldatavatele võimsustegurinõuetele (esitatud tabelis 2) või ületavad neid, kõigil koormustingimustel, mille puhul väljundvõimsus on vähemalt 75 vatti. Partnerid peavad toiteplokkide võimsustegurit mõõtma ja selle fikseerima koormustingimustel alla 75 vati, ehkki väikseima võimsusteguri nõuet ei kohaldata.

| b) | Plaat- või mitmesõlmelised serverid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb plaat- või mitmesõlmeline serverarvuti, mis tarnitakse koos püstikuga, konfigureerida vaid toiteallikatega, mis enne tarnimist vastavad kohaldatavatele võimsustegurinõuetele (esitatud tabelis 2) või ületavad neid kõigil koormustingimustel, mille puhul väljundvõimsus on vähemalt 75 vatti. Partnerid peavad toiteplokkide võimsustegurit mõõtma ja selle fikseerima koormustingimustel alla 75 vati, ehkki väikseima võimsusteguri nõuet ei kohaldata. |
| --- | --- |

b)

Plaat- või mitmesõlmelised serverid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb plaat- või mitmesõlmeline serverarvuti, mis tarnitakse koos püstikuga, konfigureerida vaid toiteallikatega, mis enne tarnimist vastavad kohaldatavatele võimsustegurinõuetele (esitatud tabelis 2) või ületavad neid kõigil koormustingimustel, mille puhul väljundvõimsus on vähemalt 75 vatti. Partnerid peavad toiteplokkide võimsustegurit mõõtma ja selle fikseerima koormustingimustel alla 75 vati, ehkki väikseima võimsusteguri nõuet ei kohaldata.

Tabel 2

Toiteplokkide nõutavad võimsustegurid

| Toiteallika liik | Nimi-väljundvõimsus | 10 % koormusel | 20 % koormusel | 50 % koormusel | 100 % koormusel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitme väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikad | Kõik väljundvõimsused | Ei kohaldata | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Ühe väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikad | Väljundvõimsus ≤ 500 W | Ei kohaldata | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Väljundvõimsus > 500 W
  ning
  Väljundvõimsus ≤ 1 000 W | 0,65 | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Väljundvõimsus > 1 000 W | 0,80 | 0,90 | 0,90 | 0,95 |

Toiteallika liik

Nimi-väljundvõimsus

10 % koormusel

20 % koormusel

50 % koormusel

100 % koormusel

Mitme väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikad

Kõik väljundvõimsused

Ei kohaldata

0,80

0,90

0,95

Ühe väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikad

Väljundvõimsus ≤ 500 W

Ei kohaldata

0,80

0,90

0,95

Väljundvõimsus > 500 W

ning

Väljundvõimsus ≤ 1 000 W

0,65

0,80

0,90

0,95

Väljundvõimsus > 1 000 W

0,80

0,90

0,90

0,95

3.3.   Toitehalduse nõuded

| 3.3.1. | Serveri protsessori toitehaldus: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab serverarvuti pakkuma protsessori toitehaldust, mis on vaikimisi sisse lülitatud BIOSis ja/või halduskontrolleri, teenusprotsessori ja/või operatsioonisüsteemi kaudu, mis tarnitakse koos serverarvutiga. Kõik protsessorid peavad suutma vähendada võimsustarvet vähese kasutamise ajal:






  a) | vähendades pinget ja/või sagedust pinge ja sageduse dünaamilise vähendamise abil (Dynamic Voltage and Frequency Scaling (DVFS)) või |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Serveri protsessori toitehaldus: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab serverarvuti pakkuma protsessori toitehaldust, mis on vaikimisi sisse lülitatud BIOSis ja/või halduskontrolleri, teenusprotsessori ja/või operatsioonisüsteemi kaudu, mis tarnitakse koos serverarvutiga. Kõik protsessorid peavad suutma vähendada võimsustarvet vähese kasutamise ajal:

a)

vähendades pinget ja/või sagedust pinge ja sageduse dünaamilise vähendamise abil (Dynamic Voltage and Frequency Scaling (DVFS)) või

| b) | lubades protsessori või tuuma vähese energiatarbega olekut, kui tuuma või pesa ei kasutata. |
| --- | --- |

b)

lubades protsessori või tuuma vähese energiatarbega olekut, kui tuuma või pesa ei kasutata.

| 3.3.2. | Ohjuri toitehaldus: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab eelnevalt installitud ohjursüsteemi (nt operatsioonisüsteem, hüperviisor) pakkuv toode pakkuma ohjuri toitehaldust, mis on vaikimisi sisse lülitatud. |
| --- | --- |

3.3.2.

Ohjuri toitehaldus: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab eelnevalt installitud ohjursüsteemi (nt operatsioonisüsteem, hüperviisor) pakkuv toode pakkuma ohjuri toitehaldust, mis on vaikimisi sisse lülitatud.

| 3.3.3. | Toitehalduse andmete esitamine: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peavad kõik vaikimisi sisselülitatud toitehaldustehnikad olema loetletud võimsuse ja jõudluse andmelehel. Selline nõue kehtib BIOSis ja operatsioonisüsteemis olevate ning kõigi teiste toitehaldusvõimaluste puhul, mida lõppkasutaja saab konfigureerida. |
| --- | --- |

3.3.3.

Toitehalduse andmete esitamine: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peavad kõik vaikimisi sisselülitatud toitehaldustehnikad olema loetletud võimsuse ja jõudluse andmelehel. Selline nõue kehtib BIOSis ja operatsioonisüsteemis olevate ning kõigi teiste toitehaldusvõimaluste puhul, mida lõppkasutaja saab konfigureerida.

3.4.   Plaat- ja mitmesõlmelise süsteemi kriteeriumid

| 3.4.1. | Plaat- ja mitmesõlmelise süsteemi temperatuurihaldus ja -seire: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab plaat- või mitmesõlmeline serverarvuti pakkuma püstiku või plaadi/sõlme sisendtemperatuuri seiret reaalajas ja ventilaatori kiiruse haldamise võimalust, mis on vaikimisi sisse lülitatud. |
| --- | --- |

3.4.1.

Plaat- ja mitmesõlmelise süsteemi temperatuurihaldus ja -seire: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab plaat- või mitmesõlmeline serverarvuti pakkuma püstiku või plaadi/sõlme sisendtemperatuuri seiret reaalajas ja ventilaatori kiiruse haldamise võimalust, mis on vaikimisi sisse lülitatud.

| 3.4.2. | Plaat- ja mitmesõlmelise serverarvuti tarnedokumendid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab kliendile püstikust eraldi tarnitavale plaat- või mitmesõlmelisele serverarvutile lisama dokumendid, milles teavitatakse klienti, et plaat- või mitmesõlmeline serverarvuti on ENERGY STAR tootena kvalifitseeritud vaid juhul, kui see paigaldatakse käesoleva dokumendi jaotises 3.4.1 esitatud nõuetele vastavasse püstikusse. Koos plaat- või mitmesõlmelise serverarvutiga tarnitud lisamaterjalides tuleb esitada ka kvalifitseeruvate püstikute nimekiri ja tellimisinfo. Kõnealuste nõuete täitmiseks võib esitada kas trükitud materjalid, tarnida koos plaat- või mitmesõlmelise serverarvutiga elektroonilised dokumendid või avaldada teave partneri veebisaidil, kus on esitatud info plaat- või mitmesõlmelise serverarvuti kohta. |
| --- | --- |

3.4.2.

Plaat- ja mitmesõlmelise serverarvuti tarnedokumendid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab kliendile püstikust eraldi tarnitavale plaat- või mitmesõlmelisele serverarvutile lisama dokumendid, milles teavitatakse klienti, et plaat- või mitmesõlmeline serverarvuti on ENERGY STAR tootena kvalifitseeritud vaid juhul, kui see paigaldatakse käesoleva dokumendi jaotises 3.4.1 esitatud nõuetele vastavasse püstikusse. Koos plaat- või mitmesõlmelise serverarvutiga tarnitud lisamaterjalides tuleb esitada ka kvalifitseeruvate püstikute nimekiri ja tellimisinfo. Kõnealuste nõuete täitmiseks võib esitada kas trükitud materjalid, tarnida koos plaat- või mitmesõlmelise serverarvutiga elektroonilised dokumendid või avaldada teave partneri veebisaidil, kus on esitatud info plaat- või mitmesõlmelise serverarvuti kohta.

3.5.   Aktiivse oleku tõhususe kriteeriumid

| 3.5.1. | Andmete esitamine aktiivse oleku tõhususe kohta: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb serverarvuti või nende tootepere esitada kvalifitseerimiseks koos järgmise täieliku teabega, mis on lisatud täielikule aktiivse oleku tõhususe hindamise katsearuandele:






  a) | serveri tõhususe hindamise vahendi (server efficiency rating tool ehk SERT) rakendamise lõpptulemused, mis hõlmavad tulemuste faile nii html- kui ka tekstivormingus ning kõiki tulemuste graafikuid png-vormingus, ning |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

Andmete esitamine aktiivse oleku tõhususe kohta: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb serverarvuti või nende tootepere esitada kvalifitseerimiseks koos järgmise täieliku teabega, mis on lisatud täielikule aktiivse oleku tõhususe hindamise katsearuandele:

a)

serveri tõhususe hindamise vahendi (server efficiency rating tool ehk SERT) rakendamise lõpptulemused, mis hõlmavad tulemuste faile nii html- kui ka tekstivormingus ning kõiki tulemuste graafikuid png-vormingus, ning

| b) | serveri tõhususe hindamise vahendi rakendamise vahetulemused terve katse jooksul, mis hõlmavad üksikasjalike tulemuste faile nii html- kui ka tekstivormingus ning kõiki üksikasjalikke tulemuste graafikuid png-vormingus. |
| --- | --- |

b)

serveri tõhususe hindamise vahendi rakendamise vahetulemused terve katse jooksul, mis hõlmavad üksikasjalike tulemuste faile nii html- kui ka tekstivormingus ning kõiki üksikasjalikke tulemuste graafikuid png-vormingus.

Andmete aruandlus- ja vormingunõudeid käsitletakse käesoleva spetsifikaadi jaotises 4.1.

| 3.5.2. | Ebapiisav aruandlus: partnerid ei esita valikuliselt üksikuid töökoormuse mooduli tulemusi ega tõhususe hindamise vahendi rakendamise tulemusi muul kujul kui täieliku katsearuandena, kliendidokumentides või turundusmaterjalides. |
| --- | --- |

3.5.2.

Ebapiisav aruandlus: partnerid ei esita valikuliselt üksikuid töökoormuse mooduli tulemusi ega tõhususe hindamise vahendi rakendamise tulemusi muul kujul kui täieliku katsearuandena, kliendidokumentides või turundusmaterjalides.

3.6.   Jõudeoleku tõhususe kriteeriumid – ühe pesaga (1S) ja kahe pesaga (2S) serverarvutid (mis ei ole plaat- ega mitmesõlmelised serverarvutid)

| 3.6.1. | Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku suurima elektritarbimise võimsust (PIDLE_MAX) mõõdetakse ja esitatakse vastavalt nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka jaotises 4 nõutule. |
| --- | --- |

3.6.1.

Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku suurima elektritarbimise võimsust (PIDLE_MAX) mõõdetakse ja esitatakse vastavalt nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka jaotises 4 nõutule.

| 3.6.2. | Jõudeoleku tõhusus: jõudeoleku mõõdetud elektritarbimise võimsus (PIDLE) on väiksem kui vastavalt valemile 1 väljaarvutatud jõudeoleku nõutav suurim elektritarbimise võimsus (PIDLE_MAX) või sellega võrdne.

  Valem 1. Jõudeoleku suurima elektritarbimise võimsuse arvutamine



  kus:






  — | PIDLE_MAX on jõudeoleku nõutav suurim elektritarbimise võimsus, |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Jõudeoleku tõhusus: jõudeoleku mõõdetud elektritarbimise võimsus (PIDLE) on väiksem kui vastavalt valemile 1 väljaarvutatud jõudeoleku nõutav suurim elektritarbimise võimsus (PIDLE_MAX) või sellega võrdne.

Valem 1. Jõudeoleku suurima elektritarbimise võimsuse arvutamine

Formula

kus:

—

PIDLE_MAX on jõudeoleku nõutav suurim elektritarbimise võimsus,

| — | PBASE on tabelis 3 esitatud jõudeoleku baasvõimsuse varu, |
| --- | --- |

—

PBASE on tabelis 3 esitatud jõudeoleku baasvõimsuse varu,

| — | PADDL_i on tabelis 4 esitatud lisakomponentide jõudeoleku võimsuse varu.






  a) | Kõnealuseid jõudeoleku võimsuse piiranguid kohaldatakse üksnes ühe ja kahe pesaga süsteemide suhtes. |
| --- | --- | --- |

—

PADDL_i on tabelis 4 esitatud lisakomponentide jõudeoleku võimsuse varu.

a)

Kõnealuseid jõudeoleku võimsuse piiranguid kohaldatakse üksnes ühe ja kahe pesaga süsteemide suhtes.

| b) | Kvalifitseerimiseks jõudeoleku võimsuse kindlaksmääramiseks kasutatakse ENERGY STARi serverarvutite katsemeetodi jaotist 6.1. |
| --- | --- |

b)

Kvalifitseerimiseks jõudeoleku võimsuse kindlaksmääramiseks kasutatakse ENERGY STARi serverarvutite katsemeetodi jaotist 6.1.

| c) | Tabeli 3 kategooriat tõrketaluvusega kohaldatakse üksnes kahepesaliste süsteemide puhul, mis vastavad B liites esitatud tõrketaluvusega serverarvuti määratlusele. |
| --- | --- |

c)

Tabeli 3 kategooriat tõrketaluvusega kohaldatakse üksnes kahepesaliste süsteemide puhul, mis vastavad B liites esitatud tõrketaluvusega serverarvuti määratlusele.

| d) | Kõik tabelites 3 ja 4 esitatud kogused (välja arvatud paigaldatud protsessorite puhul) viitavad süsteemi paigaldatud komponentide arvule, mitte komponentide suurimale arvule, mida süsteem suudaks toetada (nt paigaldatud, mitte toetatud mälu jne). |
| --- | --- |

d)

Kõik tabelites 3 ja 4 esitatud kogused (välja arvatud paigaldatud protsessorite puhul) viitavad süsteemi paigaldatud komponentide arvule, mitte komponentide suurimale arvule, mida süsteem suudaks toetada (nt paigaldatud, mitte toetatud mälu jne).

| e) | Iga konfiguratsioonis kasutatava liiase vooluallika suhtes võib kohaldada täiendavate toiteallikate varu. |
| --- | --- |

e)

Iga konfiguratsioonis kasutatava liiase vooluallika suhtes võib kohaldada täiendavate toiteallikate varu.

| f) | Jõudeoleku võimsuse varu kindlaksmääramiseks ümardatakse kõik mälumahud lähima gigabaidini (10). |
| --- | --- |

f)

Jõudeoleku võimsuse varu kindlaksmääramiseks ümardatakse kõik mälumahud lähima gigabaidini (10).

| g) | Sisend-/väljundseadmete täiendavat varu võib kohaldada kõigi sisend-/väljundseadmete puhul, mis ületavad põhikonfiguratsiooni (st Ethernet-seadmed lisaks kahele pordile kiirusega 1 Gbit/s või üle selle, Ethernet emaplaadil ning kõik muud kui Etherneti sisend-/väljundseadmed), sealhulgas sisend-/väljundseadmed emaplaadil ja laienduspesadesse paigaldatud täiendavad sisend-/väljundseadmed. Kõnealust varu võib kohaldada sisend-/väljundseadmete kõigi järgmiste funktsioonide puhul: Ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel ja Infiniband. |
| --- | --- |

g)

Sisend-/väljundseadmete täiendavat varu võib kohaldada kõigi sisend-/väljundseadmete puhul, mis ületavad põhikonfiguratsiooni (st Ethernet-seadmed lisaks kahele pordile kiirusega 1 Gbit/s või üle selle, Ethernet emaplaadil ning kõik muud kui Etherneti sisend-/väljundseadmed), sealhulgas sisend-/väljundseadmed emaplaadil ja laienduspesadesse paigaldatud täiendavad sisend-/väljundseadmed. Kõnealust varu võib kohaldada sisend-/väljundseadmete kõigi järgmiste funktsioonide puhul: Ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel ja Infiniband.

| h) | Sisend-/väljundseadmete täiendav varu arvutatakse ühe ühenduse nimikiiruse põhjal, mis ümardatakse lähima Gbit-ini. Väiksema kui 1 Gbit kiirusega sisend-/väljundseadmed ei vasta sisend-/väljundseadmete täiendava varu tingimustele. |
| --- | --- |

h)

Sisend-/väljundseadmete täiendav varu arvutatakse ühe ühenduse nimikiiruse põhjal, mis ümardatakse lähima Gbit-ini. Väiksema kui 1 Gbit kiirusega sisend-/väljundseadmed ei vasta sisend-/väljundseadmete täiendava varu tingimustele.

| i) | Sisend-/väljundseadmete täiendavat varu kohaldatakse üksnes sisend-/väljundseadmete puhul, mis tarnitakse aktiveeritutena/sisselülitatutena ning mis suudavad aktiivse lülitiga ühendatult funktsioneerida. |
| --- | --- |

i)

Sisend-/väljundseadmete täiendavat varu kohaldatakse üksnes sisend-/väljundseadmete puhul, mis tarnitakse aktiveeritutena/sisselülitatutena ning mis suudavad aktiivse lülitiga ühendatult funktsioneerida.

Tabel 3

1S ja 2S serverarvutite jõudeoleku võimsuse baasvaru

| Kategooria | Paigaldatud protsessorite suurim võimalik arv
  (# P) | Hallatav server | Jõudeoleku võimsuse baasvaru, PBASE

  (vattides) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Ei | 47,0 |
| B | 1 | Jah | 57,0 |
| C | 2 | Ei | 92,0 |
| D | 2 | Jah | 142,0 |
| Tõrketaluvusega | 2 | Jah | 205,0 |

Kategooria

Paigaldatud protsessorite suurim võimalik arv

(# P)

Hallatav server

Jõudeoleku võimsuse baasvaru, PBASE

(vattides)

A

1

Ei

47,0

B

1

Jah

57,0

C

2

Ei

92,0

D

2

Jah

142,0

Tõrketaluvusega

2

Jah

205,0

Tabel 4

Lisakomponentide jõudeoleku võimsuse täiendav varu

| Süsteemi omadus | Kohaldatakse järgmise suhtes: | Jõudeoleku võimsuse täiendav varu |
| --- | --- | --- |
| Täiendavad
  vooluallikad | Konkreetselt liiase võimsuse saavutamiseks paigaldatud vooluallikad | 20 vatti vooluallika kohta |
| Kõvakettad (sealhulgas pooljuhtkettad) | Paigaldatud kõvaketta kohta | 8,0 vatti kõvaketta kohta |
| Täiendav mälu | Paigaldatud mälu, mis ületab 4 GB | 0,75 vatti GB kohta |
| Täiendav puhverdatud topeltkiirusega kanal | Paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanalid üle 8 kanali
  (ainult tõrketaluvusega serverite puhul) | 4,0 vatti puhverdatud topeltkiirusega kanali kohta |
| Täiendavad
  sisend-/väljundseadmed | Paigaldatud seadmed, millel on rohkem kui kaks porti kiirusega üle 1 Gbit, Ethernet emaplaadil | < 1 Gbit: ei kohaldata
  = 1 Gbit: 2,0 vatti / aktiivne port
  > 1 Gbit kuni < 10 Gbit: 4,0 vatti / aktiivne port
  ≥ 10 Gbit: 8,0 vatti / aktiivne port |

Süsteemi omadus

Kohaldatakse järgmise suhtes:

Jõudeoleku võimsuse täiendav varu

Täiendavad

vooluallikad

Konkreetselt liiase võimsuse saavutamiseks paigaldatud vooluallikad

20 vatti vooluallika kohta

Kõvakettad (sealhulgas pooljuhtkettad)

Paigaldatud kõvaketta kohta

8,0 vatti kõvaketta kohta

Täiendav mälu

Paigaldatud mälu, mis ületab 4 GB

0,75 vatti GB kohta

Täiendav puhverdatud topeltkiirusega kanal

Paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanalid üle 8 kanali

(ainult tõrketaluvusega serverite puhul)

4,0 vatti puhverdatud topeltkiirusega kanali kohta

Täiendavad

sisend-/väljundseadmed

Paigaldatud seadmed, millel on rohkem kui kaks porti kiirusega üle 1 Gbit, Ethernet emaplaadil

< 1 Gbit: ei kohaldata

= 1 Gbit: 2,0 vatti / aktiivne port

> 1 Gbit kuni < 10 Gbit: 4,0 vatti / aktiivne port

≥ 10 Gbit: 8,0 vatti / aktiivne port

3.7.   Jõudeoleku tõhususe kriteeriumid – kolme pesaga (3S) ja nelja pesaga (4S) serverarvutid (mis ei ole plaat- ega mitmesõlmelised serverarvutid)

Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku elektritarbimise võimsust (PIDLE) mõõdetakse ja andmed esitatakse nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka vastavalt jaotises 4 nõutule.

3.8.   Jõudeoleku tõhususe kriteeriumid – plaatserverid

| 3.8.1. | Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku elektritarbimise võimsust (PTOT_BLADE_SYS) ja (PBLADE) mõõdetakse ja andmed esitatakse nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka vastavalt jaotises 4 nõutule. |
| --- | --- |

3.8.1.

Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku elektritarbimise võimsust (PTOT_BLADE_SYS) ja (PBLADE) mõõdetakse ja andmed esitatakse nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka vastavalt jaotises 4 nõutule.

| 3.8.2. | Plaatserverite katsetamine (kooskõla jaotisega 3.8.1) toimub kõigil järgmistel tingimustel:






  a) | võimsustarbe väärtused mõõdetakse ja esitatakse pooles ulatuses täidetud plaadipüstikut kasutades. Mitme toitepiirkonnaga plaatserveri puhul valige selline toitepiirkondade arv, mis on kõige lähemal sellele, et plaadipüstik oleks pooles ulatuses täidetud. Kui kaks võimalust on ühevõrra lähedal sellele, et püstik oleks pooles ulatuses täidetud, katsetage toitepiirkonnaga või nende kombinatsiooniga, mille puhul kasutatakse suuremat arvu plaatservereid. Pooles ulatuses täidetud plaadipüstiku katsetamisel katsetatud plaatide arv dokumenteeritakse; |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

Plaatserverite katsetamine (kooskõla jaotisega 3.8.1) toimub kõigil järgmistel tingimustel:

a)

võimsustarbe väärtused mõõdetakse ja esitatakse pooles ulatuses täidetud plaadipüstikut kasutades. Mitme toitepiirkonnaga plaatserveri puhul valige selline toitepiirkondade arv, mis on kõige lähemal sellele, et plaadipüstik oleks pooles ulatuses täidetud. Kui kaks võimalust on ühevõrra lähedal sellele, et püstik oleks pooles ulatuses täidetud, katsetage toitepiirkonnaga või nende kombinatsiooniga, mille puhul kasutatakse suuremat arvu plaatservereid. Pooles ulatuses täidetud plaadipüstiku katsetamisel katsetatud plaatide arv dokumenteeritakse;

| b) | mõõta ja esitada võib ka täies ulatuses täidetud plaadipüstiku võimsustarbe tingimusel, et andmed esitatakse ka pooles ulatuses täidetud püstiku kohta; |
| --- | --- |

b)

mõõta ja esitada võib ka täies ulatuses täidetud plaadipüstiku võimsustarbe tingimusel, et andmed esitatakse ka pooles ulatuses täidetud püstiku kohta;

| c) | kõik plaadipüstikusse paigaldatud plaatserverid on konfigureeritud ühtmoodi (homogeenselt); |
| --- | --- |

c)

kõik plaadipüstikusse paigaldatud plaatserverid on konfigureeritud ühtmoodi (homogeenselt);

| d) | võimsustarve plaadi kohta arvutatakse valemi 2 põhjal. |
| --- | --- |

d)

võimsustarve plaadi kohta arvutatakse valemi 2 põhjal.

Valem 2. Ühe plaadi võimsustarbe arvutamine

Formula

kus:

| — | PBLADE on võimsustarve plaatserveri kohta, |
| --- | --- |

—

PBLADE on võimsustarve plaatserveri kohta,

| — | PTOT_BLADE_SYS on plaatsüsteemi mõõdetud koguvõimsus, |
| --- | --- |

—

PTOT_BLADE_SYS on plaatsüsteemi mõõdetud koguvõimsus,

| — | NINST_BLADE_SRV on plaadipüstikusse paigaldatud plaatserverite arv. |
| --- | --- |

—

NINST_BLADE_SRV on plaadipüstikusse paigaldatud plaatserverite arv.

3.9.   Jõudeoleku tõhususe kriteeriumid – mitmesõlmelised serverid

| 3.9.1. | Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku võimsustarvet (PTOT_NODE_SYS) ja (PNODE) mõõdetakse ja esitatakse nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka vastavalt allpool jaotises 4 nõutule. |
| --- | --- |

3.9.1.

Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku võimsustarvet (PTOT_NODE_SYS) ja (PNODE) mõõdetakse ja esitatakse nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka vastavalt allpool jaotises 4 nõutule.

| 3.9.2. | Mitmesõlmeliste serverite katsetamine (kooskõla jaotisega 3.9.1) toimub kõigil järgmistel tingimustel:






  a) | võimsustarbe väärtused mõõdetakse ja esitatakse täies ulatuses täidetud mitmesõlmelist püstikut kasutades, |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

Mitmesõlmeliste serverite katsetamine (kooskõla jaotisega 3.9.1) toimub kõigil järgmistel tingimustel:

a)

võimsustarbe väärtused mõõdetakse ja esitatakse täies ulatuses täidetud mitmesõlmelist püstikut kasutades,

| b) | kõik mitmesõlmelise püstiku mitmesõlmelised serverid on konfigureeritud ühtmoodi (homogeenselt), |
| --- | --- |

b)

kõik mitmesõlmelise püstiku mitmesõlmelised serverid on konfigureeritud ühtmoodi (homogeenselt),

| c) | võimsustarve sõlme kohta arvutatakse valemi 3 põhjal. |
| --- | --- |

c)

võimsustarve sõlme kohta arvutatakse valemi 3 põhjal.

Valem 3. Ühe sõlme võimsustarbe arvutamine

Formula

kus:

| — | PNODE on võimsustarve serveri sõlme kohta, |
| --- | --- |

—

PNODE on võimsustarve serveri sõlme kohta,

| — | PTOT_NODE_SYS on mitmesõlmelise serveri mõõdetud koguvõimsus, |
| --- | --- |

—

PTOT_NODE_SYS on mitmesõlmelise serveri mõõdetud koguvõimsus,

| — | NINST_NODE_SRV on katses kasutatud mitmesõlmelisse püstikusse paigaldatud mitmesõlmeliste serverite arv. |
| --- | --- |

—

NINST_NODE_SRV on katses kasutatud mitmesõlmelisse püstikusse paigaldatud mitmesõlmeliste serverite arv.

3.10.   Muud katsekriteeriumid

Nõuded välistele töötlemiskiirenditele: kõigi väliste töötlemiskiirenditega müüdavate serverarvutite puhul kohaldatakse järgmisi kriteeriume ja sätteid.

| a) | Ühekordsed konfiguratsioonid: jõudeoleku katsed tehakse nii paigaldatud väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta. Nii väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta mõõdetud jõudeoleku võimsustarbe näidud esitatakse EPA-le või Euroopa Komisjonile, vajaduse korral osana ENERGY STARi tootena kvalifitseerimise materjalidest. |
| --- | --- |

a)

Ühekordsed konfiguratsioonid: jõudeoleku katsed tehakse nii paigaldatud väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta. Nii väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta mõõdetud jõudeoleku võimsustarbe näidud esitatakse EPA-le või Euroopa Komisjonile, vajaduse korral osana ENERGY STARi tootena kvalifitseerimise materjalidest.

| b) | Tootepered: jõudeoleku katsed tehakse nii maksimaalse võimsuse / jaotises 1.8.2 käsitletud suurema jõudlusega konfiguratsiooni puhul paigaldatud väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta. Paigaldatud väliste töötlemiskiirenditega ja ilma nendeta konfiguratsioone võib soovi korral katsetada ka muudes katsepunktides ning avaldada saadud tulemused. |
| --- | --- |

b)

Tootepered: jõudeoleku katsed tehakse nii maksimaalse võimsuse / jaotises 1.8.2 käsitletud suurema jõudlusega konfiguratsiooni puhul paigaldatud väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta. Paigaldatud väliste töötlemiskiirenditega ja ilma nendeta konfiguratsioone võib soovi korral katsetada ka muudes katsepunktides ning avaldada saadud tulemused.

| c) | Nii väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta mõõdetud jõudeoleku võimsustarbe näidud esitatakse EPA-le või Euroopa Komisjonile, vajaduse korral osana ENERGY STARi tootena kvalifitseerimise materjalidest. Mõõtmistulemused esitatakse iga välise töötlemiskiirendi kohta, mis on mõeldud müügiks kvalifitseeritud konfiguratsioonis. |
| --- | --- |

c)

Nii väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta mõõdetud jõudeoleku võimsustarbe näidud esitatakse EPA-le või Euroopa Komisjonile, vajaduse korral osana ENERGY STARi tootena kvalifitseerimise materjalidest. Mõõtmistulemused esitatakse iga välise töötlemiskiirendi kohta, mis on mõeldud müügiks kvalifitseeritud konfiguratsioonis.

| d) | Jaotistes 3.6 ja 3.7 käsitletud PIDLE, jaotises 3.8 käsitletud PBLADE ja jaotises 3.9 käsitletud PNODE mõõtmiseks eemaldatakse välised töötlemiskiirendid, isegi kui tarnitud kujul on need paigaldatud. Seejärel korratakse mõõtmisi iga välise töötlemiskiirendi paigaldamise järel, et hinnata iga paigaldatud välise töötlemiskiirendi voolutarbimist jõudeolekus. |
| --- | --- |

d)

Jaotistes 3.6 ja 3.7 käsitletud PIDLE, jaotises 3.8 käsitletud PBLADE ja jaotises 3.9 käsitletud PNODE mõõtmiseks eemaldatakse välised töötlemiskiirendid, isegi kui tarnitud kujul on need paigaldatud. Seejärel korratakse mõõtmisi iga välise töötlemiskiirendi paigaldamise järel, et hinnata iga paigaldatud välise töötlemiskiirendi voolutarbimist jõudeolekus.

| e) | Kvalifitseeritud konfiguratsioonide ühegi paigaldatud välise töötlemiskiirendi jõudeoleku voolutarbimine ei tohi ületada 46 vatti. |
| --- | --- |

e)

Kvalifitseeritud konfiguratsioonide ühegi paigaldatud välise töötlemiskiirendi jõudeoleku voolutarbimine ei tohi ületada 46 vatti.

| f) | Esitada tuleb iga koos kvalifitseeritud konfiguratsiooniga müüdava välise töötlemiskiirendi jõudeoleku voolutarbimine. |
| --- | --- |

f)

Esitada tuleb iga koos kvalifitseeritud konfiguratsiooniga müüdava välise töötlemiskiirendi jõudeoleku voolutarbimine.

4.   Standardteabe esitamise nõuded

Andmete esitamise nõuded

| 4.1. | Euroopa Komisjonile esitatakse ENERGY STARi versiooni 2.0 serverarvutite kvalifitseeritud tootevormi kõigil väljadel nõutavad andmed iga ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud serverarvuti või nende tootepere kohta.






  a) | Partnereid kutsutakse üles esitama iga ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud tootekonfiguratsiooni kohta ühe komplekti andmeid, ehkki Euroopa Komisjon aktsepteerib andmekomplekte ka iga kvalifitseeritud tootepere kohta. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Euroopa Komisjonile esitatakse ENERGY STARi versiooni 2.0 serverarvutite kvalifitseeritud tootevormi kõigil väljadel nõutavad andmed iga ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud serverarvuti või nende tootepere kohta.

a)

Partnereid kutsutakse üles esitama iga ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud tootekonfiguratsiooni kohta ühe komplekti andmeid, ehkki Euroopa Komisjon aktsepteerib andmekomplekte ka iga kvalifitseeritud tootepere kohta.

| b) | Tootepere kvalifikatsioon peab vajaduse korral sisaldama andmeid kõigi jaotises 1.8.2 osutatud katsepunktide kohta. |
| --- | --- |

b)

Tootepere kvalifikatsioon peab vajaduse korral sisaldama andmeid kõigi jaotises 1.8.2 osutatud katsepunktide kohta.

| c) | Alati kui võimalik, peavad partnerid esitama ka lingi oma veebisaidil asuvale üksikasjalikule võimsuskalkulaatorile, mida ostjad saavad kasutada tootepere konkreetsete konfiguratsioonide võimsustarbe ja jõudlusandmete mõistmiseks. |
| --- | --- |

c)

Alati kui võimalik, peavad partnerid esitama ka lingi oma veebisaidil asuvale üksikasjalikule võimsuskalkulaatorile, mida ostjad saavad kasutada tootepere konkreetsete konfiguratsioonide võimsustarbe ja jõudlusandmete mõistmiseks.

| 4.2. | EU ENERGY STARi veebisaidil kuvatakse tooteotsingu rakenduse kaudu järgmised andmed:






  a) | mudeli nimi ja number, toote katalooginumber ja/või konfiguratsiooni number; |
| --- | --- | --- |

4.2.

EU ENERGY STARi veebisaidil kuvatakse tooteotsingu rakenduse kaudu järgmised andmed:

a)

mudeli nimi ja number, toote katalooginumber ja/või konfiguratsiooni number;

| b) | süsteemi karakteristikud (korpuse liik, kasutatavad soklid/pesad, võimsusnäitajad jne); |
| --- | --- |

b)

süsteemi karakteristikud (korpuse liik, kasutatavad soklid/pesad, võimsusnäitajad jne);

| c) | süsteemi liik (mittehallatav, hallatav, skaleeritav jne); |
| --- | --- |

c)

süsteemi liik (mittehallatav, hallatav, skaleeritav jne);

| d) | süsteemi konfiguratsioonid (sh väiksema jõudlusega konfiguratsioon, suurema jõudlusega konfiguratsioon, vähima võimsustarbega konfiguratsioon, suurima võimsustarbega konfiguratsioon ning tootepere kvalifitseerimise tavapärane konfiguratsioon); |
| --- | --- |

d)

süsteemi konfiguratsioonid (sh väiksema jõudlusega konfiguratsioon, suurema jõudlusega konfiguratsioon, vähima võimsustarbega konfiguratsioon, suurima võimsustarbega konfiguratsioon ning tootepere kvalifitseerimise tavapärane konfiguratsioon);

| e) | aktiivse ja jõudeoleku tõhususe kriteeriumide nõutavate katsete käigus saadud voolutarbe- ja võimsusandmed, sh failid results.xml, results.html, results.txt, kõik tulemuste graafikuid png-vormingus, failid results-details.html, results-details.txt, kõik üksikasjalike tulemuste graafikud png-vormingus; |
| --- | --- |

e)

aktiivse ja jõudeoleku tõhususe kriteeriumide nõutavate katsete käigus saadud voolutarbe- ja võimsusandmed, sh failid results.xml, results.html, results.txt, kõik tulemuste graafikuid png-vormingus, failid results-details.html, results-details.txt, kõik üksikasjalike tulemuste graafikud png-vormingus;

| f) | olemasolevad ja sisselülitatud energiasäästuvõimalused (nt toitehaldus); |
| --- | --- |

f)

olemasolevad ja sisselülitatud energiasäästuvõimalused (nt toitehaldus);

| g) | Ameerika Sooja-, Külmutus- ja Kliimainseneride Liidu (American Society of Heating, Refrigeration, and Air-Conditioning Engineers (ASHRAE)) termoauditi valitud andmed; |
| --- | --- |

g)

Ameerika Sooja-, Külmutus- ja Kliimainseneride Liidu (American Society of Heating, Refrigeration, and Air-Conditioning Engineers (ASHRAE)) termoauditi valitud andmed;

| h) | sisselaskeõhu temperatuuri näitajad enne katse algust, jõudeoleku katse lõpus ja aktiivse oleku katse lõpus; |
| --- | --- |

h)

sisselaskeõhu temperatuuri näitajad enne katse algust, jõudeoleku katse lõpus ja aktiivse oleku katse lõpus;

| i) | tootepere kvalifikatsiooni puhul kvalifitseeritud konfiguratsioonide nimekiri ning kvalifitseeritud toodete katalooginumbrid või konfiguratsiooni numbrid, ning |
| --- | --- |

i)

tootepere kvalifikatsiooni puhul kvalifitseeritud konfiguratsioonide nimekiri ning kvalifitseeritud toodete katalooginumbrid või konfiguratsiooni numbrid, ning

| j) | plaatserveri puhul ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumidele vastavate ühilduvate plaadipüstikute nimekiri. |
| --- | --- |

j)

plaatserveri puhul ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumidele vastavate ühilduvate plaadipüstikute nimekiri.

| 4.3. | EPA ja Euroopa Komisjon võivad selle nimekirja vastavalt vajadusele korrapäraselt läbi vaadata, teavitades sellest sidusrühmi ja kutsudes neid läbivaatamises osalema. |
| --- | --- |

4.3.

EPA ja Euroopa Komisjon võivad selle nimekirja vastavalt vajadusele korrapäraselt läbi vaadata, teavitades sellest sidusrühmi ja kutsudes neid läbivaatamises osalema.

5.   Standardsete jõudlusandmete mõõtmine ja nõuded väljundile

5.1.   Mõõtmine ja väljund

| 5.1.1. | Serverarvuti peab andma infot sisendvõimsustarbe (W), sisselaskeõhu temperatuuri (°C) ja kõigi loogiliste protsessorite keskmise kasutamise kohta. Andmed tuleb avaldada trükituna või kasutajatele kättesaadaval kujul, mida kolmandad isikud saavad lugeda üle tavapärase võrgu, kasutades avatud haldustarkvara. Plaat- ja mitmesõlmeliste serverite ja süsteemide puhul võib andmed esitada püstiku tasandil koondatult. |
| --- | --- |

5.1.1.

Serverarvuti peab andma infot sisendvõimsustarbe (W), sisselaskeõhu temperatuuri (°C) ja kõigi loogiliste protsessorite keskmise kasutamise kohta. Andmed tuleb avaldada trükituna või kasutajatele kättesaadaval kujul, mida kolmandad isikud saavad lugeda üle tavapärase võrgu, kasutades avatud haldustarkvara. Plaat- ja mitmesõlmeliste serverite ja süsteemide puhul võib andmed esitada püstiku tasandil koondatult.

| 5.1.2. | Standardi EN 55022:2006 kohase B-klassi tootena klassifitseeritud serverarvutid on vabastatud jaotises 5.1.1 kirjeldatud sisendvõimsustarvet ja sisselaskeõhu temperatuuri käsitlevate andmete esitamise nõudest. B-klass osutab kodu- ja kodukontoriseadmetele (mõeldud kasutamiseks kodukeskkonnas). Programmi raames peavad kõik serverarvutid vastama nõuetele ja tingimustele anda aru kõigi loogiliste protsessorite kasutamisest. |
| --- | --- |

5.1.2.

Standardi EN 55022:2006 kohase B-klassi tootena klassifitseeritud serverarvutid on vabastatud jaotises 5.1.1 kirjeldatud sisendvõimsustarvet ja sisselaskeõhu temperatuuri käsitlevate andmete esitamise nõudest. B-klass osutab kodu- ja kodukontoriseadmetele (mõeldud kasutamiseks kodukeskkonnas). Programmi raames peavad kõik serverarvutid vastama nõuetele ja tingimustele anda aru kõigi loogiliste protsessorite kasutamisest.

5.2.   Aruandluse rakendamine

| 5.2.1. | Toodetes võib kasutada kas sisseehitatud komponente või lisaseadmeid, mis kuuluvad serverarvutiga ühte paketti, et teha andmed kättesaadavaks lõppkasutajatele (nt teenusprotsessor, sisseehitatud võimsustarbe arvesti või termomeeter (või muu eraldi andmevoo tehnoloogia) või eelnevalt installitud operatsioonisüsteem). |
| --- | --- |

5.2.1.

Toodetes võib kasutada kas sisseehitatud komponente või lisaseadmeid, mis kuuluvad serverarvutiga ühte paketti, et teha andmed kättesaadavaks lõppkasutajatele (nt teenusprotsessor, sisseehitatud võimsustarbe arvesti või termomeeter (või muu eraldi andmevoo tehnoloogia) või eelnevalt installitud operatsioonisüsteem).

| 5.2.2. | Eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi sisaldavad tooted peavad sisaldama kõiki vajalikke draivereid ja tarkvara, et lõppkasutajatel oleks juurdepääs käesoleva dokumendi kohastele standardandmetele. Toodetele, mis ei sisalda eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi, peavad olema lisatud trükitud dokumendid, kuidas saada juurdepääs registritele, mis sisaldavad asjaomast teavet sensorite kohta. Kõnealuse nõude täitmiseks võib esitada kas trükitud materjalid, tarnida koos serverarvutiga elektroonilised dokumendid või avaldada teabe partneri veebisaidil, kus on esitatud info serverarvuti kohta. |
| --- | --- |

5.2.2.

Eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi sisaldavad tooted peavad sisaldama kõiki vajalikke draivereid ja tarkvara, et lõppkasutajatel oleks juurdepääs käesoleva dokumendi kohastele standardandmetele. Toodetele, mis ei sisalda eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi, peavad olema lisatud trükitud dokumendid, kuidas saada juurdepääs registritele, mis sisaldavad asjaomast teavet sensorite kohta. Kõnealuse nõude täitmiseks võib esitada kas trükitud materjalid, tarnida koos serverarvutiga elektroonilised dokumendid või avaldada teabe partneri veebisaidil, kus on esitatud info serverarvuti kohta.

| 5.2.3. | Avatud ja üldkasutatava andmekogumis- ja aruandlusstandardi kättesaadavaks muutudes peaksid tootjad selle lisama oma süsteemidesse. |
| --- | --- |

5.2.3.

Avatud ja üldkasutatava andmekogumis- ja aruandlusstandardi kättesaadavaks muutudes peaksid tootjad selle lisama oma süsteemidesse.

| 5.2.4. | Täpsuse (5.3) ja näitude fikseerimise (5.4) nõuete täitmist hinnatakse komponentide tootelehtedel esitatud andmete läbivaatamise teel. Nende andmete puudumisel kasutatakse täpsuse ja näitude fikseerimise hindamiseks partneri avaldust. |
| --- | --- |

5.2.4.

Täpsuse (5.3) ja näitude fikseerimise (5.4) nõuete täitmist hinnatakse komponentide tootelehtedel esitatud andmete läbivaatamise teel. Nende andmete puudumisel kasutatakse täpsuse ja näitude fikseerimise hindamiseks partneri avaldust.

5.3.   Mõõtetäpsus

| 5.3.1. | Sisendvõimsus: mõõtmistulemuste esitamise täpsus peab olema vähemalt ±5 % tegelikust väärtusest, kusjuures iga paigaldatud toiteploki puhul peab täpsus olema maksimaalselt ±10 W (st ühegi toiteallika võimsusnäitaja esitamise täpsus ei pea kunagi olema parem kui ±10 vatti) kogu talitlusulatuses jõudeolekust täisvõimsuseni. |
| --- | --- |

5.3.1.

Sisendvõimsus: mõõtmistulemuste esitamise täpsus peab olema vähemalt ±5 % tegelikust väärtusest, kusjuures iga paigaldatud toiteploki puhul peab täpsus olema maksimaalselt ±10 W (st ühegi toiteallika võimsusnäitaja esitamise täpsus ei pea kunagi olema parem kui ±10 vatti) kogu talitlusulatuses jõudeolekust täisvõimsuseni.

| 5.3.2. | Protsessorikasutus: iga operatsioonisüsteemile nähtava loogilise protsessori puhul tuleb prognoosida keskmist kasutust ning anda sellest serverarvuti operaatorile või kasutajale teada operatsioonikeskkonna (operatsioonisüsteemi või hüperviisori) kaudu. |
| --- | --- |

5.3.2.

Protsessorikasutus: iga operatsioonisüsteemile nähtava loogilise protsessori puhul tuleb prognoosida keskmist kasutust ning anda sellest serverarvuti operaatorile või kasutajale teada operatsioonikeskkonna (operatsioonisüsteemi või hüperviisori) kaudu.

| 5.3.3. | Sisselaskeõhu temperatuur: mõõtmistulemused tuleb esitada vähemalt ±2 °C täpsusega. |
| --- | --- |

5.3.3.

Sisselaskeõhu temperatuur: mõõtmistulemused tuleb esitada vähemalt ±2 °C täpsusega.

5.4.   Näitude fikseerimise nõuded

| 5.4.1. | Sisendvõimsus ja protsessorikasutus: sisendvõimsuse ja protsessorikasutuse näidud tuleb fikseerida serverarvutisiseselt katkematu 10-sekundilise või pikema ajavahemiku jooksul. Kuni 30-sekundilise ajavahemiku jooksul tuleb serverarvutisiseselt kord 10 sekundi jooksul või tihedamini fikseerida libisev keskmine väärtus. |
| --- | --- |

5.4.1.

Sisendvõimsus ja protsessorikasutus: sisendvõimsuse ja protsessorikasutuse näidud tuleb fikseerida serverarvutisiseselt katkematu 10-sekundilise või pikema ajavahemiku jooksul. Kuni 30-sekundilise ajavahemiku jooksul tuleb serverarvutisiseselt kord 10 sekundi jooksul või tihedamini fikseerida libisev keskmine väärtus.

| 5.4.2. | Sisselaskeõhu temperatuur: sisselaskeõhu temperatuuri näit tuleb fikseerida serverarvutisiseselt iga 10 sekundi järel või tihedamini. |
| --- | --- |

5.4.2.

Sisselaskeõhu temperatuur: sisselaskeõhu temperatuuri näit tuleb fikseerida serverarvutisiseselt iga 10 sekundi järel või tihedamini.

| 5.4.3. | Ajatemplite panemine: süsteemid, milles pannakse keskkonnateabe fikseerimiseks ajatempleid, fikseerivad serverarvuti sisesed näidud iga 30 sekundi järel või tihedamini. |
| --- | --- |

5.4.3.

Ajatemplite panemine: süsteemid, milles pannakse keskkonnateabe fikseerimiseks ajatempleid, fikseerivad serverarvuti sisesed näidud iga 30 sekundi järel või tihedamini.

| 5.4.4. | Haldustarkvara: kõik fikseeritud näidud edastatakse välisele haldustarkvarale kas tellitavat tõmbemeetodit või kooskõlastatud tõukemeetodit kasutades. Kummalgi juhul vastutab andmete edastamise ajaraamistiku kindlaksmääramise eest süsteemi haldustarkvara, serverarvuti vastutab aga edastatud andmete vastavuse eest eespool kirjeldatud näitude fikseerimist ja nende ühikuid käsitlevatele nõuetele. |
| --- | --- |

5.4.4.

Haldustarkvara: kõik fikseeritud näidud edastatakse välisele haldustarkvarale kas tellitavat tõmbemeetodit või kooskõlastatud tõukemeetodit kasutades. Kummalgi juhul vastutab andmete edastamise ajaraamistiku kindlaksmääramise eest süsteemi haldustarkvara, serverarvuti vastutab aga edastatud andmete vastavuse eest eespool kirjeldatud näitude fikseerimist ja nende ühikuid käsitlevatele nõuetele.

6.   Katsetamine

6.1.   Katsemeetodid

| 6.1.1. | Serverarvutitoodete katsetamiseks kasutatakse tabelis 5 loetletud katsemeetodeid, mille abil tehakse kindlaks, kas toode vastab ENERGY STARi nõuetele.

  Tabel 5


  Katsemeetodid, et teha kindlaks toote vastavus ENERGY STARi nõuetele







  Tooteliik või komponent | Katsemeetod |
| --- | --- | --- |
| Kõik | ENERGY STAR Test Method for Computer Servers (ENERGY STARi katsemeetod serverarvutite jaoks) – läbi vaadatud märtsis 2013. |
| Kõik | Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC), serveri tõhususe hindamise vahend Server Efficiency Rating Tool (SERT), versioon 1.0.0, läbi vaadatud 26. veebruaril 2013. |

6.1.1.

Serverarvutitoodete katsetamiseks kasutatakse tabelis 5 loetletud katsemeetodeid, mille abil tehakse kindlaks, kas toode vastab ENERGY STARi nõuetele.

Tabel 5

Katsemeetodid, et teha kindlaks toote vastavus ENERGY STARi nõuetele

Tooteliik või komponent

Katsemeetod

Kõik

ENERGY STAR Test Method for Computer Servers (ENERGY STARi katsemeetod serverarvutite jaoks) – läbi vaadatud märtsis 2013.

Kõik

Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC), serveri tõhususe hindamise vahend Server Efficiency Rating Tool (SERT), versioon 1.0.0, läbi vaadatud 26. veebruaril 2013.

| 6.1.2. | Serverarvutitoodete katsetamisel peavad katsetatava seadme kõik protsessoripesad olema katse ajal täidetud.
  Kui serverarvuti ei suuda katsetamise ajal toetada kõigi protsessoripesade täitmist, tuleb süsteem täita suurimas ulatuses, mida töövõime lubab. Selliste süsteemide puhul kohaldatakse süsteemi pesade arvul põhinevat jõudeoleku võimsuse baasvaru. |
| --- | --- |

6.1.2.

Serverarvutitoodete katsetamisel peavad katsetatava seadme kõik protsessoripesad olema katse ajal täidetud.

Kui serverarvuti ei suuda katsetamise ajal toetada kõigi protsessoripesade täitmist, tuleb süsteem täita suurimas ulatuses, mida töövõime lubab. Selliste süsteemide puhul kohaldatakse süsteemi pesade arvul põhinevat jõudeoleku võimsuse baasvaru.

6.2.   Katseteks vajalik seadmete arv

Katseteks tuleb valida tüüpilised mudelid vastavalt järgmistele nõuetele.

| a) | Kui kontrollitakse üksiku tootekonfiguratsiooni vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks toode, mille ühekordset konfiguratsiooni kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega. |
| --- | --- |

a)

Kui kontrollitakse üksiku tootekonfiguratsiooni vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks toode, mille ühekordset konfiguratsiooni kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega.

| b) | Kui kontrollitakse kõigi tooteliikide tootepere vastavust nõuetele, loetakse iga jaotises 1.8.2 esitatud viie punkti puhul tüüpiliseks mudeliks tootepere üks tootekonfiguratsioon. Kõigil sellistel tüüpilistel mudelitel on ühesugused jaotises 1.8.1 esitatud tootepere ühisatribuudid. |
| --- | --- |

b)

Kui kontrollitakse kõigi tooteliikide tootepere vastavust nõuetele, loetakse iga jaotises 1.8.2 esitatud viie punkti puhul tüüpiliseks mudeliks tootepere üks tootekonfiguratsioon. Kõigil sellistel tüüpilistel mudelitel on ühesugused jaotises 1.8.1 esitatud tootepere ühisatribuudid.

6.3.   Tooteperede kvalifitseerimine

| 6.3.1. | Partnereid julgustatakse ENERGY STARi tootena kvalifitseerimiseks katsetama üksikuid tootekonfiguratsioone ja esitama nende kohta andmeid. Partner võib ühe tootepere nimetuse raames kvalifitseerida ka mitu tootekonfiguratsiooni, kui iga konfiguratsioon tooteperes vastab ühele järgmistest nõudmistest:






  a) | üksikud tooted ehitatakse samale platvormile, on märgise väärilised ja vastavad käesoleva spetsifikaadi samadele konkreetsetele nõuetele ning on kõigi omaduste poolest identsed katsetatud tüüpilise tootekonfiguratsiooniga, jättes kõrvale korpuse ja värvi, või |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Partnereid julgustatakse ENERGY STARi tootena kvalifitseerimiseks katsetama üksikuid tootekonfiguratsioone ja esitama nende kohta andmeid. Partner võib ühe tootepere nimetuse raames kvalifitseerida ka mitu tootekonfiguratsiooni, kui iga konfiguratsioon tooteperes vastab ühele järgmistest nõudmistest:

a)

üksikud tooted ehitatakse samale platvormile, on märgise väärilised ja vastavad käesoleva spetsifikaadi samadele konkreetsetele nõuetele ning on kõigi omaduste poolest identsed katsetatud tüüpilise tootekonfiguratsiooniga, jättes kõrvale korpuse ja värvi, või

| b) | üksikud tooted vastavad eespool jaotises 1.8 määratletud tootepere nõudmistele. Sellisel juhul peavad partnerid katsetama ja esitama andmed vastavalt jaotisele b. |
| --- | --- |

b)

üksikud tooted vastavad eespool jaotises 1.8 määratletud tootepere nõudmistele. Sellisel juhul peavad partnerid katsetama ja esitama andmed vastavalt jaotisele b.

| 6.3.2. | Partnerid peavad esitama võimsuse ja jõudluse andmelehe iga tootepere kohta, mis kvalifitseerimiseks esitatakse. |
| --- | --- |

6.3.2.

Partnerid peavad esitama võimsuse ja jõudluse andmelehe iga tootepere kohta, mis kvalifitseerimiseks esitatakse.

| 6.3.3. | Kvalifitseerimiseks esitatava tootepere kõik tootekonfiguratsioonid, sealhulgas tooted, mille kohta andmeid ei esitatud, peavad vastama ENERGY STARi nõuetele. |
| --- | --- |

6.3.3.

Kvalifitseerimiseks esitatava tootepere kõik tootekonfiguratsioonid, sealhulgas tooted, mille kohta andmeid ei esitatud, peavad vastama ENERGY STARi nõuetele.

7.   Jõustumiskuupäev

| 7.1. | ENERGY STARi serverarvutite spetsifikatsiooni käesoleva versiooni 2.0 jõustumiskuupäevaks määratakse lepingu jõustumiskuupäev. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal seadmel on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev, mil seade loeti lõplikult kokkupanduks. |
| --- | --- |

7.1.

ENERGY STARi serverarvutite spetsifikatsiooni käesoleva versiooni 2.0 jõustumiskuupäevaks määratakse lepingu jõustumiskuupäev. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal seadmel on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev, mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.

| 7.2. | Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

7.2.

Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul.

8.   Edasise läbivaatamise kavandamine

| 8.1. | Aktiivse oleku tõhususe kriteeriumid: EPA ja Euroopa Komisjon kavatsevad versioonis 3.0 kehtestada aktiivse oleku tõhususe kriteeriumid kõigi serverarvutite liikide puhul, mille kohta neil on piisavalt serveri tõhususe hindamise vahendi andmeid toodete adekvaatseks diferentseerimiseks. |
| --- | --- |

8.1.

Aktiivse oleku tõhususe kriteeriumid: EPA ja Euroopa Komisjon kavatsevad versioonis 3.0 kehtestada aktiivse oleku tõhususe kriteeriumid kõigi serverarvutite liikide puhul, mille kohta neil on piisavalt serveri tõhususe hindamise vahendi andmeid toodete adekvaatseks diferentseerimiseks.

| 8.2. | Vooluallikate õige dimensioneerimine: EPA ja Euroopa Komisjon uurivad versioonis 3.0 võimalusi aidata kaasa vooluallikate õigele dimensioneerimisele. |
| --- | --- |

8.2.

Vooluallikate õige dimensioneerimine: EPA ja Euroopa Komisjon uurivad versioonis 3.0 võimalusi aidata kaasa vooluallikate õigele dimensioneerimisele.

| 8.3. | Alalisvoolu-alalisvoolu-serverarvutite hõlmamine: EPA ja Euroopa Komisjon kutsuvad tootjaid üles tegema standardtõhususe hindamise organisatsiooniga koostööd, et töötada välja serveri tõhususe hindamise vahendi tugi alalisvooluserveritele, et versioonis 3.0 võiks kaaluda alalisvooluserverite kvalifitseerimist. |
| --- | --- |

8.3.

Alalisvoolu-alalisvoolu-serverarvutite hõlmamine: EPA ja Euroopa Komisjon kutsuvad tootjaid üles tegema standardtõhususe hindamise organisatsiooniga koostööd, et töötada välja serveri tõhususe hindamise vahendi tugi alalisvooluserveritele, et versioonis 3.0 võiks kaaluda alalisvooluserverite kvalifitseerimist.

| 8.4. | Täiendavate süsteemiarhitektuuride kaasamine: EPA ja Euroopa Komisjon kutsuvad tootjaid üles tegema standardtõhususe hindamise organisatsiooniga koostööd, et töötada välja serveri tõhususe hindamise vahendi tugi praegu toetamata arhitektuuridele, mis moodustavad aga märkimisväärse osa serverarvutite turust. EPA ja Euroopa Komisjon kaaluvad enne versiooni 3.0 väljatöötamist kõiki arhitektuure, mida serveri tõhususe hindamise vahend toetab. |
| --- | --- |

8.4.

Täiendavate süsteemiarhitektuuride kaasamine: EPA ja Euroopa Komisjon kutsuvad tootjaid üles tegema standardtõhususe hindamise organisatsiooniga koostööd, et töötada välja serveri tõhususe hindamise vahendi tugi praegu toetamata arhitektuuridele, mis moodustavad aga märkimisväärse osa serverarvutite turust. EPA ja Euroopa Komisjon kaaluvad enne versiooni 3.0 väljatöötamist kõiki arhitektuure, mida serveri tõhususe hindamise vahend toetab.

| 8.5. | Täiendavate liiaste toiteallikate lisafunktsiooni eemaldamine: EPA ja Euroopa Komisjon on teadlikud tehnoloogiast, mis lubab hoida liiaseid toiteallikaid ooteolekus, aktiveerides need üksnes vajaduse korral. EPA ja Euroopa Komisjon toetavad selle tehnoloogia juurutamist serverarvutites ning uurivad, kas praegune täiendavate liiaste toiteallikate lisafunktsioon on versioonis 3.0 veel vajalik. |
| --- | --- |

8.5.

Täiendavate liiaste toiteallikate lisafunktsiooni eemaldamine: EPA ja Euroopa Komisjon on teadlikud tehnoloogiast, mis lubab hoida liiaseid toiteallikaid ooteolekus, aktiveerides need üksnes vajaduse korral. EPA ja Euroopa Komisjon toetavad selle tehnoloogia juurutamist serverarvutites ning uurivad, kas praegune täiendavate liiaste toiteallikate lisafunktsioon on versioonis 3.0 veel vajalik.

| 8.6. | Nõuded välistele töötlemiskiirenditele: EPA ja Euroopa Komisjon kavatsevad välistele töötlemiskiirenditele esitatavad nõuded versioonis 3.0 läbi vaadata ja võimalik, et neid laiendada, lähtudes versioonist 2.0 kogutud väliseid töötlemiskiirendeid käsitlevatest andmetest ning võimalusest hõlmata välised töötlemiskiirendid serveri tõhususe hindamise vahendiga. |
| --- | --- |

8.6.

Nõuded välistele töötlemiskiirenditele: EPA ja Euroopa Komisjon kavatsevad välistele töötlemiskiirenditele esitatavad nõuded versioonis 3.0 läbi vaadata ja võimalik, et neid laiendada, lähtudes versioonist 2.0 kogutud väliseid töötlemiskiirendeid käsitlevatest andmetest ning võimalusest hõlmata välised töötlemiskiirendid serveri tõhususe hindamise vahendiga.

| 8.7. | Temperatuuriandmete esitamise ja katsetamise nõuded: EPA ja Euroopa Komisjon kavatsevad praegused temperatuuriandmete esitamise ja katsetamise nõuded ümber hinnata, et maksimeerida kogutud andmete väärtus nii tootjate kui ka andmekeskuste operaatorite seisukohast. |
| --- | --- |

8.7.

Temperatuuriandmete esitamise ja katsetamise nõuded: EPA ja Euroopa Komisjon kavatsevad praegused temperatuuriandmete esitamise ja katsetamise nõuded ümber hinnata, et maksimeerida kogutud andmete väärtus nii tootjate kui ka andmekeskuste operaatorite seisukohast.

A Liide

Näidisarvutused

1.   Jõudeoleku elektritarbimise nõuded

ENERGY STARi kvalifikatsiooni jõudeoleku suurima energiatarbimise nõuete kindlaksmääramiseks määrake tabelist 3 kindlaks jõudeoleku baastase, millele lisage tabelist 4 võimsuse varu (esitatud käesolevate nõuete jaotises 3.6). Allpool on esitatud näide.

Näiteks standardne ühe protsessoriga serverarvuti, 8 GB mälu, kaks kõvaketast ja kaks sisend-/väljundseadet (millest esimene kahe 1 Gbit pordiga ja teine kuue 1 Gbit pordiga).

| 1.1. | Baasvaru






  a) | Leidke allpool olevast tabelist 3 jõudeoleku baasvaru. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Baasvaru

a)

Leidke allpool olevast tabelist 3 jõudeoleku baasvaru.

| b) | Näidisserverit hinnatakse A-kategoorias ja see ei tohi ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tarbida jõudeolekus rohkem energiat kui 47,0 vatti.








  Kategooria | Paigaldatud protsessorite arv
  (# P) | Hallatav server | Jõudeoleku võimsuse baasvaru
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Ei | 47,0 |
| B | 1 | Jah | 57,0 |
| C | 2 | Ei | 92,0 |
| D | 2 | Jah | 142,0 |
| Tõrketaluvusega | 2 | Jah | 205,0 |

b)

Näidisserverit hinnatakse A-kategoorias ja see ei tohi ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tarbida jõudeolekus rohkem energiat kui 47,0 vatti.

Kategooria

Paigaldatud protsessorite arv

(# P)

Hallatav server

Jõudeoleku võimsuse baasvaru

(W)

A

1

Ei

47,0

B

1

Jah

57,0

C

2

Ei

92,0

D

2

Jah

142,0

Tõrketaluvusega

2

Jah

205,0

| 1.2. | Jõudeoleku võimsuse täiendav varu: arvutage allpool esitatud tabelist 4 lisakomponentide jõudeoleku võimsuse täiendav varu.







  Süsteemi omadus | Kohaldatakse järgmise suhtes: | Jõudeoleku võimsuse täiendav varu |
| --- | --- | --- | --- |
| Täiendavad toiteallikad | Konkreetselt liiase võimsuse saavutamiseks paigaldatud vooluallikad | 20,0 vatti vooluallika kohta |
| Kõvakettad (sealhulgas pooljuhtkettad) | Kõik paigaldatud kõvakettad | 8,0 vatti kõvaketta kohta |
| Täiendav mälu | Paigaldatud mälu, mis ületab 4 GB | 0,75 vatti GB kohta |
| Täiendav puhverdatud topeltkiirusega kanal | Paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanalid üle 8 kanali
  (ainult tõrketaluvusega serverite puhul) | 4,0 vatti puhverdatud topeltkiirusega kanali kohta |
| Täiendavad sisend-/väljundseadmed (ühe ühenduse kiirus ümardatakse lähima Gbit-ini) | Paigaldatud seadmed, millel on rohkem kui kaks porti kiirusega üle 1 Gbit, Ethernet emaplaadil | < 1 Gbit: ei kohaldata
  = 1 Gbit: 2,0 vatti / aktiivne port
  > 1 Gbit kuni < 10 Gbit: 4,0 vatti / aktiivne port
  ≥ 10 Gbit: 8,0 vatti / aktiivne port |

1.2.

Jõudeoleku võimsuse täiendav varu: arvutage allpool esitatud tabelist 4 lisakomponentide jõudeoleku võimsuse täiendav varu.

Süsteemi omadus

Kohaldatakse järgmise suhtes:

Jõudeoleku võimsuse täiendav varu

Täiendavad toiteallikad

Konkreetselt liiase võimsuse saavutamiseks paigaldatud vooluallikad

20,0 vatti vooluallika kohta

Kõvakettad (sealhulgas pooljuhtkettad)

Kõik paigaldatud kõvakettad

8,0 vatti kõvaketta kohta

Täiendav mälu

Paigaldatud mälu, mis ületab 4 GB

0,75 vatti GB kohta

Täiendav puhverdatud topeltkiirusega kanal

Paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanalid üle 8 kanali

(ainult tõrketaluvusega serverite puhul)

4,0 vatti puhverdatud topeltkiirusega kanali kohta

Täiendavad sisend-/väljundseadmed (ühe ühenduse kiirus ümardatakse lähima Gbit-ini)

Paigaldatud seadmed, millel on rohkem kui kaks porti kiirusega üle 1 Gbit, Ethernet emaplaadil

< 1 Gbit: ei kohaldata

= 1 Gbit: 2,0 vatti / aktiivne port

> 1 Gbit kuni < 10 Gbit: 4,0 vatti / aktiivne port

≥ 10 Gbit: 8,0 vatti / aktiivne port

| a) | Näidisserveril on kaks kõvaketast. Kahe kõvaketta tõttu suurendatakse varu 16,0 vati võrra (2 kõvaketast × 8,0 vatti). |
| --- | --- |

a)

Näidisserveril on kaks kõvaketast. Kahe kõvaketta tõttu suurendatakse varu 16,0 vati võrra (2 kõvaketast × 8,0 vatti).

| b) | Näidisserveri mälumaht ületab baaskonfiguratsiooni 4 GB võrra. Mälu tõttu suurendatakse varu 3,0 vati võrra (4 täiendavat GB × 0,75 vatti/GB). |
| --- | --- |

b)

Näidisserveri mälumaht ületab baaskonfiguratsiooni 4 GB võrra. Mälu tõttu suurendatakse varu 3,0 vati võrra (4 täiendavat GB × 0,75 vatti/GB).

| c) | Näidisserveril on üks sisend-/väljundkaart, mis ei kvalifitseeru lisafunktsioonina: esimesel seadmel on vaid kaks Etherneti porti, mis ei ületa kahe pordi piiri. Serveri teine seade kvalifitseerub lisafunktsioonina: seadme tõttu suurendatakse serveri varu 12,0 vati võrra (kuus 1Gbit porti × 2,0 vatti / aktiivne port). |
| --- | --- |

c)

Näidisserveril on üks sisend-/väljundkaart, mis ei kvalifitseeru lisafunktsioonina: esimesel seadmel on vaid kaks Etherneti porti, mis ei ületa kahe pordi piiri. Serveri teine seade kvalifitseerub lisafunktsioonina: seadme tõttu suurendatakse serveri varu 12,0 vati võrra (kuus 1Gbit porti × 2,0 vatti / aktiivne port).

| 1.3. | Arvutage lõplik jõudeoleku varu, liites baasvaru ja täiendava võimsusvaru. Kvalifitseerumiseks võib näidissüsteem jõudeolekus tarbida kuni 78,0 vatti (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W). |
| --- | --- |

1.3.

Arvutage lõplik jõudeoleku varu, liites baasvaru ja täiendava võimsusvaru. Kvalifitseerumiseks võib näidissüsteem jõudeolekus tarbida kuni 78,0 vatti (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W).

2.   Jõudeoleku võimsuse täiendav varu – toiteallikad

Järgnevad näited illustreerivad täiendavate toiteallikate jõudeoleku võimsuse varu.

| 2.1. | Kui serverarvuti vajab tööks kaht toiteallikat ja konfiguratsioonis on paigaldatud kolm toiteallikat, suurendataks serverarvuti jõudeoleku võimsuse varu 20,0 vati võrra. |
| --- | --- |

2.1.

Kui serverarvuti vajab tööks kaht toiteallikat ja konfiguratsioonis on paigaldatud kolm toiteallikat, suurendataks serverarvuti jõudeoleku võimsuse varu 20,0 vati võrra.

| 2.2. | Kui sama serverarvuti tarnitaks nelja paigaldatud toiteallikaga, suurendataks jõudeoleku võimsuse varu 40,0 vati võrra. |
| --- | --- |

2.2.

Kui sama serverarvuti tarnitaks nelja paigaldatud toiteallikaga, suurendataks jõudeoleku võimsuse varu 40,0 vati võrra.

3.   Jõudeoleku võimsuse täiendav varu – täiendav puhverdatud topeltkiirusega kanal

Järgnevad näited illustreerivad täiendavate puhverdatud topeltkiirusega kanalite jõudeoleku võimsuse varu.

| 3.1. | Kui tõrketaluvusega serverarvuti tarnitakse kuue paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanaliga, siis serveri jõudeoleku võimsuse täiendavat varu ei suurendata. |
| --- | --- |

3.1.

Kui tõrketaluvusega serverarvuti tarnitakse kuue paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanaliga, siis serveri jõudeoleku võimsuse täiendavat varu ei suurendata.

| 3.2. | Kui sama tõrketaluvusega server tarnitaks aga 16 paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanaliga, siis suureneks selle jõudeoleku võimsuse täiendav varu 32,0 vati võrra (esimesed 8 kanalit = täiendavat varu ei suurendata, teised 8 kanalit = 4,0 vatti × 8 puhverdatud topeltkiirusega kanalit). |
| --- | --- |

3.2.

Kui sama tõrketaluvusega server tarnitaks aga 16 paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanaliga, siis suureneks selle jõudeoleku võimsuse täiendav varu 32,0 vati võrra (esimesed 8 kanalit = täiendavat varu ei suurendata, teised 8 kanalit = 4,0 vatti × 8 puhverdatud topeltkiirusega kanalit).

B liide

Tõrketaluvusega serverite määratlemine

| 1. | Protsessori töökindlus, käideldavus ja teenindavus ning skaleeritavus. Seade peab toetama kõiki järgmisi omadusi:






  1.1. | Protsessori töökindlus, käideldavus ja teenindavus: Protsessor peab suutma tuvastada, parandada ja isoleerida andmevigu, vastavalt kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | vigade tuvastamine L1 vahemäludes, kataloogides ja aadressi transleerimise puhvrites, kasutades paarsuskaitset; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Protsessori töökindlus, käideldavus ja teenindavus ning skaleeritavus. Seade peab toetama kõiki järgmisi omadusi:

1.1.

Protsessori töökindlus, käideldavus ja teenindavus: Protsessor peab suutma tuvastada, parandada ja isoleerida andmevigu, vastavalt kõigile järgmistele tingimustele:

a)

vigade tuvastamine L1 vahemäludes, kataloogides ja aadressi transleerimise puhvrites, kasutades paarsuskaitset;

| b) | ühe biti veaparandus (või parem), kasutades muudetud andmeid sisaldavate vahemälude peal veaparanduskoodi. Parandatud andmed edastatakse vastuvõtjale (st veaparandust ei kasutata üksnes taustpuhastuseks); |
| --- | --- |

b)

ühe biti veaparandus (või parem), kasutades muudetud andmeid sisaldavate vahemälude peal veaparanduskoodi. Parandatud andmed edastatakse vastuvõtjale (st veaparandust ei kasutata üksnes taustpuhastuseks);

| c) | veataaste ja vigade isoleerimine, kasutades 1) uusi katseid ja taastet protsessori kontrollpunktides, 2) rikutud andmete tähistamist (märgendamist) ja siltide levitamist või 3) mõlemat. Mehhanismid käsivad operatsioonisüsteemil või hüperviisoril isoleerida viga konkreetses protsessis või sektsioonis, vähendades nii vajadust süsteemi taaskäivitamise järele; ning |
| --- | --- |

c)

veataaste ja vigade isoleerimine, kasutades 1) uusi katseid ja taastet protsessori kontrollpunktides, 2) rikutud andmete tähistamist (märgendamist) ja siltide levitamist või 3) mõlemat. Mehhanismid käsivad operatsioonisüsteemil või hüperviisoril isoleerida viga konkreetses protsessis või sektsioonis, vähendades nii vajadust süsteemi taaskäivitamise järele; ning

| d) | 1) suutlikkus autonoomseteks vealeevendusmeetmeteks protsessori riistvaras, näiteks vahemälu tõrkuvate osade väljalülitamine, 2) ennetava tõrkeanalüüsi tugi, st operatsioonisüsteemile, hüperviisorile või teenusprotsessorile teatatakse vigade asukoht ja/või algpõhjus või 3) mõlemad. |
| --- | --- |

d)

1) suutlikkus autonoomseteks vealeevendusmeetmeteks protsessori riistvaras, näiteks vahemälu tõrkuvate osade väljalülitamine, 2) ennetava tõrkeanalüüsi tugi, st operatsioonisüsteemile, hüperviisorile või teenusprotsessorile teatatakse vigade asukoht ja/või algpõhjus või 3) mõlemad.

| 1.2. | Tõrketaluvusega ja skaleeritavates serverites kasutatav protsessoritehnoloogia on loodud pakkuma täiendavat suutlikkust ja funktsionaalsust ilma täiendavate kiibistiketa, võimaldades konstrueerida nelja või enama protsessoripesaga süsteeme. Protsessoritel on täiendav taristu täiendavate sisseehitatud protsessorisiinide toetamiseks, et toetada suuremate süsteemide vajadusi. |
| --- | --- |

1.2.

Tõrketaluvusega ja skaleeritavates serverites kasutatav protsessoritehnoloogia on loodud pakkuma täiendavat suutlikkust ja funktsionaalsust ilma täiendavate kiibistiketa, võimaldades konstrueerida nelja või enama protsessoripesaga süsteeme. Protsessoritel on täiendav taristu täiendavate sisseehitatud protsessorisiinide toetamiseks, et toetada suuremate süsteemide vajadusi.

| 1.3. | Server pakub suure ribalaiusega sisend-/väljundseadmete liideseid, et ühendada väliseid sisend-/väljundseadmete laiendusseadmeid või eemal asuvaid sisend-/väljundseadmeid, vähendamata nende protsessoripesade arvu, mida on võimalik ühendada. Tegu võib olla omandiõigusega kaitstud liidestega või standardliidestega nagu PCIe. Nende pesade toetamiseks mõeldud kõrgjõudlusega sisend-/väljundseadmete kontroller võib olla integreeritud peamise protsessori pessa või süsteemiplaadile. |
| --- | --- |

1.3.

Server pakub suure ribalaiusega sisend-/väljundseadmete liideseid, et ühendada väliseid sisend-/väljundseadmete laiendusseadmeid või eemal asuvaid sisend-/väljundseadmeid, vähendamata nende protsessoripesade arvu, mida on võimalik ühendada. Tegu võib olla omandiõigusega kaitstud liidestega või standardliidestega nagu PCIe. Nende pesade toetamiseks mõeldud kõrgjõudlusega sisend-/väljundseadmete kontroller võib olla integreeritud peamise protsessori pessa või süsteemiplaadile.

| 2. | Mälu töökindlus, käideldavus ja teenindavus ning mastaabitavus. Olemas peavad olema kõik järgmised omadused ja funktsioonid:






  a) | pakub laiendatud veaparanduskoodi kaudu mäluvigade tuvastamist ja taastet; |
| --- | --- | --- |

2.

Mälu töökindlus, käideldavus ja teenindavus ning mastaabitavus. Olemas peavad olema kõik järgmised omadused ja funktsioonid:

a)

pakub laiendatud veaparanduskoodi kaudu mäluvigade tuvastamist ja taastet;

| b) | neljakordsetes puhverdatud kaherealistes mälumoodulites kahe sama taseme naaberkiibi tõrketaaste; |
| --- | --- |

b)

neljakordsetes puhverdatud kaherealistes mälumoodulites kahe sama taseme naaberkiibi tõrketaaste;

| c) | mälu migratsioon: tõrkuva mälu saab ennetavalt ümber jaotada ja andmed migreerida kasutatavasse mällu. Seda on võimalik rakendada puhverdatud kaherealiste mälumoodulite või loogiliste mäluplokkide teralisuse suhtes. Alternatiivina on võimalik mälu ka peegeldada; |
| --- | --- |

c)

mälu migratsioon: tõrkuva mälu saab ennetavalt ümber jaotada ja andmed migreerida kasutatavasse mällu. Seda on võimalik rakendada puhverdatud kaherealiste mälumoodulite või loogiliste mäluplokkide teralisuse suhtes. Alternatiivina on võimalik mälu ka peegeldada;

| d) | kasutab protsessori ja mälu kiiremate ühenduste ning aeglasemate topeltkiirusega kanalisse paigaldatud puhverdatud kaherealiste mälumoodulite ühendamiseks mälupuhvreid. Mälupuhver võib olla eraldi autonoomne puhverkiip, mis on integreeritud süsteemiplaati või selleks ettenähtud mälukaartidesse. Puhverdatud kaherealiste mälumoodulite toe laiendamiseks tuleb kasutada puhverkiipi, mis võimaldab suuremat mälumahtu, kuna toetab suurema mahutavusega puhverdatud kaherealisi mälumooduleid, suuremat arvu puhverdatud kaherealiste mälumoodulite pesasid mälukanali kohta ning suuremat mälu ribalaiust mälukanali kohta kui otse ühendatud puhverdatud kaherealiste mälumoodulite puhul. Mälumoodulid võivad olla ka konkreetselt selleks otstarbeks konstrueeritud, sellisel juhul on mälupuhvrid ja dünaamilise muutmälu kiibid integreeritud ühele kaardile; |
| --- | --- |

d)

kasutab protsessori ja mälu kiiremate ühenduste ning aeglasemate topeltkiirusega kanalisse paigaldatud puhverdatud kaherealiste mälumoodulite ühendamiseks mälupuhvreid. Mälupuhver võib olla eraldi autonoomne puhverkiip, mis on integreeritud süsteemiplaati või selleks ettenähtud mälukaartidesse. Puhverdatud kaherealiste mälumoodulite toe laiendamiseks tuleb kasutada puhverkiipi, mis võimaldab suuremat mälumahtu, kuna toetab suurema mahutavusega puhverdatud kaherealisi mälumooduleid, suuremat arvu puhverdatud kaherealiste mälumoodulite pesasid mälukanali kohta ning suuremat mälu ribalaiust mälukanali kohta kui otse ühendatud puhverdatud kaherealiste mälumoodulite puhul. Mälumoodulid võivad olla ka konkreetselt selleks otstarbeks konstrueeritud, sellisel juhul on mälupuhvrid ja dünaamilise muutmälu kiibid integreeritud ühele kaardile;

| e) | kasutab protsessorite ja mälupuhvrite vahel tõrketaluvusega ühendusi, kasutusel on ühenduse juhuvigadest taastumise mehhanismid, ning |
| --- | --- |

e)

kasutab protsessorite ja mälupuhvrite vahel tõrketaluvusega ühendusi, kasutusel on ühenduse juhuvigadest taastumise mehhanismid, ning

| f) | radade säästmine protsessorite ja mälude vahelistes ühendustes. Püsiva vea korral on võimalik kasutada raja tõrkesiirdeks vähemalt üht vaba rada. |
| --- | --- |

f)

radade säästmine protsessorite ja mälude vahelistes ühendustes. Püsiva vea korral on võimalik kasutada raja tõrkesiirdeks vähemalt üht vaba rada.

| 3. | Toiteallika töökindlus, käideldavus ja teenindavus. Kõik serverarvutisse paigaldatud või sellega tarnitavad toiteplokid peavad olema liiased ja üheaegselt hooldatavad. Liiased ja parandatavad komponendid võivad olla paigaldatud ka ühte füüsilisse toiteallikasse, kuid nad peavad olema parandatavad ilma, et süsteem tuleks välja lülitada. Peab olema tagatud tugi süsteemi käitamiseks piiratud olekus, kui toitega varustamise võime on piiratud toiteallikate tõrgete või sisendvõimsuse kao tõttu. |
| --- | --- |

3.

Toiteallika töökindlus, käideldavus ja teenindavus. Kõik serverarvutisse paigaldatud või sellega tarnitavad toiteplokid peavad olema liiased ja üheaegselt hooldatavad. Liiased ja parandatavad komponendid võivad olla paigaldatud ka ühte füüsilisse toiteallikasse, kuid nad peavad olema parandatavad ilma, et süsteem tuleks välja lülitada. Peab olema tagatud tugi süsteemi käitamiseks piiratud olekus, kui toitega varustamise võime on piiratud toiteallikate tõrgete või sisendvõimsuse kao tõttu.

| 4. | Temperatuurihalduse ja jahutuse töökindlus, käideldavus ja teenindavus. Kõik aktiivsed jahutuskomponendid, näiteks ventilaatorid ja vedelikjahutus, peavad olema liiased ja üheaegselt hooldatavad. Protsessorikompleksil peavad olema mehhanismid, mis võimaldavad temperatuuriprobleemide korral töövõimsust vähendada. Peab olema tagatud tugi süsteemi käitamiseks piiratud olekus, kui süsteemi komponentides tuvastatakse temperatuuriprobleem. |
| --- | --- |

4.

Temperatuurihalduse ja jahutuse töökindlus, käideldavus ja teenindavus. Kõik aktiivsed jahutuskomponendid, näiteks ventilaatorid ja vedelikjahutus, peavad olema liiased ja üheaegselt hooldatavad. Protsessorikompleksil peavad olema mehhanismid, mis võimaldavad temperatuuriprobleemide korral töövõimsust vähendada. Peab olema tagatud tugi süsteemi käitamiseks piiratud olekus, kui süsteemi komponentides tuvastatakse temperatuuriprobleem.

| 5. | Süsteemi tõrketaluvus – server vastab vähemalt kuuele järgmisele tingimusele:






  a) | liiaste salvestuskontrollerite tugi või liiane tee välise salvestusseadme juurde; |
| --- | --- | --- |

5.

Süsteemi tõrketaluvus – server vastab vähemalt kuuele järgmisele tingimusele:

a)

liiaste salvestuskontrollerite tugi või liiane tee välise salvestusseadme juurde;

| b) | liiased teenusprotsessorid; |
| --- | --- |

b)

liiased teenusprotsessorid;

| c) | liiased alalisvoolu-alalisvoolu-regulaatori järgud pärast toiteallikate väljundeid; |
| --- | --- |

c)

liiased alalisvoolu-alalisvoolu-regulaatori järgud pärast toiteallikate väljundeid;

| d) | serveri riistvara toetab käitusaja protsessori vabastamist; |
| --- | --- |

d)

serveri riistvara toetab käitusaja protsessori vabastamist;

| e) | sisend-/väljundseadmete adapterid või kõvakettad on käigult vahetatavad; |
| --- | --- |

e)

sisend-/väljundseadmete adapterid või kõvakettad on käigult vahetatavad;

| f) | pakub protsessori ja mälu või protsessorite omavahelistes ühendustes otspunktide vahel siinivigade korduskatseid; |
| --- | --- |

f)

pakub protsessori ja mälu või protsessorite omavahelistes ühendustes otspunktide vahel siinivigade korduskatseid;

| g) | toetab riistvarakomponentide laiendamist/eemaldamist võrgus olles, ilma et operatsioonisüsteemi oleks vaja alglaadida („tellitavad” omadused); |
| --- | --- |

g)

toetab riistvarakomponentide laiendamist/eemaldamist võrgus olles, ilma et operatsioonisüsteemi oleks vaja alglaadida („tellitavad” omadused);

| h) | protsessoripesa migratsioon: hüperviisori ja/või operatsioonisüsteemi toel on võimalik protsessoripesaga seonduvad ülesanded migreerida teise protsessoripessa ilma, et süsteemi oleks vaja taaskäivitada; |
| --- | --- |

h)

protsessoripesa migratsioon: hüperviisori ja/või operatsioonisüsteemi toel on võimalik protsessoripesaga seonduvad ülesanded migreerida teise protsessoripessa ilma, et süsteemi oleks vaja taaskäivitada;

| i) | selleks et vähendada parandamatute vigade tõenäosust, on vigade ennetavaks avastamiseks ja parandamiseks sisse lülitatud mälupatrull või taustpuhastus ning |
| --- | --- |

i)

selleks et vähendada parandamatute vigade tõenäosust, on vigade ennetavaks avastamiseks ja parandamiseks sisse lülitatud mälupatrull või taustpuhastus ning

| j) | sisemiste andmekandjate tõrketaluvus: tõrketaluvusega süsteemide põhikonfiguratsioonis on mingit liiki sõltumatute ketaste liiasmassiivi (RAID) riistvara, milleks võib kasutada kas süsteemiplaadi tuge või konkreetset pesa RAIDi kontrollerkaardi jaoks, et toetada serverarvuti sisemisi ajameid. |
| --- | --- |

j)

sisemiste andmekandjate tõrketaluvus: tõrketaluvusega süsteemide põhikonfiguratsioonis on mingit liiki sõltumatute ketaste liiasmassiivi (RAID) riistvara, milleks võib kasutada kas süsteemiplaadi tuge või konkreetset pesa RAIDi kontrollerkaardi jaoks, et toetada serverarvuti sisemisi ajameid.

| 6. | Süsteemi skaleeritavus – serverarvuti vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | suurem mälumaht: ≥8 DDR3 või DDR4 puhverdatud kaherealise mälumooduli porti pesa kohta, tõrketaluvusega ühendustega protsessoripesa ja mälupuhvrite vahel; ning |
| --- | --- | --- |

6.

Süsteemi skaleeritavus – serverarvuti vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

suurem mälumaht: ≥8 DDR3 või DDR4 puhverdatud kaherealise mälumooduli porti pesa kohta, tõrketaluvusega ühendustega protsessoripesa ja mälupuhvrite vahel; ning

| b) | suurem sisend-/väljundseadmetega laiendatavus: laiema baasiga sisend-/väljundseadmete taristu ja suurema arvu sisend-/väljundpesade tugi. Ette on nähtud vähemalt 32 selleks mõeldud PCIe teise põlvkonna rada või samaväärne sisend-/väljundseadmete ribalaius, kusjuures vähemalt üks x16 pesa või muu selleks mõeldud liides välise PCIe, autoriõigustega kaitstud sisend-/väljundseadmete liidese või muu tööstusstandardile vastava sisend-/väljundseadmete liidese toetamiseks. |
| --- | --- |

b)

suurem sisend-/väljundseadmetega laiendatavus: laiema baasiga sisend-/väljundseadmete taristu ja suurema arvu sisend-/väljundpesade tugi. Ette on nähtud vähemalt 32 selleks mõeldud PCIe teise põlvkonna rada või samaväärne sisend-/väljundseadmete ribalaius, kusjuures vähemalt üks x16 pesa või muu selleks mõeldud liides välise PCIe, autoriõigustega kaitstud sisend-/väljundseadmete liidese või muu tööstusstandardile vastava sisend-/väljundseadmete liidese toetamiseks.

C Liide

Katsemeetod

1.   Ülevaade

Serverarvuteid käsitlevate ENERGY STARi tootespetsifikaadi nõuetele vastavuse kindlaksmääramiseks ning katseandmete hankimiseks, et esitada jõude- ja aktiivse oleku võimsustarve ENERGY STARi võimsuse ja jõudluse andmelehel, kasutatakse järgmist katsemeetodit.

2.   Kohaldamine

Järgmist katsemeetodit kohaldatakse kõigi toodete suhtes, mida on võimalik kvalifitseerida ENERGY STARi tootespetsifikaadile vastava serverarvutina.

3.   Mõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, on kõik käesolevas dokumendis kasutatud terminid kooskõlas mõistetega, mida on kasutatud serverarvuteid käsitlevas ENERGY STARi tootespetsifikaadis.

4.   Katsetingimused

| 4.1. | Sisendvõimsus: vastavalt tabelitele 6 ja 7. Sisendvoolu sagedused on esitatud tabelis 8.

  Tabel 6


  Kuni 1 500-vatise nimivõimsusega toodete sisendvõimsuse nõuded









  Tooteliik | Toitepinge | Pinge tolerantsipiirid | Harmooniliste komponentide suurim summaarne moonutustegur |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühe väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteplokkidega serverid | 230 volti (V) vahelduvvool või 115 V vahelduvvool (11) | +/– 1,0 % | 2,0 % |
| Mitme väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikatega serverarvutid | 230 V vahelduvvool või 115 V vahelduvvool (11) |
| Vahelduvvoolu-alalisvoolu fakultatiivsed katsetingimused (Jaapani turg) | Vahelduvvoolu pinge 100 V |
| Kolmefaasilised serverid (Põhja-Ameerika turg) | Vahelduvvoolu pinge 208 V |
| Kolmefaasilised serverid (Euroopa turg) | Vahelduvvoolu pinge 400 V |

4.1.

Sisendvõimsus: vastavalt tabelitele 6 ja 7. Sisendvoolu sagedused on esitatud tabelis 8.

Tabel 6

Kuni 1 500-vatise nimivõimsusega toodete sisendvõimsuse nõuded

Tooteliik

Toitepinge

Pinge tolerantsipiirid

Harmooniliste komponentide suurim summaarne moonutustegur

Ühe väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteplokkidega serverid

230 volti (V) vahelduvvool või 115 V vahelduvvool (11)

+/– 1,0 %

2,0 %

Mitme väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikatega serverarvutid

230 V vahelduvvool või 115 V vahelduvvool (11)

Vahelduvvoolu-alalisvoolu fakultatiivsed katsetingimused (Jaapani turg)

Vahelduvvoolu pinge 100 V

Kolmefaasilised serverid (Põhja-Ameerika turg)

Vahelduvvoolu pinge 208 V

Kolmefaasilised serverid (Euroopa turg)

Vahelduvvoolu pinge 400 V

Tabel 7

Suurema kui 1 500-vatise nimivõimsusega toodete sisendvõimsuse nõuded

| Tooteliik | Toitepinge | Pinge tolerantsipiirid | Harmooniliste komponentide suurim summaarne moonutustegur |
| --- | --- | --- | --- |
| Ühe väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikatega serverid | 230 V vahelduvvool või 115 V vahelduvvool (11) | +/– 4,0 % | 5,0 % |
| Mitme väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikatega serverarvutid | 230 V vahelduvvool või 115 V vahelduvvool (11) |
| Vahelduvvoolu-alalisvoolu fakultatiivsed katsetingimused (Jaapani turg) | Vahelduvvoolu pinge 100 V |
| Kolmefaasilised serverid
  (Põhja-Ameerika turg) | Vahelduvvoolu pinge 208 V |
| Kolmefaasilised serverid (Euroopa turg) | Vahelduvvoolu pinge 400 V |

Tooteliik

Toitepinge

Pinge tolerantsipiirid

Harmooniliste komponentide suurim summaarne moonutustegur

Ühe väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikatega serverid

230 V vahelduvvool või 115 V vahelduvvool (11)

+/– 4,0 %

5,0 %

Mitme väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikatega serverarvutid

230 V vahelduvvool või 115 V vahelduvvool (11)

Vahelduvvoolu-alalisvoolu fakultatiivsed katsetingimused (Jaapani turg)

Vahelduvvoolu pinge 100 V

Kolmefaasilised serverid

(Põhja-Ameerika turg)

Vahelduvvoolu pinge 208 V

Kolmefaasilised serverid (Euroopa turg)

Vahelduvvoolu pinge 400 V

Tabel 8

Kõigi toodete sisendsageduse nõuded

| Toitepinge | Sagedus | Sageduse tolerantsipiirid |
| --- | --- | --- |
| Vahelduvvoolu pinge 100 V | 50 hertsi (Hz) või 60 Hz | ± 1,0 % |
| Vahelduvvoolu pinge 115 V | 60 Hz |
| Vahelduvvoolu pinge 230 V | 50 Hz või 60 Hz |
| Kolmefaasiline
  (Põhja-Ameerika turg) | 60 Hz |
| Kolmefaasiline
  (Euroopa turg) | 50 Hz |

Toitepinge

Sagedus

Sageduse tolerantsipiirid

Vahelduvvoolu pinge 100 V

50 hertsi (Hz) või 60 Hz

± 1,0 %

Vahelduvvoolu pinge 115 V

60 Hz

Vahelduvvoolu pinge 230 V

50 Hz või 60 Hz

Kolmefaasiline

(Põhja-Ameerika turg)

60 Hz

Kolmefaasiline

(Euroopa turg)

50 Hz

| 4.2. | Ümbritseva õhu temperatuur peab olema 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.2.

Ümbritseva õhu temperatuur peab olema 25 ± 5 °C.

| 4.3. | Suhteline õhuniiskus peab olema 15–80 %. |
| --- | --- |

4.3.

Suhteline õhuniiskus peab olema 15–80 %.

| 4.4. | Võimsuse analüsaator: fikseerib võimsuse tegeliku ruutkeskmise väärtuse ja vähemalt kaks järgmist parameetrit: pinge, vool ja võimsustegur. Võimsuse analüsaatoritel on järgmised tunnused.






  a) | Vastavus: võimsuse analüsaator valitakse võimsuse mõõtmise seadmete nimekirjast, mis on loetletud serveri tõhususe hindamise vahendi (Server Efficiency Rating Tool ehk SERTTM) (12) disainidokumendis 1.0.0 (13). |
| --- | --- | --- |

4.4.

Võimsuse analüsaator: fikseerib võimsuse tegeliku ruutkeskmise väärtuse ja vähemalt kaks järgmist parameetrit: pinge, vool ja võimsustegur. Võimsuse analüsaatoritel on järgmised tunnused.

a)

Vastavus: võimsuse analüsaator valitakse võimsuse mõõtmise seadmete nimekirjast, mis on loetletud serveri tõhususe hindamise vahendi (Server Efficiency Rating Tool ehk SERTTM) (12) disainidokumendis 1.0.0 (13).

| b) | Kalibreerimine: analüsaator peab olema kalibreeritud katsekuupäevale eelneva aasta jooksul standardi kohaselt, mis on pärit USA riiklikust teadus- ja tehnikainstituudist või muu riigi vastavast riiklikust metroloogiainstituudist. |
| --- | --- |

b)

Kalibreerimine: analüsaator peab olema kalibreeritud katsekuupäevale eelneva aasta jooksul standardi kohaselt, mis on pärit USA riiklikust teadus- ja tehnikainstituudist või muu riigi vastavast riiklikust metroloogiainstituudist.

| c) | Amplituuditegur: kättesaadav voolu amplituuditegur on 3 või enam hinnatava vooluvahemiku väärtusel. Analüsaator, mis amplituuditeguri hetkeväärtust ei näita, peab suutma mõõta voolutugevuse piiki, mis on ühe sekundi jooksul mõõdetud suurimast voolutugevusest vähemalt kolm korda suurem. |
| --- | --- |

c)

Amplituuditegur: kättesaadav voolu amplituuditegur on 3 või enam hinnatava vooluvahemiku väärtusel. Analüsaator, mis amplituuditeguri hetkeväärtust ei näita, peab suutma mõõta voolutugevuse piiki, mis on ühe sekundi jooksul mõõdetud suurimast voolutugevusest vähemalt kolm korda suurem.

| d) | väikseim sageduskaja: 3,0 kHz. |
| --- | --- |

d)

väikseim sageduskaja: 3,0 kHz.

| e) | väikseim mõõtetäpsus:






  1) | alla 10-vatiste mõõteväärtuste puhul 0,01 vatti; |
| --- | --- | --- |

e)

väikseim mõõtetäpsus:

1)

alla 10-vatiste mõõteväärtuste puhul 0,01 vatti;

| 2) | 0,1 W, kui mõõteväärtused on 10 W kuni 100 W, ning |
| --- | --- |

2)

0,1 W, kui mõõteväärtused on 10 W kuni 100 W, ning

| 3) | 1,0 W, kui mõõteväärtused on üle 100 W. |
| --- | --- |

3)

1,0 W, kui mõõteväärtused on üle 100 W.

| f) | Logimine: võimsuse mõõtmisel (vattides) toetab analüsaator fikseerimise sagedust, mis on vähemalt üks näit sekundis. Analüsaatori andmete keskväärtuse leidmise sagedus võrdub näidu fikseerimise sagedusega. Andmete keskväärtuse leidmise sagedus on määratletud ajavahemikuna, mille jooksul näidu esitamiseks leitakse analüsaatori kiire mõõtmiselektroonika poolt fikseeritud kõigi näitude keskväärtus. |
| --- | --- |

f)

Logimine: võimsuse mõõtmisel (vattides) toetab analüsaator fikseerimise sagedust, mis on vähemalt üks näit sekundis. Analüsaatori andmete keskväärtuse leidmise sagedus võrdub näidu fikseerimise sagedusega. Andmete keskväärtuse leidmise sagedus on määratletud ajavahemikuna, mille jooksul näidu esitamiseks leitakse analüsaatori kiire mõõtmiselektroonika poolt fikseeritud kõigi näitude keskväärtus.

| g) | Mõõtetäpsus: analüsaator mõõdab võimsust kogutäpsusega, mis on kõigi fikseeritud võimsusnäitajate puhul 1 % või parem. |
| --- | --- |

g)

Mõõtetäpsus: analüsaator mõõdab võimsust kogutäpsusega, mis on kõigi fikseeritud võimsusnäitajate puhul 1 % või parem.

| 4.5. | Temperatuurianduril on järgmised tunnused:






  a) | Vastavus: temperatuuriandur valitakse temperatuuri mõõteseadmete nimekirjast, mis on loetletud serveri tõhususe hindamise vahendi disainidokumendis 1.0.0. |
| --- | --- | --- |

4.5.

Temperatuurianduril on järgmised tunnused:

a)

Vastavus: temperatuuriandur valitakse temperatuuri mõõteseadmete nimekirjast, mis on loetletud serveri tõhususe hindamise vahendi disainidokumendis 1.0.0.

| b) | Logimine: anduri minimaalne näitude fikseerimise sagedus on neli korda minutis. |
| --- | --- |

b)

Logimine: anduri minimaalne näitude fikseerimise sagedus on neli korda minutis.

| c) | Mõõtetäpsus: temperatuuri peab mõõtma (õhuvoolu suunas) kuni 50 mm kaugusel katsetatava seadme peamise õhuvoolu sisenemise ava ees ja andur peab selle esitama üldise täpsusega ±0,5 °C või täpsemalt. |
| --- | --- |

c)

Mõõtetäpsus: temperatuuri peab mõõtma (õhuvoolu suunas) kuni 50 mm kaugusel katsetatava seadme peamise õhuvoolu sisenemise ava ees ja andur peab selle esitama üldise täpsusega ±0,5 °C või täpsemalt.

| 4.6. | Aktiivse oleku katsetamise vahend: standardite täitmise hindamise organisatsiooni (Standard Performance Evaluation Corporation ehk SPEC) (14) serveri tõhususe hindamise vahend Server Efficiency Rating Tool (SERT), versioon 1.0.0. |
| --- | --- |

4.6.

Aktiivse oleku katsetamise vahend: standardite täitmise hindamise organisatsiooni (Standard Performance Evaluation Corporation ehk SPEC) (14) serveri tõhususe hindamise vahend Server Efficiency Rating Tool (SERT), versioon 1.0.0.

| 4.7. | Kontrollersüsteem: selleks võib olla server, laua- või sülearvuti ning seda kasutatakse võimsus- ja temperatuuriandmete fikseerimiseks.






  a) | Võimsuse analüsaator ja temperatuuriandur on ühendatud kontrollersüsteemiga. |
| --- | --- | --- |

4.7.

Kontrollersüsteem: selleks võib olla server, laua- või sülearvuti ning seda kasutatakse võimsus- ja temperatuuriandmete fikseerimiseks.

a)

Võimsuse analüsaator ja temperatuuriandur on ühendatud kontrollersüsteemiga.

| b) | Kontrollersüsteem ja katsetatav seade ühendatakse üksteisega Etherneti võrgu kommutaatori kaudu. |
| --- | --- |

b)

Kontrollersüsteem ja katsetatav seade ühendatakse üksteisega Etherneti võrgu kommutaatori kaudu.

| 4.8. | Serveri tõhususe hindamise vahendi üldised nõuded: kui käesolevas katsemeetodis ei ole sätestatud teisiti, järgitakse kõigis standardite täitmise hindamise organisatsiooni või serveri tõhususe hindamise vahendi versiooni 1.0.0 lisadokumentides sätestatud kõiki täiendavaid nõudeid. Standardite täitmise hindamise organisatsiooni (SPEC) lisadokumentide hulka kuuluvad:






  a) | SPECi võimsuse ja jõudluse metoodika, |
| --- | --- | --- |

4.8.

Serveri tõhususe hindamise vahendi üldised nõuded: kui käesolevas katsemeetodis ei ole sätestatud teisiti, järgitakse kõigis standardite täitmise hindamise organisatsiooni või serveri tõhususe hindamise vahendi versiooni 1.0.0 lisadokumentides sätestatud kõiki täiendavaid nõudeid. Standardite täitmise hindamise organisatsiooni (SPEC) lisadokumentide hulka kuuluvad:

a)

SPECi võimsuse ja jõudluse metoodika,

| b) | SPECi võimsuse mõõtmise korraldamise juhend, |
| --- | --- |

b)

SPECi võimsuse mõõtmise korraldamise juhend,

| c) | SPECi PTDaemoni disainidokument, |
| --- | --- |

c)

SPECi PTDaemoni disainidokument,

| d) | Serveri tõhususe hindamise vahendi (SERT) disainidokument, |
| --- | --- |

d)

Serveri tõhususe hindamise vahendi (SERT) disainidokument,

| e) | SERTi käitamis- ja aruandluseeskirjad, |
| --- | --- |

e)

SERTi käitamis- ja aruandluseeskirjad,

| f) | SERTi kasutusjuhend, |
| --- | --- |

f)

SERTi kasutusjuhend,

| g) | SERTi Java virtuaalmasina suvandid, |
| --- | --- |

g)

SERTi Java virtuaalmasina suvandid,

| h) | SERTi tulemuste faili väljad. |
| --- | --- |

h)

SERTi tulemuste faili väljad.

5.   Katse läbiviimine

5.1.   Katsetatav konfiguratsioon

Katsetatavate serverarvutite puhul katsetatakse võimsust ja tõhusust ning esitatakse nende näidud. Katsetamine toimub järgmiselt.

| 5.1.1. | Tarnitaval kujul: kui käesolevas katsemeetodis ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse tooteid tarnitavas konfiguratsioonis, mis hõlmab nii riistvara konfiguratsiooni kui ka süsteemi seadeid. Vajaduse korral seatakse kõik tarkvara suvandid vaikeseadete olekusse. |
| --- | --- |

5.1.1.

Tarnitaval kujul: kui käesolevas katsemeetodis ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse tooteid tarnitavas konfiguratsioonis, mis hõlmab nii riistvara konfiguratsiooni kui ka süsteemi seadeid. Vajaduse korral seatakse kõik tarkvara suvandid vaikeseadete olekusse.

| 5.1.2. | Mõõtmiskoht: võimsustarvet mõõdetakse alati alalisvoolu allika ja katsetatava seadme vahelises punktis. Mõõteseadme ja katsetatava seadme vahele ei tohi olla ühendatud ühtegi UPSi seadet. Võimsusmõõtur jääb paigale kõigi jõude- ja aktiivse oleku võimsusandmete täieliku fikseerimiseni. Plaatsüsteemi katsetamisel mõõdetakse võimsus plaadipüstiku sisendis (st toiteallikates, mis muundavad andmekeskuse jaotusvoolu püstiku jaotusvooluks). |
| --- | --- |

5.1.2.

Mõõtmiskoht: võimsustarvet mõõdetakse alati alalisvoolu allika ja katsetatava seadme vahelises punktis. Mõõteseadme ja katsetatava seadme vahele ei tohi olla ühendatud ühtegi UPSi seadet. Võimsusmõõtur jääb paigale kõigi jõude- ja aktiivse oleku võimsusandmete täieliku fikseerimiseni. Plaatsüsteemi katsetamisel mõõdetakse võimsus plaadipüstiku sisendis (st toiteallikates, mis muundavad andmekeskuse jaotusvoolu püstiku jaotusvooluks).

| 5.1.3. | Õhuvool: õhu tahtlik suunamine katsetatava seadme läheduses viisil, mis ei ole kooskõlas andmekeskuste tavapärase praktikaga, on keelatud. |
| --- | --- |

5.1.3.

Õhuvool: õhu tahtlik suunamine katsetatava seadme läheduses viisil, mis ei ole kooskõlas andmekeskuste tavapärase praktikaga, on keelatud.

| 5.1.4. | Toiteallikad: kõik toiteplokid on ühendatud ja töös.
  Katsetatavad seadmed, millel on mitu toiteplokki: kõik toiteallikad on vahelduvvoolu allikaga ühendatud ja katsetamise ajal töös. Vajaduse korral võib ühte allikasse mitme toiteallika ühendamiseks kasutada toitejaotusseadet. Selle kasutamise korral lisatakse katsetatava seadme võimsustarbenäitajatele toitejaotusseadme võimalik üldine elektritarbimine. Katsetades pooles ulatuses täidetud püstiku konfiguratsiooniga plaatservereid, võib kasutamata toitepiirkonnad välja lülitada (vt täpsemalt jaotis 5.2.4.b). |
| --- | --- |

5.1.4.

Toiteallikad: kõik toiteplokid on ühendatud ja töös.

Katsetatavad seadmed, millel on mitu toiteplokki: kõik toiteallikad on vahelduvvoolu allikaga ühendatud ja katsetamise ajal töös. Vajaduse korral võib ühte allikasse mitme toiteallika ühendamiseks kasutada toitejaotusseadet. Selle kasutamise korral lisatakse katsetatava seadme võimsustarbenäitajatele toitejaotusseadme võimalik üldine elektritarbimine. Katsetades pooles ulatuses täidetud püstiku konfiguratsiooniga plaatservereid, võib kasutamata toitepiirkonnad välja lülitada (vt täpsemalt jaotis 5.2.4.b).

| 5.1.5. | Toitehaldus ja operatsioonisüsteem: installeeritud on tarnitud operatsioonisüsteem või tüüpiline operatsioonisüsteem. Operatsioonisüsteemita tarnitavate toodete katsetamiseks installeeritakse neile ükskõik milline ühilduv operatsioonisüsteem. Kõigi katsete jaoks jäetakse toitehaldustehnikad ja/või energiasäästuvõimalused tarnitud kujule. Selliste toitehaldusvõimaluste katsetamiseks, mis vajavad toimimiseks operatsioonisüsteemi (st need, mida ei juhi selgelt BIOS ega halduskontroller), kasutatakse üksnes neid toitehaldustehnikaid, mis on operatsioonisüsteemi poolt vaikimisi sisse lülitatud. |
| --- | --- |

5.1.5.

Toitehaldus ja operatsioonisüsteem: installeeritud on tarnitud operatsioonisüsteem või tüüpiline operatsioonisüsteem. Operatsioonisüsteemita tarnitavate toodete katsetamiseks installeeritakse neile ükskõik milline ühilduv operatsioonisüsteem. Kõigi katsete jaoks jäetakse toitehaldustehnikad ja/või energiasäästuvõimalused tarnitud kujule. Selliste toitehaldusvõimaluste katsetamiseks, mis vajavad toimimiseks operatsioonisüsteemi (st need, mida ei juhi selgelt BIOS ega halduskontroller), kasutatakse üksnes neid toitehaldustehnikaid, mis on operatsioonisüsteemi poolt vaikimisi sisse lülitatud.

| 5.1.6. | Andmekandjad: tooteid katsetatakse kvalifitseerimiseks vähemalt ühe paigaldatud kõvaketta või pooljuhtkettaga. Tooteid, millel eelnevalt paigaldatud andmekandjaid (kõva- või pooljuhtkettaid) ei ole, katsetatakse andmekandjakonfiguratsiooniga, mida kasutatakse identses müüdavas mudelis, millele andmekandjad on eelnevalt paigaldatud. Tooteid, mis ei toeta andmekandjate (kõva- või pooljuhtketas) paigaldamist, vaid kasutavad ainult väliseid mälulahendusi (nt kettavõrku), katsetatakse väliste mälulahendustega. |
| --- | --- |

5.1.6.

Andmekandjad: tooteid katsetatakse kvalifitseerimiseks vähemalt ühe paigaldatud kõvaketta või pooljuhtkettaga. Tooteid, millel eelnevalt paigaldatud andmekandjaid (kõva- või pooljuhtkettaid) ei ole, katsetatakse andmekandjakonfiguratsiooniga, mida kasutatakse identses müüdavas mudelis, millele andmekandjad on eelnevalt paigaldatud. Tooteid, mis ei toeta andmekandjate (kõva- või pooljuhtketas) paigaldamist, vaid kasutavad ainult väliseid mälulahendusi (nt kettavõrku), katsetatakse väliste mälulahendustega.

| 5.1.7. | Plaatsüsteemiga ja kahe-/mitmesõlmelised serverid: plaatsüsteemiga ja kahe-/mitmesõlmelise serveri iga sõlme või plaatserveri, sealhulgas kõigi riistvarakomponentide ja tarkvara/toitehalduse seadete konfiguratsioon on samasugune. Ka nende süsteemide näidud fikseeritakse viisil, mis tagab kõigi katsetatavate sõlmede/plaatserverite kogu võimsuse mõõtmise võimsusmõõturiga terve katse ajal. |
| --- | --- |

5.1.7.

Plaatsüsteemiga ja kahe-/mitmesõlmelised serverid: plaatsüsteemiga ja kahe-/mitmesõlmelise serveri iga sõlme või plaatserveri, sealhulgas kõigi riistvarakomponentide ja tarkvara/toitehalduse seadete konfiguratsioon on samasugune. Ka nende süsteemide näidud fikseeritakse viisil, mis tagab kõigi katsetatavate sõlmede/plaatserverite kogu võimsuse mõõtmise võimsusmõõturiga terve katse ajal.

| 5.1.8. | Plaadipüstik: plaadipüstikul on võimsus-, jahutus- ja võrgusuutlikkus vähemalt kõigi plaatserverite jaoks. Püstik täidetakse vastavalt jaotisele 5.2.4. Plaatsüsteemide võimsust mõõdetakse alati püstiku sisendis. |
| --- | --- |

5.1.8.

Plaadipüstik: plaadipüstikul on võimsus-, jahutus- ja võrgusuutlikkus vähemalt kõigi plaatserverite jaoks. Püstik täidetakse vastavalt jaotisele 5.2.4. Plaatsüsteemide võimsust mõõdetakse alati püstiku sisendis.

| 5.1.9. | BIOSi ja katsetatava seadme süsteemiseaded: kui katsemeetodis ei ole sätestatud teisiti, jäävad kõik BIOSi seaded tarnitud kujule. |
| --- | --- |

5.1.9.

BIOSi ja katsetatava seadme süsteemiseaded: kui katsemeetodis ei ole sätestatud teisiti, jäävad kõik BIOSi seaded tarnitud kujule.

| 5.1.10. | Sisend/väljund ja võrguühendused: vähemalt üks katsetatava seadme port ühendatakse Etherneti võrgu kommutaatoriga. Kommutaator peab suutma toetada katsetatava seadme suurimat ja väikseimat võrguühenduse nimikiirust. Katsetamise ajal on seade võrguga alati ühendatud ja ehkki ühendus on valmis pakette edastama ja suudab seda teha, ei nõuta katsetamise ajal konkreetset liiklust ühenduse kaudu. Katsetamiseks tagage, et katsetataval seadmel oleks vähemalt üks Etherneti port (kasutades üht lisakaarti vaid siis, kui emaplaadil Etherneti tuge ei pakuta). |
| --- | --- |

5.1.10.

Sisend/väljund ja võrguühendused: vähemalt üks katsetatava seadme port ühendatakse Etherneti võrgu kommutaatoriga. Kommutaator peab suutma toetada katsetatava seadme suurimat ja väikseimat võrguühenduse nimikiirust. Katsetamise ajal on seade võrguga alati ühendatud ja ehkki ühendus on valmis pakette edastama ja suudab seda teha, ei nõuta katsetamise ajal konkreetset liiklust ühenduse kaudu. Katsetamiseks tagage, et katsetataval seadmel oleks vähemalt üks Etherneti port (kasutades üht lisakaarti vaid siis, kui emaplaadil Etherneti tuge ei pakuta).

| 5.1.11. | Etherneti-ühendused: energiatõhusa Etherneti toega tarnitud (standardile IEEE 802.3az vastavad) tooted ühendatakse katsetamisel üksnes energiatõhusa Ethernetiga ühilduva võrguseadmega. Katsetamise ajal võetakse võrguühenduse mõlemas otsas asjakohased meetmed, et võimaldada energiatõhusa Etherneti omadusi. |
| --- | --- |

5.1.11.

Etherneti-ühendused: energiatõhusa Etherneti toega tarnitud (standardile IEEE 802.3az vastavad) tooted ühendatakse katsetamisel üksnes energiatõhusa Ethernetiga ühilduva võrguseadmega. Katsetamise ajal võetakse võrguühenduse mõlemas otsas asjakohased meetmed, et võimaldada energiatõhusa Etherneti omadusi.

5.2.   Katsetatava seadme ettevalmistamine

| 5.2.1. | Katsetatava seadme katsetamise ajal peavad tema protsessoripesad olema täidetud vastavalt ENERGY STARi nõuetele vastamise kriteeriumite versiooni 2.0 jaotisele 6.1.2. |
| --- | --- |

5.2.1.

Katsetatava seadme katsetamise ajal peavad tema protsessoripesad olema täidetud vastavalt ENERGY STARi nõuetele vastamise kriteeriumite versiooni 2.0 jaotisele 6.1.2.

| 5.2.2. | Paigaldage katsetatav seade katsetamispüstikusse või -kohta. Katse jooksul ei tohi katsetatavat seadet füüsiliselt liigutada. |
| --- | --- |

5.2.2.

Paigaldage katsetatav seade katsetamispüstikusse või -kohta. Katse jooksul ei tohi katsetatavat seadet füüsiliselt liigutada.

| 5.2.3. | Mitmesõlmelise süsteemi katsetamisel katsetatakse selle võimsustarvet sõlme kohta täies ulatuses täidetud püstiku konfiguratsioonis. Kõik püstikusse paigaldatud mitmesõlmelised serverid on identsed ja sama konfiguratsiooniga. |
| --- | --- |

5.2.3.

Mitmesõlmelise süsteemi katsetamisel katsetatakse selle võimsustarvet sõlme kohta täies ulatuses täidetud püstiku konfiguratsioonis. Kõik püstikusse paigaldatud mitmesõlmelised serverid on identsed ja sama konfiguratsiooniga.

| 5.2.4. | Plaatsüsteemi katsetamisel katsetatakse plaatserveri võimsustarvet pooles ulatuses täidetud püstiku konfiguratsioonis, kusjuures lisavõimalusena võib seda katsetada täies ulatuses täidetud püstiku konfiguratsioonis. Plaatsüsteemi püstik täitke järgmiselt.






  a) | Üksikute plaatserverite konfiguratsioon
  Kõik püstikusse paigaldatud plaatserverid peavad olema identsed ja sama konfiguratsiooniga (homogeensed). |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Plaatsüsteemi katsetamisel katsetatakse plaatserveri võimsustarvet pooles ulatuses täidetud püstiku konfiguratsioonis, kusjuures lisavõimalusena võib seda katsetada täies ulatuses täidetud püstiku konfiguratsioonis. Plaatsüsteemi püstik täitke järgmiselt.

a)

Üksikute plaatserverite konfiguratsioon

Kõik püstikusse paigaldatud plaatserverid peavad olema identsed ja sama konfiguratsiooniga (homogeensed).

| b) | Pooles ulatuses täidetud püstik (nõutav)






  1) | Arvutage, mitut plaatserverit on vaja, et täita püstikus olevatest ühekordse laiusega plaatserveri pesadest pooled. |
| --- | --- | --- |

b)

Pooles ulatuses täidetud püstik (nõutav)

1)

Arvutage, mitut plaatserverit on vaja, et täita püstikus olevatest ühekordse laiusega plaatserveri pesadest pooled.

| 2) | Mitme toitepiirkonnaga plaadipüstiku puhul valige toitepiirkondade arv, mille puhul on püstik kõige lähemal sellele, et olla pooles ulatuses täidetud. Kui kaks võimalust on ühevõrra lähedal sellele, et püstik oleks täidetud pooles ulatuses, katsetage toitepiirkonnaga või nende kombinatsioonidega, mille puhul kasutatakse suuremat arvu plaatservereid.

  1. näide: teatav plaadipüstik toetab kuni seitset ühekordse laiusega plaatserverit kahes toitepiirkonnas. Üks toitepiirkond toetab kolme plaatserverit ja teine nelja. Selle näite puhul täidetaks nelja plaatserverit toetav toitepiirkond katsetamisel täies ulatuses ning teine toitepiirkond jääks tühjaks.

  2. näide: teatav plaadipüstik toetab kuni kuutteist ühekordse laiusega plaatserverit neljas toitepiirkonnas. Kõik neli toitepiirkonda toetavad igaüks nelja plaatserverit. Selle näite puhul täidetaks kaks toitepiirkonda katsetamisel täies ulatuses ning ülejäänud kaks toitepiirkonda jääksid tühjaks. |
| --- | --- |

2)

Mitme toitepiirkonnaga plaadipüstiku puhul valige toitepiirkondade arv, mille puhul on püstik kõige lähemal sellele, et olla pooles ulatuses täidetud. Kui kaks võimalust on ühevõrra lähedal sellele, et püstik oleks täidetud pooles ulatuses, katsetage toitepiirkonnaga või nende kombinatsioonidega, mille puhul kasutatakse suuremat arvu plaatservereid.

1. näide: teatav plaadipüstik toetab kuni seitset ühekordse laiusega plaatserverit kahes toitepiirkonnas. Üks toitepiirkond toetab kolme plaatserverit ja teine nelja. Selle näite puhul täidetaks nelja plaatserverit toetav toitepiirkond katsetamisel täies ulatuses ning teine toitepiirkond jääks tühjaks.

2. näide: teatav plaadipüstik toetab kuni kuutteist ühekordse laiusega plaatserverit neljas toitepiirkonnas. Kõik neli toitepiirkonda toetavad igaüks nelja plaatserverit. Selle näite puhul täidetaks kaks toitepiirkonda katsetamisel täies ulatuses ning ülejäänud kaks toitepiirkonda jääksid tühjaks.

| 3) | Järgige püstiku osalise täitmise korral kõiki kasutusjuhendi või tootja soovitusi, mis võivad hõlmata mõnede tühjaks jäänud toitepiirkondade toiteallikate ja jahutusventilaatorite lahtiühendamist. |
| --- | --- |

3)

Järgige püstiku osalise täitmise korral kõiki kasutusjuhendi või tootja soovitusi, mis võivad hõlmata mõnede tühjaks jäänud toitepiirkondade toiteallikate ja jahutusventilaatorite lahtiühendamist.

| 4) | Kui kasutusjuhendi soovitused on kättesaamatud või mittetäielikud, lähtuge järgmistest suunistest:






  i) | täitke toitepiirkonnad täies ulatuses; |
| --- | --- | --- |

4)

Kui kasutusjuhendi soovitused on kättesaamatud või mittetäielikud, lähtuge järgmistest suunistest:

i)

täitke toitepiirkonnad täies ulatuses;

| ii) | võimaluse korral ühendage lahti tühjaks jäänud toitepiirkondade toiteallikad ja jahutusventilaatorid; |
| --- | --- |

ii)

võimaluse korral ühendage lahti tühjaks jäänud toitepiirkondade toiteallikad ja jahutusventilaatorid;

| iii) | täitke kõik tühjaks jäänud lahtrid katsetamise ajaks kattepaneelidega või samaväärsete õhuvoolu piirajatega. |
| --- | --- |

iii)

täitke kõik tühjaks jäänud lahtrid katsetamise ajaks kattepaneelidega või samaväärsete õhuvoolu piirajatega.

| c) | Püstiku täitmine terves ulatuses (vabatahtlik)
  Täitke kõik kasutada olevad püstikulahtrid. Kõik toiteallikad ja jahutusventilaatorid peavad olema ühendatud. Teostage kõik jaotises 6 osutatud katsemenetluse raames nõutavad katsed. |
| --- | --- |

c)

Püstiku täitmine terves ulatuses (vabatahtlik)

Täitke kõik kasutada olevad püstikulahtrid. Kõik toiteallikad ja jahutusventilaatorid peavad olema ühendatud. Teostage kõik jaotises 6 osutatud katsemenetluse raames nõutavad katsed.

| 5.2.5. | Ühendage katsetatav seade töötava Etherneti (IEEE 802.3) võrgu kommutaatoriga. Katse ajal säilitatakse töötav ühendus, jättes kõrvale lühikesed pausid, mis on vajalikud ühenduskiiruste vahetamiseks. |
| --- | --- |

5.2.5.

Ühendage katsetatav seade töötava Etherneti (IEEE 802.3) võrgu kommutaatoriga. Katse ajal säilitatakse töötav ühendus, jättes kõrvale lühikesed pausid, mis on vajalikud ühenduskiiruste vahetamiseks.

| 5.2.6. | Kontrollersüsteem, mis peab pakkuma SERTi töökoormuse ohjamise kontrolli, andmete hankimist ja muud seadmete katsetamise tuge, ühendatakse sama võrgu kommutaatoriga kui katsetatav seade ning see vastab kõigile muudele katsetatava seadme võrguühenduse nõudmistele. Nii katsetatav seade kui ka kontrollersüsteem konfigureeritakse suhtlema võrgu kaudu. |
| --- | --- |

5.2.6.

Kontrollersüsteem, mis peab pakkuma SERTi töökoormuse ohjamise kontrolli, andmete hankimist ja muud seadmete katsetamise tuge, ühendatakse sama võrgu kommutaatoriga kui katsetatav seade ning see vastab kõigile muudele katsetatava seadme võrguühenduse nõudmistele. Nii katsetatav seade kui ka kontrollersüsteem konfigureeritakse suhtlema võrgu kaudu.

| 5.2.7. | Ühendage võimsusmõõtur jaotises 4 kirjeldatud katseks sobivale pingele ja sagedusele häälestatud alalisvoolu allikaga. |
| --- | --- |

5.2.7.

Ühendage võimsusmõõtur jaotises 4 kirjeldatud katseks sobivale pingele ja sagedusele häälestatud alalisvoolu allikaga.

| 5.2.8. | Lähtudes jaotise 5.1.2 suunistest, ühendage katsetatav seade võimsusmõõturi mõõtekontakti. |
| --- | --- |

5.2.8.

Lähtudes jaotise 5.1.2 suunistest, ühendage katsetatav seade võimsusmõõturi mõõtekontakti.

| 5.2.9. | Ühendage võimsusmõõturi andmeväljundliides ja temperatuuriandur kontrollersüsteemi asjaomase sisendiga. |
| --- | --- |

5.2.9.

Ühendage võimsusmõõturi andmeväljundliides ja temperatuuriandur kontrollersüsteemi asjaomase sisendiga.

| 5.2.10. | Kontrollige, et katsetatav seade oleks konfigureeritud tarnitud konfiguratsioonis. |
| --- | --- |

5.2.10.

Kontrollige, et katsetatav seade oleks konfigureeritud tarnitud konfiguratsioonis.

| 5.2.11. | Kontrollige, et kontrollersüsteem ja katsetatav seade oleksid Etherneti võrgu kommutaatori kaudu ühendatud sama sisevõrguga. |
| --- | --- |

5.2.11.

Kontrollige, et kontrollersüsteem ja katsetatav seade oleksid Etherneti võrgu kommutaatori kaudu ühendatud sama sisevõrguga.

| 5.2.12. | Selleks et kontrollida, kas kontrollersüsteem ja katsetatav seade suudavad teineteisega suhelda, kasutage tavapärast ping-käsku. |
| --- | --- |

5.2.12.

Selleks et kontrollida, kas kontrollersüsteem ja katsetatav seade suudavad teineteisega suhelda, kasutage tavapärast ping-käsku.

| 5.2.13. | Lähtudes SERTi kasutusjuhendi versioonist 1.0.0, (15) installeerige katsetatavale seadmele ja kontrollersüsteemile SERTi versioon 1.0.0. |
| --- | --- |

5.2.13.

Lähtudes SERTi kasutusjuhendi versioonist 1.0.0, (15) installeerige katsetatavale seadmele ja kontrollersüsteemile SERTi versioon 1.0.0.

6.   Kõigi toodete katsemenetlused

6.1.   Jõudeoleku katsed

| 6.1.1. | Lülitage katsetatav seade sisse või ühendage see elektrivõrguga. |
| --- | --- |

6.1.1.

Lülitage katsetatav seade sisse või ühendage see elektrivõrguga.

| 6.1.2. | Lülitage kontrollersüsteem sisse. |
| --- | --- |

6.1.2.

Lülitage kontrollersüsteem sisse.

| 6.1.3. | Hakake fikseerima katse algusest möödunud aega. |
| --- | --- |

6.1.3.

Hakake fikseerima katse algusest möödunud aega.

| 6.1.4. | 5–15 minutit pärast esialgse alglaadimise või sisselogimise lõppu seadke võimsusmõõtur salvestama jõudeoleku võimsusnäitajaid intervalliga vähemalt 1 näit sekundis. |
| --- | --- |

6.1.4.

5–15 minutit pärast esialgse alglaadimise või sisselogimise lõppu seadke võimsusmõõtur salvestama jõudeoleku võimsusnäitajaid intervalliga vähemalt 1 näit sekundis.

| 6.1.5. | Fikseerige jõudeoleku võimsuse näidud 30 minuti jooksul. Katsetatav seade peab terve selle ajavahemiku jooksul jääma jõudeolekusse ega lähe piiratud funktsionaalsusega väiksema energiatarbega olekusse (nt puhke- või talveuneolekusse). |
| --- | --- |

6.1.5.

Fikseerige jõudeoleku võimsuse näidud 30 minuti jooksul. Katsetatav seade peab terve selle ajavahemiku jooksul jääma jõudeolekusse ega lähe piiratud funktsionaalsusega väiksema energiatarbega olekusse (nt puhke- või talveuneolekusse).

| 6.1.6. | Fikseerige keskmine jõudeoleku võimsus (aritmeetiline keskmine) 30-minutilise katseperioodi jooksul. |
| --- | --- |

6.1.6.

Fikseerige keskmine jõudeoleku võimsus (aritmeetiline keskmine) 30-minutilise katseperioodi jooksul.

| 6.1.7. | Mitmesõlmelise või plaatsüsteemi katsetamisel arvutage ühe sõlme või plaatserveri võimsus järgmiselt:






  a) | jagage jaotise 6.1.6 kohaselt mõõdetud jõudeoleku koguvõimsus katseks paigaldatud sõlmede/plaatserverite arvuga; |
| --- | --- | --- |

6.1.7.

Mitmesõlmelise või plaatsüsteemi katsetamisel arvutage ühe sõlme või plaatserveri võimsus järgmiselt:

a)

jagage jaotise 6.1.6 kohaselt mõõdetud jõudeoleku koguvõimsus katseks paigaldatud sõlmede/plaatserverite arvuga;

| b) | fikseerige iga mõõtmise puhul mõõdetud koguvõimsus ja vastavalt punktile 6.1.7.a arvutatud võimsustarve sõlme/plaatserveri kohta. |
| --- | --- |

b)

fikseerige iga mõõtmise puhul mõõdetud koguvõimsus ja vastavalt punktile 6.1.7.a arvutatud võimsustarve sõlme/plaatserveri kohta.

6.2.   Aktiivse oleku katsetamine SERTiga

| 6.2.1. | Tehke katsetatavale seadmele alglaadimine. |
| --- | --- |

6.2.1.

Tehke katsetatavale seadmele alglaadimine.

| 6.2.2. | 5–15 minuti jooksul pärast esialgse alglaadimise või sisselogimise lõppu lülitage SERT sisse, järgides SERTi kasutusjuhendi versiooni 1.0.0. |
| --- | --- |

6.2.2.

5–15 minuti jooksul pärast esialgse alglaadimise või sisselogimise lõppu lülitage SERT sisse, järgides SERTi kasutusjuhendi versiooni 1.0.0.

| 6.2.3. | Et SERTi kasutamine oleks tulemuslik, järgige SERTi kasutusjuhendi versiooni 1.0.0 kõiki suuniseid. |
| --- | --- |

6.2.3.

Et SERTi kasutamine oleks tulemuslik, järgige SERTi kasutusjuhendi versiooni 1.0.0 kõiki suuniseid.

| 6.2.4. | SERTi kasutamise ajal on kasutajal keelatud teha muudatusi kontrollersüsteemis, katsetatavas seadmes või selle sise- või väliskeskkonnas või neid optimeerida. |
| --- | --- |

6.2.4.

SERTi kasutamise ajal on kasutajal keelatud teha muudatusi kontrollersüsteemis, katsetatavas seadmes või selle sise- või väliskeskkonnas või neid optimeerida.

| 6.2.5. | Kui SERTi kasutamine on lõpetatud, lisage järgmised väljundfailid koos kõigi katsetulemustega:






  a) | Results.xml, |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Kui SERTi kasutamine on lõpetatud, lisage järgmised väljundfailid koos kõigi katsetulemustega:

a)

Results.xml,

| b) | Results.html, |
| --- | --- |

b)

Results.html,

| c) | Results.txt, |
| --- | --- |

c)

Results.txt,

| d) | kõik results-chart.png-failid (nt results-chart0.png, results-chart1.png jne), |
| --- | --- |

d)

kõik results-chart.png-failid (nt results-chart0.png, results-chart1.png jne),

| e) | Results-details.html, |
| --- | --- |

e)

Results-details.html,

| f) | Results-details.txt, |
| --- | --- |

f)

Results-details.txt,

| g) | kõik üksikasjalikud tulemuste graafikud png-vormingus (nt results-details-chart0.png, results-details-chart1.png jne). |
| --- | --- |

g)

kõik üksikasjalikud tulemuste graafikud png-vormingus (nt results-details-chart0.png, results-details-chart1.png jne).

IV.   KUJUTISE REPRODUTSEERIMISE SEADMETE SPETSIFIKAAT (VERSIOON 2.0)

1.   Mõisted

| 1.1. | Tooteliigid






  1.1.1. | Printer: toode, mille peamine funktsioon on väljastada elektrooniline sisend paberil. Printer võib vastu võtta andmeid võrku ühendatud või ainukasutajaarvutitelt või muudelt sisendseadmetelt (nt digitaalkaameratelt). See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse printeritena, ja printereid, mida saab kohapeal täiustada mitmefunktsioonilisteks seadmeteks. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Tooteliigid

1.1.1.

Printer: toode, mille peamine funktsioon on väljastada elektrooniline sisend paberil. Printer võib vastu võtta andmeid võrku ühendatud või ainukasutajaarvutitelt või muudelt sisendseadmetelt (nt digitaalkaameratelt). See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse printeritena, ja printereid, mida saab kohapeal täiustada mitmefunktsioonilisteks seadmeteks.

| 1.1.2. | Skanner: toode, mille peamine funktsioon on teisendada paberil olevaid originaale elektroonilisteks kujutisteks, mida saab salvestada, muuta, konvertida või edastada, ja seda esmajoones personaalarvutite keskkonnas. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse skanneritena. |
| --- | --- |

1.1.2.

Skanner: toode, mille peamine funktsioon on teisendada paberil olevaid originaale elektroonilisteks kujutisteks, mida saab salvestada, muuta, konvertida või edastada, ja seda esmajoones personaalarvutite keskkonnas. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse skanneritena.

| 1.1.3. | Koopiamasin: toode, mille ainus funktsioon on teha paberil olevast originaalist paberkoopiaid. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse koopiamasinate ja täiendatavate digitaalsete koopiamasinatena (upgradeable digital copier, UDC). |
| --- | --- |

1.1.3.

Koopiamasin: toode, mille ainus funktsioon on teha paberil olevast originaalist paberkoopiaid. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse koopiamasinate ja täiendatavate digitaalsete koopiamasinatena (upgradeable digital copier, UDC).

| 1.1.4. | Faksiaparaat (faks): toode, mille peamine funktsioon on 1) skaneerida paberoriginaale elektrooniliseks edastamiseks kaugseadmetesse ja 2) võtta vastu elektroonilisi edastusi, et printida need paberil välja. Faksiaparaadiga võib saada teha ka paberkoopiaid. Elektrooniline edastamine toimub peamiselt üldkasutatava telefonisüsteemi kaudu, kuid võib toimuda ka arvutivõrgu või interneti kaudu. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse faksiaparaadina. |
| --- | --- |

1.1.4.

Faksiaparaat (faks): toode, mille peamine funktsioon on 1) skaneerida paberoriginaale elektrooniliseks edastamiseks kaugseadmetesse ja 2) võtta vastu elektroonilisi edastusi, et printida need paberil välja. Faksiaparaadiga võib saada teha ka paberkoopiaid. Elektrooniline edastamine toimub peamiselt üldkasutatava telefonisüsteemi kaudu, kuid võib toimuda ka arvutivõrgu või interneti kaudu. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse faksiaparaadina.

| 1.1.5. | Mitmefunktsiooniline seade (Multifunction Device, MFD): toode, mis täidab kahte või enamat printeri, skanneri, koopiamasina või faksiaparaadi põhifunktsiooni. Mitmefunktsiooniline seade võib olla füüsiliselt integreeritud või kombinatsioon funktsionaalselt integreeritud komponentidest. Mitmefunktsioonilise seadme kopeerimisfunktsiooni loetakse erinevaks ühe lehe mugava paljundamise funktsioonist, mis võib mõnikord olla faksiaparaatidel. See mõiste hõlmab tooteid, mida turustatakse mitmefunktsiooniliste seadmete ja mitmefunktsiooniliste toodetena (multi-function product, MFP). |
| --- | --- |

1.1.5.

Mitmefunktsiooniline seade (Multifunction Device, MFD): toode, mis täidab kahte või enamat printeri, skanneri, koopiamasina või faksiaparaadi põhifunktsiooni. Mitmefunktsiooniline seade võib olla füüsiliselt integreeritud või kombinatsioon funktsionaalselt integreeritud komponentidest. Mitmefunktsioonilise seadme kopeerimisfunktsiooni loetakse erinevaks ühe lehe mugava paljundamise funktsioonist, mis võib mõnikord olla faksiaparaatidel. See mõiste hõlmab tooteid, mida turustatakse mitmefunktsiooniliste seadmete ja mitmefunktsiooniliste toodetena (multi-function product, MFP).

| 1.1.6. | Digitaalne paljundusaparaat: toode, mida turustatakse kui täisautomaatset paljundussüsteemi, mis kasutab paljundamiseks šabloonmeetodit koos digitaalse taasesitamise funktsiooniga. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse digitaalse paljundusaparaadina. |
| --- | --- |

1.1.6.

Digitaalne paljundusaparaat: toode, mida turustatakse kui täisautomaatset paljundussüsteemi, mis kasutab paljundamiseks šabloonmeetodit koos digitaalse taasesitamise funktsiooniga. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse digitaalse paljundusaparaadina.

| 1.1.7. | Tembeldusmasin: toode, mille peamine funktsioon on trükkida postisaadetistele postikulu. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse tembeldusmasinana. |
| --- | --- |

1.1.7.

Tembeldusmasin: toode, mille peamine funktsioon on trükkida postisaadetistele postikulu. See mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse tembeldusmasinana.

| 1.2. | Pealekandmistehnikad






  1.2.1. | Vahetu termiline (Direct Thermal, DT): pealekandmistehnika, mille puhul põletatakse punkte kaetud trükikandjale, mis läbib kuumutatud trükipea. DT-toote puhul ei kasutata trükilinte. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Pealekandmistehnikad

1.2.1.

Vahetu termiline (Direct Thermal, DT): pealekandmistehnika, mille puhul põletatakse punkte kaetud trükikandjale, mis läbib kuumutatud trükipea. DT-toote puhul ei kasutata trükilinte.

| 1.2.2. | Värvi sublimatsioon (Dye Sublimation, DS): pealekandmistehnika, mille puhul sadestatakse värv trükikandjale, varustades kütteelemente energiaga. |
| --- | --- |

1.2.2.

Värvi sublimatsioon (Dye Sublimation, DS): pealekandmistehnika, mille puhul sadestatakse värv trükikandjale, varustades kütteelemente energiaga.

| 1.2.3. | Elektrofotograafia (Electro-photographic, EP): pealekandmistehnika, mille puhul valgustatakse fotokonduktorile valgusallika kaudu kujutis, mis vastab soovitud väljundkujutisele, kujutis ilmutatakse tooneri osakeste abil, kasutades peidetud kujutist fotokonduktoril, et määrata kindlaks tooneri olemasolu või puudumine konkreetses kohas; lõpuks kantakse tooner lõplikule trükikandjale ja kinnistatakse, et soovitud väljund oleks kestev. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses kasutavad värvilise elektrofotograafia tooted korraga vähemalt kolme üksikut toonerivärvi ja mustvalge elektrofotograafia tooted korraga ühte või kahte üksikut toonerivärvi. See mõiste hõlmab selliseid valgustamistehnikaid nagu laser, valgusdiood (LED) ja vedelkristall-kuvar (LCD). |
| --- | --- |

1.2.3.

Elektrofotograafia (Electro-photographic, EP): pealekandmistehnika, mille puhul valgustatakse fotokonduktorile valgusallika kaudu kujutis, mis vastab soovitud väljundkujutisele, kujutis ilmutatakse tooneri osakeste abil, kasutades peidetud kujutist fotokonduktoril, et määrata kindlaks tooneri olemasolu või puudumine konkreetses kohas; lõpuks kantakse tooner lõplikule trükikandjale ja kinnistatakse, et soovitud väljund oleks kestev. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses kasutavad värvilise elektrofotograafia tooted korraga vähemalt kolme üksikut toonerivärvi ja mustvalge elektrofotograafia tooted korraga ühte või kahte üksikut toonerivärvi. See mõiste hõlmab selliseid valgustamistehnikaid nagu laser, valgusdiood (LED) ja vedelkristall-kuvar (LCD).

| 1.2.4. | Lööktehnika: pealekandmistehnika, mille puhul tehakse soovitud väljundkujutis, kandes värvaine trükilindilt trükikandjale löögi abil. Mõiste hõlmab punktilöögi tehnikat ja kujundilöögi tehnikat. |
| --- | --- |

1.2.4.

Lööktehnika: pealekandmistehnika, mille puhul tehakse soovitud väljundkujutis, kandes värvaine trükilindilt trükikandjale löögi abil. Mõiste hõlmab punktilöögi tehnikat ja kujundilöögi tehnikat.

| 1.2.5. | Jugatrükk (Ink Jet, IJ): pealekandmistehnika, mille puhul paigutatakse värvaine kujutise moodustamiseks väikeste tilkadena otse trükikandjale maatriksi põhimõttel. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses kasutavad värvilise jugatrüki tooted korraga vähemalt kahte üksikut värvi ja mustvalge jugatrüki tooted korraga ühte toonerivärvi. See mõiste hõlmab piesoelektrilist (PE) jugatrükki, sublimatsioon-jugatrükki ja termilist juhatrükki. Mõiste ei hõlma kõrgtõhusat jugatrükki. |
| --- | --- |

1.2.5.

Jugatrükk (Ink Jet, IJ): pealekandmistehnika, mille puhul paigutatakse värvaine kujutise moodustamiseks väikeste tilkadena otse trükikandjale maatriksi põhimõttel. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses kasutavad värvilise jugatrüki tooted korraga vähemalt kahte üksikut värvi ja mustvalge jugatrüki tooted korraga ühte toonerivärvi. See mõiste hõlmab piesoelektrilist (PE) jugatrükki, sublimatsioon-jugatrükki ja termilist juhatrükki. Mõiste ei hõlma kõrgtõhusat jugatrükki.

| 1.2.6. | Kõrgtõhus jugatrükk: jugatrükk-pealekandmistehnika, mille puhul pihustite maatriks hõlmab kogu lehe laiuse ja/või tinti on võimalik kuivatada trükikandjal seda kuumendava lisamehhanismi abil. Kõrgtõhusa jugatrüki tooteid kasutatakse ärirakendustes, mille puhul kasutatakse tavaliselt elektrofotograafilisi pealekandmistooteid. |
| --- | --- |

1.2.6.

Kõrgtõhus jugatrükk: jugatrükk-pealekandmistehnika, mille puhul pihustite maatriks hõlmab kogu lehe laiuse ja/või tinti on võimalik kuivatada trükikandjal seda kuumendava lisamehhanismi abil. Kõrgtõhusa jugatrüki tooteid kasutatakse ärirakendustes, mille puhul kasutatakse tavaliselt elektrofotograafilisi pealekandmistooteid.

| 1.2.7. | Tahke tint (Solid Ink, SI): pealekandmistehnika, mille puhul tint on toatemperatuuril tahke ja pihustustemperatuurini kuumutatuna vedel. See mõiste hõlmab nii kandmist vahetult trükikandjale kui ka ofsettrükki vahepealse trumli või lindi kaudu. |
| --- | --- |

1.2.7.

Tahke tint (Solid Ink, SI): pealekandmistehnika, mille puhul tint on toatemperatuuril tahke ja pihustustemperatuurini kuumutatuna vedel. See mõiste hõlmab nii kandmist vahetult trükikandjale kui ka ofsettrükki vahepealse trumli või lindi kaudu.

| 1.2.8. | Šabloon: pealekandmistehnika, mille puhul kantakse kujutised trükikandjale šabloonilt, mis on sobitatud tinditrumli ümber. |
| --- | --- |

1.2.8.

Šabloon: pealekandmistehnika, mille puhul kantakse kujutised trükikandjale šabloonilt, mis on sobitatud tinditrumli ümber.

| 1.2.9. | Termosiire (Thermal Transfer, TT): pealekandmistehnika, mille puhul tahke värvaine (tavaliselt värvilised vahad) kantakse sulatatud/vedelas olekus väikeste tilkadena otse trükikandjale maatriksi põhimõttel. Termosiire erineb jugatrükist selle poolest, et tint on toatemperatuuril tahke ja see muudetakse vedelaks kuumutades. |
| --- | --- |

1.2.9.

Termosiire (Thermal Transfer, TT): pealekandmistehnika, mille puhul tahke värvaine (tavaliselt värvilised vahad) kantakse sulatatud/vedelas olekus väikeste tilkadena otse trükikandjale maatriksi põhimõttel. Termosiire erineb jugatrükist selle poolest, et tint on toatemperatuuril tahke ja see muudetakse vedelaks kuumutades.

| 1.3. | Tööolekud






  1.3.1. | Sisselülitatud olek






  a) | Aktiivne olek: energiatarbimise olek, mille puhul toode on ühendatud toiteallikaga ja annab aktiivselt toodangut ning täidab ühtlasi oma muid peamisi funktsioone. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Tööolekud

1.3.1.

Sisselülitatud olek

a)

Aktiivne olek: energiatarbimise olek, mille puhul toode on ühendatud toiteallikaga ja annab aktiivselt toodangut ning täidab ühtlasi oma muid peamisi funktsioone.

| b) | Valmisolek: energiatarbe olek, milles toode ei anna toodangut, on tööseisukorras, ei ole veel väikse energiatarbega olekus ning võib lülituda aktiivsesse olekusse minimaalse viivitusega. Selles olekus saab aktiveerida toote kõik funktsioonid ja toode suudab lülituda aktiivsesse olekusse, reageerides igale võimalikule sisendile, sh välistele elektrilistele stiimulitele (nt võrgustiimul, faksi signaal või kaugjuhtimine) ja otsesele füüsilisele sekkumisele (nt lüliti või nupu aktiveerimine). |
| --- | --- |

b)

Valmisolek: energiatarbe olek, milles toode ei anna toodangut, on tööseisukorras, ei ole veel väikse energiatarbega olekus ning võib lülituda aktiivsesse olekusse minimaalse viivitusega. Selles olekus saab aktiveerida toote kõik funktsioonid ja toode suudab lülituda aktiivsesse olekusse, reageerides igale võimalikule sisendile, sh välistele elektrilistele stiimulitele (nt võrgustiimul, faksi signaal või kaugjuhtimine) ja otsesele füüsilisele sekkumisele (nt lüliti või nupu aktiveerimine).

| 1.3.2. | Väljalülitatud olek: seadme olek pärast käsitsi või automaatset väljalülitamist, kuid ühendatuna elektrivõrguga. Seade väljub sellest olekust sisendi abil, näiteks käsitsi kasutatava toitelüliti või taimeri kaudu, mis lülitab seadme valmisolekusse. Kui kasutaja lülitab seadme sellesse olekusse käsitsi, nimetatakse seda sageli käsitsi väljalülitamise funktsiooniks (Manual Off); kui seade on nimetatud olekus automaatse või ettemääratud stiimuli tulemusena (nt viiteaeg või kell), nimetatakse seda sageli automaatse väljalülitamise funktsiooniks (Auto-off) (16). |
| --- | --- |

1.3.2.

Väljalülitatud olek: seadme olek pärast käsitsi või automaatset väljalülitamist, kuid ühendatuna elektrivõrguga. Seade väljub sellest olekust sisendi abil, näiteks käsitsi kasutatava toitelüliti või taimeri kaudu, mis lülitab seadme valmisolekusse. Kui kasutaja lülitab seadme sellesse olekusse käsitsi, nimetatakse seda sageli käsitsi väljalülitamise funktsiooniks (Manual Off); kui seade on nimetatud olekus automaatse või ettemääratud stiimuli tulemusena (nt viiteaeg või kell), nimetatakse seda sageli automaatse väljalülitamise funktsiooniks (Auto-off) (16).

| 1.3.3. | Puhkeolek: vähese energiatarbega olek, millesse toode lülitub automaatselt pärast jõudeoleku perioodi (st pärast vaikimisi viivitusaega), kasutaja poolt käsitsi tehtud valiku peale (nt kasutaja määratud kellaaeg või lüliti või nupu aktiveerimine kasutaja poolt) või reageerides välisele elektrilisele stiimulile (nt võrgustiimul, faksi signaal või kaugjuhtimine). TEC-katsemeetodi kohaselt hinnatud toodetes võivad puhkeolekus toimida kõik toote funktsioonid (sh säilib võrguühendus), ehkki üleminek aktiivsesse olekusse võib toimuda viivitusega. OM-katsemeetodi kohaselt hinnatud toodetes võib puhkeolekus toimida üks aktiivne võrguliides ja faksiliides (kui see on asjakohane), ehkki üleminek aktiivsesse olekusse võib toimuda viivitusega. |
| --- | --- |

1.3.3.

Puhkeolek: vähese energiatarbega olek, millesse toode lülitub automaatselt pärast jõudeoleku perioodi (st pärast vaikimisi viivitusaega), kasutaja poolt käsitsi tehtud valiku peale (nt kasutaja määratud kellaaeg või lüliti või nupu aktiveerimine kasutaja poolt) või reageerides välisele elektrilisele stiimulile (nt võrgustiimul, faksi signaal või kaugjuhtimine). TEC-katsemeetodi kohaselt hinnatud toodetes võivad puhkeolekus toimida kõik toote funktsioonid (sh säilib võrguühendus), ehkki üleminek aktiivsesse olekusse võib toimuda viivitusega. OM-katsemeetodi kohaselt hinnatud toodetes võib puhkeolekus toimida üks aktiivne võrguliides ja faksiliides (kui see on asjakohane), ehkki üleminek aktiivsesse olekusse võib toimuda viivitusega.

| 1.3.4. | Ooteolek: madalaim energiatarbimise olek, mida kasutaja ei saa välja lülitada (mõjutada) ja mis võib püsida piiramatu aja, kui toode on ühendatud elektrivõrku ja seda kasutatakse vastavalt tootja juhenditele (17). Ooteolek on toote minimaalse elektritarbimise olek. Käesolevas spetsifikaadis käsitletud kujutise reprodutseerimise seadmete puhul vastab ooteolek tavaliselt väljalülitatud olekule, kuid võib vastata ka valmis- või puhkeolekule. Toode saab minna ooteolekust välja väiksema võimsustarbega olekusse ainult siis, kui see ühendatakse käsitsi elektrivõrgust lahti. |
| --- | --- |

1.3.4.

Ooteolek: madalaim energiatarbimise olek, mida kasutaja ei saa välja lülitada (mõjutada) ja mis võib püsida piiramatu aja, kui toode on ühendatud elektrivõrku ja seda kasutatakse vastavalt tootja juhenditele (17). Ooteolek on toote minimaalse elektritarbimise olek. Käesolevas spetsifikaadis käsitletud kujutise reprodutseerimise seadmete puhul vastab ooteolek tavaliselt väljalülitatud olekule, kuid võib vastata ka valmis- või puhkeolekule. Toode saab minna ooteolekust välja väiksema võimsustarbega olekusse ainult siis, kui see ühendatakse käsitsi elektrivõrgust lahti.

| 1.4. | Kandja formaat






  1.4.1. | Suur formaat: seadmed, mis on mõeldud A2- või suurema formaadi jaoks, sh tooted, mis on mõeldud vähemalt 406 mm laiusele lintpaberile. Suure formaadi tooted võivad printida ka standardsuurusega või väikesele kandjale. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Kandja formaat

1.4.1.

Suur formaat: seadmed, mis on mõeldud A2- või suurema formaadi jaoks, sh tooted, mis on mõeldud vähemalt 406 mm laiusele lintpaberile. Suure formaadi tooted võivad printida ka standardsuurusega või väikesele kandjale.

| 1.4.2. | Standardformaat: standardsuuruses kandjate jaoks (nt formaadid Letter, Legal, Ledger, A3, A4 ja B4) ette nähtud tooted, sh tooted, mis on mõeldud 210–406 mm laiusele lintpaberile. Standardformaadi tooted võivad printida ka väikese formaadiga kandjale.
  A3-formaadis printida suutev seade: standardformaadi tooted, mille paberiraja laius on vähemalt 275 mm. |
| --- | --- |

1.4.2.

Standardformaat: standardsuuruses kandjate jaoks (nt formaadid Letter, Legal, Ledger, A3, A4 ja B4) ette nähtud tooted, sh tooted, mis on mõeldud 210–406 mm laiusele lintpaberile. Standardformaadi tooted võivad printida ka väikese formaadiga kandjale.

A3-formaadis printida suutev seade: standardformaadi tooted, mille paberiraja laius on vähemalt 275 mm.

| 1.4.3. | Väike formaat: standardformaadist väiksema formaadiga kandjate jaoks (nt A6, 4′′ × 6′′, mikrofilm) ette nähtud tooted, sh tooted, mis on mõeldud vähem kui 210 mm laiusele lintmaterjalile. |
| --- | --- |

1.4.3.

Väike formaat: standardformaadist väiksema formaadiga kandjate jaoks (nt A6, 4′′ × 6′′, mikrofilm) ette nähtud tooted, sh tooted, mis on mõeldud vähem kui 210 mm laiusele lintmaterjalile.

| 1.4.4. | Lintpaber: tooted, mis ei kasuta kandjana lehtmaterjale ja mis on mõeldud vöötkoodide, siltide, kviitungite, reklaamiribade ja projekteerimisjooniste printimiseks. Lintpaberi toode võib olla väikese, standard- või suure formaadi jaoks. |
| --- | --- |

1.4.4.

Lintpaber: tooted, mis ei kasuta kandjana lehtmaterjale ja mis on mõeldud vöötkoodide, siltide, kviitungite, reklaamiribade ja projekteerimisjooniste printimiseks. Lintpaberi toode võib olla väikese, standard- või suure formaadi jaoks.

| 1.5. | Lisaterminid






  1.5.1. | Automaatne kahepoolne printimine: koopiamasina, faksiaparaadi, mitmefunktsioonilise seadme või printeri suutlikkus paigutada kujutised väljundlehe mõlemale poolele, ilma käsitsi sekkumise vaheetapita. Toode loetakse automaatse kahepoolse printimise funktsiooniga tooteks üksnes juhul, kui kõik kahepoolseks printimiseks vajalikud lisatarvikud on tootega tarnimisel kaasas. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Lisaterminid

1.5.1.

Automaatne kahepoolne printimine: koopiamasina, faksiaparaadi, mitmefunktsioonilise seadme või printeri suutlikkus paigutada kujutised väljundlehe mõlemale poolele, ilma käsitsi sekkumise vaheetapita. Toode loetakse automaatse kahepoolse printimise funktsiooniga tooteks üksnes juhul, kui kõik kahepoolseks printimiseks vajalikud lisatarvikud on tootega tarnimisel kaasas.

| 1.5.2. | Andmeühendus: ühendus, mis võimaldab vahetada teavet kujutise reprodutseerimise seadme ja ühe välise toitega seadme või andmekandja vahel. |
| --- | --- |

1.5.2.

Andmeühendus: ühendus, mis võimaldab vahetada teavet kujutise reprodutseerimise seadme ja ühe välise toitega seadme või andmekandja vahel.

| 1.5.3. | Vaikimisi viivitusaeg: tootja poolt enne tarnimist kindlaksmääratud aeg, mis määrab, millise aja jooksul seade lülitub väikse energiatarbega olekusse (nt puhkeolek, automaatselt väljalülitatud olek) pärast oma peamise funktsiooni täitmist. |
| --- | --- |

1.5.3.

Vaikimisi viivitusaeg: tootja poolt enne tarnimist kindlaksmääratud aeg, mis määrab, millise aja jooksul seade lülitub väikse energiatarbega olekusse (nt puhkeolek, automaatselt väljalülitatud olek) pärast oma peamise funktsiooni täitmist.

| 1.5.4. | Digitaalne eesprotsessor (Digital Front-end, DFE): funktsionaalselt integreeritud server, mis hostib teisi arvuteid ja rakendusi ning toimib liidesena kujutise reprodutseerimise seadmetele. Digitaalne eesprotsessor suurendab kujutise reprodutseerimise seadme funktsionaalsust.






  a) | Digitaalne eesprotsessor pakub vähemalt kolme järgmistest lisafunktsioonidest:






  1) | võrguühendus erinevates keskkondades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.4.

Digitaalne eesprotsessor (Digital Front-end, DFE): funktsionaalselt integreeritud server, mis hostib teisi arvuteid ja rakendusi ning toimib liidesena kujutise reprodutseerimise seadmetele. Digitaalne eesprotsessor suurendab kujutise reprodutseerimise seadme funktsionaalsust.

a)

Digitaalne eesprotsessor pakub vähemalt kolme järgmistest lisafunktsioonidest:

1)

võrguühendus erinevates keskkondades;

| 2) | e-postkasti funktsioon; |
| --- | --- |

2)

e-postkasti funktsioon;

| 3) | tööde järjekorra juhtimine; |
| --- | --- |

3)

tööde järjekorra juhtimine;

| 4) | masina juhtimine (nt kujutise reprodutseerimise seadme äratamine vähendatud elektritarbega olekust); |
| --- | --- |

4)

masina juhtimine (nt kujutise reprodutseerimise seadme äratamine vähendatud elektritarbega olekust);

| 5) | täiustatud graafiline kasutajaliides (user-interface, UI); |
| --- | --- |

5)

täiustatud graafiline kasutajaliides (user-interface, UI);

| 6) | suutlikkus alustada suhtlust teiste hostserveritega ja klientarvutitega (nt skaneerimine e-postile, kaugelasuvate e-postkastide pollimine tööde jaoks) või |
| --- | --- |

6)

suutlikkus alustada suhtlust teiste hostserveritega ja klientarvutitega (nt skaneerimine e-postile, kaugelasuvate e-postkastide pollimine tööde jaoks) või

| 7) | suutlikkus lehekülgi järeltöödelda (nt lehekülgi enne trükkimist ümber vormindada). |
| --- | --- |

7)

suutlikkus lehekülgi järeltöödelda (nt lehekülgi enne trükkimist ümber vormindada).

| b) | 1. tüübi digitaalne eesprotsessor: digitaalne eesprotsessor, mis saab alalisvoolutoite oma (sisemisest või välisest) vahelduvvoolutoiteallikast, mis erineb kujutise reprodutseerimise seadme toiteallikast. Selline digitaalne eesprotsessor võib saada oma vahelduvvoolutoite kas otse seinakontaktist või siis kujutise reprodutseerimise seadme sisemise toiteallikaga ühendatud vahelduvvoolutoiteallikast. 1. tüübi digitaalset eesprotsessorit võib müüa kujutise reprodutseerimise seadme standardosana või lisaseadmena. |
| --- | --- |

b)

1. tüübi digitaalne eesprotsessor: digitaalne eesprotsessor, mis saab alalisvoolutoite oma (sisemisest või välisest) vahelduvvoolutoiteallikast, mis erineb kujutise reprodutseerimise seadme toiteallikast. Selline digitaalne eesprotsessor võib saada oma vahelduvvoolutoite kas otse seinakontaktist või siis kujutise reprodutseerimise seadme sisemise toiteallikaga ühendatud vahelduvvoolutoiteallikast. 1. tüübi digitaalset eesprotsessorit võib müüa kujutise reprodutseerimise seadme standardosana või lisaseadmena.

| c) | 2. tüübi digitaalne eesprotsessor: digitaalne eesprotsessor, mis saab alalisvoolutoite samast allikast kui kujutise reprodutseerimise seade, millega see on ühendatud. 2. tüübi digitaalsel eesprotsessoril peab olema plaat või plokk, millel on eraldi protsessor, mis suudab alustada tegevust võrgu kaudu ning mida on tavapäraste tehnikateadmistega võimalik eemaldada, isoleerida või blokeerida, selleks et oleks võimalik mõõta võimsust. |
| --- | --- |

c)

2. tüübi digitaalne eesprotsessor: digitaalne eesprotsessor, mis saab alalisvoolutoite samast allikast kui kujutise reprodutseerimise seade, millega see on ühendatud. 2. tüübi digitaalsel eesprotsessoril peab olema plaat või plokk, millel on eraldi protsessor, mis suudab alustada tegevust võrgu kaudu ning mida on tavapäraste tehnikateadmistega võimalik eemaldada, isoleerida või blokeerida, selleks et oleks võimalik mõõta võimsust.

| d) | Välised töötlemiskiirendid: arvutusvõime laiendamise lisakaardid, mis on paigaldatud digitaalse eesprotsessori üldistesse lisalaienduspesadesse (nt PCI pessa paigaldatud GPGPU). |
| --- | --- |

d)

Välised töötlemiskiirendid: arvutusvõime laiendamise lisakaardid, mis on paigaldatud digitaalse eesprotsessori üldistesse lisalaienduspesadesse (nt PCI pessa paigaldatud GPGPU).

| 1.5.5. | Võrguühendus: ühendus, mis võimaldab vahetada teavet kujutise reprodutseerimise seadme ja ühe või mitme välise toitega seadme vahel. |
| --- | --- |

1.5.5.

Võrguühendus: ühendus, mis võimaldab vahetada teavet kujutise reprodutseerimise seadme ja ühe või mitme välise toitega seadme vahel.

| 1.5.6. | Lisafunktsioon: andme- või võrguliides või muu komponent, mis täiendab kujutise reprodutseerimise seadme pealekandmisseadme funktsionaalsust ja annab võimsusvaru toodete kvalifitseerimisel OM-meetodi kohaselt. |
| --- | --- |

1.5.6.

Lisafunktsioon: andme- või võrguliides või muu komponent, mis täiendab kujutise reprodutseerimise seadme pealekandmisseadme funktsionaalsust ja annab võimsusvaru toodete kvalifitseerimisel OM-meetodi kohaselt.

| 1.5.7. | Tööolek (Operational Mode, OM): käesoleva spetsifikaadi tähenduses on see meetod, millega võrreldakse toote energiatõhusust, hinnates võimsust (mõõdetuna vattides) erinevates tööolekutes vastavalt kujutise reprodutseerimise seadmeid käsitleva ENERGY STARi katsemeetodi jaotisele 9. |
| --- | --- |

1.5.7.

Tööolek (Operational Mode, OM): käesoleva spetsifikaadi tähenduses on see meetod, millega võrreldakse toote energiatõhusust, hinnates võimsust (mõõdetuna vattides) erinevates tööolekutes vastavalt kujutise reprodutseerimise seadmeid käsitleva ENERGY STARi katsemeetodi jaotisele 9.

| 1.5.8. | Tüüpiline elektritarbimine (Typical Electricity Consumption, TEC): käesoleva spetsifikaadi tähenduses on see meetod, millega võrreldakse toote energiatõhusust, hinnates tüüpilist elektritarbimist (mõõdetuna kilovatt-tundides) tavapärase kasutamise käigus teatava aja jooksul vastavalt kujutise reprodutseerimise seadmeid käsitleva ENERGY STARi katsemeetodi jaotisele 8. |
| --- | --- |

1.5.8.

Tüüpiline elektritarbimine (Typical Electricity Consumption, TEC): käesoleva spetsifikaadi tähenduses on see meetod, millega võrreldakse toote energiatõhusust, hinnates tüüpilist elektritarbimist (mõõdetuna kilovatt-tundides) tavapärase kasutamise käigus teatava aja jooksul vastavalt kujutise reprodutseerimise seadmeid käsitleva ENERGY STARi katsemeetodi jaotisele 8.

| 1.5.9. | Pealekandmisseade: kujutise reprodutseerimise seadme põhiseade, mis juhib kujutise tootmist. Andmeedastuse ja kujutise töötlemise osas sõltub pealekandmisseade lisafunktsioonidest. Ilma lisafunktsioonideta ei suuda pealekandmisseade omandada kujutise andmeid töötlemiseks ega ole seetõttu kasutuskõlblik. |
| --- | --- |

1.5.9.

Pealekandmisseade: kujutise reprodutseerimise seadme põhiseade, mis juhib kujutise tootmist. Andmeedastuse ja kujutise töötlemise osas sõltub pealekandmisseade lisafunktsioonidest. Ilma lisafunktsioonideta ei suuda pealekandmisseade omandada kujutise andmeid töötlemiseks ega ole seetõttu kasutuskõlblik.

| 1.5.10. | Baastoode: teatava tootemudeli põhikonfiguratsioon, millele on lisatud kõige vähem lisafunktsioone. Valikulisi komponente ja lisatarvikuid ei käsitata baastoote osana. |
| --- | --- |

1.5.10.

Baastoode: teatava tootemudeli põhikonfiguratsioon, millele on lisatud kõige vähem lisafunktsioone. Valikulisi komponente ja lisatarvikuid ei käsitata baastoote osana.

| 1.5.11. | Lisaseade: väline seade, mis ei ole baasseadme toimimiseks vajalik, kuid mille võib lisada enne või pärast tarnimist funktsionaalsuse täiendamiseks. Lisaseadet võib müüa eraldi oma mudelinumbriga või paketi või konfiguratsiooni osana koos baastootega. |
| --- | --- |

1.5.11.

Lisaseade: väline seade, mis ei ole baasseadme toimimiseks vajalik, kuid mille võib lisada enne või pärast tarnimist funktsionaalsuse täiendamiseks. Lisaseadet võib müüa eraldi oma mudelinumbriga või paketi või konfiguratsiooni osana koos baastootega.

| 1.5.12. | Tootemudel: kujutise reprodutseerimise seade, mida müüakse või turustatakse unikaalse mudelinumbri või turundusnimega. Tootemudel võib koosneda baastootest või baastootest koos lisaseadmetega. |
| --- | --- |

1.5.12.

Tootemudel: kujutise reprodutseerimise seade, mida müüakse või turustatakse unikaalse mudelinumbri või turundusnimega. Tootemudel võib koosneda baastootest või baastootest koos lisaseadmetega.

| 1.5.13. | Tootepere: tootemudelite kogum, mille 1) on valmistanud sama tootja, 2) mille suhtes kehtivad samad ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumid ja 3) mille ehitus on põhimõtteliselt ühesugune. Ühe pere tootemudelid erinevad üksteisest ühe või mitme omaduse või funktsiooni poolest, mis 1) ei mõjuta toote toimivust ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumide seisukohast või 2) on käesolevas dokumendis kindlaks määratud kui tootepere sees vastuvõetavad erinevused. Kujutise reprodutseerimise seadmete puhul on tootepere sees vastuvõetavad järgmised erinevused:






  a) | värvus, |
| --- | --- | --- |

1.5.13.

Tootepere: tootemudelite kogum, mille 1) on valmistanud sama tootja, 2) mille suhtes kehtivad samad ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumid ja 3) mille ehitus on põhimõtteliselt ühesugune. Ühe pere tootemudelid erinevad üksteisest ühe või mitme omaduse või funktsiooni poolest, mis 1) ei mõjuta toote toimivust ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumide seisukohast või 2) on käesolevas dokumendis kindlaks määratud kui tootepere sees vastuvõetavad erinevused. Kujutise reprodutseerimise seadmete puhul on tootepere sees vastuvõetavad järgmised erinevused:

a)

värvus,

| b) | korpus, |
| --- | --- |

b)

korpus,

| c) | paberi sisendi või väljundi haldamise lisatarvikud, |
| --- | --- |

c)

paberi sisendi või väljundi haldamise lisatarvikud,

| d) | elektroonilised komponendid, mis ei ole seotud kujutise reprodutseerimise seadme pealekandmisseadmega, sh 1. ja 2. tüübi digitaalsed eesprotsessorid. |
| --- | --- |

d)

elektroonilised komponendid, mis ei ole seotud kujutise reprodutseerimise seadme pealekandmisseadmega, sh 1. ja 2. tüübi digitaalsed eesprotsessorid.

2.   Reguleerimisala

2.1.   Hõlmatud tooted

| 2.1.1. | ENERGY STARi vääriliseks võivad kvalifitseeruda kaubanduslikult kättesaadavad tooted (v.a jaotises 2.2 loetletud tooted), mis vastavad ühele jaotises 1.1 esitatud kujutise reprodutseerimise seadme määratlusele ja saavad toidet 1) seinakontaktist, 2) andme- või võrguühendusest või 3) nii seinakontaktist kui ka andme- või võrguühendusest. |
| --- | --- |

2.1.1.

ENERGY STARi vääriliseks võivad kvalifitseeruda kaubanduslikult kättesaadavad tooted (v.a jaotises 2.2 loetletud tooted), mis vastavad ühele jaotises 1.1 esitatud kujutise reprodutseerimise seadme määratlusele ja saavad toidet 1) seinakontaktist, 2) andme- või võrguühendusest või 3) nii seinakontaktist kui ka andme- või võrguühendusest.

| 2.1.2. | Kujutise reprodutseerimise seade tuleb olenevalt ENERGY STARi hindamismeetodist omakorda liigitada kas TEC- või OM-tooteks vastavalt tabelile 1.

  Tabel 1


  Kujutise reprodutseerimise seadmete hindamise meetodid









  Seadme liik | Kandja formaat | Pealekandmistehnika | ENERGY STARi hindamismeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koopiamasin | Standard | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| Suur | DT, DS, EP, SI, TT | OM |
| Digitaalne paljundusaparaat | Standard | Šabloon | TEC |
| Faksiaparaat | Standard | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ | OM |
| Tembeldusmasin | Kõik | DT, EP, IJ, TT | OM |
| Mitmefunktsiooniline seade (MFD) | Standard | Kõrgtõhus IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, lööktehnika | OM |
| Suur | DT, DS, EP, IJ, SI, TT | OM |
| Printer | Standard | Kõrgtõhus IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, lööktehnika | OM |
| Suur või väike | DT, DS, EP, lööktehnika, IJ, SI, TT | OM |
| Väike | Kõrgsuutlik IJ | TEC |
| Skanner | Kõik | Ei kohaldata | OM |

2.1.2.

Kujutise reprodutseerimise seade tuleb olenevalt ENERGY STARi hindamismeetodist omakorda liigitada kas TEC- või OM-tooteks vastavalt tabelile 1.

Tabel 1

Kujutise reprodutseerimise seadmete hindamise meetodid

Seadme liik

Kandja formaat

Pealekandmistehnika

ENERGY STARi hindamismeetod

Koopiamasin

Standard

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

Suur

DT, DS, EP, SI, TT

OM

Digitaalne paljundusaparaat

Standard

Šabloon

TEC

Faksiaparaat

Standard

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ

OM

Tembeldusmasin

Kõik

DT, EP, IJ, TT

OM

Mitmefunktsiooniline seade (MFD)

Standard

Kõrgtõhus IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, lööktehnika

OM

Suur

DT, DS, EP, IJ, SI, TT

OM

Printer

Standard

Kõrgtõhus IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, lööktehnika

OM

Suur või väike

DT, DS, EP, lööktehnika, IJ, SI, TT

OM

Väike

Kõrgsuutlik IJ

TEC

Skanner

Kõik

Ei kohaldata

OM

2.2.   Hõlmamata tooted

| 2.2.1. | Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru ENERGY STARi vääriliseks tooted, mis vastavad ühele või mitmele järgmisele tingimusele:
  tooted, mis on projekteeritud töötama otse kolmefaasilise toiteallikaga. |
| --- | --- |

2.2.2.

Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru ENERGY STARi vääriliseks tooted, mis vastavad ühele või mitmele järgmisele tingimusele:

tooted, mis on projekteeritud töötama otse kolmefaasilise toiteallikaga.

3.   Kvalifikatsioonikriteeriumid

3.1.   Tüvenumbrid ja ümardamine

| 3.1.1. | Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi. |
| --- | --- |

3.1.1.

Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi.

| 3.1.2. | Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud.

| 3.1.3. | ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavas spetsifikaadis. |
| --- | --- |

3.1.3.

ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavas spetsifikaadis.

3.2.   Üldnõuded

| 3.2.1. | Väline toiteallikas:
  kui toode tarnitakse koos ühepingelise välise toiteallikaga, peab väline toiteallikas vastama energiatõhususmärgistust käsitleva rahvusvahelise protokolli toimivusnõuete V tasemele ja kandma V taseme märgistust. Lisateavet märgistamist käsitleva protokolli kohta saab veebilehelt www.energystar.gov/powersupplies.






  — | Ühe väljundiga välised toiteallikad peavad vastama V taseme nõuetele, kui neid katsetatakse vastavalt 11. augusti 2004. aasta dokumendile „Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies”. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Väline toiteallikas:

kui toode tarnitakse koos ühepingelise välise toiteallikaga, peab väline toiteallikas vastama energiatõhususmärgistust käsitleva rahvusvahelise protokolli toimivusnõuete V tasemele ja kandma V taseme märgistust. Lisateavet märgistamist käsitleva protokolli kohta saab veebilehelt www.energystar.gov/powersupplies.

—

Ühe väljundiga välised toiteallikad peavad vastama V taseme nõuetele, kui neid katsetatakse vastavalt 11. augusti 2004. aasta dokumendile „Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies”.

| — | Mitme väljundiga välised toiteallikad peavad vastama V taseme nõuetele, kui neid katsetatakse vastavalt dokumendile „EPRI 306 Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6”. Toiteallika andmed, mis on saadud sama dokumendi läbivaadatud väljaannet 6.4.2 kasutades (nagu on nõutud versioonis 1.2), on vastuvõetavad, tingimusel, et katse tehti enne versiooni 2.0 jõustumiskuupäeva. |
| --- | --- |

—

Mitme väljundiga välised toiteallikad peavad vastama V taseme nõuetele, kui neid katsetatakse vastavalt dokumendile „EPRI 306 Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6”. Toiteallika andmed, mis on saadud sama dokumendi läbivaadatud väljaannet 6.4.2 kasutades (nagu on nõutud versioonis 1.2), on vastuvõetavad, tingimusel, et katse tehti enne versiooni 2.0 jõustumiskuupäeva.

| 3.2.2. | Juhtmeta lisatelefonitoru: juhtmeta lisatelefonitoruga müüdavate faksiaparaatide või faksi saatmise funktsiooniga mitmefunktsiooniliste seadmete kvalifitseerimiseks tuleb kasutada ENERGY STARi nõuetele vastavat telefonitoru või telefonitoru, mis vastab ENERGY STARi telefoni spetsifikaadile, kui seda on katsetatud ENERGY STARi katsemeetodiga päeval, mil kujutise reprodutseerimise seade kvalifitseeritakse ENERGY STARi nõuetele vastavaks. ENERGY STARi spetsifikaat ja katsemeetod telefonide jaoks on aadressil www.energystar.gov/products. |
| --- | --- |

3.2.2.

Juhtmeta lisatelefonitoru: juhtmeta lisatelefonitoruga müüdavate faksiaparaatide või faksi saatmise funktsiooniga mitmefunktsiooniliste seadmete kvalifitseerimiseks tuleb kasutada ENERGY STARi nõuetele vastavat telefonitoru või telefonitoru, mis vastab ENERGY STARi telefoni spetsifikaadile, kui seda on katsetatud ENERGY STARi katsemeetodiga päeval, mil kujutise reprodutseerimise seade kvalifitseeritakse ENERGY STARi nõuetele vastavaks. ENERGY STARi spetsifikaat ja katsemeetod telefonide jaoks on aadressil www.energystar.gov/products.

| 3.2.3. | Funktsionaalselt integreeritud mitmefunktsiooniline seade: kui mitmefunktsiooniline seade koosneb funktsionaalselt integreeritud komponentidest (st mitmefunktsiooniline seade ei ole üksainus eraldiseisev seade), peab kõigi komponentide mõõdetud energia- või võimsustarbe summa olema väiksem kui asjakohased mitmefunktsioonilise seadme energia- või võimsustarbe nõuded, mis on kehtestatud ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks. |
| --- | --- |

3.2.3.

Funktsionaalselt integreeritud mitmefunktsiooniline seade: kui mitmefunktsiooniline seade koosneb funktsionaalselt integreeritud komponentidest (st mitmefunktsiooniline seade ei ole üksainus eraldiseisev seade), peab kõigi komponentide mõõdetud energia- või võimsustarbe summa olema väiksem kui asjakohased mitmefunktsioonilise seadme energia- või võimsustarbe nõuded, mis on kehtestatud ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks.

| 3.2.4. | Digitaalse eesprotsessori suhtes kehtivad nõuded: Kujutise reprodutseerimise seadmega selle müügi ajal koos müüdava 1. või 2. tüübi digitaalse eesprotsessori tüüpiline elektritarbimine (TECDFE) arvutatakse puhkeolekuta digitaalse eesprotsessori puhul valemiga 1 ja puhkeolekuga digitaalse eesprotsessori puhul valemiga 2. Saadud TECDFE väärtus ei tohi ületada asjaomase digitaalse eesprotsessori jaoks tabelis 2 ette nähtud suurimat TECDFEd.






  a) | Kujutise reprodutseerimise seadmete puhul tuleks suurimale lubatavale TECDFE-le vastava digitaalse eesprotsessori TEC väärtus või valmisoleku võimsus vastavalt kas välja jätta või lahutada TEC-toodete energiatarbimise mõõtmisest ja OM-toodete võimsuse mõõtmisest. |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Digitaalse eesprotsessori suhtes kehtivad nõuded: Kujutise reprodutseerimise seadmega selle müügi ajal koos müüdava 1. või 2. tüübi digitaalse eesprotsessori tüüpiline elektritarbimine (TECDFE) arvutatakse puhkeolekuta digitaalse eesprotsessori puhul valemiga 1 ja puhkeolekuga digitaalse eesprotsessori puhul valemiga 2. Saadud TECDFE väärtus ei tohi ületada asjaomase digitaalse eesprotsessori jaoks tabelis 2 ette nähtud suurimat TECDFEd.

a)

Kujutise reprodutseerimise seadmete puhul tuleks suurimale lubatavale TECDFE-le vastava digitaalse eesprotsessori TEC väärtus või valmisoleku võimsus vastavalt kas välja jätta või lahutada TEC-toodete energiatarbimise mõõtmisest ja OM-toodete võimsuse mõõtmisest.

| b) | Jaotises 3.3.2 on TECDFE väärtuste lahutamist TEC-toodete puhul kirjeldatud täpsemalt. |
| --- | --- |

b)

Jaotises 3.3.2 on TECDFE väärtuste lahutamist TEC-toodete puhul kirjeldatud täpsemalt.

| c) | Jaotises 3.4.2 on täpsemalt kirjeldatud digitaalsete eesprotsessorite väljajätmist OM-toodete puhke- ja ooteoleku puhul. |
| --- | --- |

c)

Jaotises 3.4.2 on täpsemalt kirjeldatud digitaalsete eesprotsessorite väljajätmist OM-toodete puhke- ja ooteoleku puhul.

Valem 1. Puhkeolekuta digitaalsete eesprotsessorite TECDFE arvutamine

Formula

kus:

| — | TECDFE on digitaalse eesprotsessori tüüpiline energiatarbimine nädalas, väljendatud kilovatt-tundides (kWh) ja ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini; |
| --- | --- |

—

TECDFE on digitaalse eesprotsessori tüüpiline energiatarbimine nädalas, väljendatud kilovatt-tundides (kWh) ja ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini;

| — | PDFE_READY on valmisoleku võimsus, mida katsemenetluses mõõdetakse vattides. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY on valmisoleku võimsus, mida katsemenetluses mõõdetakse vattides.

Valem 2. Puhkeolekuga digitaalsete eesprotsessorite TECDFE arvutamine

Formula

kus:

| — | TECDFE on digitaalse eesprotsessori tüüpiline energiatarbimine nädalas, väljendatud kilovatt-tundides (kWh) ja ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini; |
| --- | --- |

—

TECDFE on digitaalse eesprotsessori tüüpiline energiatarbimine nädalas, väljendatud kilovatt-tundides (kWh) ja ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini;

| — | PDFE_READY on digitaalse eesprotsessori valmisoleku võimsus, mida katsemenetluses mõõdetakse vattides. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY on digitaalse eesprotsessori valmisoleku võimsus, mida katsemenetluses mõõdetakse vattides.

| — | PDFE_SLEEP on digitaalse eesprotsessori puhkeoleku võimsus, mida katsemenetluses mõõdetakse vattides. |
| --- | --- |

—

PDFE_SLEEP on digitaalse eesprotsessori puhkeoleku võimsus, mida katsemenetluses mõõdetakse vattides.

Tabel 2

1. ja 2. tüübi digitaalse eesprotsessori suurim TECDFE

| Digitaalse eesprotsessori kategooria | Kategooria kirjeldus | Suurim TECDFE

  (kWh nädalas, aruandluses ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini nädalas) |
| --- | --- | --- |
| 1. tüübi digitaalne eesprotsessor | 2. tüübi digitaalne eesprotsessor |
| A | Kõiki digitaalseid eesprotsessoreid, mis ei vasta B-kategooria määratlusele, käsitatakse ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerimisel A-kategooriasse kuuluvana. | 10,9 | 8,7 |
| B | B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab digitaalsetel eesprotsessoritel olema:
  vähemalt kaks füüsilist protsessorit või üks protsessor ja vähemalt üks eraldi väline töötlemiskiirendi. | 22,7 | 18,2 |

Digitaalse eesprotsessori kategooria

Kategooria kirjeldus

Suurim TECDFE

(kWh nädalas, aruandluses ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini nädalas)

1. tüübi digitaalne eesprotsessor

2. tüübi digitaalne eesprotsessor

A

Kõiki digitaalseid eesprotsessoreid, mis ei vasta B-kategooria määratlusele, käsitatakse ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerimisel A-kategooriasse kuuluvana.

10,9

8,7

B

B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab digitaalsetel eesprotsessoritel olema:

vähemalt kaks füüsilist protsessorit või üks protsessor ja vähemalt üks eraldi väline töötlemiskiirendi.

22,7

18,2

3.3.   TEC-toodete nõuded

| 3.3.1. | Automaatne kahepoolne printimine:






  a) | kõigil TEC-katsemeetodi kohaselt hinnatavatel koopiamasinatel, mitmefunktsioonilistel seadmetel ja printeritel peab müügi ajal olema automaatse kahepoolse printimise funktsioon vastavalt tabelitele 3 ja 4. See nõue ei kehti printeritele, mis on ette nähtud spetsiaalse ühepoolse kandja (nt paber siltide tootmiseks, vahetu termilise prindi alusmaterjal jne) ühele poolele printimiseks.

  Tabel 3


  Automaatse kahepoolse printimise nõuded kõigile värvilistele TEC-koopiamasinatele, mitmefunktsioonilistele seadmetele ja printeritele







  Mustvalge toote kiirus s katsemeetodi kohaselt arvutatuna
  (kujutisi minutis) | Automaatse kahepoolse printimise nõue |
| --- | --- | --- | --- |
| s ≤ 19 | Ei ole |
| 19 < s < 35 | Baastootesse sisse ehitatud või valikuline lisafunktsioon |
| s ≥ 35 | Baastootesse sisse ehitatud |

3.3.1.

Automaatne kahepoolne printimine:

a)

kõigil TEC-katsemeetodi kohaselt hinnatavatel koopiamasinatel, mitmefunktsioonilistel seadmetel ja printeritel peab müügi ajal olema automaatse kahepoolse printimise funktsioon vastavalt tabelitele 3 ja 4. See nõue ei kehti printeritele, mis on ette nähtud spetsiaalse ühepoolse kandja (nt paber siltide tootmiseks, vahetu termilise prindi alusmaterjal jne) ühele poolele printimiseks.

Tabel 3

Automaatse kahepoolse printimise nõuded kõigile värvilistele TEC-koopiamasinatele, mitmefunktsioonilistele seadmetele ja printeritele

Mustvalge toote kiirus s katsemeetodi kohaselt arvutatuna

(kujutisi minutis)

Automaatse kahepoolse printimise nõue

s ≤ 19

Ei ole

19 < s < 35

Baastootesse sisse ehitatud või valikuline lisafunktsioon

s ≥ 35

Baastootesse sisse ehitatud

Tabel 4

Automaatse kahepoolse printimise nõuded kõigile värvilistele TEC-koopiamasinatele, mitmefunktsioonilistele seadmetele ja printeritele

| Mustvalge toote kiirus s katsemeetodi kohaselt arvutatuna
  (kujutisi minutis) | Automaatse kahepoolse printimise nõue |
| --- | --- |
| s ≤ 24 | Ei ole |
| 24 < s ≤ 37 | Baastootesse sisse ehitatud või valikuline lisafunktsioon |
| s ≥ 37 | Baastootesse sisse ehitatud |

Mustvalge toote kiirus s katsemeetodi kohaselt arvutatuna

(kujutisi minutis)

Automaatse kahepoolse printimise nõue

s ≤ 24

Ei ole

24 < s ≤ 37

Baastootesse sisse ehitatud või valikuline lisafunktsioon

s ≥ 37

Baastootesse sisse ehitatud

| b) | Kui ei ole kindel, et toote komplektis on automaatse kahepoolse printimise paberisalv, peab partner märkima oma tooteinfos, veebisaidil ja ametlikes müügimaterjalides selgelt, et kuigi toode vastab ENERGY STARi energiatõhususnõuetele, kvalifitseerub ta ENERGY STARi vääriliseks täielikult vaid siis, kui on komplektis või kui seda kasutatakse koos kahepoolse printimise paberisalvega. EPA ja Euroopa Komisjon paluvad partneritel esitada see teave tarbijatele järgmiselt: „On energiasäästlik vastavalt ENERGY STARi nõuetele; toode vastab kõigile ENERGY STARi nõuetele vaid siis, kui seda müüakse (või kasutatakse) koos kahepoolse printimise paberisalvega.” |
| --- | --- |

b)

Kui ei ole kindel, et toote komplektis on automaatse kahepoolse printimise paberisalv, peab partner märkima oma tooteinfos, veebisaidil ja ametlikes müügimaterjalides selgelt, et kuigi toode vastab ENERGY STARi energiatõhususnõuetele, kvalifitseerub ta ENERGY STARi vääriliseks täielikult vaid siis, kui on komplektis või kui seda kasutatakse koos kahepoolse printimise paberisalvega. EPA ja Euroopa Komisjon paluvad partneritel esitada see teave tarbijatele järgmiselt: „On energiasäästlik vastavalt ENERGY STARi nõuetele; toode vastab kõigile ENERGY STARi nõuetele vaid siis, kui seda müüakse (või kasutatakse) koos kahepoolse printimise paberisalvega.”

| 3.3.2. | Tüüpiline elektritarbimine: valemiga 3 või 4 arvutatud tüüpiline energiatarbimine (TEC) ei tohi ületada valemi 6 kohast suurimat tüüpilist energiatarbimist (TECMAX).






  a) | Kujutise reprodutseerimise seadme puhul, millel on tabeli 2 kohasele 2. tüübi digitaalse eesprotsessori suurimale TECDFE-le vastav 2. tüübi digitaalne eesprotsessor, jagatakse digitaalse eesprotsessori mõõdetud energiatarbimine 0,80ga, et võtta arvesse sisemise toiteallika energiakadu, ja toote mõõdetud TEC-väärtuse võrdlemisel TECMAX-i näitajaga jäetakse see välja. Digitaalne eesprotsessor ei tohi segada kujutise reprodutseerimise seadme suutlikkust lülituda väiksema energiatarbega olekusse või sealt väljuda. Digitaalse eesprotsessori energiatarbimise võib välja jätta vaid juhul, kui see vastab jaotise 1 kohasele digitaalse eesprotsessori määratlusele ja on eraldi töötlusüksus, mis suudab algatada tegevust võrgu kaudu.

  Näiteks on printeri kogu TEC 24,50 kWh nädalas ja selle 2. tüübi digitaalse eesprotsessori TECDFE väärtus jaotise 3.2.4 kohaselt arvutatuna on 9,0 kWh nädalas. See TECDFE väärtus jagatakse 0,80ga, et võtta arvesse sisemise toiteallika energiakadu, kui kujutise reprodutseerimise seade on valmisolekus, ning tulemuseks saadakse 11,25 kWh nädalas. Toiteallika kohandatud väärtus lahutatakse katsetamisel saadud TEC-väärtusest: 24,50 kWh nädalas – 11,25 kWh nädalas = 13,25 kWh nädalas. Näitajat 13,25 kWh nädalas võrreldakse asjakohase TECMAX-i näitajaga, et teha kindlaks, kas seade vastab nõuetele. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Tüüpiline elektritarbimine: valemiga 3 või 4 arvutatud tüüpiline energiatarbimine (TEC) ei tohi ületada valemi 6 kohast suurimat tüüpilist energiatarbimist (TECMAX).

a)

Kujutise reprodutseerimise seadme puhul, millel on tabeli 2 kohasele 2. tüübi digitaalse eesprotsessori suurimale TECDFE-le vastav 2. tüübi digitaalne eesprotsessor, jagatakse digitaalse eesprotsessori mõõdetud energiatarbimine 0,80ga, et võtta arvesse sisemise toiteallika energiakadu, ja toote mõõdetud TEC-väärtuse võrdlemisel TECMAX-i näitajaga jäetakse see välja. Digitaalne eesprotsessor ei tohi segada kujutise reprodutseerimise seadme suutlikkust lülituda väiksema energiatarbega olekusse või sealt väljuda. Digitaalse eesprotsessori energiatarbimise võib välja jätta vaid juhul, kui see vastab jaotise 1 kohasele digitaalse eesprotsessori määratlusele ja on eraldi töötlusüksus, mis suudab algatada tegevust võrgu kaudu.

Näiteks on printeri kogu TEC 24,50 kWh nädalas ja selle 2. tüübi digitaalse eesprotsessori TECDFE väärtus jaotise 3.2.4 kohaselt arvutatuna on 9,0 kWh nädalas. See TECDFE väärtus jagatakse 0,80ga, et võtta arvesse sisemise toiteallika energiakadu, kui kujutise reprodutseerimise seade on valmisolekus, ning tulemuseks saadakse 11,25 kWh nädalas. Toiteallika kohandatud väärtus lahutatakse katsetamisel saadud TEC-väärtusest: 24,50 kWh nädalas – 11,25 kWh nädalas = 13,25 kWh nädalas. Näitajat 13,25 kWh nädalas võrreldakse asjakohase TECMAX-i näitajaga, et teha kindlaks, kas seade vastab nõuetele.

| b) | Printerite, faksiaparaatide ning printimisfunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC arvutatakse valemiga 3.

  Valem 3: printerite, faksiaparaatide ning printimisfunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC arvutamine

  ,
  kus:






  — | TEC on printerite, faksiaparaatide ning printimisfunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete tüüpiline energiatarbimine nädalas, väljendatud kilovatt-tundides (kWh) ja ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini; |
| --- | --- | --- |

b)

Printerite, faksiaparaatide ning printimisfunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC arvutatakse valemiga 3.

Valem 3: printerite, faksiaparaatide ning printimisfunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC arvutamine

Formula,

kus:

—

TEC on printerite, faksiaparaatide ning printimisfunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete tüüpiline energiatarbimine nädalas, väljendatud kilovatt-tundides (kWh) ja ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini;

| — | EJOB_DAILY on valemiga 5 arvutatud päevane töö energiatarbimine kilovatt-tundides; |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY on valemiga 5 arvutatud päevane töö energiatarbimine kilovatt-tundides;

| — | EFINAL on energia lõpptarbimine, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud kilovatt-tundideks; |
| --- | --- |

—

EFINAL on energia lõpptarbimine, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud kilovatt-tundideks;

| — | NJOBS on tööde arv päevas, mis on arvutatud katsemenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

—

NJOBS on tööde arv päevas, mis on arvutatud katsemenetluse kohaselt;

| — | tFINAL on katsemenetluse kohaselt mõõdetud lõplik puhkeolekusse lülitumise aeg teisendatuna tundideks; |
| --- | --- |

—

tFINAL on katsemenetluse kohaselt mõõdetud lõplik puhkeolekusse lülitumise aeg teisendatuna tundideks;

| — | ESLEEP on katsemenetluse kohaselt mõõdetud energiatarbimine puhkeolekus teisendatuna kilovatt-tundideks ning |
| --- | --- |

—

ESLEEP on katsemenetluse kohaselt mõõdetud energiatarbimine puhkeolekus teisendatuna kilovatt-tundideks ning

| — | tSLEEP on puhkeoleku aeg, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud tundideks. |
| --- | --- |

—

tSLEEP on puhkeoleku aeg, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud tundideks.

| c) | Koopiamasinate ning printimisfunktsioonita digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC arvutatakse valemiga 4.

  Valem 4: koopiamasinate ning printimisfunktsioonita digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC arvutamine

  ,
  kus:






  — | TEC on koopiamasinate ning printimisfunktsioonita digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete tüüpiline energiatarbimine nädalas, väljendatud kilovatt-tundides (kWh) ja ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini; |
| --- | --- | --- |

c)

Koopiamasinate ning printimisfunktsioonita digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC arvutatakse valemiga 4.

Valem 4: koopiamasinate ning printimisfunktsioonita digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC arvutamine

Formula,

kus:

—

TEC on koopiamasinate ning printimisfunktsioonita digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete tüüpiline energiatarbimine nädalas, väljendatud kilovatt-tundides (kWh) ja ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini;

| — | EJOB_DAILY on valemiga 5 arvutatud päevane töö energiatarbimine kilovatt-tundides; |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY on valemiga 5 arvutatud päevane töö energiatarbimine kilovatt-tundides;

| — | EFINAL on energia lõpptarbimine, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud kilovatt-tundideks; |
| --- | --- |

—

EFINAL on energia lõpptarbimine, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud kilovatt-tundideks;

| — | NJOBS on tööde arv päevas, mis on arvutatud katsemenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

—

NJOBS on tööde arv päevas, mis on arvutatud katsemenetluse kohaselt;

| — | tFINAL on katsemenetluse kohaselt mõõdetud lõplik puhkeolekusse lülitumise aeg teisendatuna tundideks; |
| --- | --- |

—

tFINAL on katsemenetluse kohaselt mõõdetud lõplik puhkeolekusse lülitumise aeg teisendatuna tundideks;

| — | EAUTO on katsemenetluse kohaselt mõõdetud energiatarbimine automaatselt väljalülitatud olekus teisendatuna kilovatt-tundideks ning |
| --- | --- |

—

EAUTO on katsemenetluse kohaselt mõõdetud energiatarbimine automaatselt väljalülitatud olekus teisendatuna kilovatt-tundideks ning

| — | tAUTO on automaatselt väljalülitatud oleku aeg, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud tundideks. |
| --- | --- |

—

tAUTO on automaatselt väljalülitatud oleku aeg, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud tundideks.

| d) | Päevane töö energiatarbimine arvutatakse valemiga 5.

  Valem 5: TEC-toodete päevase töö energiatarbimise arvutamine

  ,
  kus:






  — | EJOB_DAILY on päevane töö energiatarbimine, väljendatud kilovatt-tundides (kWh); |
| --- | --- | --- |

d)

Päevane töö energiatarbimine arvutatakse valemiga 5.

Valem 5: TEC-toodete päevase töö energiatarbimise arvutamine

Formula,

kus:

—

EJOB_DAILY on päevane töö energiatarbimine, väljendatud kilovatt-tundides (kWh);

| — | EJOBi on töö nr i energiatarbimine, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud kilovatt-tundideks, ning |
| --- | --- |

—

EJOBi on töö nr i energiatarbimine, mis on mõõdetud katsemenetluse kohaselt ja teisendatud kilovatt-tundideks, ning

| — | NJOBS on tööde arv päevas, mis on arvutatud katsemenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

—

NJOBS on tööde arv päevas, mis on arvutatud katsemenetluse kohaselt.

Valem 6: suurima vajaliku TEC arvutamine

Formula,

kus:

| — | TECMAX on suurim vajalik TEC kilovatt-tundides nädala kohta (kWh nädalas), aruandluses ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini nädalas); |
| --- | --- |

—

TECMAX on suurim vajalik TEC kilovatt-tundides nädala kohta (kWh nädalas), aruandluses ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini nädalas);

| — | TECREQ on tabelis 5 esitatud vajalik TEC kilovatt-tundides ning |
| --- | --- |

—

TECREQ on tabelis 5 esitatud vajalik TEC kilovatt-tundides ning

| — | AdderA3 on A3-formaati toetavatele toodetele ette nähtud varu 0,3 kilovatt-tundi nädalas. |
| --- | --- |

—

AdderA3 on A3-formaati toetavatele toodetele ette nähtud varu 0,3 kilovatt-tundi nädalas.

Tabel 5

Vajalik TEC enne A3-formaati toetavatele toodetele ette nähtud varu (kui see on asjakohane)

| Värv | Mustvalge toote kiirus s katsemeetodi kohaselt arvutatuna
  (kujutisi minutis) | TECREQ

  (kWh nädalas, aruandluses ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini nädalas) |
| --- | --- | --- |
| Mustvalge Muu kui mitmefunktsiooniline seade | s ≤ 5 | 0,3 |
| 5 < s ≤ 20 | |
| 20 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 40 | |
| 40 < s ≤ 65 | |
| 65 < s ≤ 90 | |
| s > 90 | |
| Mustvalge Mitmefunktsiooniline seade | s ≤ 5 | 0,4 |
| 5 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 50 | |
| 50 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |
| Värviline Muu kui mitmefunktsiooniline seade | s ≤ 10 | 1,3 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 75 | |
| s > 75 | |
| Värviline Mitmefunktsiooniline seade | s ≤ 10 | 1,5 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 70 | |
| 70 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |

Värv

Mustvalge toote kiirus s katsemeetodi kohaselt arvutatuna

(kujutisi minutis)

TECREQ

(kWh nädalas, aruandluses ümardatud lähima 0,1 kilovatt-tunnini nädalas)

Mustvalge Muu kui mitmefunktsiooniline seade

s ≤ 5

0,3

5 < s ≤ 20

Formula

20 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 40

Formula

40 < s ≤ 65

Formula

65 < s ≤ 90

Formula

s > 90

Formula

Mustvalge Mitmefunktsiooniline seade

s ≤ 5

0,4

5 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 50

Formula

50 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

Värviline Muu kui mitmefunktsiooniline seade

s ≤ 10

1,3

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 75

Formula

s > 75

Formula

Värviline Mitmefunktsiooniline seade

s ≤ 10

1,5

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 70

Formula

70 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

| 3.3.3. | Muud katsetulemuste esitamise nõuded:






  a) | kõigi TEC-katsemeetodi kohaselt katsetatavate toodete puhul esitatakse eri olekutest (aktiivne 0, aktiivne 1 ja aktiivne 2) taastumise aeg ning vaikimisi viivitusaeg; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Muud katsetulemuste esitamise nõuded:

a)

kõigi TEC-katsemeetodi kohaselt katsetatavate toodete puhul esitatakse eri olekutest (aktiivne 0, aktiivne 1 ja aktiivne 2) taastumise aeg ning vaikimisi viivitusaeg;

| b) | esitada tuleb kõigi kujutise reprodutseerimise seadmega müüdavate 1. tüübi digitaalsete eesprotsessorite (sh need, mida ei ole katsetatud koos kujutise reprodutseerimise seadmega suurima energiatarbega konfiguratsiooni osana jaotise 4.2.1.c kohaselt) mudeli nimi/number, valmisoleku võimsus, puhkeoleku võimsus ja TECDFE. |
| --- | --- |

b)

esitada tuleb kõigi kujutise reprodutseerimise seadmega müüdavate 1. tüübi digitaalsete eesprotsessorite (sh need, mida ei ole katsetatud koos kujutise reprodutseerimise seadmega suurima energiatarbega konfiguratsiooni osana jaotise 4.2.1.c kohaselt) mudeli nimi/number, valmisoleku võimsus, puhkeoleku võimsus ja TECDFE.

3.4.   Tööolekutes katsetatavate toodete (OM-tooted) nõuded

| 3.4.1. | Mitu puhkeolekut: kui toode suudab lülituda automaatselt mitmesse järjestikusesse puhkeolekusse, tehakse toote vastavus jaotise 3.4.3 nõuetele (vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni) ja jaotise 3.4.4 nõuetele (puhkeoleku võimsustarve) kindlaks sama puhkeoleku põhjal. |
| --- | --- |

3.4.1.

Mitu puhkeolekut: kui toode suudab lülituda automaatselt mitmesse järjestikusesse puhkeolekusse, tehakse toote vastavus jaotise 3.4.3 nõuetele (vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni) ja jaotise 3.4.4 nõuetele (puhkeoleku võimsustarve) kindlaks sama puhkeoleku põhjal.

| 3.4.2. | Digitaalse eesprotsessori suhtes kehtivad nõuded: kujutise reprodutseerimise seadmete puhul, millel on funktsionaalselt integreeritud digitaalne eesprotsessor, mis saab toite kujutise reprodutseerimise seadmest ja vastab asjakohasele tabelis 2 esitatud suurimale TECDFE-le, jäetakse digitaalse eesprotsessori võimsus välja, kui on täidetud järgmised tingimused.






  a) | Digitaalse eesprotsessori valmisoleku võimsus, mis on mõõdetud katsemeetodi kohaselt, jagatakse 0,60ga, et võtta arvesse sisemise toiteallika energiakadu.






  1) | Puhkeoleku nõuded: kui punkti a kohaselt saadud võimsus on kujutise reprodutseerimise seadme valmis- või puhkeoleku võimsusest väiksem või sellega võrdne, ei arvestata seda kujutise reprodutseerimise seadme valmis- või puhkeoleku võimsuse võrdlemisel jaotise 3.4.4 kohaste puhkeoleku nõuetega. Kui see nii ei ole, jagatakse digitaalse eesprotsessori puhkeoleku võimsus, mis on mõõdetud katsemeetodi kohaselt, 0,60ga ja jäetakse see nõuetega võrdlemisel välja kujutise reprodutseerimise seadme valmis- või puhkeoleku võimsusest. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2.

Digitaalse eesprotsessori suhtes kehtivad nõuded: kujutise reprodutseerimise seadmete puhul, millel on funktsionaalselt integreeritud digitaalne eesprotsessor, mis saab toite kujutise reprodutseerimise seadmest ja vastab asjakohasele tabelis 2 esitatud suurimale TECDFE-le, jäetakse digitaalse eesprotsessori võimsus välja, kui on täidetud järgmised tingimused.

a)

Digitaalse eesprotsessori valmisoleku võimsus, mis on mõõdetud katsemeetodi kohaselt, jagatakse 0,60ga, et võtta arvesse sisemise toiteallika energiakadu.

1)

Puhkeoleku nõuded: kui punkti a kohaselt saadud võimsus on kujutise reprodutseerimise seadme valmis- või puhkeoleku võimsusest väiksem või sellega võrdne, ei arvestata seda kujutise reprodutseerimise seadme valmis- või puhkeoleku võimsuse võrdlemisel jaotise 3.4.4 kohaste puhkeoleku nõuetega. Kui see nii ei ole, jagatakse digitaalse eesprotsessori puhkeoleku võimsus, mis on mõõdetud katsemeetodi kohaselt, 0,60ga ja jäetakse see nõuetega võrdlemisel välja kujutise reprodutseerimise seadme valmis- või puhkeoleku võimsusest.

| 2) | Ooteoleku nõuded: kui punkti a kohaselt saadud võimsus on kujutise reprodutseerimise seadme valmis-, puhke- või väljalülitatud oleku võimsusest väiksem või sellega võrdne, ei arvestata seda kujutise reprodutseerimise seadme valmis-, puhke- või väljalülitatud võimsuse võrdlemisel jaotise 3.4.5 kohaste ooteoleku nõuetega. Kui see nii ei ole, jagatakse digitaalse eesprotsessori puhkeoleku võimsus, mis on mõõdetud katsemeetodi kohaselt, 0,60ga ja jäetakse see nõuetega võrdlemisel välja kujutise reprodutseerimise seadme valmis-, puhke- või väljalülitatud võimsusest. |
| --- | --- |

2)

Ooteoleku nõuded: kui punkti a kohaselt saadud võimsus on kujutise reprodutseerimise seadme valmis-, puhke- või väljalülitatud oleku võimsusest väiksem või sellega võrdne, ei arvestata seda kujutise reprodutseerimise seadme valmis-, puhke- või väljalülitatud võimsuse võrdlemisel jaotise 3.4.5 kohaste ooteoleku nõuetega. Kui see nii ei ole, jagatakse digitaalse eesprotsessori puhkeoleku võimsus, mis on mõõdetud katsemeetodi kohaselt, 0,60ga ja jäetakse see nõuetega võrdlemisel välja kujutise reprodutseerimise seadme valmis-, puhke- või väljalülitatud võimsusest.

| b) | Digitaalne eesprotsessor ei tohi segada kujutise reprodutseerimise seadme suutlikkust lülituda väiksema energiatarbega olekusse või sealt väljuda. |
| --- | --- |

b)

Digitaalne eesprotsessor ei tohi segada kujutise reprodutseerimise seadme suutlikkust lülituda väiksema energiatarbega olekusse või sealt väljuda.

| c) | Selliseks väljajätmiseks peab digitaalne eesprotsessor vastama jaotise 1 määratlusele ja olema eraldi töötlusüksus, mis suudab algatada tegevust võrgu kaudu.

  Näited: toode 1 on kujutise reprodutseerimise seade, mille 2. tüübi digitaalsel eesprotsessoril puudub eraldi puhkeolek. Selle 2. tüübi digitaalse eesprotsessori mõõdetud võimsus on nii valmis- kui ka puhkeolekus 30 vatti. Toote puhkeoleku mõõdetud võimsus on 53 vatti. Kui lahutada 50 vatti (30 vatti jagatud 0,60ga) toote puhkeoleku mõõdetud võimsusest (53 vatti), on tulemuseks saadud 3 vatti toote puhkeoleku mõõdetud võimsus, mida kasutatakse allpool esitatud kriteeriumide piirnormide puhul.
  Toode 2 on kujutise reprodutseerimise seade, mille 2. tüübi digitaalne eesprotsessor lülitub katse ajal puhkeolekusse kujutise reprodutseerimise seadmega samal ajal. Selle 2. tüübi digitaalse eesprotsessori mõõdetud võimsus on valmisolekus 30 vatti ja puhkeolekus 5 vatti. Toote puhkeoleku mõõdetud võimsus on 12 vatti. Kui lahutada 50 vatti (30 vatti jagatud 0,60ga) toote puhkeoleku mõõdetud võimsusest (12 vatti), on tulemuseks –38 vatti. Sel juhul tuleb hoopis lahutada 8,33 vatti (5 vatti jagatud 0,60ga) toote puhkeoleku mõõdetud võimsusest (12 vatti) ja tulemuseks on 3,67 vatti, mida kasutatakse allpool esitatud kriteeriumide piirnormide puhul. |
| --- | --- |

c)

Selliseks väljajätmiseks peab digitaalne eesprotsessor vastama jaotise 1 määratlusele ja olema eraldi töötlusüksus, mis suudab algatada tegevust võrgu kaudu.

Näited: toode 1 on kujutise reprodutseerimise seade, mille 2. tüübi digitaalsel eesprotsessoril puudub eraldi puhkeolek. Selle 2. tüübi digitaalse eesprotsessori mõõdetud võimsus on nii valmis- kui ka puhkeolekus 30 vatti. Toote puhkeoleku mõõdetud võimsus on 53 vatti. Kui lahutada 50 vatti (30 vatti jagatud 0,60ga) toote puhkeoleku mõõdetud võimsusest (53 vatti), on tulemuseks saadud 3 vatti toote puhkeoleku mõõdetud võimsus, mida kasutatakse allpool esitatud kriteeriumide piirnormide puhul.

Toode 2 on kujutise reprodutseerimise seade, mille 2. tüübi digitaalne eesprotsessor lülitub katse ajal puhkeolekusse kujutise reprodutseerimise seadmega samal ajal. Selle 2. tüübi digitaalse eesprotsessori mõõdetud võimsus on valmisolekus 30 vatti ja puhkeolekus 5 vatti. Toote puhkeoleku mõõdetud võimsus on 12 vatti. Kui lahutada 50 vatti (30 vatti jagatud 0,60ga) toote puhkeoleku mõõdetud võimsusest (12 vatti), on tulemuseks –38 vatti. Sel juhul tuleb hoopis lahutada 8,33 vatti (5 vatti jagatud 0,60ga) toote puhkeoleku mõõdetud võimsusest (12 vatti) ja tulemuseks on 3,67 vatti, mida kasutatakse allpool esitatud kriteeriumide piirnormide puhul.

| 3.4.3. | Vaikimisi viivitusaeg: mõõdetud vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni (tSLEEP) peab olema väiksem kui tabeli 6 kohane nõutav vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni (tSLEEP_REQ) või sellega võrdne, kui on täidetud järgmised tingimused.






  a) | Kasutaja ei tohi muuta puhkeolekusse lülitumiseni minevat vaikimisi viivitusaega suuremaks masina suurimast viivitusajast. Tootja peab olema selleks masina suurimaks viivitusajaks määranud vähemalt 4 tundi. |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

Vaikimisi viivitusaeg: mõõdetud vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni (tSLEEP) peab olema väiksem kui tabeli 6 kohane nõutav vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni (tSLEEP_REQ) või sellega võrdne, kui on täidetud järgmised tingimused.

a)

Kasutaja ei tohi muuta puhkeolekusse lülitumiseni minevat vaikimisi viivitusaega suuremaks masina suurimast viivitusajast. Tootja peab olema selleks masina suurimaks viivitusajaks määranud vähemalt 4 tundi.

| b) | Esitades andmeid ja kvalifitseerides tooteid, mis lülituvad puhkeolekusse mitmel moel, peaksid partnerid viitama puhkeolekule, millesse masin lülitub automaatselt. Kui toode suudab lülituda automaatselt mitmesse järjestikusesse puhkeolekusse, on tootja valikuvabadus otsustada, millist neist kasutada toote kvalifitseerimiseks, kuid vaikimisi viivitusaeg peab vastama kasutatava puhkeoleku tasemele. |
| --- | --- |

b)

Esitades andmeid ja kvalifitseerides tooteid, mis lülituvad puhkeolekusse mitmel moel, peaksid partnerid viitama puhkeolekule, millesse masin lülitub automaatselt. Kui toode suudab lülituda automaatselt mitmesse järjestikusesse puhkeolekusse, on tootja valikuvabadus otsustada, millist neist kasutada toote kvalifitseerimiseks, kuid vaikimisi viivitusaeg peab vastama kasutatava puhkeoleku tasemele.

| c) | Vaikimisi viivitusaega ei kohaldata selliste OM-toodete suhtes, mis võivad vastata puhkeoleku nõuetele valmisolekus.

  Tabel 6


  OM-toodete puhul nõutav vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni









  Tooteliik | Kandja formaat | Mustvalge toote kiirus s katsemeetodi kohaselt arvutatuna
  (kujutist või postisaadetist minutis) | Nõutav vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni, tSLEEP_REQ


  (minutid) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koopiamasin | Suur | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Faksiaparaat | Väike või standardformaadiline | Kõik | 5 |
| Mitmefunktsiooniline seade | Väike või standardformaadiline | s ≤ 10 | 15 |
| 10 < s ≤ 20 | 30 |
| s > 20 | 60 |
| Suur | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Printer | Väike või standardformaadiline | s ≤ 10 | 5 |
| 10 < s ≤ 20 | 15 |
| 20 < s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Suur | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Skanner | Kõik | Kõik | 15 |
| Tembeldusmasin | Kõik | s ≤ 50 | 20 |
| 50 < s ≤ 100 | 30 |
| 100 < s ≤ 150 | 40 |
| s > 150 | 60 |

c)

Vaikimisi viivitusaega ei kohaldata selliste OM-toodete suhtes, mis võivad vastata puhkeoleku nõuetele valmisolekus.

Tabel 6

OM-toodete puhul nõutav vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni

Tooteliik

Kandja formaat

Mustvalge toote kiirus s katsemeetodi kohaselt arvutatuna

(kujutist või postisaadetist minutis)

Nõutav vaikimisi viivitusaeg puhkeolekusse lülitumiseni, tSLEEP_REQ

(minutid)

Koopiamasin

Suur

s ≤ 30

30

s > 30

60

Faksiaparaat

Väike või standardformaadiline

Kõik

5

Mitmefunktsiooniline seade

Väike või standardformaadiline

s ≤ 10

15

10 < s ≤ 20

30

s > 20

60

Suur

s ≤ 30

30

s > 30

60

Printer

Väike või standardformaadiline

s ≤ 10

5

10 < s ≤ 20

15

20 < s ≤ 30

30

s > 30

60

Suur

s ≤ 30

30

s > 30

60

Skanner

Kõik

Kõik

15

Tembeldusmasin

Kõik

s ≤ 50

20

50 < s ≤ 100

30

100 < s ≤ 150

40

s > 150

60

| 3.4.4. | Puhkeoleku võimsustarve: puhkeoleku mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) ei tohi olla suurem kui valemiga 7 kindlakstehtud suurim võimsustarve puhkeolekus (PSLEEP_MAX), kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | lisafunktsioonideks loetakse vaid katse ajal olemas olevaid ja kasutatud liideseid, sh mis tahes faksiliideseid; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Puhkeoleku võimsustarve: puhkeoleku mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) ei tohi olla suurem kui valemiga 7 kindlakstehtud suurim võimsustarve puhkeolekus (PSLEEP_MAX), kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

lisafunktsioonideks loetakse vaid katse ajal olemas olevaid ja kasutatud liideseid, sh mis tahes faksiliideseid;

| b) | digitaalse eesprotsessori pakutavaid tootefunktsioone ei loeta lisafunktsioonideks; |
| --- | --- |

b)

digitaalse eesprotsessori pakutavaid tootefunktsioone ei loeta lisafunktsioonideks;

| c) | ühte mitut funktsiooni täitvat liidest võib arvestada vaid ühe korra; |
| --- | --- |

c)

ühte mitut funktsiooni täitvat liidest võib arvestada vaid ühe korra;

| d) | liideseid, mis vastavad mitme liidesetüübi määratlusele, liigitatakse vastavalt katses kasutatud funktsioonile; |
| --- | --- |

d)

liideseid, mis vastavad mitme liidesetüübi määratlusele, liigitatakse vastavalt katses kasutatud funktsioonile;

| e) | toodete puhul, mis vastavad valmisolekus puhkeoleku võimsusnõuetele, ei ole puhkeoleku nõuetele vastamiseks vaja täiendavat automaatset võimsuse vähendamist. |
| --- | --- |

e)

toodete puhul, mis vastavad valmisolekus puhkeoleku võimsusnõuetele, ei ole puhkeoleku nõuetele vastamiseks vaja täiendavat automaatset võimsuse vähendamist.

Valem 7: OM-toodete puhkeoleku suurima võimsustarbe arvutamine

Formula

kus:

| — | PSLEEP_MAX on puhkeoleku suurim võimsustarve vattides, ümardatud lähima 0,1 vatini; |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX on puhkeoleku suurim võimsustarve vattides, ümardatud lähima 0,1 vatini;

| — | PMAX_BASE on baastaseme pealekandmisseadme puhkeoleku suurim võimsusvaru vattides, mis on esitatud tabelis 7; |
| --- | --- |

—

PMAX_BASE on baastaseme pealekandmisseadme puhkeoleku suurim võimsusvaru vattides, mis on esitatud tabelis 7;

| — | AdderINTERFACE on katse käigus kasutatud liidese funktsionaalsete lisade (sealhulgas faksi saatmise funktsiooni) võimsusvaru vattides, mille tootja valib tabelist 8; |
| --- | --- |

—

AdderINTERFACE on katse käigus kasutatud liidese funktsionaalsete lisade (sealhulgas faksi saatmise funktsiooni) võimsusvaru vattides, mille tootja valib tabelist 8;

| — | n on katse käigus kasutatud liidese funktsionaalsete lisade, sealhulgas faksi saatmise funktsiooni eest taotletud võimsusvarude arv, mis võib olla maksimaalselt 2; |
| --- | --- |

—

n on katse käigus kasutatud liidese funktsionaalsete lisade, sealhulgas faksi saatmise funktsiooni eest taotletud võimsusvarude arv, mis võib olla maksimaalselt 2;

| — | AdderOTHER on katse käigus kasutatud muude kui liidese funktsionaalsete lisade võimsusvaru vattides, mille tootja valib tabelist 8, ning |
| --- | --- |

—

AdderOTHER on katse käigus kasutatud muude kui liidese funktsionaalsete lisade võimsusvaru vattides, mille tootja valib tabelist 8, ning

| — | m on katse käigus kasutatud muude kui liidese funktsionaalsete lisade eest taotletud võimsusvarude arv, mis on piiramatu. |
| --- | --- |

—

m on katse käigus kasutatud muude kui liidese funktsionaalsete lisade eest taotletud võimsusvarude arv, mis on piiramatu.

Tabel 7

Baastaseme pealekandmisseadme puhkeoleku võimsusvaru

| Tooteliik | Kandja formaat | Pealekandmistehnika | PMAX_BASE

  (vattides) |
| --- | --- | --- | --- |
| Löök | Jugatrükk | Kõik muud | Ei kohaldata |
| Koopiamasin | Suur | | | x | | 8,2 |
| Faksiaparaat | Standard | | x | | | 0,6 |
| Tembeldusmasin | Ei kohaldata | | x | x | | 5,0 |
| Mitmefunktsiooniline seade | Standard | x | x | | | 0,6 |
| Suur | | x | | | 4,9 |
| | | x | | 8,2 |
| Printer | Väike | x | x | x | | 4,0 |
| Standard | x | x | | | 0,6 |
| Suur | x | | x | | 2,5 |
| | x | | | 4,9 |
| Skanner | Kõik | | | | x | 2,5 |

Tooteliik

Kandja formaat

Pealekandmistehnika

PMAX_BASE

(vattides)

Löök

Jugatrükk

Kõik muud

Ei kohaldata

Koopiamasin

Suur

x

8,2

Faksiaparaat

Standard

x

0,6

Tembeldusmasin

Ei kohaldata

x

x

5,0

Mitmefunktsiooniline seade

Standard

x

x

0,6

Suur

x

4,9

x

8,2

Printer

Väike

x

x

x

4,0

Standard

x

x

0,6

Suur

x

x

2,5

x

4,9

Skanner

Kõik

x

2,5

Tabel 8

Funktsionaalsete lisade puhkeoleku võimsusvarud

| Lisa liik | Ühenduse liik | Suurim andmekiirus, r

  (Mbit/s) | Üksikasjad | Funktsionaalsete lisade varu
  (vattides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liides | Traadiga | r < 20 | Siia kuuluvad: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232 | 0,2 |
| 20 ≤ r < 500 | Siia kuuluvad: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100 Mb Ethernet | 0,4 |
| r ≥ 500 | Siia kuuluvad: USB 3.x,1 G Ethernet | 0,5 |
| Kõik | Siia kuuluvad: välkmälukaardi-/kiipkaardilugejad, kaameraliidesed, PictBridge | 0,2 |
| Faksmodem | Kõik | Kohaldatakse üksnes faksiaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete suhtes | 0,2 |
| Juhtmeta, raadiosagedus | Kõik | Siia kuuluvad: Bluetooth, 802.11 | 2,0 |
| Juhtmeta, infrapuna- | Kõik | Siia kuuluvad: IrDA | 0,1 |
| Juhtmeta toru | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Kujutise reprodutseerimise seadmete võime suhelda juhtmeta telefonitoruga. Kasutatakse ainult üks kord, sõltumata juhtmeta telefonitorude arvust, mida see toode on kavandatud kasutama. Ei puuduta juhtmeta toru võimsusnõudeid. | 0,8 |
| Mälu | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Kohaldatakse kujutise reprodutseerimise seadmete sisemise andmesalvestusmahu suhtes. Kohaldatakse kõigi sisemiste mälumahtude suhtes ning seda peab RAMi puhul vastavalt arvestama. Seda lisa ei kohaldata kõvaketaste ega välkmälu suhtes. | 0,5/GB |
| Skanner | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Kohaldatakse üksnes mitmefunktsiooniliste seadmete ja koopiamasinate suhtes.
  Siia kuuluvad: Külmkatood-luminofoorlamp (CCFL) või muud tehnoloogiad kui CCFL, näiteks valgusdiood (LED), halogeen, hõõgkatoodi luminofoortoru (HCFT), ksenoon- või toruluminofoorlamp (TL). (Kohaldatakse ainult üks kord, sõltumata lambi suurusest või kasutatavate lampide/pirnide arvust.) | 0,5 |
| Toiteallikas | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Kohaldatakse tembeldusmasinate ning jugatrüki ja löök-pealekandmistehnoloogiat kasutavate standardformaadi toodete sisemiste ja välimiste toiteallikate suhtes, mille nimiväljundvõimsus (POUT) on üle 10 vati. | 0,02 ×
  (POUT – 10,0) |
| Puutetundlik ekraan | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Kohaldatakse nii mustvalgete kui ka värviliste puutetundlike ekraanide suhtes. | 0,2 |
| Sisemised kettaajamid | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Hõlmab kõiki suure mahutavusega salvestustooteid, sealhulgas kõva- ja pooljuhtkettaid. Ei hõlma väliste ketaste liideseid. | 0,15 |

Lisa liik

Ühenduse liik

Suurim andmekiirus, r

(Mbit/s)

Üksikasjad

Funktsionaalsete lisade varu

(vattides)

Liides

Traadiga

r < 20

Siia kuuluvad: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232

0,2

20 ≤ r < 500

Siia kuuluvad: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100 Mb Ethernet

0,4

r ≥ 500

Siia kuuluvad: USB 3.x,1 G Ethernet

0,5

Kõik

Siia kuuluvad: välkmälukaardi-/kiipkaardilugejad, kaameraliidesed, PictBridge

0,2

Faksmodem

Kõik

Kohaldatakse üksnes faksiaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete suhtes

0,2

Juhtmeta, raadiosagedus

Kõik

Siia kuuluvad: Bluetooth, 802.11

2,0

Juhtmeta, infrapuna-

Kõik

Siia kuuluvad: IrDA

0,1

Juhtmeta toru

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kujutise reprodutseerimise seadmete võime suhelda juhtmeta telefonitoruga. Kasutatakse ainult üks kord, sõltumata juhtmeta telefonitorude arvust, mida see toode on kavandatud kasutama. Ei puuduta juhtmeta toru võimsusnõudeid.

0,8

Mälu

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kohaldatakse kujutise reprodutseerimise seadmete sisemise andmesalvestusmahu suhtes. Kohaldatakse kõigi sisemiste mälumahtude suhtes ning seda peab RAMi puhul vastavalt arvestama. Seda lisa ei kohaldata kõvaketaste ega välkmälu suhtes.

0,5/GB

Skanner

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kohaldatakse üksnes mitmefunktsiooniliste seadmete ja koopiamasinate suhtes.

Siia kuuluvad: Külmkatood-luminofoorlamp (CCFL) või muud tehnoloogiad kui CCFL, näiteks valgusdiood (LED), halogeen, hõõgkatoodi luminofoortoru (HCFT), ksenoon- või toruluminofoorlamp (TL). (Kohaldatakse ainult üks kord, sõltumata lambi suurusest või kasutatavate lampide/pirnide arvust.)

0,5

Toiteallikas

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kohaldatakse tembeldusmasinate ning jugatrüki ja löök-pealekandmistehnoloogiat kasutavate standardformaadi toodete sisemiste ja välimiste toiteallikate suhtes, mille nimiväljundvõimsus (POUT) on üle 10 vati.

0,02 ×

(POUT – 10,0)

Puutetundlik ekraan

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kohaldatakse nii mustvalgete kui ka värviliste puutetundlike ekraanide suhtes.

0,2

Sisemised kettaajamid

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Hõlmab kõiki suure mahutavusega salvestustooteid, sealhulgas kõva- ja pooljuhtkettaid. Ei hõlma väliste ketaste liideseid.

0,15

| 3.4.5. | Võimsustarve ooteolekus: ooteoleku võimsustarve, mis on katse käigus mõõdetud valmisoleku, puhkeoleku ja väljalülitatud oleku võimsustarvetest väikseim, peab olema väiksem kui tabelis 9 esitatud ooteoleku maksimaalne võimsustarve või sellega võrdne, lähtudes järgmisest tingimusest.
  Kujutise reprodutseerimise seade vastab ooteoleku võimsustarbe nõudele sõltumatult kõigi teiste sellega ühendatud seadmete (nt peremeesarvuti) olekust.

  Tabel 9


  Ooteoleku maksimaalse võimsustarbe nõue







  Tooteliik | Ooteoleku maksimaalne võimsustarve
  (vattides) |
| --- | --- | --- |
| Kõik OM-tooted | 0,5 |

3.4.5.

Võimsustarve ooteolekus: ooteoleku võimsustarve, mis on katse käigus mõõdetud valmisoleku, puhkeoleku ja väljalülitatud oleku võimsustarvetest väikseim, peab olema väiksem kui tabelis 9 esitatud ooteoleku maksimaalne võimsustarve või sellega võrdne, lähtudes järgmisest tingimusest.

Kujutise reprodutseerimise seade vastab ooteoleku võimsustarbe nõudele sõltumatult kõigi teiste sellega ühendatud seadmete (nt peremeesarvuti) olekust.

Tabel 9

Ooteoleku maksimaalse võimsustarbe nõue

Tooteliik

Ooteoleku maksimaalne võimsustarve

(vattides)

Kõik OM-tooted

0,5

4.   Katsetamine

4.1.   Katsemeetodid

Kujutise reprodutseerimise seadmete katsetamiseks kasutatakse tabelis 10 loetletud katsemeetodeid, mille abil tehakse kindlaks, kas toode vastab ENERGY STARi nõuetele.

Tabel 10

Katsemeetodid, et teha kindlaks toote vastavus ENERGY STARi nõuetele

| Tooteliik | Katsemeetod |
| --- | --- |
| Kõik tooted | ENERGY STARi katsemeetod kujutise reprodutseerimise seadmete jaoks, läbi vaadatud mais 2012 |

Tooteliik

Katsemeetod

Kõik tooted

ENERGY STARi katsemeetod kujutise reprodutseerimise seadmete jaoks, läbi vaadatud mais 2012

4.2.   Katseteks vajalik seadmete arv

| 4.2.1. | Katseteks tuleb valida tüüpilised mudelid vastavalt järgmistele nõuetele.






  a) | Kui kontrollitakse üksiku tootemudeli vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks toode, mille konfiguratsioon on samaväärne sellega, mida kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Katseteks tuleb valida tüüpilised mudelid vastavalt järgmistele nõuetele.

a)

Kui kontrollitakse üksiku tootemudeli vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks toode, mille konfiguratsioon on samaväärne sellega, mida kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega.

| b) | Kui kontrollitakse sellise tootepere vastavust nõuetele, mis ei hõlma 1. tüübi digitaalset eesprotsessorit, loetakse tüüpiliseks mudeliks tootepere suurima energiatarbega konfiguratsioon. Kui ükskõik milline tootepere mudel ei läbi hilisemaid katseid (nt vastavuskontrolli raames), mõjutab see kõiki tootepere mudeleid. |
| --- | --- |

b)

Kui kontrollitakse sellise tootepere vastavust nõuetele, mis ei hõlma 1. tüübi digitaalset eesprotsessorit, loetakse tüüpiliseks mudeliks tootepere suurima energiatarbega konfiguratsioon. Kui ükskõik milline tootepere mudel ei läbi hilisemaid katseid (nt vastavuskontrolli raames), mõjutab see kõiki tootepere mudeleid.

| c) | Kui kontrollitakse sellise tootepere vastavust nõuetele, mis hõlmab 1. tüübi digitaalset eesprotsessorit, kasutatakse nõuetele vastavuse katseteks tootepere suurima energiatarbega kujutise reprodutseerimise seadme konfiguratsiooni ja suurima energiatarbega digitaalset eesprotsessorit. Kui tootepere ükskõik milline mudel või mõni koos kujutise reprodutseerimise seadmega müüdav 1. tüübi digitaalne eesprotsessor, sealhulgas need, mida ei katsetatud koos kujutise reprodutseerimise seadmega, ei läbi hilisemaid katseid (nt vastavuskontrolli raames), mõjutab see kõiki tootepere mudeleid. Kujutise reprodutseerimise seadmeid, mis ei sisalda 1. tüübi digitaalset eesprotsessorit, ei või kvalifitseerimiseks kõnealusesse tooteperesse lisada ning need tuleb kvalifitseerida eraldi tooteperena ilma 1. tüübi digitaalse eesprotsessorita. |
| --- | --- |

c)

Kui kontrollitakse sellise tootepere vastavust nõuetele, mis hõlmab 1. tüübi digitaalset eesprotsessorit, kasutatakse nõuetele vastavuse katseteks tootepere suurima energiatarbega kujutise reprodutseerimise seadme konfiguratsiooni ja suurima energiatarbega digitaalset eesprotsessorit. Kui tootepere ükskõik milline mudel või mõni koos kujutise reprodutseerimise seadmega müüdav 1. tüübi digitaalne eesprotsessor, sealhulgas need, mida ei katsetatud koos kujutise reprodutseerimise seadmega, ei läbi hilisemaid katseid (nt vastavuskontrolli raames), mõjutab see kõiki tootepere mudeleid. Kujutise reprodutseerimise seadmeid, mis ei sisalda 1. tüübi digitaalset eesprotsessorit, ei või kvalifitseerimiseks kõnealusesse tooteperesse lisada ning need tuleb kvalifitseerida eraldi tooteperena ilma 1. tüübi digitaalse eesprotsessorita.

| 4.2.2. | Katseteks tuleb valida iga tüüpilise mudeli üks eksemplar. |
| --- | --- |

4.2.2.

Katseteks tuleb valida iga tüüpilise mudeli üks eksemplar.

4.3.   Vastavus rahvusvahelise turu nõuetele

Toodete nõuetelevastavust katsetatakse kõigi nende turgude asjakohastel pinge-/sagedustasemetel, kus on kavas tooteid müüa ja reklaamida ENERGY STARi nõuetele vastavana.

5.   Kasutajaliides

Tootjatel soovitatakse kavandada tooteid vastavalt kasutajaliidese standardile IEEE 1621 „Kontori- või tarbijakeskkonnas kasutatavate elektroonikaseadmete toite juhtelementide kasutajaliidese elementide standard”. Üksikasjalikku teavet saab aadressilt http://eetd.LBL.gov/Controls.

6.   Jõustumiskuupäev

Jõustumiskuupäev ENERGY STARi kujutise reprodutseerimise seadmete versioon 2.0 jõustub 1. jaanuaril 2014. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal seadmel on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev, mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.

| 6.1. | Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

6.1.

Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul.

| 6.2. | Küsimused, mida edasiste läbivaatamiste käigus kaaluda.






  a) | Katsemeetodi muudatused: EPA, DOE ja Euroopa Komisjon jälgivad ka edaspidi kujutise reprodutseerimise seadmete riistvara proksifunktsiooni võimekuse rakendamist ning kaaluvad katsemeetodi arendamist, et määrata kindlaks võrguproksi olemasolu (mis on näiteks puhkeolekus hostseadmete puhul kooskõlas standardiga ECMA-393 ProxZzzy). EPA, DOE ja Euroopa Komisjon hindavad ka võimalust mõõta ja fikseerida tarnitud toote kiirust, OM-toodete taasteaega puhke- ja väljalülitatud olekutest ning tavapäraste võrgusündmuste poolt põhjustatud väljumist puhkeolekust. |
| --- | --- | --- |

6.2.

Küsimused, mida edasiste läbivaatamiste käigus kaaluda.

a)

Katsemeetodi muudatused: EPA, DOE ja Euroopa Komisjon jälgivad ka edaspidi kujutise reprodutseerimise seadmete riistvara proksifunktsiooni võimekuse rakendamist ning kaaluvad katsemeetodi arendamist, et määrata kindlaks võrguproksi olemasolu (mis on näiteks puhkeolekus hostseadmete puhul kooskõlas standardiga ECMA-393 ProxZzzy). EPA, DOE ja Euroopa Komisjon hindavad ka võimalust mõõta ja fikseerida tarnitud toote kiirust, OM-toodete taasteaega puhke- ja väljalülitatud olekutest ning tavapäraste võrgusündmuste poolt põhjustatud väljumist puhkeolekust.

| b) | TECi kohta esitatud nõuded (kWh aastas): EPA ja Euroopa Komisjon lisasid TECi tabelitesse tulbad, milles väljendatakse nõudeid kilovatt-tundidena aastas lisaks praegu kasutatavatele kilovatt-tundidele nädalas. Ehkki tegu on puhtinformatiivse näiduga, kaaluvad EPA ja Euroopa Komisjon spetsifikaadi tulevasel läbivaatamisel selle muutmist ainsaks TEC ühikuks, et lahendada probleemid seoses aruandluse täpsusega ja võrdlusvõimalusega teiste ENERGY STARi toodetega (mille puhul kasutatakse tavaliselt kilovatt-tunde aastas). |
| --- | --- |

b)

TECi kohta esitatud nõuded (kWh aastas): EPA ja Euroopa Komisjon lisasid TECi tabelitesse tulbad, milles väljendatakse nõudeid kilovatt-tundidena aastas lisaks praegu kasutatavatele kilovatt-tundidele nädalas. Ehkki tegu on puhtinformatiivse näiduga, kaaluvad EPA ja Euroopa Komisjon spetsifikaadi tulevasel läbivaatamisel selle muutmist ainsaks TEC ühikuks, et lahendada probleemid seoses aruandluse täpsusega ja võrdlusvõimalusega teiste ENERGY STARi toodetega (mille puhul kasutatakse tavaliselt kilovatt-tunde aastas).

| c) | Seadmed muu trükikandja kui paberi printimiseks ja skaneerimiseks: EPA-le ja Euroopa Komisjonile esitatakse tihti küsimusi selliste seadmete kvalifitseerimise kohta, mis prindivad või skaneerivad muid trükikandjaid kui paberit (nt tekstiil, mikrofilm jne), ning neil oleks hea meel saada andmeid selliste seadmete energiatarbimise kohta. Sellised andmed toetaksid nõuete väljatöötamist nende toodete jaoks spetsifikaadi tulevastes versioonides. |
| --- | --- |

c)

Seadmed muu trükikandja kui paberi printimiseks ja skaneerimiseks: EPA-le ja Euroopa Komisjonile esitatakse tihti küsimusi selliste seadmete kvalifitseerimise kohta, mis prindivad või skaneerivad muid trükikandjaid kui paberit (nt tekstiil, mikrofilm jne), ning neil oleks hea meel saada andmeid selliste seadmete energiatarbimise kohta. Sellised andmed toetaksid nõuete väljatöötamist nende toodete jaoks spetsifikaadi tulevastes versioonides.

| d) | Professionaalsed tooted (suure kiirusega TECi tooted printimiseks raskemale ja suuremale paberile): EPA ja Euroopa Komisjon on teada saanud, et mõnedele suure kiirusega TECi toodetele esitatakse täiendavaid nõudeid suurema ja raskema paberi käitlemiseks. EPA ja Euroopa Komisjon kaaluvad spetsifikaadi tulevasel läbivaatamisel kõnealuste toodete eraldamist eraldi kategooriasse. |
| --- | --- |

d)

Professionaalsed tooted (suure kiirusega TECi tooted printimiseks raskemale ja suuremale paberile): EPA ja Euroopa Komisjon on teada saanud, et mõnedele suure kiirusega TECi toodetele esitatakse täiendavaid nõudeid suurema ja raskema paberi käitlemiseks. EPA ja Euroopa Komisjon kaaluvad spetsifikaadi tulevasel läbivaatamisel kõnealuste toodete eraldamist eraldi kategooriasse.

| e) | TECi kategooriate nõuete eristamine: kujutise reprodutseerimise seadmete spetsifikaatide versioonides 1 ja 2 eeldasid EPA ja Euroopa Komisjon, et värvitrüki TEC on selle suurema keerukuse tõttu suurem kui mustvalgel trükil ning mitmefunktsiooniliste seadmete TEC on suurem kui ühefunktsiooniliste seadmete oma. Seda suhet võeti arvesse TECi nõuete struktuuris. EPA ja Euroopa Komisjon said aga hiljuti teada, et värvilistel mitmefunktsioonilistel seadmetel, st kõrgema klassi toodetel, võib olla energiasäästuvõimalusi, mis muudavad nende energiatarbimise väiksemaks kui mustvalgetel ühefunktsioonilistel seadmetel. EPA ja Euroopa Komisjon kaaluvad seetõttu TECi nõuete eristamist tulevikus, et tunnustada kõigi TECi kategooriate parimaid tulemusi. |
| --- | --- |

e)

TECi kategooriate nõuete eristamine: kujutise reprodutseerimise seadmete spetsifikaatide versioonides 1 ja 2 eeldasid EPA ja Euroopa Komisjon, et värvitrüki TEC on selle suurema keerukuse tõttu suurem kui mustvalgel trükil ning mitmefunktsiooniliste seadmete TEC on suurem kui ühefunktsiooniliste seadmete oma. Seda suhet võeti arvesse TECi nõuete struktuuris. EPA ja Euroopa Komisjon said aga hiljuti teada, et värvilistel mitmefunktsioonilistel seadmetel, st kõrgema klassi toodetel, võib olla energiasäästuvõimalusi, mis muudavad nende energiatarbimise väiksemaks kui mustvalgetel ühefunktsioonilistel seadmetel. EPA ja Euroopa Komisjon kaaluvad seetõttu TECi nõuete eristamist tulevikus, et tunnustada kõigi TECi kategooriate parimaid tulemusi.

| f) | Reguleerimisala ümberhindamine: EPA ja Euroopa Komisjon võivad kujutise reprodutseerimise seadmete praeguse turu ümber hinnata, et teha kindlaks, kas hõlmatud toodete praegune nomenklatuur on endiselt asjakohane ning kas ENERGY STARi märgis eristab turul endiselt kõiki temaga märgistatud tooteklasse. |
| --- | --- |

f)

Reguleerimisala ümberhindamine: EPA ja Euroopa Komisjon võivad kujutise reprodutseerimise seadmete praeguse turu ümber hinnata, et teha kindlaks, kas hõlmatud toodete praegune nomenklatuur on endiselt asjakohane ning kas ENERGY STARi märgis eristab turul endiselt kõiki temaga märgistatud tooteklasse.

| g) | Kahepoolse printimise nõuete laiendamine: EPA ja Euroopa Komisjon võivad baastootest lahutamatu kahepoolse printimise nõuded veel kord läbi vaadata ning kaaluda võimalusi, kuidas muuta mittekohustuslikud nõuded rangemaks. Nõuete muutmine, kui sellega kaasneks selliste toodete ulatuslikum hõlmamine, mille puhul kahepoolne töö on põhi-pealekandmisseadmest lahutamatu, võiks vähendada paberikasutust. |
| --- | --- |

g)

Kahepoolse printimise nõuete laiendamine: EPA ja Euroopa Komisjon võivad baastootest lahutamatu kahepoolse printimise nõuded veel kord läbi vaadata ning kaaluda võimalusi, kuidas muuta mittekohustuslikud nõuded rangemaks. Nõuete muutmine, kui sellega kaasneks selliste toodete ulatuslikum hõlmamine, mille puhul kahepoolne töö on põhi-pealekandmisseadmest lahutamatu, võiks vähendada paberikasutust.

Liide D

Kujutise reprodutseerimise seadmete energiatarbimise katsetamise meetod

1.   Ülevaade

Järgmise katsemeetodiga tehakse kindlaks, kas toode vastab kujutise reprodutseerimise seadmeid käsitlevatele ENERGY STARi nõuetele.

2.   Kohaldamine

ENERGY STARi katsenõuded sõltuvad hinnatava toote funktsioonidest. Käesoleva dokumendi eri jaotiste kohaldatavus määratakse kindlaks tabeli 11 abil.

Tabel 11

Katsemenetluste kohaldatavus

| Tooteliik | Kandja formaat | Pealekandmistehnika | ENERGY STARi hindamismeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Koopiamasin | Standard | Vahetu termiline (DT), värvi sublimatsioon (DS), elektrofotograafiline (EP), tahke tint (SI), termosiire (TT) | Tüüpiline energiatarbimine (TEC) |
| Suur | DT, DS, EP, SI, TT | Tööolek (OM) |
| Digitaalne paljundusaparaat | Standard | Šabloon | TEC |
| Faksiaparaat | Standard | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| Jugatrükk (IJ) | OM |
| Tembeldusmasin | Kõik | DT, EP, IJ, TT | OM |
| Mitmefunktsiooniline seade (MFD) | Standard | Kõrgjõudlusega IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, lööktehnika | OM |
| Suur | DT, DS, EP, IJ, SI, TT | OM |
| Printer | Standard | Kõrgjõudlusega IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, lööktehnika | OM |
| Suur või väike | DT, DS, EP, lööktehnika, IJ, SI, TT | OM |
| Väike | Kõrgjõudlusega IJ | TEC |
| Skanner | Kõik | Ei kohaldata | OM |

Tooteliik

Kandja formaat

Pealekandmistehnika

ENERGY STARi hindamismeetod

Koopiamasin

Standard

Vahetu termiline (DT), värvi sublimatsioon (DS), elektrofotograafiline (EP), tahke tint (SI), termosiire (TT)

Tüüpiline energiatarbimine (TEC)

Suur

DT, DS, EP, SI, TT

Tööolek (OM)

Digitaalne paljundusaparaat

Standard

Šabloon

TEC

Faksiaparaat

Standard

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

Jugatrükk (IJ)

OM

Tembeldusmasin

Kõik

DT, EP, IJ, TT

OM

Mitmefunktsiooniline seade (MFD)

Standard

Kõrgjõudlusega IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, lööktehnika

OM

Suur

DT, DS, EP, IJ, SI, TT

OM

Printer

Standard

Kõrgjõudlusega IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, lööktehnika

OM

Suur või väike

DT, DS, EP, lööktehnika, IJ, SI, TT

OM

Väike

Kõrgjõudlusega IJ

TEC

Skanner

Kõik

Ei kohaldata

OM

3.   Mõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, on kõik käesolevas dokumendis kasutatud terminid kooskõlas mõistetega, mida on kasutatud kujutise reprodutseerimise seadmeid käsitlevates ENERGY STARi nõuetes.

4.   Katsetingimused

Üldised katsetingimused

| 4.1. | Katsetingimused ja -seadmed: Kõigis selle menetluse etappides vastavad katsetingimused ja -seadmed Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardi 62301 „Household electrical appliances – Measurement of standby power” (väljaanne 2.0) jaotises 4 „General Conditions for Measurements” sätestatud nõuetele. Nõuete vastuolu korral järgitakse ENERGY STARi katsemeetodit. |
| --- | --- |

4.1.

Katsetingimused ja -seadmed: Kõigis selle menetluse etappides vastavad katsetingimused ja -seadmed Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardi 62301 „Household electrical appliances – Measurement of standby power” (väljaanne 2.0) jaotises 4 „General Conditions for Measurements” sätestatud nõuetele. Nõuete vastuolu korral järgitakse ENERGY STARi katsemeetodit.

| 4.2. | Vahelduvvoolusisend: tooted, mis on kavandatud saama toidet vahelduvvooluvõrgust, ühendatakse kavandatud turu jaoks sobiva pingeallikaga vastavalt tabelile 12 või 13.






  a) | Välise toiteallikaga tarnitavad tooted ühendatakse kõigepealt välise toiteallikaga ja seejärel pingeallikaga, mis on täpsustatud tabelis 12 või 13. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Vahelduvvoolusisend: tooted, mis on kavandatud saama toidet vahelduvvooluvõrgust, ühendatakse kavandatud turu jaoks sobiva pingeallikaga vastavalt tabelile 12 või 13.

a)

Välise toiteallikaga tarnitavad tooted ühendatakse kõigepealt välise toiteallikaga ja seejärel pingeallikaga, mis on täpsustatud tabelis 12 või 13.

| b) | Kui toode on ette nähtud töötama teatava turu pinge-/sagedustasemest (nt 230 volti, 60 Hz Põhja-Ameerikas) erineval pinge-/sagedustasemel, katsetatakse seadet tootja poolt selle seadme jaoks ette nähtud pinge-/sagedustasemel. Kasutatud pinge-/sagedustase dokumenteeritakse.

  Tabel 12


  Kuni 1 500-vatise nimivõimsusega toodete sisendvõimsuse nõuded











  Turg | Pinge | Pinge tolerantsipiirid | Harmooniliste komponentide suurim summaarne moonutustegur | Sagedus | Sageduse tolerantsipiirid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhja-Ameerika, Taiwan | Vahelduvvoolu pinge 115 V | +/– 1,0 % | 2,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Euroopa, Austraalia, Uus-Meremaa | Vahelduvvoolu pinge 230 V | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Jaapan | Vahelduvvoolu pinge 100 V | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz / 60 Hz | +/– 1,0 % |

b)

Kui toode on ette nähtud töötama teatava turu pinge-/sagedustasemest (nt 230 volti, 60 Hz Põhja-Ameerikas) erineval pinge-/sagedustasemel, katsetatakse seadet tootja poolt selle seadme jaoks ette nähtud pinge-/sagedustasemel. Kasutatud pinge-/sagedustase dokumenteeritakse.

Tabel 12

Kuni 1 500-vatise nimivõimsusega toodete sisendvõimsuse nõuded

Turg

Pinge

Pinge tolerantsipiirid

Harmooniliste komponentide suurim summaarne moonutustegur

Sagedus

Sageduse tolerantsipiirid

Põhja-Ameerika, Taiwan

Vahelduvvoolu pinge 115 V

+/– 1,0 %

2,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Euroopa, Austraalia, Uus-Meremaa

Vahelduvvoolu pinge 230 V

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Jaapan

Vahelduvvoolu pinge 100 V

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz / 60 Hz

+/– 1,0 %

Tabel 13

Suurema kui 1 500-vatise nimivõimsusega toodete sisendvõimsuse nõuded

| Turg | Pinge | Pinge tolerantsipiirid | Harmooniliste komponentide suurim summaarne moonutustegur | Sagedus | Sageduse tolerantsipiirid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhja-Ameerika, Taiwan | Vahelduvvoolu pinge 115 V | +/– 4,0 % | 5,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Euroopa, Austraalia, Uus-Meremaa | Vahelduvvoolu pinge 230 V | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Jaapan | Vahelduvvoolu pinge 100 V | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz / 60 Hz | +/– 1,0 % |

Turg

Pinge

Pinge tolerantsipiirid

Harmooniliste komponentide suurim summaarne moonutustegur

Sagedus

Sageduse tolerantsipiirid

Põhja-Ameerika, Taiwan

Vahelduvvoolu pinge 115 V

+/– 4,0 %

5,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Euroopa, Austraalia, Uus-Meremaa

Vahelduvvoolu pinge 230 V

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Jaapan

Vahelduvvoolu pinge 100 V

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz / 60 Hz

+/– 1,0 %

| 4.3. | Madalapingeline alalisvoolusisend






  a) | Tooted võivad saada toite madalapingelise alalisvoolutoite allikast (nt võrgu- või andmeühenduse kaudu) vaid juhul, kui asjaomane alalisvooluallikas on toote ainus võimalik toiteallikas (st puudub vahelduvvoolupistik või väline toiteallikas). |
| --- | --- | --- |

4.3.

Madalapingeline alalisvoolusisend

a)

Tooted võivad saada toite madalapingelise alalisvoolutoite allikast (nt võrgu- või andmeühenduse kaudu) vaid juhul, kui asjaomane alalisvooluallikas on toote ainus võimalik toiteallikas (st puudub vahelduvvoolupistik või väline toiteallikas).

| b) | Madalapingelise alalisvoolutoitega töötavad tooted konfigureeritakse katsetamiseks alalisvoolu vahelduvvooluallikaga (nt USB (Universal Serial Bus) jaoturiga).
  Katsetes kasutatud alalisvoolu vahelduvvooluallikas dokumenteeritakse ja selle andmed esitatakse kõigi katsete kohta. |
| --- | --- |

b)

Madalapingelise alalisvoolutoitega töötavad tooted konfigureeritakse katsetamiseks alalisvoolu vahelduvvooluallikaga (nt USB (Universal Serial Bus) jaoturiga).

Katsetes kasutatud alalisvoolu vahelduvvooluallikas dokumenteeritakse ja selle andmed esitatakse kõigi katsete kohta.

| c) | Katsetatava seadme võimsus hõlmab järgmist (mõõdetuna käesoleva meetodi jaotise 5 kohaselt):






  1) | madalapingelise alalisvoolutoite allika vahelduvvoolu tarbimine, kui koormuseks on katsetatav seade (PL), ning |
| --- | --- | --- |

c)

Katsetatava seadme võimsus hõlmab järgmist (mõõdetuna käesoleva meetodi jaotise 5 kohaselt):

1)

madalapingelise alalisvoolutoite allika vahelduvvoolu tarbimine, kui koormuseks on katsetatav seade (PL), ning

| 2) | madalapingelise alalisvoolutoite allika vahelduvvoolu tarbimine, kui koormus puudub (PS). |
| --- | --- |

2)

madalapingelise alalisvoolutoite allika vahelduvvoolu tarbimine, kui koormus puudub (PS).

| 4.4. | Ümbritseva õhu temperatuur peab olema 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.4.

Ümbritseva õhu temperatuur peab olema 23 °C ± 5 °C.

| 4.5. | Suhteline õhuniiskus peab olema 10–80 %. |
| --- | --- |

4.5.

Suhteline õhuniiskus peab olema 10–80 %.

| 4.6. | Võimsusmõõturitel on järgmised tunnused:






  a) | väikseim sageduskaja: 3,0 kHz; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Võimsusmõõturitel on järgmised tunnused:

a)

väikseim sageduskaja: 3,0 kHz;

| b) | väikseim mõõtetäpsus:






  1) | alla 10-vatiste mõõteväärtuste puhul 0,01 vatti; |
| --- | --- | --- |

b)

väikseim mõõtetäpsus:

1)

alla 10-vatiste mõõteväärtuste puhul 0,01 vatti;

| 2) | 0,1 W, kui mõõteväärtused on 10–100 W; |
| --- | --- |

2)

0,1 W, kui mõõteväärtused on 10–100 W;

| 3) | 1 W, kui mõõteväärtused on 100 W kuni 1,5 kW, ning |
| --- | --- |

3)

1 W, kui mõõteväärtused on 100 W kuni 1,5 kW, ning

| 4) | 10 W, kui mõõteväärtused on üle 1,5 kW. |
| --- | --- |

4)

10 W, kui mõõteväärtused on üle 1,5 kW.

| 5) | Kogunenud energia hulka tuleb mõõta täpsusega, mis üldjuhul vastab neile väärtustele teisendatuna keskmiseks võimsuseks. Kogunenud energia mõõtmise puhul on kvaliteedinumber vajaliku täpsuse kindlaksmääramisel suurim, mitte keskmine võimsuse väärtus mõõtmisperioodi jooksul, sest mõõtmisseadmed ja -tingimused lähtuvad suurimast väärtusest. |
| --- | --- |

5)

Kogunenud energia hulka tuleb mõõta täpsusega, mis üldjuhul vastab neile väärtustele teisendatuna keskmiseks võimsuseks. Kogunenud energia mõõtmise puhul on kvaliteedinumber vajaliku täpsuse kindlaksmääramisel suurim, mitte keskmine võimsuse väärtus mõõtmisperioodi jooksul, sest mõõtmisseadmed ja -tingimused lähtuvad suurimast väärtusest.

| 4.7. | Mõõtemääramatus (18):






  a) | 0,5 W ja suurema võimsuse mõõtmisel on määramatus 95-protsendilisel usaldusnivool kuni 2 %; |
| --- | --- | --- |

4.7.

Mõõtemääramatus (18):

a)

0,5 W ja suurema võimsuse mõõtmisel on määramatus 95-protsendilisel usaldusnivool kuni 2 %;

| b) | alla 0,5 W võimsuse mõõtmisel on määramatus 95-protsendilisel usaldusnivool kuni 0,02 W. |
| --- | --- |

b)

alla 0,5 W võimsuse mõõtmisel on määramatus 95-protsendilisel usaldusnivool kuni 0,02 W.

| 4.8. | Aja mõõtmine: aega mõõdetakse standardse stopperi või mõne muu ajamõõtmisriistaga, mille mõõtetäpsus on vähemalt 1 sekund. |
| --- | --- |

4.8.

Aja mõõtmine: aega mõõdetakse standardse stopperi või mõne muu ajamõõtmisriistaga, mille mõõtetäpsus on vähemalt 1 sekund.

| 4.9. | Paberi nõuded:






  a) | standardformaadi tooteid katsetatakse kooskõlas tabeliga 14; |
| --- | --- | --- |

4.9.

Paberi nõuded:

a)

standardformaadi tooteid katsetatakse kooskõlas tabeliga 14;

| b) | suure ja väikese formaadi ning lintpaberit kasutavate toodete katsetamisel kasutatakse mis tahes sobivat paberisuurust.

  Tabel 14


  Paberi suuruse ja kaalu nõuded








  Turg | Paberi suurus | Baaskaal
  (g/m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhja-Ameerika/Taiwan | 8,5′′ × 11′′ | 75 |
| Euroopa/Austraalia/Uus-Meremaa | A4 | 80 |
| Jaapan | A4 | 64 |

b)

suure ja väikese formaadi ning lintpaberit kasutavate toodete katsetamisel kasutatakse mis tahes sobivat paberisuurust.

Tabel 14

Paberi suuruse ja kaalu nõuded

Turg

Paberi suurus

Baaskaal

(g/m2)

Põhja-Ameerika/Taiwan

8,5′′ × 11′′

75

Euroopa/Austraalia/Uus-Meremaa

A4

80

Jaapan

A4

64

5.   Madalapingelise alalisvoolutoite allika mõõtmine kõigi toodete puhul

| 5.1. | Ühendage alalisvoolutoite allikas võimsusmõõturiga ja asjakohase vahelduvvooluallikaga vastavalt tabelile 12. |
| --- | --- |

5.1.

Ühendage alalisvoolutoite allikas võimsusmõõturiga ja asjakohase vahelduvvooluallikaga vastavalt tabelile 12.

| 5.2. | Kontrollige, et alalisvoolutoite allikas on koormuseta. |
| --- | --- |

5.2.

Kontrollige, et alalisvoolutoite allikas on koormuseta.

| 5.3. | Laske alalisvoolutoite allikal vähemalt 30 minutit stabiliseeruda. |
| --- | --- |

5.3.

Laske alalisvoolutoite allikal vähemalt 30 minutit stabiliseeruda.

| 5.4. | Mõõtke ja dokumenteerige koormuseta alalisvoolutoite allika võimsus (PS) IEC 62301 väljaande 1.0 kohaselt. |
| --- | --- |

5.4.

Mõõtke ja dokumenteerige koormuseta alalisvoolutoite allika võimsus (PS) IEC 62301 väljaande 1.0 kohaselt.

6.   Katsetatava seadme katse-eelne konfiguratsioon kõigi toodete puhul

6.1.   Üldine konfiguratsioon

| 6.1.1. | Arvutamisel ja andmete esitamisel kasutatav toote kiirus: kõigis arvutustes ja andmete esitamisel kasutatav toote kiirus on tootja väidetud suurim kiirus (väljendatud kujutiste arvuna minutis ja ümardatud lähima täisarvuni) järgmiste kriteeriumide puhul:






  a) | üldiselt võrdub standardsuuruses toodete puhul üks ühel A4 või 8,5′′ × 11′′ lehepoolel prinditud/kopeeritud/skaneeritud leht ühe kujutisega minutis;
  kahepoolse printimise režiimil võrdub üks kahel A4 või 8,5′′ × 11′′ lehepoolel prinditud/kopeeritud/skaneeritud leht kahe kujutisega minutis; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Arvutamisel ja andmete esitamisel kasutatav toote kiirus: kõigis arvutustes ja andmete esitamisel kasutatav toote kiirus on tootja väidetud suurim kiirus (väljendatud kujutiste arvuna minutis ja ümardatud lähima täisarvuni) järgmiste kriteeriumide puhul:

a)

üldiselt võrdub standardsuuruses toodete puhul üks ühel A4 või 8,5′′ × 11′′ lehepoolel prinditud/kopeeritud/skaneeritud leht ühe kujutisega minutis;

kahepoolse printimise režiimil võrdub üks kahel A4 või 8,5′′ × 11′′ lehepoolel prinditud/kopeeritud/skaneeritud leht kahe kujutisega minutis;

| b) | kõigi toodete kiirus põhineb järgmisel:






  1) | tootja poolt esitatud printimiskiirus; kui toote abil ei ole võimalik printida, siis |
| --- | --- | --- |

b)

kõigi toodete kiirus põhineb järgmisel:

1)

tootja poolt esitatud printimiskiirus; kui toote abil ei ole võimalik printida, siis

| 2) | tootja poolt esitatud kopeerimiskiirus; kui toote abil ei ole võimalik kopeerida, siis |
| --- | --- |

2)

tootja poolt esitatud kopeerimiskiirus; kui toote abil ei ole võimalik kopeerida, siis

| 3) | tootja poolt esitatud skaneerimiskiirus. |
| --- | --- |

3)

tootja poolt esitatud skaneerimiskiirus.

| 4) | Kui tootja kavatseb toote teataval turul kvalifitseerimiseks kasutada katsetulemusi, millega kvalifitseeriti toode mõnel teisel turul, kasutades muid paberisuurusi (nt A4 8,5′′ × 11′′ asemel), ning kui tema poolt esitatud suurimad kiirused (mis on kindlaks määratud tabeli 15 kohaselt) erinevad eri suurustes paberitele kujutise kandmisel, kasutatakse suurimat kiirust.

  Tabel 15


  Standardformaadi ning väikese ja suure formaadi toodete (v.a tembeldusmasinad) kiiruse arvutamine








  Kandja formaat | Kandja suurus | Toote kiirus, s
  (kujutisi minutis)

  kus:


  sP on konkreetsele kandjale mustvalgete kujutiste reprodutseerimise suurim väidetav kiirus minutis;


  w on kandja laius meetrites (m);

  l on kandja pikkus meetrites (m). |
| --- | --- | --- | --- |
| Standard | 8,5′′ × 11′′ | sP |
| A4 | sP |
| Väike | 4′′ × 6′′ | 0,25 × sP |
| A6 | 0,25 × sP |
| Väiksem kui A6 või 4′′ × 6′′ | 16 × w × l × sP |
| Suur | A2 | 4 × sP |
| A0 | 16 × sP |

4)

Kui tootja kavatseb toote teataval turul kvalifitseerimiseks kasutada katsetulemusi, millega kvalifitseeriti toode mõnel teisel turul, kasutades muid paberisuurusi (nt A4 8,5′′ × 11′′ asemel), ning kui tema poolt esitatud suurimad kiirused (mis on kindlaks määratud tabeli 15 kohaselt) erinevad eri suurustes paberitele kujutise kandmisel, kasutatakse suurimat kiirust.

Tabel 15

Standardformaadi ning väikese ja suure formaadi toodete (v.a tembeldusmasinad) kiiruse arvutamine

Kandja formaat

Kandja suurus

Toote kiirus, s

(kujutisi minutis)

kus:

sP on konkreetsele kandjale mustvalgete kujutiste reprodutseerimise suurim väidetav kiirus minutis;

w on kandja laius meetrites (m);

l on kandja pikkus meetrites (m).

Standard

8,5′′ × 11′′

sP

A4

sP

Väike

4′′ × 6′′

0,25 × sP

A6

0,25 × sP

Väiksem kui A6 või 4′′ × 6′′

16 × w × l × sP

Suur

A2

4 × sP

A0

16 × sP

| c) | Lintpaberit kasutavate toodete kiirus arvutatakse valemiga 8.

  Valem 8: toote kiiruse arvutamine

  kus:






  — | s on toote kiirus kujutiste arvuna minutis, |
| --- | --- | --- |

c)

Lintpaberit kasutavate toodete kiirus arvutatakse valemiga 8.

Valem 8: toote kiiruse arvutamine

kus:

—

s on toote kiirus kujutiste arvuna minutis,

| — | w on kandja laius meetrites (m); |
| --- | --- |

—

w on kandja laius meetrites (m);

| — | sL on mustvalgete kujutiste reprodutseerimise suurim väidetav kiirus meetrites minutis. |
| --- | --- |

—

sL on mustvalgete kujutiste reprodutseerimise suurim väidetav kiirus meetrites minutis.

| d) | Tembeldusmasinate puhul esitatakse toote kiirus postisaadetiste arvuna minutis. |
| --- | --- |

d)

Tembeldusmasinate puhul esitatakse toote kiirus postisaadetiste arvuna minutis.

| e) | Kõigis arvutustes ja kvalifitseerimisel kasutatav eespool arvutatud toote kiirus ei pruugi olla sama mis katsetamisel kasutatav toote kiirus. |
| --- | --- |

e)

Kõigis arvutustes ja kvalifitseerimisel kasutatav eespool arvutatud toote kiirus ei pruugi olla sama mis katsetamisel kasutatav toote kiirus.

| 6.1.2. | Värviprint: värviprinti võimaldavaid tooteid katsetatakse mustvalgeid (musti) kujutisi tehes.






  a) | Musta tindita toodetes kasutatakse komposiitmusta.
  Võrguühendus: tooted, mis tarnitakse võrguühenduse valmidusega, ühendatakse võrku. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Värviprint: värviprinti võimaldavaid tooteid katsetatakse mustvalgeid (musti) kujutisi tehes.

a)

Musta tindita toodetes kasutatakse komposiitmusta.

Võrguühendus: tooted, mis tarnitakse võrguühenduse valmidusega, ühendatakse võrku.

| b) | Katse ajaks ühendatakse toode ainult ühe võrgu- või andmeühendusega.
  Katsetatava seadmega võib otse või võrgu kaudu olla ühendatud ainult üks arvuti. |
| --- | --- |

b)

Katse ajaks ühendatakse toode ainult ühe võrgu- või andmeühendusega.

Katsetatava seadmega võib otse või võrgu kaudu olla ühendatud ainult üks arvuti.

| c) | Võrguühenduse liik sõltub katsetatava seadme omadustest ja peab olema parim tabelis 16 loetletud ühendus, mida seade tarnimisel toetab.

  Tabel 16


  Katseteks kasutatav võrgu- või andmeühendus







  Katseteks kasutamise eelisjärjekord (kui katsetatav seade sellist ühendust toetab) | Kõigi toodete ühendused |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ethernet – 1 GB/S |
| 2 | Ethernet – 100/10 Mb/s |
| 3 | USB 3.x |
| 4 | USB 2.x |
| 5 | USB 1.x |
| 6 | RS232 |
| 7 | IEEE 1284 (19) |
| 8 | Wi-Fi |
| 9 | Muu traadiga ühendus – eelisjärjekord kõige kiiremast kõige aeglasemani |
| 10 | Muu traadita ühendus – eelisjärjekord kõige kiiremast kõige aeglasemani |
| 11 | Kui ükski eespool loetletutest ei sobi, katsetage mis tahes ühendusega, mida seade toetab (või ilma). |

c)

Võrguühenduse liik sõltub katsetatava seadme omadustest ja peab olema parim tabelis 16 loetletud ühendus, mida seade tarnimisel toetab.

Tabel 16

Katseteks kasutatav võrgu- või andmeühendus

Katseteks kasutamise eelisjärjekord (kui katsetatav seade sellist ühendust toetab)

Kõigi toodete ühendused

1

Ethernet – 1 GB/S

2

Ethernet – 100/10 Mb/s

3

USB 3.x

4

USB 2.x

5

USB 1.x

6

RS232

7

IEEE 1284 (19)

8

Wi-Fi

9

Muu traadiga ühendus – eelisjärjekord kõige kiiremast kõige aeglasemani

10

Muu traadita ühendus – eelisjärjekord kõige kiiremast kõige aeglasemani

11

Kui ükski eespool loetletutest ei sobi, katsetage mis tahes ühendusega, mida seade toetab (või ilma).

| d) | Jaotise 6.1.2.c kohaselt Ethernetiga ühendatud tooted, mis toetavad energiatõhusat Ethernetti (IEEE standard 802.3az), (20) tuleb katse ajaks ühendada võrgukommutaatori või ruuteriga, mis toetab samuti energiatõhusat Ethernetti. |
| --- | --- |

d)

Jaotise 6.1.2.c kohaselt Ethernetiga ühendatud tooted, mis toetavad energiatõhusat Ethernetti (IEEE standard 802.3az), (20) tuleb katse ajaks ühendada võrgukommutaatori või ruuteriga, mis toetab samuti energiatõhusat Ethernetti.

| e) | Kõigil juhtudel esitatakse andmed katse ajal kasutatud ühendusliigi kohta.
  Teenindus-/hooldusolekud: katsetatav seade ei tohi katse ajal kunagi olla teenindus-/hooldusolekus, sh värvi kalibreerimas. |
| --- | --- |

e)

Kõigil juhtudel esitatakse andmed katse ajal kasutatud ühendusliigi kohta.

Teenindus-/hooldusolekud: katsetatav seade ei tohi katse ajal kunagi olla teenindus-/hooldusolekus, sh värvi kalibreerimas.

| f) | Teenindus-/hooldusolekud desaktiveeritakse enne katsetamist. |
| --- | --- |

f)

Teenindus-/hooldusolekud desaktiveeritakse enne katsetamist.

| g) | Tootjad esitavad teenindus-/hooldusolekute desaktiveerimise juhendi, kui see teave ei ole katsetatava seadme pakendis olevates dokumentides ega internetis hõlpsasti kättesaadav. |
| --- | --- |

g)

Tootjad esitavad teenindus-/hooldusolekute desaktiveerimise juhendi, kui see teave ei ole katsetatava seadme pakendis olevates dokumentides ega internetis hõlpsasti kättesaadav.

| h) | Kui teenindus-/hooldusolekuid ei ole võimalik desaktiveerida ja kui teenindus-/hooldusolek ilmneb mõne töö ajal, mis ei ole esimene töö, võib sellises olekus tehtud töö näitajate asemel kasutada asendustöö tulemusi. Sel juhul lisatakse asendustöö katsemenetlusse kohe pärast tööd nr 4 ja asendustöö lisamisest antakse teada. Iga töö kestab 15 minutit. |
| --- | --- |

h)

Kui teenindus-/hooldusolekuid ei ole võimalik desaktiveerida ja kui teenindus-/hooldusolek ilmneb mõne töö ajal, mis ei ole esimene töö, võib sellises olekus tehtud töö näitajate asemel kasutada asendustöö tulemusi. Sel juhul lisatakse asendustöö katsemenetlusse kohe pärast tööd nr 4 ja asendustöö lisamisest antakse teada. Iga töö kestab 15 minutit.

6.2.   Faksiaparaatide konfiguratsioon

Kõik faksiaparaadid ja faksi saatmise funktsiooniga mitmefunktsioonilised seadmed, mida saab telefoniliiniga ühendada, ühendatakse katse ajaks lisaks tabelis 16 kirjeldatud võrguühendusele (kui katsetatav seade toetab võrguühendust) ka telefoniliiniga.

| a) | Kui töötavat telefoniliini ei ole käepärast, võib selle asemel kasutada telefoniliini simulaatorit. |
| --- | --- |

a)

Kui töötavat telefoniliini ei ole käepärast, võib selle asemel kasutada telefoniliini simulaatorit.

| b) | Faksi saatmise funktsiooni katsetatakse ainult faksiaparaatidel. |
| --- | --- |

b)

Faksi saatmise funktsiooni katsetatakse ainult faksiaparaatidel.

Faksiaparaate katsetatakse ühe kujutisega töö kohta.

6.3.   Digitaalsete paljundusaparaatide konfiguratsioon

Kui allpool ei ole märgitud teisiti, konfigureeritakse digitaalsed paljundusaparaadid, nagu printerid, koopiamasinad või mitmefunktsioonilised seadmed, sõltuvalt nende funktsioonidest tarnitud olekus, ning neid katsetatakse nagu nimetatud seadmeid.

| a) | Digitaalseid paljundusaparaate katsetatakse väidetaval maksimumkiirusel, mida tuleks kasutada ka katse sooritamiseks tehtava töö suuruse kindlaksmääramiseks, ja mitte tarnimisel vaikimisi määratud kiirusel, kui see on erinev. |
| --- | --- |

a)

Digitaalseid paljundusaparaate katsetatakse väidetaval maksimumkiirusel, mida tuleks kasutada ka katse sooritamiseks tehtava töö suuruse kindlaksmääramiseks, ja mitte tarnimisel vaikimisi määratud kiirusel, kui see on erinev.

| b) | Digitaalsete paljundusaparaatidega kasutatakse vaid ühte originaalkujutist. |
| --- | --- |

b)

Digitaalsete paljundusaparaatidega kasutatakse vaid ühte originaalkujutist.

7.   Katsetatava seadme katse-eelne lähtestamine kõigi toodete puhul

Üldine lähtestamine

Enne katsetamist lähtestatakse katsetatav seade järgmiselt.

| a) | Valmistage katsetatav seade ette vastavalt tootja juhendis või dokumentides esitatud juhtnööridele.






  1) | Lisatarvikud, nt paberisöötja, mis tarnitakse koos baastootega ja mis on mõeldud lõppkasutaja poolt paigaldamiseks või ühendamiseks, paigaldatakse nii, nagu on asjaomase tootemudeli jaoks ette nähtud. Paber asetatakse kõigisse paberisöötjatesse, mis on ette nähtud hoidma katsetamiseks kindlaksmääratud paberit, ning katsetatav seade võtab paberit vaikimisi määratud paberisöötjast, kasutades tarnimisel määratud paberisöötjaseadeid. |
| --- | --- | --- |

a)

Valmistage katsetatav seade ette vastavalt tootja juhendis või dokumentides esitatud juhtnööridele.

1)

Lisatarvikud, nt paberisöötja, mis tarnitakse koos baastootega ja mis on mõeldud lõppkasutaja poolt paigaldamiseks või ühendamiseks, paigaldatakse nii, nagu on asjaomase tootemudeli jaoks ette nähtud. Paber asetatakse kõigisse paberisöötjatesse, mis on ette nähtud hoidma katsetamiseks kindlaksmääratud paberit, ning katsetatav seade võtab paberit vaikimisi määratud paberisöötjast, kasutades tarnimisel määratud paberisöötjaseadeid.

| 2) | Kui toode on katse ajaks otse või võrgu kaudu ühendatud arvutiga, töötab arvuti tootja määratud vaikedraiveri uusima versiooniga, mis on katse ajal kättesaadav, kasutades tarnimisel määratud vaikeseadetele vastavaid seadeid, kui käesolevas katsemeetodis ei ole sätestatud teisiti. Katsetamisel kasutatud prindidraiveri versioon dokumenteeritakse.






  i) | Juhul kui seadel puudub vaikeväärtus ja seda ei ole käesolevas katsemeetodis määratud, seadistatakse seade tootja äranägemise järgi ja see dokumenteeritakse. |
| --- | --- | --- |

2)

Kui toode on katse ajaks otse või võrgu kaudu ühendatud arvutiga, töötab arvuti tootja määratud vaikedraiveri uusima versiooniga, mis on katse ajal kättesaadav, kasutades tarnimisel määratud vaikeseadetele vastavaid seadeid, kui käesolevas katsemeetodis ei ole sätestatud teisiti. Katsetamisel kasutatud prindidraiveri versioon dokumenteeritakse.

i)

Juhul kui seadel puudub vaikeväärtus ja seda ei ole käesolevas katsemeetodis määratud, seadistatakse seade tootja äranägemise järgi ja see dokumenteeritakse.

| ii) | Kui seade ühendatakse võrgu kaudu ja võrku on ühendatud mitu arvutit, kehtivad prindidraiveri seaded ainult sellele arvutile, mis saadab printimistööd katsetatavale seadmele. |
| --- | --- |

ii)

Kui seade ühendatakse võrgu kaudu ja võrku on ühendatud mitu arvutit, kehtivad prindidraiveri seaded ainult sellele arvutile, mis saadab printimistööd katsetatavale seadmele.

| 3) | Kui tegemist on tootega, mis on ette nähtud töötama akutoitel, kui ta ei ole ühendatud elektrivõrguga, eemaldatakse aku kõigi katsete ajaks. Kui katsetatava seadme konfiguratsioon ei toeta talitlust akukogumita, tehakse katse paigaldatud ja täielikult laetud akukogumi(te)ga, tagades, et nimetatud konfiguratsioon on ära märgitud testi tulemustes. Et tagada, et aku oleks täielikult laetud, toimige järgmiselt:






  i) | kui katsetataval seadmel on patarei täieliku laetuse näidik, jätkake laadimist veel viis tundi pärast seda, kui aku on näidiku kohaselt laetud; |
| --- | --- | --- |

3)

Kui tegemist on tootega, mis on ette nähtud töötama akutoitel, kui ta ei ole ühendatud elektrivõrguga, eemaldatakse aku kõigi katsete ajaks. Kui katsetatava seadme konfiguratsioon ei toeta talitlust akukogumita, tehakse katse paigaldatud ja täielikult laetud akukogumi(te)ga, tagades, et nimetatud konfiguratsioon on ära märgitud testi tulemustes. Et tagada, et aku oleks täielikult laetud, toimige järgmiselt:

i)

kui katsetataval seadmel on patarei täieliku laetuse näidik, jätkake laadimist veel viis tundi pärast seda, kui aku on näidiku kohaselt laetud;

| ii) | kui laetuse näidik puudub, kuid tootja juhistes on märgitud aeg, mille jooksul peaks aku saama laetud või selle mahutavus saavutatud, jätkake laadimist veel viis tundi pärast tootja märgitud aega; |
| --- | --- |

ii)

kui laetuse näidik puudub, kuid tootja juhistes on märgitud aeg, mille jooksul peaks aku saama laetud või selle mahutavus saavutatud, jätkake laadimist veel viis tundi pärast tootja märgitud aega;

| iii) | kui näidik puudub ja juhendis ei ole aega märgitud, laetakse akut 24 tundi. |
| --- | --- |

iii)

kui näidik puudub ja juhendis ei ole aega märgitud, laetakse akut 24 tundi.

| b) | Ühendage katsetatav seade toiteallikaga. |
| --- | --- |

b)

Ühendage katsetatav seade toiteallikaga.

| c) | Lülitage sisse katsetatava seadme toide ja viige vastavalt vajadusele läbi algne süsteemi konfigureerimine. Kontrollige, et vaikimisi viivitusajad on konfigureeritud tootespetsifikaatide ja/või tootja soovituste kohaselt.






  1) | Toote kiirus katsetamisel: toodet katsetatakse tarnimisel konfigureeritud kiiruse vaikeseadetega. |
| --- | --- | --- |

c)

Lülitage sisse katsetatava seadme toide ja viige vastavalt vajadusele läbi algne süsteemi konfigureerimine. Kontrollige, et vaikimisi viivitusajad on konfigureeritud tootespetsifikaatide ja/või tootja soovituste kohaselt.

1)

Toote kiirus katsetamisel: toodet katsetatakse tarnimisel konfigureeritud kiiruse vaikeseadetega.

| 2) | Automaatse väljalülitamise funktsioon TEC-toodete puhul: kui printeril, digitaalsel paljundusaparaadil, faksiaparaadil või printimisfunktsiooniga mitmefunktsioonilisel seadmel on automaatse väljalülitamise funktsioon ja see on tarnimisel aktiveeritud, desaktiveeritakse see enne katsetamist. |
| --- | --- |

2)

Automaatse väljalülitamise funktsioon TEC-toodete puhul: kui printeril, digitaalsel paljundusaparaadil, faksiaparaadil või printimisfunktsiooniga mitmefunktsioonilisel seadmel on automaatse väljalülitamise funktsioon ja see on tarnimisel aktiveeritud, desaktiveeritakse see enne katsetamist.

| 3) | Automaatse väljalülitamise funktsioon OM-toodete puhul: kui toote tarnimiskonfiguratsioon võimaldab automaatselt väljalülitatud olekut, jäetakse see katse ajaks aktiveerituks. |
| --- | --- |

3)

Automaatse väljalülitamise funktsioon OM-toodete puhul: kui toote tarnimiskonfiguratsioon võimaldab automaatselt väljalülitatud olekut, jäetakse see katse ajaks aktiveerituks.

| d) | Kasutaja kontrollitavad niiskusvastased funktsioonid lülitatakse välja või desaktiveeritakse katse ajaks. |
| --- | --- |

d)

Kasutaja kontrollitavad niiskusvastased funktsioonid lülitatakse välja või desaktiveeritakse katse ajaks.

| e) | Seadme ettevalmistamine: lülitage katsetatav seade väljalülitatud olekusse ja jätke see 15 minutiks jõude seisma.






  1) | EP-TEC-toodete puhul jätke katsetatav seade väljalülitatud olekusse veel 105 minutiks (kokku seega vähemalt 120 minutit ehk 2 tundi). |
| --- | --- | --- |

e)

Seadme ettevalmistamine: lülitage katsetatav seade väljalülitatud olekusse ja jätke see 15 minutiks jõude seisma.

1)

EP-TEC-toodete puhul jätke katsetatav seade väljalülitatud olekusse veel 105 minutiks (kokku seega vähemalt 120 minutit ehk 2 tundi).

| 2) | Iga katsetatav seade tuleb ette valmistada ainult enne esimese katse algust. |
| --- | --- |

2)

Iga katsetatav seade tuleb ette valmistada ainult enne esimese katse algust.

8.   Tüüpilise energiatarbimise (TEC) katse menetlus

8.1.   Töö struktuur

| 8.1.1. | Päevas tehtavate tööde arv (NJOBS) on esitatud tabelis 17.

  Tabel 17


  Päevas tehtavate tööde arv (NJOBS)







  Mustvalge toote kiirus, s
  (kujutisi minutis) | Tööde arv päevas
  (NJOBS) |
| --- | --- | --- |
| s ≤ 8 | 8 |
| 8 < s ≤ 32 | s |
| s ≥ 32 | 32 |

8.1.1.

Päevas tehtavate tööde arv (NJOBS) on esitatud tabelis 17.

Tabel 17

Päevas tehtavate tööde arv (NJOBS)

Mustvalge toote kiirus, s

(kujutisi minutis)

Tööde arv päevas

(NJOBS)

s ≤ 8

8

8 < s ≤ 32

s

s ≥ 32

32

| 8.1.2. | Kujutiste arv töö kohta: muude seadmete kui faksiaparaatide puhul arvutatakse kujutiste arv valemiga 9. Mugavuse huvides on käesoleva dokumendi lõpus tabelis 21 esitatud summaarne kujutiste arv töö kohta arvutatuna iga täisarvulise töötlemiskiiruse kohta kuni 100 kujutiseni minutis.

  Valem 9: iga töö kujutiste arvu arvutamine 4








  NIMAGES
  = | 1 | s < 4
  s ≥ 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| |

8.1.2.

Kujutiste arv töö kohta: muude seadmete kui faksiaparaatide puhul arvutatakse kujutiste arv valemiga 9. Mugavuse huvides on käesoleva dokumendi lõpus tabelis 21 esitatud summaarne kujutiste arv töö kohta arvutatuna iga täisarvulise töötlemiskiiruse kohta kuni 100 kujutiseni minutis.

Valem 9: iga töö kujutiste arvu arvutamine 4

NIMAGES
  =

1

s < 4

s ≥ 4

Formula

kus:

| — | NIMAGES on kujutiste arv töö kohta, ümardatud lähima täisarvuni; |
| --- | --- |

—

NIMAGES on kujutiste arv töö kohta, ümardatud lähima täisarvuni;

| — | s on (mustvalge tootmise) suurim teatatud kiirus kujutiste arvuna minutis, mis on arvutatud käesoleva katsemenetluse jaotises 6.1.1, ning |
| --- | --- |

—

s on (mustvalge tootmise) suurim teatatud kiirus kujutiste arvuna minutis, mis on arvutatud käesoleva katsemenetluse jaotises 6.1.1, ning

| — | NJOBS on tööde arv päevas, mis on arvutatud vastavalt tabelile 17.
  Katsekujutis: kõigis katsetes kasutatakse originaalkujutisena Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO)/IEC standardi 10561:1999 kohast katsenäidist A.






  a) | Katsekujutised esitatakse 10 punkti suurusena fikseeritud laiusega Courier-kirjatüübis (või selle lähimas ekvivalendis); |
| --- | --- | --- |

—

NJOBS on tööde arv päevas, mis on arvutatud vastavalt tabelile 17.

Katsekujutis: kõigis katsetes kasutatakse originaalkujutisena Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO)/IEC standardi 10561:1999 kohast katsenäidist A.

a)

Katsekujutised esitatakse 10 punkti suurusena fikseeritud laiusega Courier-kirjatüübis (või selle lähimas ekvivalendis);

| b) | saksa keele spetsiifilisi sümboleid ei ole vaja kujutada, kui toode ei võimalda selliseid sümboleid kujutada.
  Printimistööd: katse jaoks tehtavad printimistööd saadetakse tabelis 16 kindlaksmääratud võrguühenduse kaudu vahetult enne iga töö printimist. |
| --- | --- |

b)

saksa keele spetsiifilisi sümboleid ei ole vaja kujutada, kui toode ei võimalda selliseid sümboleid kujutada.

Printimistööd: katse jaoks tehtavad printimistööd saadetakse tabelis 16 kindlaksmääratud võrguühenduse kaudu vahetult enne iga töö printimist.

| c) | Printimistöö iga kujutis saadetakse eraldi (st need võivad kõik olla sama dokumendi osad), kuid neid ei tohi dokumendis käsitada ühe originaalkujutise mitme koopiana (kui toode ei ole just digitaalne paljundusaparaat). |
| --- | --- |

c)

Printimistöö iga kujutis saadetakse eraldi (st need võivad kõik olla sama dokumendi osad), kuid neid ei tohi dokumendis käsitada ühe originaalkujutise mitme koopiana (kui toode ei ole just digitaalne paljundusaparaat).

| d) | Printerite ja mitmefunktsiooniliste seadmete puhul, mis suudavad tõlgendada lehekülje kirjelduse keelt (page description language, PDL) (nt printerikäsu keel (Printer Command Language, PCL), Postscript), saadetakse kujutised tootele lehekülje kirjelduse keeles.
  Kopeerimistööd: |
| --- | --- |

d)

Printerite ja mitmefunktsiooniliste seadmete puhul, mis suudavad tõlgendada lehekülje kirjelduse keelt (page description language, PDL) (nt printerikäsu keel (Printer Command Language, PCL), Postscript), saadetakse kujutised tootele lehekülje kirjelduse keeles.

Kopeerimistööd:

| e) | Koopiamasinate puhul, mille kiirus on kuni 20 kujutist minutis, peab olema üks originaal nõutud kujutise kohta. |
| --- | --- |

e)

Koopiamasinate puhul, mille kiirus on kuni 20 kujutist minutis, peab olema üks originaal nõutud kujutise kohta.

| f) | Üle 20 kujutise minutis töötlevate koopiamasinate puhul ei pruugi olla võimalik nõutud originaalkujutiste hulka saavutada (st dokumendisöötja piiratud võimsuse tõttu). Sel juhul on lubatud teha igast originaalist mitu koopiat ja originaale peab olema vähemalt kümme.
  Näiteks seadme puhul, mis teeb 50 kujutist minutis ja vajab 39 kujutist töö kohta, võib katse teha kümne originaali nelja koopiaga või 13 originaali kolme koopiaga. |
| --- | --- |

f)

Üle 20 kujutise minutis töötlevate koopiamasinate puhul ei pruugi olla võimalik nõutud originaalkujutiste hulka saavutada (st dokumendisöötja piiratud võimsuse tõttu). Sel juhul on lubatud teha igast originaalist mitu koopiat ja originaale peab olema vähemalt kümme.

Näiteks seadme puhul, mis teeb 50 kujutist minutis ja vajab 39 kujutist töö kohta, võib katse teha kümne originaali nelja koopiaga või 13 originaali kolme koopiaga.

| g) | Originaalid võib dokumendisöötjasse panna enne katse algust.
  Ilma dokumendisöötjata seadmed võivad teha kõik kujutised paberitoel olevast ühest originaalist.
  Faksitööd: faksitööd saadetakse ühendatud telefoniliini või telefoniliini simulaatori kaudu vahetult enne iga töö tegemist. |
| --- | --- |

g)

Originaalid võib dokumendisöötjasse panna enne katse algust.

Ilma dokumendisöötjata seadmed võivad teha kõik kujutised paberitoel olevast ühest originaalist.

Faksitööd: faksitööd saadetakse ühendatud telefoniliini või telefoniliini simulaatori kaudu vahetult enne iga töö tegemist.

8.2.   Mõõtmine

Printerite, faksiaparaatide ning printimisfunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC mõõdetakse vastavalt tabelile 18; koopiamasinate ning printimisfunktsioonita digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC mõõdetakse vastavalt tabelile 19, arvestades järgmist.

| a) | Paber: katsetatavas seadmes on kindlaksmääratud printimis- või kopeerimistööde tegemiseks piisavalt paberit. |
| --- | --- |

a)

Paber: katsetatavas seadmes on kindlaksmääratud printimis- või kopeerimistööde tegemiseks piisavalt paberit.

| b) | Kahepoolne pealekandmine: tooteid katsetatakse ühepoolse pealekandmise režiimis, välja arvatud juhul, kui seade toodab kahepoolse pealekandmise režiimis väljundit kiiremini kui ühepoolse pealekandmise režiimis – sel juhul katsetatakse seadet kahepoolse pealekandmise režiimis. Igal juhul tuleb dokumenteerida režiim, milles seadet katsetati, ja kasutatud printimiskiirus. Kopeeritavad originaalid on ühepoolsed kujutised. |
| --- | --- |

b)

Kahepoolne pealekandmine: tooteid katsetatakse ühepoolse pealekandmise režiimis, välja arvatud juhul, kui seade toodab kahepoolse pealekandmise režiimis väljundit kiiremini kui ühepoolse pealekandmise režiimis – sel juhul katsetatakse seadet kahepoolse pealekandmise režiimis. Igal juhul tuleb dokumenteerida režiim, milles seadet katsetati, ja kasutatud printimiskiirus. Kopeeritavad originaalid on ühepoolsed kujutised.

| c) | Energiamõõtmise meetod: kõik mõõtetulemused dokumenteeritakse koguenergiana aja jooksul vatt-tundides (Wh); kogu aeg märgitakse üles minutites.
  Juhise „seadke mõõtur nullpunkti” teostamiseks võib mõõturi näidu reaalse nullimise asemel dokumenteerida selleks hetkeks kogunenud energiatarbimise.

  Tabel 18


  Printerite, faksiaparaatide ning printimisfunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC-katse menetlus











  Etapp | Esialgne olek | Toimingud | Kirje (etapi lõpus) | Mõõtühik | Võimalikud mõõdetud olekud |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Väljalülitatud olek | Ühendage katsetatav seade mõõturiga. Tehke kindlaks, et seade on toitega ühendatud ja väljalülitatud olekus. Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist viie minuti jooksul või kauem. Pange kirja nii energiakasutus kui ka aja pikkus. | Energiatarbimine väljalülitatud olekus | Vatt-tunnid (Wh) | Väljalülitatud olek |
| Katsetamise intervall | Minutid (min) |
| 2 | Väljalülitatud olek | Lülitage seade sisse. Oodake, kuni seade näitab, et on valmisolekus. | — | — | — |
| 3 | Valmisolek | Printige vähemalt üks väljundkujutis, kuid mitte rohkem kui üks töö tabeli 21 kohta. Mõõtke ja pange kirja aeg, mis kulub esimese lehe seadmest väljumiseks. | 0-aktiivsusaeg | Minutid (min) | — |
| 4 | Valmisolek (või muu olek) | Oodake, kuni mõõtur näitab, et seade on lõplikus puhkeolekus, või nii kaua, kui tootja on kindlaks määranud. | — | — | — |
| 5 | Puhkeolek | Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist ja aega ühe tunni jooksul. Pange kirja energiakasutus ja aja pikkus. | Energiatarbimine puhkeolekus ESLEEP | Vatt-tunnid (Wh) | Puhkeolek |
| Puhkeoleku aeg,

  tSLEEP


  (≤ 1 tund) | Minutid (min) |
| 6 | Puhkeolek | Seadke mõõtur ja taimer nullpunkti. Printige üks töö (arvutatud eespool) Mõõtke energiakasutus ja aeg. Pange kirja aeg, mis kulub esimese lehe seadmest väljumiseks. Mõõtke energiakasutust 15 minuti jooksul alates töö alustamisest. Töö peab saama valmis 15 minuti jooksul. | Töö nr 1 energiatarbimine,

  EJOB1 | Vatt-tunnid (Wh) | Taastumine, aktiivne olek, valmisolek, puhkeolek |
| Aktiivne aeg (1) | Minutid (min) |
| 7 | Valmisolek (või muu olek) | Korrake 6. etappi. | Töö nr 2 energiatarbimine,

  EJOB2 | Vatt-tunnid (Wh) | Sama, mis eelmine |
| Aktiivne aeg (2) | Minutid (min) |
| 8 | Valmisolek (või muu olek) | Korrake 6. etappi (aktiivses olekus aega mõõtmata). | Töö nr 3 energiatarbimine,

  EJOB3 | Vatt-tunnid (Wh) | Sama, mis eelmine |
| 9 | Valmisolek (või muu olek) | Korrake 6. etappi (aktiivses olekus aega mõõtmata). | Töö nr 4 energiatarbimine,

  EJOB4 | Vatt-tunnid (Wh) | Sama, mis eelmine |
| 10 | Valmisolek (või muu olek) | Seadke mõõtur ja taimer nullpunkti. Mõõtke energiakasutust ja aega, kuni mõõtur ja/või seade näitab, et seade on puhkeolekus või mitme puhkeolekuga seade on lõplikus puhkeolekus, või nii kaua, kui tootja on kindlaks määranud (kui selline aeg on esitatud). Pange kirja energiakasutus ja aja pikkus. | Lõplik energiatarbimine,

  EFINAL | Vatt-tunnid (Wh) | Valmis- ja puhkeolek |
| Lõplik aeg,

  tFINAL | Minutid (min) |
| Märkus 4. ja 10. etapi kohta: nende seadmete puhul, mis ei näita, millal nad on lülitunud lõplikku puhkeolekusse, määravad tootjad katsetamiseks kindlaks aja, mille jooksul seade lülitub lõplikku puhkeolekusse. |

c)

Energiamõõtmise meetod: kõik mõõtetulemused dokumenteeritakse koguenergiana aja jooksul vatt-tundides (Wh); kogu aeg märgitakse üles minutites.

Juhise „seadke mõõtur nullpunkti” teostamiseks võib mõõturi näidu reaalse nullimise asemel dokumenteerida selleks hetkeks kogunenud energiatarbimise.

Tabel 18

Printerite, faksiaparaatide ning printimisfunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC-katse menetlus

Etapp

Esialgne olek

Toimingud

Kirje (etapi lõpus)

Mõõtühik

Võimalikud mõõdetud olekud

1

Väljalülitatud olek

Ühendage katsetatav seade mõõturiga. Tehke kindlaks, et seade on toitega ühendatud ja väljalülitatud olekus. Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist viie minuti jooksul või kauem. Pange kirja nii energiakasutus kui ka aja pikkus.

Energiatarbimine väljalülitatud olekus

Vatt-tunnid (Wh)

Väljalülitatud olek

Katsetamise intervall

Minutid (min)

2

Väljalülitatud olek

Lülitage seade sisse. Oodake, kuni seade näitab, et on valmisolekus.

—

—

—

3

Valmisolek

Printige vähemalt üks väljundkujutis, kuid mitte rohkem kui üks töö tabeli 21 kohta. Mõõtke ja pange kirja aeg, mis kulub esimese lehe seadmest väljumiseks.

0-aktiivsusaeg

Minutid (min)

—

4

Valmisolek (või muu olek)

Oodake, kuni mõõtur näitab, et seade on lõplikus puhkeolekus, või nii kaua, kui tootja on kindlaks määranud.

—

—

—

5

Puhkeolek

Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist ja aega ühe tunni jooksul. Pange kirja energiakasutus ja aja pikkus.

Energiatarbimine puhkeolekus ESLEEP

Vatt-tunnid (Wh)

Puhkeolek

Puhkeoleku aeg,

tSLEEP

(≤ 1 tund)

Minutid (min)

6

Puhkeolek

Seadke mõõtur ja taimer nullpunkti. Printige üks töö (arvutatud eespool) Mõõtke energiakasutus ja aeg. Pange kirja aeg, mis kulub esimese lehe seadmest väljumiseks. Mõõtke energiakasutust 15 minuti jooksul alates töö alustamisest. Töö peab saama valmis 15 minuti jooksul.

Töö nr 1 energiatarbimine,

EJOB1

Vatt-tunnid (Wh)

Taastumine, aktiivne olek, valmisolek, puhkeolek

Aktiivne aeg (1)

Minutid (min)

7

Valmisolek (või muu olek)

Korrake 6. etappi.

Töö nr 2 energiatarbimine,

EJOB2

Vatt-tunnid (Wh)

Sama, mis eelmine

Aktiivne aeg (2)

Minutid (min)

8

Valmisolek (või muu olek)

Korrake 6. etappi (aktiivses olekus aega mõõtmata).

Töö nr 3 energiatarbimine,

EJOB3

Vatt-tunnid (Wh)

Sama, mis eelmine

9

Valmisolek (või muu olek)

Korrake 6. etappi (aktiivses olekus aega mõõtmata).

Töö nr 4 energiatarbimine,

EJOB4

Vatt-tunnid (Wh)

Sama, mis eelmine

10

Valmisolek (või muu olek)

Seadke mõõtur ja taimer nullpunkti. Mõõtke energiakasutust ja aega, kuni mõõtur ja/või seade näitab, et seade on puhkeolekus või mitme puhkeolekuga seade on lõplikus puhkeolekus, või nii kaua, kui tootja on kindlaks määranud (kui selline aeg on esitatud). Pange kirja energiakasutus ja aja pikkus.

Lõplik energiatarbimine,

EFINAL

Vatt-tunnid (Wh)

Valmis- ja puhkeolek

Lõplik aeg,

tFINAL

Minutid (min)

Märkus 4. ja 10. etapi kohta: nende seadmete puhul, mis ei näita, millal nad on lülitunud lõplikku puhkeolekusse, määravad tootjad katsetamiseks kindlaks aja, mille jooksul seade lülitub lõplikku puhkeolekusse.

Tabel 19

Koopiamasinate ning printimisfunktsioonita digitaalsete paljundusaparaatide ja mitmefunktsiooniliste seadmete TEC-katse menetlus

| Etapp | Esialgne olek | Toimingud | Kirje | Mõõtühik | Võimalikud mõõdetud olekud |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Väljalülitatud olek | Ühendage katsetatav seade mõõturiga. Tehke kindlaks, et seade on toitega ühendatud ja väljalülitatud olekus. Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist viie minuti jooksul või kauem. Pange kirja nii energiakasutus kui ka aja pikkus. | Energiatarbimine väljalülitatud olekus | Vatt-tunnid (Wh) | Väljalülitatud olek |
| Katsetamise intervall | Minutid (min) |
| 2 | Väljalülitatud olek | Lülitage seade sisse. Oodake, kuni seade on valmisolekus. | — | — | — |
| 3 | Valmisolek | Kopeerige vähemalt ühe kujutisega töö, aga mitte rohkem kui üks töö tööde tabeli kohta. Mõõtke ja pange kirja aeg, mis kulub esimese lehe seadmest väljumiseks. | 0-aktiivsusaeg | Minutid (min) | — |
| 4 | Valmisolek (või muu olek) | Oodake, kuni mõõtur näitab, et seade on lõplikus puhkeolekus, või nii kaua, kui tootja on kindlaks määranud. | — | — | — |
| 5 | Puhkeolek | Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist ja aega ühe tunni jooksul või seni, kuni seade lülitub automaatselt väljalülitatud olekusse. Pange kirja energiakasutus ja aja pikkus. | Energiatarbimine puhkeolekus | Vatt-tunnid (Wh) | Puhkeolek |
| Puhkeoleku aeg
  (≤1 tund) | Minutid (min) |
| 6 | Puhkeolek | Seadke mõõtur ja taimer nullpunkti. Kopeerige üks töö (arvutatud eespool) Mõõtke ja pange kirja energia ja aeg, mis kulub esimese lehe seadmest väljumiseks. Mõõtke energiakasutust 15 minuti jooksul alates töö alustamisest. Töö peab saama valmis 15 minuti jooksul. | Töö nr 1 energiatarbimine,

  EJOB1 | Vatt-tunnid (Wh) | Taastumine, aktiivne olek, valmisolek, puhkeolek, automaatselt väljalülitatud olek |
| Aktiivne aeg (1) | Minutid (min) |
| 7 | Valmisolek (või muu olek) | Korrake 6. etappi. | Töö nr 2 energiatarbimine,

  EJOB2 | Vatt-tunnid (Wh) | Sama, mis eelmine |
| Aktiivne aeg (2) | Minutid (min) |
| 8 | Valmisolek (või muu olek) | Korrake 6. etappi (aktiivses olekus aega mõõtmata). | Töö nr 3 energiatarbimine,

  EJOB3 | Vatt-tunnid (Wh) | Sama, mis eelmine |
| 9 | Valmisolek (või muu olek) | Korrake 6. etappi (aktiivses olekus aega mõõtmata). | Töö nr 4 energiatarbimine,

  EJOB4 | Vatt-tunnid (Wh) | Sama, mis eelmine |
| 10 | Valmisolek (või muu olek) | Seadke mõõtur ja taimer nullpunkti. Mõõtke energiakasutust ja aega, kuni mõõtur ja/või seade näitab, et seade on automaatselt väljalülitatud olekus, või nii kaua, kui tootja on kindlaks määranud. Pange kirja energiakasutus ja aja pikkus; kui seade alustas selles etapis tööd automaatselt väljalülitatud olekus, märkige nii energiakasutuse kui ka aja väärtuseks null. | Lõplik energiatarbimine,

  EFINAL | Vatt-tunnid (Wh) | Valmis- ja puhkeolek |
| Lõplik aeg,

  tFINAL | Minutid (min) |
| 11 | Automaatne väljalülitus | Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist ja aega viie minuti jooksul või kauem. Pange kirja nii energiakasutus kui ka aja pikkus. | Automaatselt väljalülitatud oleku energiatarbimine,

  EAUTO | Vatt-tunnid (Wh) | Puhkeolek,
  automaatselt väljalülitatud olek |
| Automaatselt väljalülitatud oleku aeg,

  tAUTO | Minutid (min) |
| Märkus 4. ja 10. etapi kohta: nende seadmete puhul, mis ei näita, millal nad on lülitunud lõplikku puhkeolekusse, määravad tootjad katsetamiseks kindlaks aja, mille jooksul seade lülitub lõplikku puhkeolekusse. |

Etapp

Esialgne olek

Toimingud

Kirje

Mõõtühik

Võimalikud mõõdetud olekud

1

Väljalülitatud olek

Ühendage katsetatav seade mõõturiga. Tehke kindlaks, et seade on toitega ühendatud ja väljalülitatud olekus. Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist viie minuti jooksul või kauem. Pange kirja nii energiakasutus kui ka aja pikkus.

Energiatarbimine väljalülitatud olekus

Vatt-tunnid (Wh)

Väljalülitatud olek

Katsetamise intervall

Minutid (min)

2

Väljalülitatud olek

Lülitage seade sisse. Oodake, kuni seade on valmisolekus.

—

—

—

3

Valmisolek

Kopeerige vähemalt ühe kujutisega töö, aga mitte rohkem kui üks töö tööde tabeli kohta. Mõõtke ja pange kirja aeg, mis kulub esimese lehe seadmest väljumiseks.

0-aktiivsusaeg

Minutid (min)

—

4

Valmisolek (või muu olek)

Oodake, kuni mõõtur näitab, et seade on lõplikus puhkeolekus, või nii kaua, kui tootja on kindlaks määranud.

—

—

—

5

Puhkeolek

Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist ja aega ühe tunni jooksul või seni, kuni seade lülitub automaatselt väljalülitatud olekusse. Pange kirja energiakasutus ja aja pikkus.

Energiatarbimine puhkeolekus

Vatt-tunnid (Wh)

Puhkeolek

Puhkeoleku aeg

(≤1 tund)

Minutid (min)

6

Puhkeolek

Seadke mõõtur ja taimer nullpunkti. Kopeerige üks töö (arvutatud eespool) Mõõtke ja pange kirja energia ja aeg, mis kulub esimese lehe seadmest väljumiseks. Mõõtke energiakasutust 15 minuti jooksul alates töö alustamisest. Töö peab saama valmis 15 minuti jooksul.

Töö nr 1 energiatarbimine,

EJOB1

Vatt-tunnid (Wh)

Taastumine, aktiivne olek, valmisolek, puhkeolek, automaatselt väljalülitatud olek

Aktiivne aeg (1)

Minutid (min)

7

Valmisolek (või muu olek)

Korrake 6. etappi.

Töö nr 2 energiatarbimine,

EJOB2

Vatt-tunnid (Wh)

Sama, mis eelmine

Aktiivne aeg (2)

Minutid (min)

8

Valmisolek (või muu olek)

Korrake 6. etappi (aktiivses olekus aega mõõtmata).

Töö nr 3 energiatarbimine,

EJOB3

Vatt-tunnid (Wh)

Sama, mis eelmine

9

Valmisolek (või muu olek)

Korrake 6. etappi (aktiivses olekus aega mõõtmata).

Töö nr 4 energiatarbimine,

EJOB4

Vatt-tunnid (Wh)

Sama, mis eelmine

10

Valmisolek (või muu olek)

Seadke mõõtur ja taimer nullpunkti. Mõõtke energiakasutust ja aega, kuni mõõtur ja/või seade näitab, et seade on automaatselt väljalülitatud olekus, või nii kaua, kui tootja on kindlaks määranud. Pange kirja energiakasutus ja aja pikkus; kui seade alustas selles etapis tööd automaatselt väljalülitatud olekus, märkige nii energiakasutuse kui ka aja väärtuseks null.

Lõplik energiatarbimine,

EFINAL

Vatt-tunnid (Wh)

Valmis- ja puhkeolek

Lõplik aeg,

tFINAL

Minutid (min)

11

Automaatne väljalülitus

Seadke mõõtur nullpunkti; mõõtke energiatarbimist ja aega viie minuti jooksul või kauem. Pange kirja nii energiakasutus kui ka aja pikkus.

Automaatselt väljalülitatud oleku energiatarbimine,

EAUTO

Vatt-tunnid (Wh)

Puhkeolek,

automaatselt väljalülitatud olek

Automaatselt väljalülitatud oleku aeg,

tAUTO

Minutid (min)

Märkus 4. ja 10. etapi kohta: nende seadmete puhul, mis ei näita, millal nad on lülitunud lõplikku puhkeolekusse, määravad tootjad katsetamiseks kindlaks aja, mille jooksul seade lülitub lõplikku puhkeolekusse.

9.   Seadme katsetamine tööolekus (OM)

Mõõtmine

Tööoleku võimsust ja viivitusaegu mõõdetakse vastavalt tabelile 20, arvestades järgmist.

Võimsuse mõõtmine: kõik võimsuse mõõtmised tuleb teha keskmise võimsuse või koguenergia meetodil, nagu on kirjeldatud allpool.

| 1) | Keskmise võimsuse meetod: tegelik keskmine võimsus mõõdetakse kasutaja valitud ajavahemiku jooksul, mille kestus on vähemalt viis minutit.
  Vähem kui viis minutit kestvate olekute tegelik keskmine võimsus mõõdetakse oleku kogukestuse ajal. |
| --- | --- |

1)

Keskmise võimsuse meetod: tegelik keskmine võimsus mõõdetakse kasutaja valitud ajavahemiku jooksul, mille kestus on vähemalt viis minutit.

Vähem kui viis minutit kestvate olekute tegelik keskmine võimsus mõõdetakse oleku kogukestuse ajal.

| 2) | Koguenergia meetod: kui katseseadme abil ei ole võimalik tegelikku keskmist võimsust mõõta, mõõdetakse energia kogutarbimine kasutaja valitud ajavahemiku jooksul. Katse kestab vähemalt viis minutit. Keskmise võimsuse kindlakstegemiseks jagatakse energia kogutarbimine katse kestusega. |
| --- | --- |

2)

Koguenergia meetod: kui katseseadme abil ei ole võimalik tegelikku keskmist võimsust mõõta, mõõdetakse energia kogutarbimine kasutaja valitud ajavahemiku jooksul. Katse kestab vähemalt viis minutit. Keskmise võimsuse kindlakstegemiseks jagatakse energia kogutarbimine katse kestusega.

| 3) | Kui seadme võimsustarve on katsetatavas olekus perioodiline, hõlmab katseaeg ühte või mitut täisperioodi.









  Etapp | Esialgne olek | Toiming(ud) | Kirje | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Väljalülitatud olek | Ühendage seade mõõturiga. Lülitage seade sisse. Oodake, kuni seade näitab, et on valmisolekus. | — | |
| 2 | Valmisolek | Printige, kopeerige või skaneerige üks kujutis. | — | |
| 3 | Valmisolek | Mõõtke võimsust valmisolekus. | Valmisoleku võimsus,

  PREADY | Vatid (W) |
| 4 | Valmisolek | Oodake, kuni vaikimisi viivitusaeg läheb üle puhkeolekuks, ja mõõtke see aeg. | Puhkeoleku vaikimisi viivitusaeg,

  tSLEEP | Minutid (min) |
| 5 | Puhkeolek | Mõõtke võimsust puhkeolekus. | Puhkeoleku võimsus,

  PSLEEP | Vatid (W) |
| 6 | Puhkeolek | Oodake, kuni vaikimisi viivitusaeg läheb üle automaatselt väljalülitatud olekuks, ja mõõtke see aeg. (Jätke see etapp vahele, kui seadmel puudub automaatselt väljalülitatud olek.) | Automaatselt väljalülitatud oleku vaikimisi viivitusaeg | Minutid (min) |
| 7 | Automaatne väljalülitus | Mõõtke võimsust automaatselt väljalülitatud olekus. (Jätke see etapp vahele, kui seadmel puudub automaatselt väljalülitatud olek.) | Automaatselt väljalülitatud oleku võimsus

  PAUTO-OFF | Vatid (W) |
| 8 | Automaatne väljalülitus | Lülitage seade käsitsi välja ning oodake, kuni seade on väljalülitatud olekus. (Kui käsitsi sisse- ja väljalülitamise nupp puudub, märkige üles ja oodake, kuni seade on väikseima võimsustarbega puhkeolekus.) | — | — |
| 9 | Väljalülitatud olek | Mõõtke võimsust väljalülitatud olekus. (Kui käsitsi sisse- ja väljalülitamise nupp puudub, märkige üles ja mõõtke võimsus puhkeolekus.) | Väljalülitatud oleku võimsus

  POFF | Vatid (W) |
| — | 1. etapp – kui seadmel ei ole valmisoleku näidikut, kasutage aega, mille jooksul võimsustarbe tase stabiliseerub valmisoleku tasemele, ja märkige see ära toote katse tulemuste teatamisel. |

3)

Kui seadme võimsustarve on katsetatavas olekus perioodiline, hõlmab katseaeg ühte või mitut täisperioodi.

Etapp

Esialgne olek

Toiming(ud)

Kirje

Mõõtühik

1

Väljalülitatud olek

Ühendage seade mõõturiga. Lülitage seade sisse. Oodake, kuni seade näitab, et on valmisolekus.

—

2

Valmisolek

Printige, kopeerige või skaneerige üks kujutis.

—

3

Valmisolek

Mõõtke võimsust valmisolekus.

Valmisoleku võimsus,

PREADY

Vatid (W)

4

Valmisolek

Oodake, kuni vaikimisi viivitusaeg läheb üle puhkeolekuks, ja mõõtke see aeg.

Puhkeoleku vaikimisi viivitusaeg,

tSLEEP

Minutid (min)

5

Puhkeolek

Mõõtke võimsust puhkeolekus.

Puhkeoleku võimsus,

PSLEEP

Vatid (W)

6

Puhkeolek

Oodake, kuni vaikimisi viivitusaeg läheb üle automaatselt väljalülitatud olekuks, ja mõõtke see aeg. (Jätke see etapp vahele, kui seadmel puudub automaatselt väljalülitatud olek.)

Automaatselt väljalülitatud oleku vaikimisi viivitusaeg

Minutid (min)

7

Automaatne väljalülitus

Mõõtke võimsust automaatselt väljalülitatud olekus. (Jätke see etapp vahele, kui seadmel puudub automaatselt väljalülitatud olek.)

Automaatselt väljalülitatud oleku võimsus

PAUTO-OFF

Vatid (W)

8

Automaatne väljalülitus

Lülitage seade käsitsi välja ning oodake, kuni seade on väljalülitatud olekus. (Kui käsitsi sisse- ja väljalülitamise nupp puudub, märkige üles ja oodake, kuni seade on väikseima võimsustarbega puhkeolekus.)

—

—

9

Väljalülitatud olek

Mõõtke võimsust väljalülitatud olekus. (Kui käsitsi sisse- ja väljalülitamise nupp puudub, märkige üles ja mõõtke võimsus puhkeolekus.)

Väljalülitatud oleku võimsus

POFF

Vatid (W)

—

1. etapp – kui seadmel ei ole valmisoleku näidikut, kasutage aega, mille jooksul võimsustarbe tase stabiliseerub valmisoleku tasemele, ja märkige see ära toote katse tulemuste teatamisel.

| — | 4. etapp – vaikimisi viivitusaega mõõdetakse alates töö lõpetamisest kuni hetkeni, mil seade lülitub puhkeolekusse. |
| --- | --- |

—

4. etapp – vaikimisi viivitusaega mõõdetakse alates töö lõpetamisest kuni hetkeni, mil seade lülitub puhkeolekusse.

| — | 4. ja 5. etapp – toodete puhul, millel on enam kui üks puhkeoleku tase, korrake neid etappe nii mitu korda kui vaja, et läbida kõik järjestikused puhkeoleku tasemed, ja teatage need andmed. Kahte puhkeoleku taset kasutatakse tavaliselt suure formaadi koopiamasinate ja mitmefunktsiooniliste seadmete puhul, mis kasutavad kõrgkuumusega pealekandmistehnikaid. Toodete puhul, millel puudub nimetatud olek, jätke 4. ja 5. etapp vahele. |
| --- | --- |

—

4. ja 5. etapp – toodete puhul, millel on enam kui üks puhkeoleku tase, korrake neid etappe nii mitu korda kui vaja, et läbida kõik järjestikused puhkeoleku tasemed, ja teatage need andmed. Kahte puhkeoleku taset kasutatakse tavaliselt suure formaadi koopiamasinate ja mitmefunktsiooniliste seadmete puhul, mis kasutavad kõrgkuumusega pealekandmistehnikaid. Toodete puhul, millel puudub nimetatud olek, jätke 4. ja 5. etapp vahele.

| — | 4. ja 5. etapp – puhkeolekuta toodete puhul tehke mõõtmised valmisolekus ja dokumenteerige tulemused. |
| --- | --- |

—

4. ja 5. etapp – puhkeolekuta toodete puhul tehke mõõtmised valmisolekus ja dokumenteerige tulemused.

| — | 4. ja 6. etapp – vaikimisi viivitusaja mõõtmised tuleb teha paralleelselt ja kumulatiivselt alates 4. etapist. Näiteks tootel, mis peab lülituma puhkeolekusse 15 minuti jooksul ja järgmisesse puhkeolekusse 30 minutit pärast esimese taseme puhkeolekusse lülitumist, on esimesel tasemel 15-minutiline vaikimisi viivitusaeg ja teisel tasemel 45-minutiline vaikimisi viivitusaeg. |
| --- | --- |

—

4. ja 6. etapp – vaikimisi viivitusaja mõõtmised tuleb teha paralleelselt ja kumulatiivselt alates 4. etapist. Näiteks tootel, mis peab lülituma puhkeolekusse 15 minuti jooksul ja järgmisesse puhkeolekusse 30 minutit pärast esimese taseme puhkeolekusse lülitumist, on esimesel tasemel 15-minutiline vaikimisi viivitusaeg ja teisel tasemel 45-minutiline vaikimisi viivitusaeg.

10.   Digitaalse eesprotsessoriga (DFE) toodete katsetamise menetlus

Seda etappi kohaldatakse üksnes toodete suhtes, millel on kujutise reprodutseerimise seadmeid käsitlevate ENERGY STARi programmi nõuete jaotises 1 määratletud digitaalne eesprotsessor.

10.1.   Digitaalse eesprotsessori katsetamine valmisolekus

| 10.1.1. | Tooted, mis tarnitakse varustatuna võrgufunktsioonidega, ühendatakse katse ajal võrguga. Kasutatav võrguühendus määratakse kindlaks vastavalt tabelile 16. |
| --- | --- |

10.1.1.

Tooted, mis tarnitakse varustatuna võrgufunktsioonidega, ühendatakse katse ajal võrguga. Kasutatav võrguühendus määratakse kindlaks vastavalt tabelile 16.

| 10.1.2. | Kui digitaalsel eesprotsessoril on eraldi elektrivõrgu toitekaabel, sõltumata sellest, kas kaabel ja kontroller on kujutise reprodutseerimise seadme sisesed või välised, tuleb mõõta ainult digitaalse eesprotsessori võimsust kümne minuti jooksul ja panna kirja keskmine võimsus, samal ajal kui baastoode on valmisolekus. |
| --- | --- |

10.1.2.

Kui digitaalsel eesprotsessoril on eraldi elektrivõrgu toitekaabel, sõltumata sellest, kas kaabel ja kontroller on kujutise reprodutseerimise seadme sisesed või välised, tuleb mõõta ainult digitaalse eesprotsessori võimsust kümne minuti jooksul ja panna kirja keskmine võimsus, samal ajal kui baastoode on valmisolekus.

| 10.1.3. | Kui digitaalsel eesprotsessoril puudub eraldi elektrivõrgu toitekaabel, mõõdab katsetaja digitaalsele eesprotsessorile vajalikku alalisvoolu võimsust, kui seade tervikuna on valmisolekus. Digitaalse eesprotsessori alalisvoolusisendi võimsust mõõdetakse kümne minuti jooksul ja pannakse kirja keskmine võimsus, samal ajal kui baastoode on valmisolekus. See toimub tavaliselt digitaalse eesprotsessori alalisvoolusisendi hetkevõimsuse mõõtmise teel. |
| --- | --- |

10.1.3.

Kui digitaalsel eesprotsessoril puudub eraldi elektrivõrgu toitekaabel, mõõdab katsetaja digitaalsele eesprotsessorile vajalikku alalisvoolu võimsust, kui seade tervikuna on valmisolekus. Digitaalse eesprotsessori alalisvoolusisendi võimsust mõõdetakse kümne minuti jooksul ja pannakse kirja keskmine võimsus, samal ajal kui baastoode on valmisolekus. See toimub tavaliselt digitaalse eesprotsessori alalisvoolusisendi hetkevõimsuse mõõtmise teel.

10.2.   Digitaalse eesprotsessori katsetamine puhkeolekus

Selle katsetamise eesmärk on teha kindlaks digitaalse eesprotsessoriga seadme puhkeoleku võimsus ühes tunnis. Saadud väärtust kasutatakse selliste kujutise reprodutseerimise seadmete kvalifitseerimiseks, mis sisaldavad võrgufunktsioonidega puhkeolekutega digitaalseid eesprotsessoreid.

| 10.2.1. | Tooted, mis tarnitakse varustatuna võrgufunktsioonidega, ühendatakse katse ajal võrguga. Kasutatav võrguühendus määratakse kindlaks vastavalt tabelile 16. |
| --- | --- |

10.2.1.

Tooted, mis tarnitakse varustatuna võrgufunktsioonidega, ühendatakse katse ajal võrguga. Kasutatav võrguühendus määratakse kindlaks vastavalt tabelile 16.

| 10.2.2. | Kui digitaalsel eesprotsessoril on eraldi elektrivõrgu toitekaabel, sõltumata sellest, kas kaabel ja kontroller on kujutise reprodutseerimise seadme sisesed või välised, tuleb mõõta ainult digitaalse eesprotsessori võimsust ühe tunni jooksul ja panna kirja keskmine võimsus, samal ajal kui põhitoode on puhkeolekus. Ühetunnise võimsusemõõtmise lõpus saadetakse põhitootele printimistöö, et teha kindlaks, kas digitaalne eesprotsessor reageerib. |
| --- | --- |

10.2.2.

Kui digitaalsel eesprotsessoril on eraldi elektrivõrgu toitekaabel, sõltumata sellest, kas kaabel ja kontroller on kujutise reprodutseerimise seadme sisesed või välised, tuleb mõõta ainult digitaalse eesprotsessori võimsust ühe tunni jooksul ja panna kirja keskmine võimsus, samal ajal kui põhitoode on puhkeolekus. Ühetunnise võimsusemõõtmise lõpus saadetakse põhitootele printimistöö, et teha kindlaks, kas digitaalne eesprotsessor reageerib.

| 10.2.3. | Kui digitaalsel eesprotsessoril puudub eraldi elektrivõrgu toitekaabel, mõõdab katsetaja digitaalsele eesprotsessorile vajalikku alalisvoolu võimsust, kui seade tervikuna on puhkeolekus. Digitaalse eesprotsessori alalisvoolusisendi võimsust mõõdetakse ühe tunni jooksul ja pannakse kirja keskmine võimsus, samal ajal kui põhitoode on puhkeolekus. Ühetunnise võimsusemõõtmise lõpus saadetakse põhitootele printimistöö, et teha kindlaks, kas digitaalne eesprotsessor reageerib. |
| --- | --- |

10.2.3.

Kui digitaalsel eesprotsessoril puudub eraldi elektrivõrgu toitekaabel, mõõdab katsetaja digitaalsele eesprotsessorile vajalikku alalisvoolu võimsust, kui seade tervikuna on puhkeolekus. Digitaalse eesprotsessori alalisvoolusisendi võimsust mõõdetakse ühe tunni jooksul ja pannakse kirja keskmine võimsus, samal ajal kui põhitoode on puhkeolekus. Ühetunnise võimsusemõõtmise lõpus saadetakse põhitootele printimistöö, et teha kindlaks, kas digitaalne eesprotsessor reageerib.

| 10.2.4. | Jaotistes 10.2.2 ja 10.2.3 kirjeldatud juhtudel kehtivad järgmised nõuded.






  a) | Tootjad esitavad järgmise teabe:






  1) | kas digitaalse eesprotsessori puhkeolek on tarnimisel aktiveeritud ja |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.4.

Jaotistes 10.2.2 ja 10.2.3 kirjeldatud juhtudel kehtivad järgmised nõuded.

a)

Tootjad esitavad järgmise teabe:

1)

kas digitaalse eesprotsessori puhkeolek on tarnimisel aktiveeritud ja

| 2) | milline on digitaalse eesprotsessori eeldatav puhkeolekusse lülitumise aeg. |
| --- | --- |

2)

milline on digitaalse eesprotsessori eeldatav puhkeolekusse lülitumise aeg.

| b) | Kui digitaalne eesprotsessor ei reageeri printimistööle ühe tunni möödudes, esitatakse katse käigus mõõdetud valmisoleku võimsus puhkeoleku võimsusena. |
| --- | --- |

b)

Kui digitaalne eesprotsessor ei reageeri printimistööle ühe tunni möödudes, esitatakse katse käigus mõõdetud valmisoleku võimsus puhkeoleku võimsusena.

Märkus: kogu tootjate poolt toote katsetamiseks kindlaksmääratud või esitatud teave peab olema üldsusele kättesaadav.

11.   Viited

| 11.1. | ISO/IEC 10561:1999. Information technology — Office equipment — Printing devices — Method for measuring throughput — Class 1 and Class 2 printers. |
| --- | --- |

11.1.

ISO/IEC 10561:1999. Information technology — Office equipment — Printing devices — Method for measuring throughput — Class 1 and Class 2 printers.

| 11.2. | IEC 62301:2011. Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power. Väljaanne 2.0.

  Tabel 21


  Kujutiste arv päevas, kui toote kiirus on 1–100 kujutist minutis










  Kiirus (kujutisi minutis) | Töid päevas | Kujutisi töö kohta (ümardamata) | Kujutisi töö kohta | Kujutisi päevas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 0,06 | 1 | 8 |
| 2 | 8 | 0,25 | 1 | 8 |
| 3 | 8 | 0,56 | 1 | 8 |
| 4 | 8 | 1,00 | 1 | 8 |
| 5 | 8 | 1,56 | 1 | 8 |
| 6 | 8 | 2,25 | 2 | 16 |
| 7 | 8 | 3,06 | 3 | 24 |
| 8 | 8 | 4,00 | 4 | 32 |
| 9 | 9 | 4,50 | 4 | 36 |
| 10 | 10 | 5,00 | 5 | 50 |
| 11 | 11 | 5,50 | 5 | 55 |
| 12 | 12 | 6,00 | 6 | 72 |
| 13 | 13 | 6,50 | 6 | 78 |
| 14 | 14 | 7,00 | 7 | 98 |
| 15 | 15 | 7,50 | 7 | 105 |
| 16 | 16 | 8,00 | 8 | 128 |
| 17 | 17 | 8,50 | 8 | 136 |
| 18 | 18 | 9,00 | 9 | 162 |
| 19 | 19 | 9,50 | 9 | 171 |
| 20 | 20 | 10,00 | 10 | 200 |
| 21 | 21 | 10,50 | 10 | 210 |
| 22 | 22 | 11,00 | 11 | 242 |
| 23 | 23 | 11,50 | 11 | 253 |
| 24 | 24 | 12,00 | 12 | 288 |
| 25 | 25 | 12,50 | 12 | 300 |
| 26 | 26 | 13,00 | 13 | 338 |
| 27 | 27 | 13,50 | 13 | 351 |
| 28 | 28 | 14,00 | 14 | 392 |
| 29 | 29 | 14,50 | 14 | 406 |
| 30 | 30 | 15,00 | 15 | 450 |
| 31 | 31 | 15,50 | 15 | 465 |
| 32 | 32 | 16,00 | 16 | 512 |
| 33 | 32 | 17,02 | 17 | 544 |
| 34 | 32 | 18,06 | 18 | 576 |
| 35 | 32 | 19,14 | 19 | 608 |
| 36 | 32 | 20,25 | 20 | 640 |
| 37 | 32 | 21,39 | 21 | 672 |
| 38 | 32 | 22,56 | 22 | 704 |
| 39 | 32 | 23,77 | 23 | 736 |
| 40 | 32 | 25,00 | 25 | 800 |
| 41 | 32 | 26,27 | 26 | 832 |
| 42 | 32 | 27,56 | 27 | 864 |
| 43 | 32 | 28,89 | 28 | 896 |
| 44 | 32 | 30,25 | 30 | 960 |
| 45 | 32 | 31,64 | 31 | 992 |
| 46 | 32 | 33,06 | 33 | 1 056 |
| 47 | 32 | 34,52 | 34 | 1 088 |
| 48 | 32 | 36,00 | 36 | 1 152 |
| 49 | 32 | 37,52 | 37 | 1 184 |
| 50 | 32 | 39,06 | 39 | 1 248 |
| 51 | 32 | 40,64 | 40 | 1 280 |
| 52 | 32 | 42,25 | 42 | 1 344 |
| 53 | 32 | 43,89 | 43 | 1 376 |
| 54 | 32 | 45,56 | 45 | 1 440 |
| 55 | 32 | 47,27 | 47 | 1 504 |
| 56 | 32 | 49,00 | 49 | 1 568 |
| 57 | 32 | 50,77 | 50 | 1 600 |
| 58 | 32 | 52,56 | 52 | 1 664 |
| 59 | 32 | 54,39 | 54 | 1 728 |
| 60 | 32 | 56,25 | 56 | 1 792 |
| 61 | 32 | 58,14 | 58 | 1 856 |
| 62 | 32 | 60,06 | 60 | 1 920 |
| 63 | 32 | 62,02 | 62 | 1 984 |
| 64 | 32 | 64,00 | 64 | 2 048 |
| 65 | 32 | 66,02 | 66 | 2 112 |
| 66 | 32 | 68,06 | 68 | 2 176 |
| 67 | 32 | 70,14 | 70 | 2 240 |
| 68 | 32 | 72,25 | 72 | 2 304 |
| 69 | 32 | 74,39 | 74 | 2 368 |
| 70 | 32 | 76,56 | 76 | 2 432 |
| 71 | 32 | 78,77 | 78 | 2 496 |
| 72 | 32 | 81,00 | 81 | 2 592 |
| 73 | 32 | 83,27 | 83 | 2 656 |
| 74 | 32 | 85,56 | 85 | 2 720 |
| 75 | 32 | 87,89 | 87 | 2 784 |
| 76 | 32 | 90,25 | 90 | 2 880 |
| 77 | 32 | 92,64 | 92 | 2 944 |
| 78 | 32 | 95,06 | 95 | 3 040 |
| 79 | 32 | 97,52 | 97 | 3 104 |
| 80 | 32 | 100,00 | 100 | 3 200 |
| 81 | 32 | 102,52 | 102 | 3 264 |
| 82 | 32 | 105,06 | 105 | 3 360 |
| 83 | 32 | 107,64 | 107 | 3 424 |
| 84 | 32 | 110,25 | 110 | 3 520 |
| 85 | 32 | 112,89 | 112 | 3 584 |
| 86 | 32 | 115,56 | 115 | 3 680 |
| 87 | 32 | 118,27 | 118 | 3 776 |
| 88 | 32 | 121,00 | 121 | 3 872 |
| 89 | 32 | 123,77 | 123 | 3 936 |
| 90 | 32 | 126,56 | 126 | 4 032 |
| 91 | 32 | 129,39 | 129 | 4 128 |
| 92 | 32 | 132,25 | 132 | 4 224 |
| 93 | 32 | 135,14 | 135 | 4 320 |
| 94 | 32 | 138,06 | 138 | 4 416 |
| 95 | 32 | 141,02 | 141 | 4 512 |
| 96 | 32 | 144,00 | 144 | 4 608 |
| 97 | 32 | 147,02 | 147 | 4 704 |
| 98 | 32 | 150,06 | 150 | 4 800 |
| 99 | 32 | 153,14 | 153 | 4 896 |
| 100 | 32 | 156,25 | 156 | 4 992” |

11.2.

IEC 62301:2011. Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power. Väljaanne 2.0.

Tabel 21

Kujutiste arv päevas, kui toote kiirus on 1–100 kujutist minutis

Kiirus (kujutisi minutis)

Töid päevas

Kujutisi töö kohta (ümardamata)

Kujutisi töö kohta

Kujutisi päevas

1

8

0,06

1

8

2

8

0,25

1

8

3

8

0,56

1

8

4

8

1,00

1

8

5

8

1,56

1

8

6

8

2,25

2

16

7

8

3,06

3

24

8

8

4,00

4

32

9

9

4,50

4

36

10

10

5,00

5

50

11

11

5,50

5

55

12

12

6,00

6

72

13

13

6,50

6

78

14

14

7,00

7

98

15

15

7,50

7

105

16

16

8,00

8

128

17

17

8,50

8

136

18

18

9,00

9

162

19

19

9,50

9

171

20

20

10,00

10

200

21

21

10,50

10

210

22

22

11,00

11

242

23

23

11,50

11

253

24

24

12,00

12

288

25

25

12,50

12

300

26

26

13,00

13

338

27

27

13,50

13

351

28

28

14,00

14

392

29

29

14,50

14

406

30

30

15,00

15

450

31

31

15,50

15

465

32

32

16,00

16

512

33

32

17,02

17

544

34

32

18,06

18

576

35

32

19,14

19

608

36

32

20,25

20

640

37

32

21,39

21

672

38

32

22,56

22

704

39

32

23,77

23

736

40

32

25,00

25

800

41

32

26,27

26

832

42

32

27,56

27

864

43

32

28,89

28

896

44

32

30,25

30

960

45

32

31,64

31

992

46

32

33,06

33

1 056

47

32

34,52

34

1 088

48

32

36,00

36

1 152

49

32

37,52

37

1 184

50

32

39,06

39

1 248

51

32

40,64

40

1 280

52

32

42,25

42

1 344

53

32

43,89

43

1 376

54

32

45,56

45

1 440

55

32

47,27

47

1 504

56

32

49,00

49

1 568

57

32

50,77

50

1 600

58

32

52,56

52

1 664

59

32

54,39

54

1 728

60

32

56,25

56

1 792

61

32

58,14

58

1 856

62

32

60,06

60

1 920

63

32

62,02

62

1 984

64

32

64,00

64

2 048

65

32

66,02

66

2 112

66

32

68,06

68

2 176

67

32

70,14

70

2 240

68

32

72,25

72

2 304

69

32

74,39

74

2 368

70

32

76,56

76

2 432

71

32

78,77

78

2 496

72

32

81,00

81

2 592

73

32

83,27

83

2 656

74

32

85,56

85

2 720

75

32

87,89

87

2 784

76

32

90,25

90

2 880

77

32

92,64

92

2 944

78

32

95,06

95

3 040

79

32

97,52

97

3 104

80

32

100,00

100

3 200

81

32

102,52

102

3 264

82

32

105,06

105

3 360

83

32

107,64

107

3 424

84

32

110,25

110

3 520

85

32

112,89

112

3 584

86

32

115,56

115

3 680

87

32

118,27

118

3 776

88

32

121,00

121

3 872

89

32

123,77

123

3 936

90

32

126,56

126

4 032

91

32

129,39

129

4 128

92

32

132,25

132

4 224

93

32

135,14

135

4 320

94

32

138,06

138

4 416

95

32

141,02

141

4 512

96

32

144,00

144

4 608

97

32

147,02

147

4 704

98

32

150,06

150

4 800

99

32

153,14

153

4 896

100

32

156,25

156

4 992”

---

(1)  Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon (IEC). IEC standard 62040-3:2011. „Uninterruptible power systems (UPS) - Part 3: Method of specifying the performance and test requirements.” Väljaanne 2.0.

1

(2)  Sisendi elektrilise toite tõrge tekib, kui pinge ja sagedus on väljaspool püsi- ja siirdetolerantsi ettenähtud piire või kui moonutused või katkestused on väljaspool UPSi jaoks sätestatud piire.

2

(3)  VFD UPSi väljund sõltub vahelduvvoolutoite pinge ja sageduse muutumisest ning sellel puuduvad täiendavad korrigeerimisfunktsioonid, mis võiksid tuleneda näiteks astmelülitiga trafode kasutamisest.

3

(4)  Valmistaja peab määratlema väljundpinge kõikumise piirid, mis oleksid kitsamad kui sisendpinge vahemik. Klassi VI kuuluva UPSi väljund sõltub sisendsagedusest ja väljundpinge peab jääma ettenähtud pingevahemikku (mis saavutatakse täiendavate korrigeerimisviisidega, nt aktiiv- ja/või passiivahelate kasutamise teel).

4

(5)  Selline määratlus võimaldab UPSide puhul võimsusega üle 100 000 W kasutada katsetustalitluses ja kohalike eeskirjade kohaselt tagasitoidet sisendi vahelduvvoolu-toitesüsteemi.

5

(6)  Lainekuju on määratud alaldi väljundpinge laineharjade arvuga alaldi töötsükli kohta; see oleneb alaldi skeemist ja sisendfaaside arvust.

6

(7)  Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon (IEC). IEC standard 62053-21. „Vahelduvvoolu-elektriarvestusseadmed. Erinõuded. Osa 21: Staatilised aktiivenergiaarvestid (klassid 1 ja 2)”. Väljaanne 1.0.

7

(8)  Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon (IEC). IEC standard 62053-22. „Vahelduvvoolu-elektriarvestusseadmed. Erinõuded. Osa 22: Staatilised aktiivenergiaarvestid (klass 0,2 S ja 0,5 S)”. Väljaanne 1.0.

8

(9)  Ameerika Riiklik Standardiinstituut (American National Standards Institute, ANSI). ANSI standard C12.1. „American National Standard for Electric Meters: Code for Electricity Metering.” 2008.

9

(10)  Gigabait on 1 0243 ehk 230 baiti.

10

3

30

(11)  Märkus: vahelduvvool pingega 230 V viitab Euroopa turule ja vahelduvvool pingega 115 V Põhja-Ameerika turule.

11

Märkus:

(12)  http://www.spec.org/sert/

12

(13)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-Design_Document.pdf

13

(14)  http://www.spec.org/

14

(15)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-User_Guide.pdf

15

(16)  Käesolevas spetsifikaadis tähendab elektrivõrk sisendtoiteallikat, sh selliste toodete alalisvoolutoiteallikat, mis töötavad üksnes alalisvooluga.

16

(17)  IEC 62301 – Household electrical appliances – Measurement of standby power. Väljaanne 1.0.

17

(18)  Mõõtemääramatuse arvutused tuleks teha standardi IEC 62301 2. väljaande D liite kohaselt.

18

Arvutatakse vaid mõõteseadmest tulenev määramatus.

(19)  Nimetatakse ka paralleelseks või Centronics-liideseks.

19

(20)  Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE) Standard 802.3az-2010. „IEEE Standard for Information Technology—Telecommunications and Information Exchange Between Systems—Local and Metropolitan Area Networks—Specific Requirements—Part 3: Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection (CSMA/CD) Access Method and Physical Layer Specifications.” 2010.

20

---