# Uradni list L 120/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 120 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5813. maj 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 120

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5813. maj 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Informacija o podpisu Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/761 z dne 17. decembra 2014 o dopolnitvi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nekaterimi regulativnimi tehničnimi standardi glede večjih lastniških deležev (
  1
  ) | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/762 z dne 12. maja 2015 o odobritvi osnovne snovi kalcijev hidroksid v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/763 z dne 12. maja 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Japonske, Republike Koreje, Ruske federacije in Združenih držav Amerike | 10 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/764 z dne 12. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 44 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/765 z dne 7. maja 2015 o stališču, ki se ga sprejme v imenu Evropske unije v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani, glede nadomestitve Protokola 3 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma proizvodi s poreklom in o načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se glede pravil o poreklu sklicuje na Regionalno konvencijo o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu | 46 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/766 z dne 12. maja 2015 o posodobitvi Priloge A k Monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Kneževino Monako | 50 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/767 z dne 12. maja 2015 o spremembi priloge k monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo | 58 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Informacija o podpisu Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/761 z dne 17. decembra 2014 o dopolnitvi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nekaterimi regulativnimi tehničnimi standardi glede večjih lastniških deležev (
  1
  )

1

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/762 z dne 12. maja 2015 o odobritvi osnovne snovi kalcijev hidroksid v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/763 z dne 12. maja 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Japonske, Republike Koreje, Ruske federacije in Združenih držav Amerike

10

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/764 z dne 12. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

44

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/765 z dne 7. maja 2015 o stališču, ki se ga sprejme v imenu Evropske unije v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani, glede nadomestitve Protokola 3 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma proizvodi s poreklom in o načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se glede pravil o poreklu sklicuje na Regionalno konvencijo o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu

46

*

Sklep Komisije (EU) 2015/766 z dne 12. maja 2015 o posodobitvi Priloge A k Monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Kneževino Monako

50

*

Sklep Komisije (EU) 2015/767 z dne 12. maja 2015 o spremembi priloge k monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 120/1

---

Informacija o podpisu Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

Navedeni protokol med Evropsko unijo in Libanonsko republiko je bil podpisan 1. aprila 2015 v Bruslju.

---

UREDBE

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 120/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 120/2

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/761

z dne 17. decembra 2014

o dopolnitvi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nekaterimi regulativnimi tehničnimi standardi glede večjih lastniških deležev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (1), ter zlasti tretjega pododstavka člena 9(6b), četrtega pododstavka člena 13(1a) in četrtega pododstavka člena 13(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2004/109/ES določa zahteve v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu. Navedena direktiva zahteva tudi razvoj regulativnih tehničnih standardov, da se zagotovi dosledna uporaba ureditve za obveščanje o pridobitvi ali odsvojitvi večjih lastniških deležev in s tem povezanih izjem. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2004/109/ES določa zahteve v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu. Navedena direktiva zahteva tudi razvoj regulativnih tehničnih standardov, da se zagotovi dosledna uporaba ureditve za obveščanje o pridobitvi ali odsvojitvi večjih lastniških deležev in s tem povezanih izjem.

| (2) | Pragove za izjeme glede vzdrževanja trga in trgovalne knjige bi bilo treba izračunati s seštevanjem glasovalnih pravic, ki se nanašajo na delnice, in glasovalnih pravic, ki se nanašajo na finančne instrumente (tj. upravičenosti do pridobitve delnic in finančnih instrumentov, za katere se šteje, da so v gospodarskem smislu enakovredni delnicam), da se zagotovi dosledna uporaba načela seštevanja vseh imetništev finančnih instrumentov, za katere veljajo zahteve glede obveščanja, in da se prepreči zavajajoče predstavljanje tega, koliko finančnih instrumentov, povezanih z izdajateljem, ima v lasti subjekt, ki je upravičen do teh izjem. |
| --- | --- |

(2)

Pragove za izjeme glede vzdrževanja trga in trgovalne knjige bi bilo treba izračunati s seštevanjem glasovalnih pravic, ki se nanašajo na delnice, in glasovalnih pravic, ki se nanašajo na finančne instrumente (tj. upravičenosti do pridobitve delnic in finančnih instrumentov, za katere se šteje, da so v gospodarskem smislu enakovredni delnicam), da se zagotovi dosledna uporaba načela seštevanja vseh imetništev finančnih instrumentov, za katere veljajo zahteve glede obveščanja, in da se prepreči zavajajoče predstavljanje tega, koliko finančnih instrumentov, povezanih z izdajateljem, ima v lasti subjekt, ki je upravičen do teh izjem.

| (3) | Da se zagotovi ustrezna raven preglednosti v primeru skupine družb ter upošteva dejstvo, da lahko matična družba, kadar ima nadzor nad svojimi odvisnimi družbami, vpliva na njihovo upravljanje, bi bilo treba pragove izračunati na ravni skupine. Zato bi bilo treba, ko skupna vsota lastniških deležev doseže prag za obveščanje, razkriti vse lastniške deleže matičnega podjetja kreditne institucije ali investicijskega podjetja in odvisnih družb. |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi ustrezna raven preglednosti v primeru skupine družb ter upošteva dejstvo, da lahko matična družba, kadar ima nadzor nad svojimi odvisnimi družbami, vpliva na njihovo upravljanje, bi bilo treba pragove izračunati na ravni skupine. Zato bi bilo treba, ko skupna vsota lastniških deležev doseže prag za obveščanje, razkriti vse lastniške deleže matičnega podjetja kreditne institucije ali investicijskega podjetja in odvisnih družb.

| (4) | Ureditev glede razkrivanja za finančne instrumente, ki imajo podoben gospodarski vpliv kot delnice, bi morala biti jasna. Zahteve za zagotovitev izčrpnih podrobnosti o lastniški strukturi družbe bi morale biti sorazmerne s potrebo po ustrezni preglednosti glede večjih deležev, upravno obremenitvijo, ki jo te zahteve pomenijo za imetnike glasovalnih pravic, in prožnostjo pri sestavi košarice delnic ali indeksa. Zato bi bilo treba finančne instrumente, ki se nanašajo na košarico delnic ali indeks, sešteti z drugimi lastniškimi deleži v istem izdajatelju samo, kadar je lastniški delež glasovalnih pravic na podlagi takih instrumentov pomemben oziroma kadar se finančni instrument ne uporablja predvsem za namene razpršenosti naložb. |
| --- | --- |

(4)

Ureditev glede razkrivanja za finančne instrumente, ki imajo podoben gospodarski vpliv kot delnice, bi morala biti jasna. Zahteve za zagotovitev izčrpnih podrobnosti o lastniški strukturi družbe bi morale biti sorazmerne s potrebo po ustrezni preglednosti glede večjih deležev, upravno obremenitvijo, ki jo te zahteve pomenijo za imetnike glasovalnih pravic, in prožnostjo pri sestavi košarice delnic ali indeksa. Zato bi bilo treba finančne instrumente, ki se nanašajo na košarico delnic ali indeks, sešteti z drugimi lastniškimi deleži v istem izdajatelju samo, kadar je lastniški delež glasovalnih pravic na podlagi takih instrumentov pomemben oziroma kadar se finančni instrument ne uporablja predvsem za namene razpršenosti naložb.

| (5) | Za vlagatelja ne bi bilo stroškovno učinkovito, da bi si oblikoval pozicijo v izdajatelju z imetništvom finančnega instrumenta, ki se nanaša na različne košarice ali indekse. Zato se lastniški deleži glasovalnih pravic na podlagi finančnega instrumenta, ki se nanaša na niz košaric delnic ali indeksov, ki so posamično pod določenimi pragi, ne bi smeli seštevati. |
| --- | --- |

(5)

Za vlagatelja ne bi bilo stroškovno učinkovito, da bi si oblikoval pozicijo v izdajatelju z imetništvom finančnega instrumenta, ki se nanaša na različne košarice ali indekse. Zato se lastniški deleži glasovalnih pravic na podlagi finančnega instrumenta, ki se nanaša na niz košaric delnic ali indeksov, ki so posamično pod določenimi pragi, ne bi smeli seštevati.

| (6) | Finančne instrumente, ki predvidevajo izključno denarno poravnavo, bi bilo treba obračunati na delta prilagojeni osnovi, pri čemer je v primeru finančnih instrumentov z linearnim simetričnim profilom izplačila v skladu z osnovno delnico delta denarne pozicije enaka 1, v primeru finančnih instrumentov, ki nimajo linearnega simetričnega profila izplačila v skladu z osnovno delnico, pa se uporabi splošno sprejet standardni model določanja cen. |
| --- | --- |

(6)

Finančne instrumente, ki predvidevajo izključno denarno poravnavo, bi bilo treba obračunati na delta prilagojeni osnovi, pri čemer je v primeru finančnih instrumentov z linearnim simetričnim profilom izplačila v skladu z osnovno delnico delta denarne pozicije enaka 1, v primeru finančnih instrumentov, ki nimajo linearnega simetričnega profila izplačila v skladu z osnovno delnico, pa se uporabi splošno sprejet standardni model določanja cen.

| (7) | Da se zagotovijo čim bolj točne informacije o skupnem številu glasovalnih pravic, ki so na voljo vlagatelju, bi bilo treba delto izračunati dnevno, in sicer ob upoštevanju zadnje končne cene osnovne delnice. |
| --- | --- |

(7)

Da se zagotovijo čim bolj točne informacije o skupnem številu glasovalnih pravic, ki so na voljo vlagatelju, bi bilo treba delto izračunati dnevno, in sicer ob upoštevanju zadnje končne cene osnovne delnice.

| (8) | Zaradi zmanjšanja števila brezpredmetnih obvestil na trgu bi bilo treba uporabljati izjemo glede trgovalne knjige za finančne instrumente, ki jih ima fizična ali pravna oseba, ki izpolnjuje naročila, prejeta od strank, upošteva zahteve stranke, da trguje kako drugače kot za lastni račun, ali varuje pozicije, ki nastanejo s takšnimi posli. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi zmanjšanja števila brezpredmetnih obvestil na trgu bi bilo treba uporabljati izjemo glede trgovalne knjige za finančne instrumente, ki jih ima fizična ali pravna oseba, ki izpolnjuje naročila, prejeta od strank, upošteva zahteve stranke, da trguje kako drugače kot za lastni račun, ali varuje pozicije, ki nastanejo s takšnimi posli.

| (9) | Določbe v tej uredbi so tesno povezane, saj se nanašajo na zahteve glede obveščanja o večjih lastniških deležih v družbah, ki kotirajo na borzi. Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, in za omogočanje celovitega pregleda nad določbami in enotnega dostopa do njih za osebe, za katere veljajo navedene obveznosti, vključno z vlagatelji, ki niso rezidenti Unije, je zaželeno, da se nekateri regulativni tehnični standardi, ki se zahtevajo z Direktivo 2004/109/ES, vključijo v eno uredbo. |
| --- | --- |

(9)

Določbe v tej uredbi so tesno povezane, saj se nanašajo na zahteve glede obveščanja o večjih lastniških deležih v družbah, ki kotirajo na borzi. Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, in za omogočanje celovitega pregleda nad določbami in enotnega dostopa do njih za osebe, za katere veljajo navedene obveznosti, vključno z vlagatelji, ki niso rezidenti Unije, je zaželeno, da se nekateri regulativni tehnični standardi, ki se zahtevajo z Direktivo 2004/109/ES, vključijo v eno uredbo.

| (10) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) predložil Komisiji.

| (11) | ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(11)

ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (12) | Uporabo te uredbe bi bilo treba odložiti, da se datum začetka njene veljavnosti uskladi z rokom za prenos Direktive 2013/50/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), določenim v členu 4(1) navedene direktive – |
| --- | --- |

(12)

Uporabo te uredbe bi bilo treba odložiti, da se datum začetka njene veljavnosti uskladi z rokom za prenos Direktive 2013/50/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), določenim v členu 4(1) navedene direktive –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje člena 9(6b), člena 13(1a)(a) in (b) ter člena 13(4) Direktive 2004/109/ES.

Člen 2

Seštevanje lastniških deležev

Za namene izračuna 5-odstotnega praga iz člena 9(5) in (6) Direktive 2004/109/ES se lastniški deleži iz členov 9, 10 in 13 navedene direktive seštevajo.

Člen 3

Seštevanje lastniških deležev v primeru skupine

Za namene izračuna 5-odstotnega praga iz člena 9(5) in (6) Direktive 2004/109/ES v primeru skupine družb se lastniški deleži seštevajo na ravni skupine v skladu z načelom, določenim v členu 10(e) navedene direktive.

Člen 4

Finančni instrumenti, ki se nanašajo na košarico delnic ali indeks

1.   Glasovalne pravice iz člena 13(1a)(a) Direktive 2004/109/ES se v primeru finančnih instrumentov, ki se nanašajo na košarico delnic ali indeks, izračunajo na osnovi uteži deleža v košarici delnic ali indeksu, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

| (a) | glasovalne pravice v določenem izdajatelju na podlagi finančnih instrumentov, ki se nanašajo na košarico ali indeks, predstavljajo 1 % ali več glasovalnih pravic, povezanih z delnicami zadevnega izdajatelja; |
| --- | --- |

(a)

glasovalne pravice v določenem izdajatelju na podlagi finančnih instrumentov, ki se nanašajo na košarico ali indeks, predstavljajo 1 % ali več glasovalnih pravic, povezanih z delnicami zadevnega izdajatelja;

| (b) | delnice v košarici ali indeksu predstavljajo 20 % ali več vrednosti vrednostnih papirjev v košarici ali indeksu. |
| --- | --- |

(b)

delnice v košarici ali indeksu predstavljajo 20 % ali več vrednosti vrednostnih papirjev v košarici ali indeksu.

2.   Če se finančni instrument nanaša na niz košaric delnic ali indeksov, se glasovalne pravice na podlagi posameznih košaric ali indeksov za namen pragov iz odstavka 1 ne seštevajo.

Člen 5

Finančni instrumenti, ki predvidevajo izključno denarno poravnavo

1.   Število glasovalnih pravic iz člena 13(1a)(b) Direktive 2004/109/ES na podlagi finančnih instrumentov, ki predvidevajo izključno denarno poravnavo, z linearnim simetričnim profilom izplačila v skladu z osnovno delnico se izračuna na delta prilagojeni osnovi, pri čemer je denarna pozicija enaka 1.

2.   Število glasovalnih pravic na podlagi finančnega instrumenta, ki predvideva izključno denarno poravnavo in nima linearnega simetričnega profila izplačila v skladu z osnovno delnico, se izračuna na delta prilagojeni osnovi z uporabo splošno sprejetega standardnega modela določanja cen.

3.   Splošno sprejet standardni model določanja cen je model, ki se običajno uporablja v finančni industriji za zadevni finančni instrument in je dovolj celovit, da upošteva elemente, ki so pomembni za vrednotenje instrumenta. Elementi, ki so pomembni za vrednotenje, vključujejo vsaj vse naslednje:

| (a) | obrestno mero; |
| --- | --- |

(a)

obrestno mero;

| (b) | izplačila dividend; |
| --- | --- |

(b)

izplačila dividend;

| (c) | čas do zapadlosti; |
| --- | --- |

(c)

čas do zapadlosti;

| (d) | volatilnost; |
| --- | --- |

(d)

volatilnost;

| (e) | ceno osnovne delnice. |
| --- | --- |

(e)

ceno osnovne delnice.

4.   Pri določanju delte imetnik finančnega instrumenta zagotovi vse naslednje:

| (a) | da uporabljeni model upošteva kompleksnost in tveganje vsakega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

da uporabljeni model upošteva kompleksnost in tveganje vsakega finančnega instrumenta;

| (b) | da se isti model dosledno uporablja za izračun števila glasovalnih pravic na podlagi posameznega finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

da se isti model dosledno uporablja za izračun števila glasovalnih pravic na podlagi posameznega finančnega instrumenta.

5.   Sistemi informacijskih tehnologij, uporabljeni za izračun delte, zagotavljajo dosledno, točno in pravočasno poročanje glasovalnih pravic.

6.   Število glasovalnih pravic se izračuna dnevno, in sicer ob upoštevanju zadnje končne cene osnovne delnice. Ko imetnik finančnega instrumenta doseže pragove iz člena 9(1) Direktive 2004/109/ES, jih preseže ali pade pod njih, o tem obvesti izdajatelja.

Člen 6

Transakcije za stranke

Izjema iz člena 9(6) Direktive 2004/109/ES se uporablja za finančne instrumente, ki jih ima fizična ali pravna oseba, ki izpolnjuje naročila, prejeta od strank, upošteva zahteve stranke, da trguje kako drugače kot za lastni račun, ali varuje pozicije, ki nastanejo s takšnimi posli.

Člen 7

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 26. novembra 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

(3)  Direktiva 2013/50/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, ter Direktive Komisije 2007/14/ES o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES (UL L 294, 6.11.2013, str. 13).

3

---

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 120/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 120/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/762

z dne 12. maja 2015

o odobritvi osnovne snovi kalcijev hidroksid v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 23(5) v povezavi s členom 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 23(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je Komisija 19. septembra 2012 prejela zahtevek evropske skupine mednarodne zveze gibanj za ekološko kmetijstvo (IFOAM) za odobritev kalcijevega hidroksida kot osnovne snovi. Navedenemu zahtevku so bili priloženi podatki, ki so obvezni v skladu z drugim pododstavkom člena 23(3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 23(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je Komisija 19. septembra 2012 prejela zahtevek evropske skupine mednarodne zveze gibanj za ekološko kmetijstvo (IFOAM) za odobritev kalcijevega hidroksida kot osnovne snovi. Navedenemu zahtevku so bili priloženi podatki, ki so obvezni v skladu z drugim pododstavkom člena 23(3).

| (2) | Komisija je Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila za znanstveno pomoč. Agencija je 16. septembra 2014 (2) Komisiji predložila tehnično poročilo o zadevni snovi. Komisija je 20. marca 2015 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila poročilo o pregledu (3) in osnutek te uredbe o odobritvi kalcijevega hidroksida. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila za znanstveno pomoč. Agencija je 16. septembra 2014 (2) Komisiji predložila tehnično poročilo o zadevni snovi. Komisija je 20. marca 2015 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila poročilo o pregledu (3) in osnutek te uredbe o odobritvi kalcijevega hidroksida.

| (3) | Iz dokumentacije, ki jo je predložil vložnik, in rezultatov pregledov, ki jih je opravila Agencija, je razvidno, da kalcijev hidroksid izpolnjuje merila za živila, kot so opredeljena v členu 2 Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Čeprav se običajno ne uporablja za fitofarmacevtske namene, je lahko v sredstvu, ki vsebuje snov in vodo, koristen v fitofarmaciji. Zato ga je treba obravnavati kot osnovno snov. |
| --- | --- |

(3)

Iz dokumentacije, ki jo je predložil vložnik, in rezultatov pregledov, ki jih je opravila Agencija, je razvidno, da kalcijev hidroksid izpolnjuje merila za živila, kot so opredeljena v členu 2 Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Čeprav se običajno ne uporablja za fitofarmacevtske namene, je lahko v sredstvu, ki vsebuje snov in vodo, koristen v fitofarmaciji. Zato ga je treba obravnavati kot osnovno snov.

| (4) | Opravljeni pregledi so pokazali, da se lahko od kalcijevega hidroksida pričakuje, da na splošno izpolnjuje zahteve iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1107/2009, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno odobriti kalcijev hidroksid kot osnovno snov. |
| --- | --- |

(4)

Opravljeni pregledi so pokazali, da se lahko od kalcijevega hidroksida pričakuje, da na splošno izpolnjuje zahteve iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1107/2009, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno odobriti kalcijev hidroksid kot osnovno snov.

| (5) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje za odobritev, ki so podrobno opredeljeni v Prilogi I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje za odobritev, ki so podrobno opredeljeni v Prilogi I k tej uredbi.

| (6) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (5). |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (5).

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev osnovne snovi

Osnovna snov kalcijev hidroksid, kot je opredeljena v Prilogi I, se odobri kot osnovna snov v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Del C Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Rezultat posvetovanja z državami članicami in Agencijo o uporabi osnovne snovi in najnovejše informacije o uporabi kalcijevega hidroksida v fitofarmacevtskih sredstvih proti glivičnim boleznim na pečkatem sadju. Povezane objave EFSA 2014:EN-655. 63 str.

2

(3)  http://ec.europa.eu/sanco_pesticides/public/?event=activesubstance.selection&language=EN

3

(4)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

5

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kalcijev hidroksid
  št. CAS 1305-62-0 | kalcijev hidroksid | 920 g/kg
  živilska kakovost
  Naslednje nečistoče so s toksikološkega vidika problematične in ne smejo presegati naslednjih ravni (izraženo v mg/kg suhe snovi): | barij 300 mg/kg |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Posebne določbe

kalcijev hidroksid

št. CAS 1305-62-0

kalcijev hidroksid

920 g/kg

živilska kakovost

Naslednje nečistoče so s toksikološkega vidika problematične in ne smejo presegati naslednjih ravni (izraženo v mg/kg suhe snovi):

barij 300 mg/kg

| | fluorid 50 mg/kg |
| --- | --- |

fluorid 50 mg/kg

| | arzen 3 mg/kg |
| --- | --- |

arzen 3 mg/kg

| | svinec 2 mg/kg |
| --- | --- |

svinec 2 mg/kg

1. julij 2015

Kalcijev hidroksid se lahko uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu kalcijevega hidroksida (SANCO/10148/2015), zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo pripravil 20. marca 2015.

---

(1)  Več podrobnosti o identiteti, specifikaciji in načinu uporabe osnovne snovi je na voljo v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu C Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Število | Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (*) | Uveljavitev | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „4 | kalcijev hidroksid
  št. CAS 1305-62-0 | kalcijev hidroksid | 920 g/kg
  živilska kakovost
  Naslednje nečistoče so s toksikološkega vidika problematične in ne smejo presegati naslednjih ravni (izraženo v mg/kg suhe snovi): | barij 300 mg/kg |

Število

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (*)

Uveljavitev

Posebne določbe

„4

kalcijev hidroksid

št. CAS 1305-62-0

kalcijev hidroksid

920 g/kg

živilska kakovost

Naslednje nečistoče so s toksikološkega vidika problematične in ne smejo presegati naslednjih ravni (izraženo v mg/kg suhe snovi):

barij 300 mg/kg

| | fluorid 50 mg/kg |
| --- | --- |

fluorid 50 mg/kg

| | arzen 3 mg/kg |
| --- | --- |

arzen 3 mg/kg

| | svinec 2 mg/kg |
| --- | --- |

svinec 2 mg/kg

1. julij 2015

Kalcijev hidroksid se lahko uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu kalcijevega hidroksida (SANCO/10148/2015), zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo pripravil 20. marca 2015.“

---

(*)  Več podrobnosti o identiteti, specifikaciji in načinu uporabe osnovne snovi je na voljo v poročilu o pregledu.

*

---

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 120/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 120/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/763

z dne 12. maja 2015

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Japonske, Republike Koreje, Ruske federacije in Združenih držav Amerike

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (osnovna uredba), in zlasti člena 7(4) Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 14. avgusta 2014 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine („GOES“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Japonske, Republike Koreje („Koreja“), Ruske federacije („Rusija“) in Združenih držav Amerike („ZDA“) (skupaj „zadevne države“) v Unijo. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 14. avgusta 2014 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine („GOES“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Japonske, Republike Koreje („Koreja“), Ruske federacije („Rusija“) in Združenih držav Amerike („ZDA“) (skupaj „zadevne države“) v Unijo. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 30. junija 2014 vložilo Evropsko jeklarsko združenje („EUROFER“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje GOES v Uniji. V tem primeru so vsi znani proizvajalci v Uniji v obdobju preiskave predstavljali „industrijo Unije“. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o posledični znatni škodi, kar je dovolj, da je začetek preiskave upravičen. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 30. junija 2014 vložilo Evropsko jeklarsko združenje („EUROFER“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje GOES v Uniji. V tem primeru so vsi znani proizvajalci v Uniji v obdobju preiskave predstavljali „industrijo Unije“. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o posledični znatni škodi, kar je dovolj, da je začetek preiskave upravičen.

| (3) | Pritožnik je 16. februarja 2015 zahteval registracijo uvoza v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe z namenom morebitnega retroaktivnega pobiranja dajatev v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe. Več zainteresiranih strani je trdilo, da v tem primeru niso obstajali pogoji za registracijo in da bi retroaktivno pobiranje dajatev resno škodilo interesom proizvajalcev transformatorjev iz EU, pri čemer industrija Unije ne bi imela koristi. Pritožnik je 14. aprila 2015 Komisijo obvestil, da umika zahtevo za registracijo. |
| --- | --- |

(3)

Pritožnik je 16. februarja 2015 zahteval registracijo uvoza v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe z namenom morebitnega retroaktivnega pobiranja dajatev v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe. Več zainteresiranih strani je trdilo, da v tem primeru niso obstajali pogoji za registracijo in da bi retroaktivno pobiranje dajatev resno škodilo interesom proizvajalcev transformatorjev iz EU, pri čemer industrija Unije ne bi imela koristi. Pritožnik je 14. aprila 2015 Komisijo obvestil, da umika zahtevo za registracijo.

1.2   Zainteresirane strani

| (4) | Komisija je o začetku preiskave obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike in organe zadevnih držav, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva. Zainteresirane strani je v obvestilu o začetku obvestila, da je kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe začasno izbrala Republiko Korejo, ter pozvala k predložitvi pripomb na to izbiro. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je o začetku preiskave obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike in organe zadevnih držav, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva. Zainteresirane strani je v obvestilu o začetku obvestila, da je kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe začasno izbrala Republiko Korejo, ter pozvala k predložitvi pripomb na to izbiro.

| (5) | Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

1.3   Vzorčenje

| (6) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (7) | Izbira vzorca proizvajalcev Unije ni bila potrebna, ker (šest) znanih proizvajalcev Unije predstavlja 100 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Izbira vzorca proizvajalcev Unije ni bila potrebna, ker (šest) znanih proizvajalcev Unije predstavlja 100 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

(a)   Vzorčenje uvoznikov

| (8) | Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

| (9) | Dva nepovezana uvoznika sta predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila sodelujočih uvoznikov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(9)

Dva nepovezana uvoznika sta predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila sodelujočih uvoznikov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

(b)   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov

| (10) | Komisija je vse proizvajalce izvoznike v zadevnih državah pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. Poleg tega je organe zadevnih držav pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je vse proizvajalce izvoznike v zadevnih državah pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. Poleg tega je organe zadevnih držav pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.

| (11) | Sedem proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, od katerih sta bili največ dve družbi iz posamezne zadevne države, je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila sodelujočih proizvajalcev izvoznikov se je Komisija odločila, da vzorčenje v zvezi z zadevnimi državami ni potrebno. |
| --- | --- |

(11)

Sedem proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, od katerih sta bili največ dve družbi iz posamezne zadevne države, je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila sodelujočih proizvajalcev izvoznikov se je Komisija odločila, da vzorčenje v zvezi z zadevnimi državami ni potrebno.

1.4   Obrazci zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo

| (12) | Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo organom in sodelujočim proizvajalcem v („LRK“). Nihče od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni zahteval tržnogospodarske obravnave. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo organom in sodelujočim proizvajalcem v („LRK“). Nihče od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni zahteval tržnogospodarske obravnave.

1.5   Odgovori na vprašalnik

| (13) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od vseh (šestih) znanih proizvajalcev Unije, desetih uporabnikov in dveh uvoznikov, ki nista povezana s proizvajalci izvozniki v zadevnih državah. Izpolnjene vprašalnike so predložili tudi dva proizvajalca izvoznika iz LRK, en proizvajalec izvoznik iz Koreje, dva proizvajalca izvoznika iz Japonske, skupina proizvajalcev izvoznikov iz Rusije in en proizvajalec izvoznik iz ZDA. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od vseh (šestih) znanih proizvajalcev Unije, desetih uporabnikov in dveh uvoznikov, ki nista povezana s proizvajalci izvozniki v zadevnih državah. Izpolnjene vprašalnike so predložili tudi dva proizvajalca izvoznika iz LRK, en proizvajalec izvoznik iz Koreje, dva proizvajalca izvoznika iz Japonske, skupina proizvajalcev izvoznikov iz Rusije in en proizvajalec izvoznik iz ZDA.

1.6   Preveritveni obiski

| (14) | Komisija je v skladu s členom 16 osnovne uredbe opravila preveritvene obiske naslednjih družb:






  — | proizvajalci Unije:






  — | ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija je v skladu s členom 16 osnovne uredbe opravila preveritvene obiske naslednjih družb:

—

proizvajalci Unije:

—

ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francija,

| — | ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Nemčija, |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Nemčija,

| — | Tata Steel UK Limited (Orb Electrical Steels), Newport, Združeno kraljestvo (3), |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited (Orb Electrical Steels), Newport, Združeno kraljestvo (3),

| — | Stalprodukt s.a., Bochnia, Poljska, |
| --- | --- |

—

Stalprodukt s.a., Bochnia, Poljska,

| — | ArcelorMittal Frýdek-Místek a.s., Frýdek-Místek; Češka republika, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Frýdek-Místek a.s., Frýdek-Místek; Češka republika,

| — | nepovezana uvoznika v Uniji:






  — | Hyundai Corporation Europe GmbH, Schwalbach am Taunus, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

—

nepovezana uvoznika v Uniji:

—

Hyundai Corporation Europe GmbH, Schwalbach am Taunus, Nemčija,

| — | Siecop Europe GmbH, Duisburg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Siecop Europe GmbH, Duisburg, Nemčija,

| — | uporabniki v Uniji:






  — | Siemens Aktiengesellschaft, Munchen, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

—

uporabniki v Uniji:

—

Siemens Aktiengesellschaft, Munchen, Nemčija,

| — | Legnano Teknoelectric Company S.p.A., San Giorgio su Legnano (MI), Italija, |
| --- | --- |

—

Legnano Teknoelectric Company S.p.A., San Giorgio su Legnano (MI), Italija,

| — | ABB AB, Córdoba, Španija, |
| --- | --- |

—

ABB AB, Córdoba, Španija,

| — | SGB-Smit Group, Regensburg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

SGB-Smit Group, Regensburg, Nemčija,

| — | Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreb, Hrvaška, |
| --- | --- |

—

Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreb, Hrvaška,

| — | Alstom Grid UK Limited, Stafford, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

Alstom Grid UK Limited, Stafford, Združeno kraljestvo,

| — | proizvajalci izvozniki v zadevnih državah:






  — | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. („Baosteel“), Shanghai, LRK, |
| --- | --- | --- |

—

proizvajalci izvozniki v zadevnih državah:

—

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. („Baosteel“), Shanghai, LRK,

| — | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., („WISCO“) Wuhan, LRK, |
| --- | --- |

—

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., („WISCO“) Wuhan, LRK,

| — | JFE Steel Corporation, Tokyo, Japonska, |
| --- | --- |

—

JFE Steel Corporation, Tokyo, Japonska,

| — | Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo, Japonska, |
| --- | --- |

—

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo, Japonska,

| — | POSCO ter njene povezane družbe POSCO TMC, POSCO Koha in DWIC, Seoul, Koreja, |
| --- | --- |

—

POSCO ter njene povezane družbe POSCO TMC, POSCO Koha in DWIC, Seoul, Koreja,

| — | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk and VIZ Steel, Ekaterinburg, Rusija (del skupine NLMK), |
| --- | --- |

—

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk and VIZ Steel, Ekaterinburg, Rusija (del skupine NLMK),

| — | AK Steel Corporation, Ohio, ZDA, |
| --- | --- |

—

AK Steel Corporation, Ohio, ZDA,

| — | povezani uvozniki/trgovci:






  — | Novex Trading (Swiss) S.A. (del skupine NLMK), Švica, |
| --- | --- | --- |

—

povezani uvozniki/trgovci:

—

Novex Trading (Swiss) S.A. (del skupine NLMK), Švica,

| — | Wisco Europe, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Wisco Europe, Nemčija,

| — | Baosteel Germany, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Baosteel Germany, Nemčija,

| — | Baosteel Italy, Italija, |
| --- | --- |

—

Baosteel Italy, Italija,

| — | DWIC Germany (del skupine POSCO), Nemčija, |
| --- | --- |

—

DWIC Germany (del skupine POSCO), Nemčija,

| — | DWIC Italy (del skupine POSCO), Italija. |
| --- | --- |

—

DWIC Italy (del skupine POSCO), Italija.

1.7   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (15) | Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave“). Preiskava gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(15)

Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave“). Preiskava gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (16) | Zadevni izdelek so zrnato usmerjeni ploščato valjani izdelki iz silicijevega jekla za elektropločevine, debeline več kot 0,16 mm, s poreklom iz LRK, Japonske, Koreje, Rusije in ZDA, ki so trenutno uvrščeni pod oznaki KN ex 7225 11 00 in ex 7226 11 00 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek so zrnato usmerjeni ploščato valjani izdelki iz silicijevega jekla za elektropločevine, debeline več kot 0,16 mm, s poreklom iz LRK, Japonske, Koreje, Rusije in ZDA, ki so trenutno uvrščeni pod oznaki KN ex 7225 11 00 in ex 7226 11 00 („zadevni izdelek“).

| (17) | GOES se proizvajajo iz toplo valjanih kolobarjev iz v silikonu legiranega jekla različnih debelin, katerih zrnata struktura je enotno usmerjena zaradi visoke stopnje magnetne prevodnosti. Neučinkovitosti v zvezi s prevodnostjo se imenujejo „izguba jedra“, kar je glavni kazalnik kakovosti izdelka in je izražen v W/kg. GOES se lahko proizvajajo kot visokoprepustni GOES in kot običajni ali konvencionalni GOES. Za visokoprepustne vrste je značilna manjša izguba jedra za plošče vseh debelin. Poleg tega se lahko visokoprepustne vrste proizvajajo kot domensko dodelane („DD“), ki imajo še manjšo izgubo jedra zaradi vrezovanja tankih črt na površino jekla. |
| --- | --- |

(17)

GOES se proizvajajo iz toplo valjanih kolobarjev iz v silikonu legiranega jekla različnih debelin, katerih zrnata struktura je enotno usmerjena zaradi visoke stopnje magnetne prevodnosti. Neučinkovitosti v zvezi s prevodnostjo se imenujejo „izguba jedra“, kar je glavni kazalnik kakovosti izdelka in je izražen v W/kg. GOES se lahko proizvajajo kot visokoprepustni GOES in kot običajni ali konvencionalni GOES. Za visokoprepustne vrste je značilna manjša izguba jedra za plošče vseh debelin. Poleg tega se lahko visokoprepustne vrste proizvajajo kot domensko dodelane („DD“), ki imajo še manjšo izgubo jedra zaradi vrezovanja tankih črt na površino jekla.

| (18) | Kljub razlikam v prepustnosti, debelini in širini so vsem vrstam zadevnega izdelka skupne pravzaprav enake osnovne fizične in tehnične značilnosti ter predvsem enaka osnovna uporaba. |
| --- | --- |

(18)

Kljub razlikam v prepustnosti, debelini in širini so vsem vrstam zadevnega izdelka skupne pravzaprav enake osnovne fizične in tehnične značilnosti ter predvsem enaka osnovna uporaba.

| (19) | GOES se uporabljajo zlasti v električni opremi, kjer se lahko magnetni pretok omeji, da se poravna v „usmerjeni“ smeri, npr. kadar se električna energija prenaša prek velikih razdalj. V skladu s tem se zadevni izdelek uporablja kot osnovni material v energetskih in distribucijskih transformatorjih. |
| --- | --- |

(19)

GOES se uporabljajo zlasti v električni opremi, kjer se lahko magnetni pretok omeji, da se poravna v „usmerjeni“ smeri, npr. kadar se električna energija prenaša prek velikih razdalj. V skladu s tem se zadevni izdelek uporablja kot osnovni material v energetskih in distribucijskih transformatorjih.

| (20) | GOES se uporabljajo tudi v kompenzacijskih reaktorjih v visokonapetostnih sistemih za prenos energije, da stabilizirajo napetost med spremembami obremenitve. Zadevni izdelek se lahko uporablja tudi v opremi z manjšimi transformatorji, vključno z napravami ter vesoljsko, letalsko in elektronsko opremo. GOES se lahko uporabljajo še v velikih in visokozmogljivih generatorjih, če zasnova omogoča učinkovito uporabo usmerjenih magnetnih značilnosti. |
| --- | --- |

(20)

GOES se uporabljajo tudi v kompenzacijskih reaktorjih v visokonapetostnih sistemih za prenos energije, da stabilizirajo napetost med spremembami obremenitve. Zadevni izdelek se lahko uporablja tudi v opremi z manjšimi transformatorji, vključno z napravami ter vesoljsko, letalsko in elektronsko opremo. GOES se lahko uporabljajo še v velikih in visokozmogljivih generatorjih, če zasnova omogoča učinkovito uporabo usmerjenih magnetnih značilnosti.

| (21) | GOES debeline 0,16 mm ali manj niso zadevni izdelek. Ti tanki GOES se običajno uporabljajo v industriji letalskega in medicinskega inženirstva. Tanki GOES se proizvajajo iz običajnih plošč GOES, s katerih se odstrani prevleka, plošče pa se ponovno valjajo, razbelijo in prevlečejo. Po navedbah pritožnikov bi lahko bila v Unijo uvožena le zelo majhna količina tankih GOES iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(21)

GOES debeline 0,16 mm ali manj niso zadevni izdelek. Ti tanki GOES se običajno uporabljajo v industriji letalskega in medicinskega inženirstva. Tanki GOES se proizvajajo iz običajnih plošč GOES, s katerih se odstrani prevleka, plošče pa se ponovno valjajo, razbelijo in prevlečejo. Po navedbah pritožnikov bi lahko bila v Unijo uvožena le zelo majhna količina tankih GOES iz zadevnih držav.

2.2   Podobni izdelek

| (22) | Preiskava je pokazala, da imajo enake fizične značilnosti in enake osnovne uporabe naslednji izdelki:






  (a) | zadevni izdelek; |
| --- | --- | --- |

(22)

Preiskava je pokazala, da imajo enake fizične značilnosti in enake osnovne uporabe naslednji izdelki:

(a)

zadevni izdelek;

| (b) | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Rusije, Koreje, Japonske, LRK in ZDA; |
| --- | --- |

(b)

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Rusije, Koreje, Japonske, LRK in ZDA;

| (c) | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

(c)

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (23) | Komisija se je zato začasno odločila, da so ti izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Komisija se je zato začasno odločila, da so ti izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Zahtevki in pojasnila glede obsega izdelka

| (24) | Dva proizvajalca izvoznika sta zahtevala, da se plošče GOES, rezane na obliko, ki se uporablja v transformatorjih, v industriji znane kot „laminati“, izključijo iz obsega izdelka. Trdila sta, da se zadevni izdelek proizvaja (in prodaja) v kolobarjih ali ravnih kosih, kot zahtevajo njihove stranke, pri čemer laminati nimajo enakih značilnosti. |
| --- | --- |

(24)

Dva proizvajalca izvoznika sta zahtevala, da se plošče GOES, rezane na obliko, ki se uporablja v transformatorjih, v industriji znane kot „laminati“, izključijo iz obsega izdelka. Trdila sta, da se zadevni izdelek proizvaja (in prodaja) v kolobarjih ali ravnih kosih, kot zahtevajo njihove stranke, pri čemer laminati nimajo enakih značilnosti.

| (25) | Komisija se je strinjala, da laminati ne spadajo v obseg izdelka, ker imajo lastnosti, zaradi katerih so del transformatorja, kot so specifične oblike, velikosti in luknje. Kot takšni niso več enostavni ploščato valjani izdelki. Ti laminati so tudi uvrščeni pod drugo oznako KN. |
| --- | --- |

(25)

Komisija se je strinjala, da laminati ne spadajo v obseg izdelka, ker imajo lastnosti, zaradi katerih so del transformatorja, kot so specifične oblike, velikosti in luknje. Kot takšni niso več enostavni ploščato valjani izdelki. Ti laminati so tudi uvrščeni pod drugo oznako KN.

| (26) | Trije proizvajalci izvozniki in en uporabnik so trdili, da bi bilo treba visokoprepustne vrste in/ali vrste DD z izgubo jedra 0,90 W/kg ali manj izključiti iz obsega preiskave. Trdili so, da se lastnosti in končne uporabe vrste izdelka z najnižjimi izgubami jedra znatno razlikujejo ter jih zato ne kupujejo iste stranke in ne konkurirajo drugim vrstam zadevnega izdelka. Zato bi bilo treba izvesti dve ločeni analizi škode, vzročne zveze in interesa Unije. |
| --- | --- |

(26)

Trije proizvajalci izvozniki in en uporabnik so trdili, da bi bilo treba visokoprepustne vrste in/ali vrste DD z izgubo jedra 0,90 W/kg ali manj izključiti iz obsega preiskave. Trdili so, da se lastnosti in končne uporabe vrste izdelka z najnižjimi izgubami jedra znatno razlikujejo ter jih zato ne kupujejo iste stranke in ne konkurirajo drugim vrstam zadevnega izdelka. Zato bi bilo treba izvesti dve ločeni analizi škode, vzročne zveze in interesa Unije.

| (27) | Vendar je zadevni izdelek, ne glede na izgubo jedra, narejen iz enakega osnovnega materiala, ima enake osnovne značilnosti in podobne končne uporabe. Uporabniki iz Unije hkrati kupujejo zadevni izdelek z izgubo jedra 0,90 W/kg ali manj in zadevni izdelek z izgubo jedra, večjo od 0,90 W/kg. Ti zahtevki so bili zato začasno zavrnjeni brez poseganja v nadaljnje proučevanje, ali nekatere visokoprepustne vrste in/ali vrste DD posebno visoke kakovosti zaslužijo ločeno analizo v dokončni fazi na podlagi dodatnih informacij, ki jih je treba predložiti. |
| --- | --- |

(27)

Vendar je zadevni izdelek, ne glede na izgubo jedra, narejen iz enakega osnovnega materiala, ima enake osnovne značilnosti in podobne končne uporabe. Uporabniki iz Unije hkrati kupujejo zadevni izdelek z izgubo jedra 0,90 W/kg ali manj in zadevni izdelek z izgubo jedra, večjo od 0,90 W/kg. Ti zahtevki so bili zato začasno zavrnjeni brez poseganja v nadaljnje proučevanje, ali nekatere visokoprepustne vrste in/ali vrste DD posebno visoke kakovosti zaslužijo ločeno analizo v dokončni fazi na podlagi dodatnih informacij, ki jih je treba predložiti.

| (28) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba zadevni izdelek širine več kot 1 150 mm izključiti iz obsega izdelka, ker industrija Unije ne more proizvajati podobnega izdelka širine več kot 1 150 mm, medtem ko ga navedeni proizvajalec izvoznik lahko. Te zelo široke izdelke posebej zahtevajo nekatere stranke, saj prispevajo k zmanjšanju izgube jekla pri razrezu kolobarjev na dolžino, ki ustreza specifikacijam strank. |
| --- | --- |

(28)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba zadevni izdelek širine več kot 1 150 mm izključiti iz obsega izdelka, ker industrija Unije ne more proizvajati podobnega izdelka širine več kot 1 150 mm, medtem ko ga navedeni proizvajalec izvoznik lahko. Te zelo široke izdelke posebej zahtevajo nekatere stranke, saj prispevajo k zmanjšanju izgube jekla pri razrezu kolobarjev na dolžino, ki ustreza specifikacijam strank.

| (29) | Ta zahteva za izključitev izdelka ni bila sprejeta. Zaradi dejstva, da bi lahko zadevni izdelek nekoliko presegal širino 1 150 mm ali več, ti predmeti niso ločen izdelek zunaj obsega preiskave. Vse vrste zadevnega izdelka imajo enake osnovne fizične in tehnične značilnosti in predvsem enako osnovno uporabo kljub različnim širinam. Poleg tega bi omejitev obsega preiskave na nekatere širine proizvajalcem izvoznikom omogočila izogibanje veljavnim protidampinškim ukrepom. |
| --- | --- |

(29)

Ta zahteva za izključitev izdelka ni bila sprejeta. Zaradi dejstva, da bi lahko zadevni izdelek nekoliko presegal širino 1 150 mm ali več, ti predmeti niso ločen izdelek zunaj obsega preiskave. Vse vrste zadevnega izdelka imajo enake osnovne fizične in tehnične značilnosti in predvsem enako osnovno uporabo kljub različnim širinam. Poleg tega bi omejitev obsega preiskave na nekatere širine proizvajalcem izvoznikom omogočila izogibanje veljavnim protidampinškim ukrepom.

| (30) | En proizvajalec izvoznik in Stalna misija Ruske federacije pri Uniji sta trdila, da na eni strani njuni GOES „prve kategorije“ (večja ploščatost, manj zvarov), ki se izvažajo, ter na drugi strani GOES „druge“ in „tretje kategorije“ (z več pomanjkljivostmi, večjim številom šivov in manjšo ploščatostjo), ki se izvažajo, kot velja v praksi ruske industrije, niso izmenljivi (v nobeno smer) in predstavljajo različne izdelke. Zato sta trdila, da je treba material „druge“ in „tretje kategorije“ izključiti iz obsega izdelka. |
| --- | --- |

(30)

En proizvajalec izvoznik in Stalna misija Ruske federacije pri Uniji sta trdila, da na eni strani njuni GOES „prve kategorije“ (večja ploščatost, manj zvarov), ki se izvažajo, ter na drugi strani GOES „druge“ in „tretje kategorije“ (z več pomanjkljivostmi, večjim številom šivov in manjšo ploščatostjo), ki se izvažajo, kot velja v praksi ruske industrije, niso izmenljivi (v nobeno smer) in predstavljajo različne izdelke. Zato sta trdila, da je treba material „druge“ in „tretje kategorije“ izključiti iz obsega izdelka.

| (31) | Veljavni opis in oznaka KN zadevnega izdelka bi lahko vključevala različne vrste z vidika kakovosti. Vendar je proizvodnja izdelka nižje kakovosti v Uniji in pri proizvajalcih izvoznikih neločljivo povezana s proizvodnim procesom, vrste nižje kakovosti pa so izdelane iz enakega osnovnega materiala in na isti proizvodni opremi. Te vrste, razmeroma manjše kakovosti, se prodajajo tudi za uporabo v dejavnostih, ki vključujejo transformatorje, in so v celoti skladne z opredelitvijo zadevnega izdelka. Zato je Komisija začasno zavrnila tudi to zahtevo. |
| --- | --- |

(31)

Veljavni opis in oznaka KN zadevnega izdelka bi lahko vključevala različne vrste z vidika kakovosti. Vendar je proizvodnja izdelka nižje kakovosti v Uniji in pri proizvajalcih izvoznikih neločljivo povezana s proizvodnim procesom, vrste nižje kakovosti pa so izdelane iz enakega osnovnega materiala in na isti proizvodni opremi. Te vrste, razmeroma manjše kakovosti, se prodajajo tudi za uporabo v dejavnostih, ki vključujejo transformatorje, in so v celoti skladne z opredelitvijo zadevnega izdelka. Zato je Komisija začasno zavrnila tudi to zahtevo.

3.   DAMPING

3.1   Splošna metodologija

| (32) | Komisija v uvodnih izjavah 33 do 43 navaja splošno metodologijo, ki jo je uporabila za izračune dampinga. Če je upravičeno, so vprašanja, povezana z državo ali družbo, pomembna za te izračune, obravnavana v spodnjih razdelkih za posamezne države. |
| --- | --- |

(32)

Komisija v uvodnih izjavah 33 do 43 navaja splošno metodologijo, ki jo je uporabila za izračune dampinga. Če je upravičeno, so vprašanja, povezana z državo ali družbo, pomembna za te izračune, obravnavana v spodnjih razdelkih za posamezne države.

3.1.1   Normalna vrednost

| (33) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.

| (34) | Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, ki se prodajajo na domačem trgu, so enake ali podobne vrstam izdelka, ki se prodaja za izvoz v Unijo, ter proučila, ali je domača prodaja posameznega sodelujočega proizvajalca izvoznika vseh vrst izdelka reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, ki se prodajajo na domačem trgu, so enake ali podobne vrstam izdelka, ki se prodaja za izvoz v Unijo, ter proučila, ali je domača prodaja posameznega sodelujočega proizvajalca izvoznika vseh vrst izdelka reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo.

| (35) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajno ceno.

| (36) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne, če je:






  (a) | obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka in |
| --- | --- | --- |

(36)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne, če je:

(a)

obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka in

| (b) | je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (37) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(37)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave.

| (38) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave, če:






  (a) | obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali |
| --- | --- | --- |

(38)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave, če:

(a)

obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali

| (b) | je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (39) | Če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali je ni bilo dovolj ali če določena vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali je ni bilo dovolj ali če določena vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (40) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave prištelo naslednje:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine, in |
| --- | --- | --- |

(40)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave prištelo naslednje:

(a)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine, in

| (b) | tehtani povprečni dobiček, ki ga je dosegel vsak sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(b)

tehtani povprečni dobiček, ki ga je dosegel vsak sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave.

3.1.2   Izvozna cena

| (41) | Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb uvoznic. |
| --- | --- |

(41)

Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb uvoznic.

| (42) | Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek izvozil neposredno neodvisnim strankam v Uniji, tudi prek trgovcev, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(42)

Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek izvozil neposredno neodvisnim strankam v Uniji, tudi prek trgovcev, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo.

| (43) | Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek izvozil v Unijo prek povezane družbe uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. Izvozna cena je bila v skladu z istim členom konstruirana tudi, če zadevni izdelek ni bil prodan naprej v stanju, v katerem je bil uvožen. V takih primerih so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček. |
| --- | --- |

(43)

Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek izvozil v Unijo prek povezane družbe uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. Izvozna cena je bila v skladu z istim členom konstruirana tudi, če zadevni izdelek ni bil prodan naprej v stanju, v katerem je bil uvožen. V takih primerih so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček.

3.1.3   Primerjava

| (44) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (45) | Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

3.2   Republika Koreja

| (46) | Edini proizvajalec izvoznik iz Koreje, družba POSCO, je v celoti sodeloval v preiskavi Komisije. Družba POSCO je uporabljala zapleteno mrežo prodajnih poti za prodajo zadevnega izdelka v EU in na domačem trgu. |
| --- | --- |

(46)

Edini proizvajalec izvoznik iz Koreje, družba POSCO, je v celoti sodeloval v preiskavi Komisije. Družba POSCO je uporabljala zapleteno mrežo prodajnih poti za prodajo zadevnega izdelka v EU in na domačem trgu.

3.2.1   Normalna vrednost

| (47) | Normalna vrednost za edinega proizvajalca izvoznika je bila določena v skladu s splošno metodologijo, navedeno v razdelku 3.1.1 zgoraj. Zato je normalna vrednost večine vrst izdelkov, izvoženih v Unijo, temeljila na domači ceni. Normalna vrednost za druge vrste je bila konstruirana. |
| --- | --- |

(47)

Normalna vrednost za edinega proizvajalca izvoznika je bila določena v skladu s splošno metodologijo, navedeno v razdelku 3.1.1 zgoraj. Zato je normalna vrednost večine vrst izdelkov, izvoženih v Unijo, temeljila na domači ceni. Normalna vrednost za druge vrste je bila konstruirana.

3.2.2   Izvozna cena

| (48) | Edini proizvajalec izvoznik je izvažal v Unijo neposredno, prek trgovinskih družb v Koreji in prek povezanih družb uvoznic v Uniji. Za navedeni izvoz prek uvoznikov v Uniji se je izvozna cena konstruirala na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Edini proizvajalec izvoznik je izvažal v Unijo neposredno, prek trgovinskih družb v Koreji in prek povezanih družb uvoznic v Uniji. Za navedeni izvoz prek uvoznikov v Uniji se je izvozna cena konstruirala na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe.

| (49) | V drugih primerih je bila izvozna cena določena s splošno metodologijo, navedeno v razdelku 3.1.2 zgoraj. |
| --- | --- |

(49)

V drugih primerih je bila izvozna cena določena s splošno metodologijo, navedeno v razdelku 3.1.2 zgoraj.

| (50) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da je predstavljal en gospodarski subjekt s svojimi trgovinskimi družbami in povezanimi družbami v Uniji, zaradi česar za določitev izvozne cene ni bila potrebna prilagoditev v skladu s členom 2(9). |
| --- | --- |

(50)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da je predstavljal en gospodarski subjekt s svojimi trgovinskimi družbami in povezanimi družbami v Uniji, zaradi česar za določitev izvozne cene ni bila potrebna prilagoditev v skladu s členom 2(9).

| (51) | Kadar med proizvajalcem izvoznikom in povezanimi uvozniki ni povezave, se v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe izvozna cena šteje za nezanesljivo. Besedilo člena 2(9) osnovne uredbe ne:






  — | razlikuje med različnimi vrstami povezav, |
| --- | --- | --- |

(51)

Kadar med proizvajalcem izvoznikom in povezanimi uvozniki ni povezave, se v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe izvozna cena šteje za nezanesljivo. Besedilo člena 2(9) osnovne uredbe ne:

—

razlikuje med različnimi vrstami povezav,

| — | predpisuje stopnje nadzora ali integracije za uporabo prilagoditev ali |
| --- | --- |

—

predpisuje stopnje nadzora ali integracije za uporabo prilagoditev ali

| — | izključuje uporabe takih prilagoditev v primeru enega gospodarskega subjekta. |
| --- | --- |

—

izključuje uporabe takih prilagoditev v primeru enega gospodarskega subjekta.

| (52) | Zato je jasno, da oblika povezave ne more vplivati na uporabo prilagoditev, katerih namen je zanesljiva izvozna cena. Ko je ceno treba konstruirati, so take prilagoditve obvezne. |
| --- | --- |

(52)

Zato je jasno, da oblika povezave ne more vplivati na uporabo prilagoditev, katerih namen je zanesljiva izvozna cena. Ko je ceno treba konstruirati, so take prilagoditve obvezne.

| (53) | Komisija je potrdila, da sta družbi POSCO Germany in POSCO Italy izvajali vse naloge, ki jih običajno izvajajo povezani uvozniki v Uniji. Nesporno je, da sta bili družbi POSCO Germany in POSCO Italy povezana uvoznika za korejskega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je potrdila, da sta družbi POSCO Germany in POSCO Italy izvajali vse naloge, ki jih običajno izvajajo povezani uvozniki v Uniji. Nesporno je, da sta bili družbi POSCO Germany in POSCO Italy povezana uvoznika za korejskega proizvajalca izvoznika.

| (54) | Komisija je zato sklenila, da je med proizvajalcem izvoznikom in uvoznikoma obstajala povezava, ter uporabila predpisane prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter za razumni dobiček, da je določila zanesljivo izvozno ceno. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je zato sklenila, da je med proizvajalcem izvoznikom in uvoznikoma obstajala povezava, ter uporabila predpisane prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter za razumni dobiček, da je določila zanesljivo izvozno ceno. Trditev je bila zato zavrnjena.

3.2.3   Primerjava

| (55) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno edinega proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno edinega proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna.

| (56) | Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, manipulativne stroške, stroške pakiranja, stroške kredita in bančne stroške. |
| --- | --- |

(56)

Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, manipulativne stroške, stroške pakiranja, stroške kredita in bančne stroške.

| (57) | Proizvajalec izvoznik je v skladu s členom 2(10)(d)(i) osnovne uredbe zahteval prilagoditev za raven trgovanja, pri čemer je trdil, da je bila celotna domača prodaja namenjena končnim uporabnikom, medtem ko je bil celoten izvoz v Unijo namenjen povezanim ali nepovezanim trgovcem. |
| --- | --- |

(57)

Proizvajalec izvoznik je v skladu s členom 2(10)(d)(i) osnovne uredbe zahteval prilagoditev za raven trgovanja, pri čemer je trdil, da je bila celotna domača prodaja namenjena končnim uporabnikom, medtem ko je bil celoten izvoz v Unijo namenjen povezanim ali nepovezanim trgovcem.

| (58) | Vendar proizvajalec izvoznik ni mogel dokazati doslednih in očitnih razlik v cenah za različne ravni trgovanja na domačem ali izvoznem trgu. Te trditve zato ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(58)

Vendar proizvajalec izvoznik ni mogel dokazati doslednih in očitnih razlik v cenah za različne ravni trgovanja na domačem ali izvoznem trgu. Te trditve zato ni bilo mogoče sprejeti.

| (59) | Nato je proizvajalec izvoznik zahteval prilagoditev v skladu s členom 2(10)(d)(ii) osnovne uredbe. Komisija tudi te zahteve ne more sprejeti, ker je izvoz v Unijo potekal prek povezanih družb in nato nepovezanih končnih uporabnikov, zaradi česar je bila raven trgovanja v zvezi z izvozom in domačo prodajo enaka. |
| --- | --- |

(59)

Nato je proizvajalec izvoznik zahteval prilagoditev v skladu s členom 2(10)(d)(ii) osnovne uredbe. Komisija tudi te zahteve ne more sprejeti, ker je izvoz v Unijo potekal prek povezanih družb in nato nepovezanih končnih uporabnikov, zaradi česar je bila raven trgovanja v zvezi z izvozom in domačo prodajo enaka.

3.2.4   Stopnja dampinga

| (60) | Komisija je za edinega proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je za edinega proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (61) | Stopnja sodelovanja Koreje je bila visoka, ker je uvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika predstavljal približno 100 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Na podlagi tega je Komisija na ravni države določila stopnjo dampinga na ravni, ki je enaka kot za edinega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(61)

Stopnja sodelovanja Koreje je bila visoka, ker je uvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika predstavljal približno 100 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Na podlagi tega je Komisija na ravni države določila stopnjo dampinga na ravni, ki je enaka kot za edinega proizvajalca izvoznika.

| (62) | Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| POSCO | 22,8 % |
| Vse druge družbe | 22,8 % |

(62)

Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:

Družba

Začasna stopnja dampinga

POSCO

22,8 %

Vse druge družbe

22,8 %

3.3   Ljudska republika Kitajska

| (63) | V preiskavi sta sodelovala dva proizvajalca izvoznika, Baosteel in WISCO, ki predstavljata 100 % celotnega izvoza v EU. Obe družbi sta v EU izvažali prek povezanih uvoznikov v Uniji. |
| --- | --- |

(63)

V preiskavi sta sodelovala dva proizvajalca izvoznika, Baosteel in WISCO, ki predstavljata 100 % celotnega izvoza v EU. Obe družbi sta v EU izvažali prek povezanih uvoznikov v Uniji.

| (64) | Nihče od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK ni zahteval tržnogospodarske obravnave. Zato je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(7)(a) določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(64)

Nihče od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK ni zahteval tržnogospodarske obravnave. Zato je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(7)(a) določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

3.3.1   Primerljiva država

| (65) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da je kot primerno primerljivo državo predlagala Republiko Korejo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Ena stran je trdila, da Koreja ne bo predstavljala primerne primerljive države in namesto nje predlagala Rusijo. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da je kot primerno primerljivo državo predlagala Republiko Korejo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Ena stran je trdila, da Koreja ne bo predstavljala primerne primerljive države in namesto nje predlagala Rusijo.

| (66) | Ruski domači trg je razmeroma zaprt in ga obvladuje samo ena skupina proizvajalcev. Tržni delež uvoza je zelo majhen (manj kot 5 % leta 2013), Rusija pa ima uvozno dajatev na GOES (5 %). Poleg tega vrsta/razred ruskih GOES ni primerljiva s kitajskim izvozom GOES v Unijo. Rusija zato po mnenju Komisije ni bila primerna primerljiva država. |
| --- | --- |

(66)

Ruski domači trg je razmeroma zaprt in ga obvladuje samo ena skupina proizvajalcev. Tržni delež uvoza je zelo majhen (manj kot 5 % leta 2013), Rusija pa ima uvozno dajatev na GOES (5 %). Poleg tega vrsta/razred ruskih GOES ni primerljiva s kitajskim izvozom GOES v Unijo. Rusija zato po mnenju Komisije ni bila primerna primerljiva država.

| (67) | Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija proučila tudi, ali bi lahko katera koli druga zadevna država ali katera koli tretja država s tržnim gospodarstvom, v kateri se proizvajajo GOES, lahko predstavljala primerljivo državo. Po informacijah, ki so na voljo Komisiji, sta, poleg zadevnih držav, edini državi, ki proizvajata GOES, Brazilija in Indija. |
| --- | --- |

(67)

Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija proučila tudi, ali bi lahko katera koli druga zadevna država ali katera koli tretja država s tržnim gospodarstvom, v kateri se proizvajajo GOES, lahko predstavljala primerljivo državo. Po informacijah, ki so na voljo Komisiji, sta, poleg zadevnih držav, edini državi, ki proizvajata GOES, Brazilija in Indija.

| (68) | Brazilija in Indija imata le po enega proizvajalca GOES, ki proizvaja vrste izdelka, ki niso primerljive z vrstami, ki jih proizvajata in izvažata sodelujoča proizvajalca izvoznika v LRK. Poleg tega imata obe državi uvozne dajatve za GOES, pri čemer je zlasti Indija predvsem država uvoznica z zanemarljivo domačo proizvodnjo. Zato se Brazilija in Indija nista šteli za primerni primerljivi državi. |
| --- | --- |

(68)

Brazilija in Indija imata le po enega proizvajalca GOES, ki proizvaja vrste izdelka, ki niso primerljive z vrstami, ki jih proizvajata in izvažata sodelujoča proizvajalca izvoznika v LRK. Poleg tega imata obe državi uvozne dajatve za GOES, pri čemer je zlasti Indija predvsem država uvoznica z zanemarljivo domačo proizvodnjo. Zato se Brazilija in Indija nista šteli za primerni primerljivi državi.

| (69) | V zvezi z Japonsko in ZDA je bilo v preiskavi razkrito, da oba trga obvladujeta dva domača proizvajalca, uvoz pa je majhen. Zato se lahko japonski domači trg in domači trg ZDA štejeta kot razmeroma zaprta za konkurenco. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi z Japonsko in ZDA je bilo v preiskavi razkrito, da oba trga obvladujeta dva domača proizvajalca, uvoz pa je majhen. Zato se lahko japonski domači trg in domači trg ZDA štejeta kot razmeroma zaprta za konkurenco.

| (70) | Domači trg Koreje za GOES je razmeroma odprt, pri čemer ima uvoz znaten tržni delež (več kot 20 % leta 2013). Korejski proizvajalec je velik proizvajalec z obsežno domačo prodajo in izvozom. Proizvaja primerljive vrste podobnega izdelka, kot jih v Unijo izvažata kitajska proizvajalca. Za uvoz GOES iz Unije, LRK in Japonske ni carine. |
| --- | --- |

(70)

Domači trg Koreje za GOES je razmeroma odprt, pri čemer ima uvoz znaten tržni delež (več kot 20 % leta 2013). Korejski proizvajalec je velik proizvajalec z obsežno domačo prodajo in izvozom. Proizvaja primerljive vrste podobnega izdelka, kot jih v Unijo izvažata kitajska proizvajalca. Za uvoz GOES iz Unije, LRK in Japonske ni carine.

| (71) | Komisija je v tej fazi postopka sklenila, da je Republika Koreja najprimernejša primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je v tej fazi postopka sklenila, da je Republika Koreja najprimernejša primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.3.2   Normalna vrednost

| (72) | Kot je navedeno zgoraj (uvodna izjava 64), je bila normalna vrednost za oba proizvajalca izvoznika v LRK v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določena na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi, v tem primeru Koreji. |
| --- | --- |

(72)

Kot je navedeno zgoraj (uvodna izjava 64), je bila normalna vrednost za oba proizvajalca izvoznika v LRK v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določena na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi, v tem primeru Koreji.

3.3.3   Izvozna cena

| (73) | Proizvajalca izvoznika sta v Unijo izvažala prek trgovcev in uvoznikov v LRK in Uniji. |
| --- | --- |

(73)

Proizvajalca izvoznika sta v Unijo izvažala prek trgovcev in uvoznikov v LRK in Uniji.

| (74) | Izvozna cena je bila v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe zato določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček nepovezanega uvoznika. |
| --- | --- |

(74)

Izvozna cena je bila v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe zato določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček nepovezanega uvoznika.

3.3.4   Primerjava

| (75) | Komisija je normalno vrednost, kot je bila določena v primerljivi državi, primerjala z izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov v LRK na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je normalno vrednost, kot je bila določena v primerljivi državi, primerjala z izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov v LRK na podlagi franko tovarna.

| (76) | Pri enem od proizvajalcev izvoznikov ene vrste izdelka ni bilo mogoče povezati z vrstami izdelka, ki jih proizvaja korejski proizvajalec. Razlog je bila izguba jedra te določene vrste izdelka. V tem primeru se je izvozna cena primerjala z normalno vrednostjo najbolj podobne vrste izdelka, pri kateri so bile vse značilnosti enake, izguba jedra pa čim bolj podobna. |
| --- | --- |

(76)

Pri enem od proizvajalcev izvoznikov ene vrste izdelka ni bilo mogoče povezati z vrstami izdelka, ki jih proizvaja korejski proizvajalec. Razlog je bila izguba jedra te določene vrste izdelka. V tem primeru se je izvozna cena primerjala z normalno vrednostjo najbolj podobne vrste izdelka, pri kateri so bile vse značilnosti enake, izguba jedra pa čim bolj podobna.

| (77) | Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, stroške kredita, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, stroške pakiranja in bančne stroške. |
| --- | --- |

(77)

Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, stroške kredita, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, stroške pakiranja in bančne stroške.

| (78) | Normalna vrednost je bila prilagojena za zagotovitev, da je bila izražena po enaki stopnji obdavčenja kot izvozna cena, ker del DDV, zaračunan na izvoz GOES iz LRK, v obdobju preiskave zadevnim družbam ni bil povrnjen. |
| --- | --- |

(78)

Normalna vrednost je bila prilagojena za zagotovitev, da je bila izražena po enaki stopnji obdavčenja kot izvozna cena, ker del DDV, zaračunan na izvoz GOES iz LRK, v obdobju preiskave zadevnim družbam ni bil povrnjen.

3.3.5   Stopnje dampinga

| (79) | Za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika je Komisija primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(79)

Za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika je Komisija primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (80) | Komisija je na podlagi izpolnjenih vprašalnikov obeh družb ugotovila, da sta bili povezani prek skupnega lastništva. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je na podlagi izpolnjenih vprašalnikov obeh družb ugotovila, da sta bili povezani prek skupnega lastništva.

| (81) | Enotna stopnja dampinga je bila zato za obe družbi določena na podlagi tehtanega povprečja njunih posameznih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(81)

Enotna stopnja dampinga je bila zato za obe družbi določena na podlagi tehtanega povprečja njunih posameznih stopenj dampinga.

| (82) | Stopnja sodelovanja je visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave zajemal 100 % celotnega izvoza iz LRK v Unijo. Na podlagi tega je Komisija določila stopnjo dampinga na ravni države po ravni stopnje dampinga, določene za dva sodelujoča proizvajalca izvoznika. Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd in Wuhan Iron and Steel Company Limited | 28,7 % |
| Vse druge družbe | 28,7 % |

(82)

Stopnja sodelovanja je visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave zajemal 100 % celotnega izvoza iz LRK v Unijo. Na podlagi tega je Komisija določila stopnjo dampinga na ravni države po ravni stopnje dampinga, določene za dva sodelujoča proizvajalca izvoznika. Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd in Wuhan Iron and Steel Company Limited

28,7 %

Vse druge družbe

28,7 %

3.4   Japonska

| (83) | Na Japonskem sta bila v obdobju preiskave dva proizvajalca izvoznika, JFE Steel Corporation in Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation. Oba proizvajalca izvoznika sta sodelovala. Eden od proizvajalcev izvoznikov je prodajo na trg Unije opravljal prek trgovca na Japonskem. Drugi proizvajalec izvoznik je v Unijo izvažal zlasti nepredelane (nerezane) kolobarje, ki jih je v Uniji nadalje predelala (rezala) povezana stran. Isti proizvajalec izvoznik je uvažal tudi zadevni izdelek prek povezanega uvoznika v Uniji. Na domačem trgu sta oba proizvajalca izvoznika zadevni izdelek prodajala neposredno ter prek povezanih in nepovezanih trgovcev. |
| --- | --- |

(83)

Na Japonskem sta bila v obdobju preiskave dva proizvajalca izvoznika, JFE Steel Corporation in Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation. Oba proizvajalca izvoznika sta sodelovala. Eden od proizvajalcev izvoznikov je prodajo na trg Unije opravljal prek trgovca na Japonskem. Drugi proizvajalec izvoznik je v Unijo izvažal zlasti nepredelane (nerezane) kolobarje, ki jih je v Uniji nadalje predelala (rezala) povezana stran. Isti proizvajalec izvoznik je uvažal tudi zadevni izdelek prek povezanega uvoznika v Uniji. Na domačem trgu sta oba proizvajalca izvoznika zadevni izdelek prodajala neposredno ter prek povezanih in nepovezanih trgovcev.

3.4.1   Normalna vrednost

| (84) | Komisija je na podlagi splošne metodologije, opisane v razdelku 3.1.1 zgoraj, ugotovila, da za enega od proizvajalcev izvoznikov nobena vrsta izdelka, ki se prodaja na domačem trgu, ni bila reprezentativna v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Zato je bila za tega proizvajalca izvoznika normalna vrednost konstruirana za vse vrste izdelka. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je na podlagi splošne metodologije, opisane v razdelku 3.1.1 zgoraj, ugotovila, da za enega od proizvajalcev izvoznikov nobena vrsta izdelka, ki se prodaja na domačem trgu, ni bila reprezentativna v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Zato je bila za tega proizvajalca izvoznika normalna vrednost konstruirana za vse vrste izdelka.

| (85) | V zvezi z drugim proizvajalcem izvoznikom je Komisija ugotovila, da bi se lahko več kot pol vrst izdelkov, ki se prodajajo za izvoz v Unijo, primerjalo z reprezentativno domačo prodajo teh vrst izdelka. Zato se je za te vrste izdelka za izračun normalne vrednosti uporabila dejanska domača prodajna cena v skladu s splošno metodologijo. Za druge vrste izdelka je bila normalna vrednost konstruirana. |
| --- | --- |

(85)

V zvezi z drugim proizvajalcem izvoznikom je Komisija ugotovila, da bi se lahko več kot pol vrst izdelkov, ki se prodajajo za izvoz v Unijo, primerjalo z reprezentativno domačo prodajo teh vrst izdelka. Zato se je za te vrste izdelka za izračun normalne vrednosti uporabila dejanska domača prodajna cena v skladu s splošno metodologijo. Za druge vrste izdelka je bila normalna vrednost konstruirana.

3.4.2   Izvozna cena

| (86) | Eden od proizvajalec izvoznikov je zadevni izdelek prodajal za izvoz v Unijo prek nepovezanega trgovca na Japonskem. Zato je bila izvozna cena določena na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. Za določitev vrednosti CIF izvoza so bili uporabljeni preverjeni podatki tega nepovezanega trgovca. |
| --- | --- |

(86)

Eden od proizvajalec izvoznikov je zadevni izdelek prodajal za izvoz v Unijo prek nepovezanega trgovca na Japonskem. Zato je bila izvozna cena določena na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. Za določitev vrednosti CIF izvoza so bili uporabljeni preverjeni podatki tega nepovezanega trgovca.

| (87) | Drugi proizvajalec izvoznik je prodajal zadevni izdelek prek povezanih trgovcev v Uniji. Vendar se večina vrst izdelka ni prodajala naprej pod pogoji, pod katerimi je bila uvožena, ker jih je nadalje predelala (rezala) povezana stran. Zato je Komisija določila izvozno ceno izvoženih nepredelanih (nerazrezanih) kolobarjev v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da je prilagodila ceno, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s predelovalnimi stroški v Uniji, ustrezno prilagojenimi glede na izgubo teže zaradi razreza, PSA-stroškov, in za dobiček, da bi bila cena ponovno enaka ceni nepredelanega (nerazrezanega) kolobarja. Stopnja dobička nepovezanega uvoznika je bila uporabljena, ker ni bilo drugega referenčnega merila. |
| --- | --- |

(87)

Drugi proizvajalec izvoznik je prodajal zadevni izdelek prek povezanih trgovcev v Uniji. Vendar se večina vrst izdelka ni prodajala naprej pod pogoji, pod katerimi je bila uvožena, ker jih je nadalje predelala (rezala) povezana stran. Zato je Komisija določila izvozno ceno izvoženih nepredelanih (nerazrezanih) kolobarjev v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da je prilagodila ceno, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s predelovalnimi stroški v Uniji, ustrezno prilagojenimi glede na izgubo teže zaradi razreza, PSA-stroškov, in za dobiček, da bi bila cena ponovno enaka ceni nepredelanega (nerazrezanega) kolobarja. Stopnja dobička nepovezanega uvoznika je bila uporabljena, ker ni bilo drugega referenčnega merila.

| (88) | Za vrste izdelka, ki so se prodajale pod pogoji, pod katerimi so bile uvožene prek povezanega uvoznika, kar pomeni, da niso bile nadalje predelane v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da se je cena, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, prilagodila glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček nepovezanega uvoznika. |
| --- | --- |

(88)

Za vrste izdelka, ki so se prodajale pod pogoji, pod katerimi so bile uvožene prek povezanega uvoznika, kar pomeni, da niso bile nadalje predelane v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da se je cena, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, prilagodila glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček nepovezanega uvoznika.

3.4.3   Primerjava

| (89) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (90) | Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za provizijo, stroške prevoza, stroške kredita, bančne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in stroške pakiranja. |
| --- | --- |

(90)

Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za provizijo, stroške prevoza, stroške kredita, bančne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in stroške pakiranja.

| (91) | Proizvajalec izvoznik je v skladu s členom 2(10)(d)(i) osnovne uredbe zahteval prilagoditev za raven trgovanja, pri čemer je trdil, da je bila skoraj celotna domača prodaja izvedena končnim uporabnikom, medtem ko je bila polovica njegovega izvoza v Unijo namenjena povezanim ali nepovezanim trgovinskim družbam. |
| --- | --- |

(91)

Proizvajalec izvoznik je v skladu s členom 2(10)(d)(i) osnovne uredbe zahteval prilagoditev za raven trgovanja, pri čemer je trdil, da je bila skoraj celotna domača prodaja izvedena končnim uporabnikom, medtem ko je bila polovica njegovega izvoza v Unijo namenjena povezanim ali nepovezanim trgovinskim družbam.

| (92) | Komisija je ugotovila, da zahteva ni bila dovolj utemeljena. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je ugotovila, da zahteva ni bila dovolj utemeljena. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3.4.4   Stopnje dampinga

| (93) | Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (94) | Stopnja sodelovanja je bila visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave predstavljal 100 % celotnega izvoza iz Japonske v Unijo. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo stopnjo dampinga na ravni države določila na ravni sodelujoče družbe z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(94)

Stopnja sodelovanja je bila visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave predstavljal 100 % celotnega izvoza iz Japonske v Unijo. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo stopnjo dampinga na ravni države določila na ravni sodelujoče družbe z najvišjo stopnjo dampinga.

| (95) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| JFE Steel Corporation | 47,1 % |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation | 52,2 % |
| Vse druge družbe | 52,2 % |

(95)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Družba

Začasna stopnja dampinga

JFE Steel Corporation

47,1 %

Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation

52,2 %

Vse druge družbe

52,2 %

3.5   Ruska federacija

| (96) | Preiskava je pokazala, da je v Rusiji zadevni izdelek proizvajala le skupina NLMK. Sodelovala sta dva proizvajalca iz skupine, OJSC Novolipetsk Steel in VIZ Steel. Celotna prodaja v Unijo je potekala prek povezanega trgovca v Švici. Prodaja na domačem trgu je potekala neposredno neodvisnim stranem. |
| --- | --- |

(96)

Preiskava je pokazala, da je v Rusiji zadevni izdelek proizvajala le skupina NLMK. Sodelovala sta dva proizvajalca iz skupine, OJSC Novolipetsk Steel in VIZ Steel. Celotna prodaja v Unijo je potekala prek povezanega trgovca v Švici. Prodaja na domačem trgu je potekala neposredno neodvisnim stranem.

| (97) | Ker so bili podatki za navedena proizvajalca izvoznika predloženi ločeno, je bil damping izračunan za vsako družbo, nato pa je bila izračunana tehtana povprečna stopnja za skupino kot celoto. |
| --- | --- |

(97)

Ker so bili podatki za navedena proizvajalca izvoznika predloženi ločeno, je bil damping izračunan za vsako družbo, nato pa je bila izračunana tehtana povprečna stopnja za skupino kot celoto.

3.5.1   Normalna vrednost

| (98) | Komisija je ugotovila, da je bilo mogoče največjo vrsto izdelka, prodano za izvoz v Unijo, primerjati z reprezentativno domačo prodajo te vrste izdelka in da je bila ta domača prodaja izvedena v običajnem poteku trgovine. Zato se je za to vrsto izdelka za izračun normalne vrednosti uporabila dejanska domača prodajna cena v skladu s splošno metodologijo, opisano zgoraj v razdelku 3.1.1. Za druge vrste izdelka je bila normalna vrednost konstruirana. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je ugotovila, da je bilo mogoče največjo vrsto izdelka, prodano za izvoz v Unijo, primerjati z reprezentativno domačo prodajo te vrste izdelka in da je bila ta domača prodaja izvedena v običajnem poteku trgovine. Zato se je za to vrsto izdelka za izračun normalne vrednosti uporabila dejanska domača prodajna cena v skladu s splošno metodologijo, opisano zgoraj v razdelku 3.1.1. Za druge vrste izdelka je bila normalna vrednost konstruirana.

| (99) | Ruski proizvajalci so tako povezane družbe, da so družbe iz skupine izkopavale in dobavljaje železovo rudo ter druge surovine družbam iz skupine, ki so proizvajale GOES. Skupina proizvajalcev izvoznikov je trdila, da se člen 2(5) osnovne uredbe ne bi smel uporabiti za izvajanje prilagoditev ceni proizvodnje, ker je notranja prodaja teh surovin potekala po tržnih cenah. Začasno je bilo sklenjeno, da se prilagoditve ne bi smele izvesti, ker so se te surovine znotraj skupine prodajale po podobnih cenah kot tiste zunaj skupine. |
| --- | --- |

(99)

Ruski proizvajalci so tako povezane družbe, da so družbe iz skupine izkopavale in dobavljaje železovo rudo ter druge surovine družbam iz skupine, ki so proizvajale GOES. Skupina proizvajalcev izvoznikov je trdila, da se člen 2(5) osnovne uredbe ne bi smel uporabiti za izvajanje prilagoditev ceni proizvodnje, ker je notranja prodaja teh surovin potekala po tržnih cenah. Začasno je bilo sklenjeno, da se prilagoditve ne bi smele izvesti, ker so se te surovine znotraj skupine prodajale po podobnih cenah kot tiste zunaj skupine.

3.5.2   Izvozna cena

| (100) | Ker sta oba proizvajalca izvoznika zadevni izdelek izvozila v Unijo prek povezane družbe uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček nepovezanega uvoznika. |
| --- | --- |

(100)

Ker sta oba proizvajalca izvoznika zadevni izdelek izvozila v Unijo prek povezane družbe uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček nepovezanega uvoznika.

3.5.3   Primerjava

| (101) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno obeh povezanih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno obeh povezanih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.

| (102) | Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja in kredita ter provizije. |
| --- | --- |

(102)

Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja in kredita ter provizije.

3.5.4   Stopnje dampinga

| (103) | Komisija je za dva povezana proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. V tej fazi so bili izračuni dampinga obeh povezanih proizvajalcev izvoznikov konsolidirani za izračun tehtane povprečne stopnje za skupino NLMK. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je za dva povezana proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. V tej fazi so bili izračuni dampinga obeh povezanih proizvajalcev izvoznikov konsolidirani za izračun tehtane povprečne stopnje za skupino NLMK.

| (104) | Stopnja sodelovanja v Rusiji je visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal 100 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo stopnja dampinga na ravni države temeljila na stopnji skupine NLMK. |
| --- | --- |

(104)

Stopnja sodelovanja v Rusiji je visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal 100 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo stopnja dampinga na ravni države temeljila na stopnji skupine NLMK.

| (105) | Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina NLMK | 29,0 % |
| Vse druge družbe | 29,0 % |

(105)

Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Skupina NLMK

29,0 %

Vse druge družbe

29,0 %

3.6   Združene države Amerike

| (106) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je zadevni izdelek prodajal na trg Unije prek povezanega uvoznika na Nizozemskem. Prodaja na domačem trgu je potekala neposredno neodvisnim stranem. |
| --- | --- |

(106)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je zadevni izdelek prodajal na trg Unije prek povezanega uvoznika na Nizozemskem. Prodaja na domačem trgu je potekala neposredno neodvisnim stranem.

3.6.1   Normalna vrednost

| (107) | Komisija je na podlagi splošne metodologije, opisane v razdelku 3.1.1, ugotovila, da večina vrst izdelkov, ki jih je sodelujoči proizvajalec izvoznik v ZDA prodajal na domačem trgu, ni bila enaka ali podobna vrstam, ki so se prodajale za izvoz, zato niso bile reprezentativne v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Za te vrste izdelka je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s splošno metodologijo. Za druge vrste izdelka je bila normalna vrednost določena na podlagi domačih cen. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je na podlagi splošne metodologije, opisane v razdelku 3.1.1, ugotovila, da večina vrst izdelkov, ki jih je sodelujoči proizvajalec izvoznik v ZDA prodajal na domačem trgu, ni bila enaka ali podobna vrstam, ki so se prodajale za izvoz, zato niso bile reprezentativne v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Za te vrste izdelka je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s splošno metodologijo. Za druge vrste izdelka je bila normalna vrednost določena na podlagi domačih cen.

3.6.2   Izvozna cena

| (108) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je izvažal v Unijo prek povezanega uvoznika v EU. |
| --- | --- |

(108)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je izvažal v Unijo prek povezanega uvoznika v EU.

| (109) | Majhen delež vrst izdelka se ne prodaja naprej pod pogoji, pod katerimi je bil uvožen, ker se nadalje predelajo (razrežejo) v EU. Ker je vrednost CIF izvoza, prijavljenega na meji Unije, za to prodajo vrednost nepredelanih (nerazrezanih) kolobarjev, je Komisija določila izvozno ceno nepredelanih (nerazrezanih) kolobarjev izvoza v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(109)

Majhen delež vrst izdelka se ne prodaja naprej pod pogoji, pod katerimi je bil uvožen, ker se nadalje predelajo (razrežejo) v EU. Ker je vrednost CIF izvoza, prijavljenega na meji Unije, za to prodajo vrednost nepredelanih (nerazrezanih) kolobarjev, je Komisija določila izvozno ceno nepredelanih (nerazrezanih) kolobarjev izvoza v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

| (110) | To je izvedla tako, da je prilagodila ceno, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s predelovalnimi stroški v Uniji, ustrezno prilagojenimi za izgubo teže, PSA-stroške in za dobiček, da bi bila cena ponovno enaka ceni nepredelanega (nerezanega) kolobarja. Stopnja dobička nepovezanega uvoznika je bila uporabljena, ker ni bilo drugega referenčnega merila. |
| --- | --- |

(110)

To je izvedla tako, da je prilagodila ceno, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s predelovalnimi stroški v Uniji, ustrezno prilagojenimi za izgubo teže, PSA-stroške in za dobiček, da bi bila cena ponovno enaka ceni nepredelanega (nerezanega) kolobarja. Stopnja dobička nepovezanega uvoznika je bila uporabljena, ker ni bilo drugega referenčnega merila.

| (111) | Za prodajo vrst, ki niso bile nadalje predelane, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da se je cena, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, prilagodila glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček nepovezanega uvoznika. |
| --- | --- |

(111)

Za prodajo vrst, ki niso bile nadalje predelane, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da se je cena, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji, prilagodila glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za dobiček nepovezanega uvoznika.

3.6.3   Primerjava

| (112) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno edinega proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno edinega proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna.

| (113) | Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, manipulativne stroške, stroške pakiranja in poprodajne stroške. |
| --- | --- |

(113)

Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, manipulativne stroške, stroške pakiranja in poprodajne stroške.

3.6.4   Stopnja dampinga

| (114) | Komisija je za edinega proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Komisija je za edinega proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (115) | Stopnja sodelovanja je bila visoka. Zato je Komisija sklenila, da bo stopnja dampinga na ravni države temeljila na stopnji edinega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(115)

Stopnja sodelovanja je bila visoka. Zato je Komisija sklenila, da bo stopnja dampinga na ravni države temeljila na stopnji edinega proizvajalca izvoznika.

| (116) | Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| AK Steel | 60,1 % |
| Vse druge družbe | 60,1 % |

(116)

Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:

Družba

Začasna stopnja dampinga

AK Steel

60,1 %

Vse druge družbe

60,1 %

4.   ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (117) | V Uniji proizvaja zadevni izdelek šest družb. Na podlagi razpoložljivih informacij iz pritožbe v Uniji ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato teh šest proizvajalcev predstavlja „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(117)

V Uniji proizvaja zadevni izdelek šest družb. Na podlagi razpoložljivih informacij iz pritožbe v Uniji ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato teh šest proizvajalcev predstavlja „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (118) | Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave določena na več kot 340 000 ton. Komisija je ta podatek dobila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije pritožnika in vseh drugih znanih proizvajalcev v Uniji. Šest znanih proizvajalcev Unije predstavlja 100 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(118)

Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave določena na več kot 340 000 ton. Komisija je ta podatek dobila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije pritožnika in vseh drugih znanih proizvajalcev v Uniji. Šest znanih proizvajalcev Unije predstavlja 100 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2   Potrošnja v Uniji

| (119) | Komisija je potrošnjo v Uniji določila na podlagi prodaje na trgu Unije (a) vseh znanih proizvajalcev v Uniji ter (b) uvoza v Unijo iz tretjih držav, kot je o njem poročal Eurostat, in tudi ob upoštevanju podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci v zadevnih državah. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je potrošnjo v Uniji določila na podlagi prodaje na trgu Unije (a) vseh znanih proizvajalcev v Uniji ter (b) uvoza v Unijo iz tretjih držav, kot je o njem poročal Eurostat, in tudi ob upoštevanju podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci v zadevnih državah.

| (120) | V zvezi z Japonsko se je o večjem delu uvoza japonskega zadevnega izdelka na Nizozemsko v obravnavanem obdobju poročalo pod zaupno oznako KN (4). Zato so v spodnji preglednici in drugih zadevnih preglednicah, ki so povezane s količinami in vrednostmi uvoza, navedeni razponi potrošnje v Uniji. |
| --- | --- |

(120)

V zvezi z Japonsko se je o večjem delu uvoza japonskega zadevnega izdelka na Nizozemsko v obravnavanem obdobju poročalo pod zaupno oznako KN (4). Zato so v spodnji preglednici in drugih zadevnih preglednicah, ki so povezane s količinami in vrednostmi uvoza, navedeni razponi potrošnje v Uniji.

| (121) | Na podlagi tega je bila potrošnja Unije naslednja:









  Potrošnja Unije (v metričnih tonah) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Celotna potrošnja Unije | 353 000 –368 000 | 346 000 –361 000 | 316 000 –331 000 | 313 000 –328 000 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe, Eurostat in Eurofer. |

(121)

Na podlagi tega je bila potrošnja Unije naslednja:

Potrošnja Unije (v metričnih tonah)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Celotna potrošnja Unije

353 000 –368 000

346 000 –361 000

316 000 –331 000

313 000 –328 000

Indeks

100

98

90

89

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe, Eurostat in Eurofer.

| (122) | Komisija je pridobila podatke za celotno dejavnost zadevnega izdelka in določila, ali je bila proizvodnja namenjena za lastno uporabo ali za prosti trg. Komisija je ugotovila, da je bil samo majhen delež (približno 0,4 % celotne potrošnje) proizvodnje proizvajalcev Unije namenjen za lastno uporabo. Ta del se je pogosto enostavno prenesel in/ali dobavil po transfernih cenah v isti družbi ali skupini družb za nadaljnjo predelavo na koncu prodajne verige. Glede na velikost trga za lastno uporabo ne vpliva na podatke o škodi. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je pridobila podatke za celotno dejavnost zadevnega izdelka in določila, ali je bila proizvodnja namenjena za lastno uporabo ali za prosti trg. Komisija je ugotovila, da je bil samo majhen delež (približno 0,4 % celotne potrošnje) proizvodnje proizvajalcev Unije namenjen za lastno uporabo. Ta del se je pogosto enostavno prenesel in/ali dobavil po transfernih cenah v isti družbi ali skupini družb za nadaljnjo predelavo na koncu prodajne verige. Glede na velikost trga za lastno uporabo ne vpliva na podatke o škodi.

| (123) | Od začetka leta 2003 se je povpraševanje po transformatorjih povečevalo kot še nikoli prej, zaradi česar se je ustrezno povečalo povpraševanje po zadevnem izdelku, cene pa so se dvignile. To je od obdobja 2003/2004 naprej privedlo do znatne dodane zmogljivosti proizvajalcev transformatorjev in GOES po vsem svetu. Vendar se je z rahlo zamudo, zagotovo pa po letu 2011, na svetovnem trgu (vključno s trgom Unije) potrošnja začela znatno zmanjševati, kar je vplivalo tudi na industrijo transformatorjev. |
| --- | --- |

(123)

Od začetka leta 2003 se je povpraševanje po transformatorjih povečevalo kot še nikoli prej, zaradi česar se je ustrezno povečalo povpraševanje po zadevnem izdelku, cene pa so se dvignile. To je od obdobja 2003/2004 naprej privedlo do znatne dodane zmogljivosti proizvajalcev transformatorjev in GOES po vsem svetu. Vendar se je z rahlo zamudo, zagotovo pa po letu 2011, na svetovnem trgu (vključno s trgom Unije) potrošnja začela znatno zmanjševati, kar je vplivalo tudi na industrijo transformatorjev.

| (124) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 11 %. Razlog za upad potrošnje je predvsem manjše povpraševanje industrije na koncu prodajne verige, tj. proizvajalcev transformatorjev. |
| --- | --- |

(124)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 11 %. Razlog za upad potrošnje je predvsem manjše povpraševanje industrije na koncu prodajne verige, tj. proizvajalcev transformatorjev.

4.3   Uvoz iz zadevnih držav

4.3.1   Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

| (125) | Komisija je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe proučila, ali je treba uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav oceniti kumulativno. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe proučila, ali je treba uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav oceniti kumulativno.

| (126) | Stopnje dampinga, ugotovljene za uvoz iz LRK, Japonske, Koreje, Rusije in ZDA, so bile vse višje od praga de minimis iz člena 9(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(126)

Stopnje dampinga, ugotovljene za uvoz iz LRK, Japonske, Koreje, Rusije in ZDA, so bile vse višje od praga de minimis iz člena 9(3) osnovne uredbe.

| (127) | Obseg uvoza iz posamezne zadevne države ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(127)

Obseg uvoza iz posamezne zadevne države ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.

| (128) | Tudi konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in podobnim izdelkom so bili podobni. |
| --- | --- |

(128)

Tudi konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in podobnim izdelkom so bili podobni.

| (129) | Uvoženi izdelki so konkurirali med seboj in s podobnim izdelkom, proizvedenim v Uniji, ker se prodajajo podobnim kategorijam končnih strank. |
| --- | --- |

(129)

Uvoženi izdelki so konkurirali med seboj in s podobnim izdelkom, proizvedenim v Uniji, ker se prodajajo podobnim kategorijam končnih strank.

| (130) | Tako so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, uvoz iz zadevnih držav pa je bil ocenjen kumulativno, da bi se določila škoda. |
| --- | --- |

(130)

Tako so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, uvoz iz zadevnih držav pa je bil ocenjen kumulativno, da bi se določila škoda.

| (131) | Proizvajalci izvozniki iz ZDA in Japonske so izpodbijali ustreznost kumulativne ocene. Vsi so trdili, da se je njihov uvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal in da niso nelojalno nižali prodajnih cen proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(131)

Proizvajalci izvozniki iz ZDA in Japonske so izpodbijali ustreznost kumulativne ocene. Vsi so trdili, da se je njihov uvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal in da niso nelojalno nižali prodajnih cen proizvajalcev Unije.

| (132) | Čeprav se je v obravnavanem obdobju uvoz iz Japonske in ZDA zmanjšal, je ta dampinški uvoz prispeval tudi k izvajanju pritiska na cene zadevnega izdelka na trgu EU. Njihov uvoz je dampinški in njihovi izdelki nedvomno neposredno konkurirajo izdelkom Unije ter izdelkom drugih proizvajalcev izvoznikov. Pogoji za uporabo kumulativne ocene učinkov uvoza petih zadevnih držav so še vedno izpolnjeni. Vse vrste GOES, vključno z vrstami, ki jih prodajajo japonski in ameriški proizvajalci izvozniki, se prodajajo za uporabo v proizvodnji jeder transformatorjev, pri čemer se prodajajo isti, razmeroma omejeni skupini strank. Zato je Komisija začasno zavrnila te trditve. |
| --- | --- |

(132)

Čeprav se je v obravnavanem obdobju uvoz iz Japonske in ZDA zmanjšal, je ta dampinški uvoz prispeval tudi k izvajanju pritiska na cene zadevnega izdelka na trgu EU. Njihov uvoz je dampinški in njihovi izdelki nedvomno neposredno konkurirajo izdelkom Unije ter izdelkom drugih proizvajalcev izvoznikov. Pogoji za uporabo kumulativne ocene učinkov uvoza petih zadevnih držav so še vedno izpolnjeni. Vse vrste GOES, vključno z vrstami, ki jih prodajajo japonski in ameriški proizvajalci izvozniki, se prodajajo za uporabo v proizvodnji jeder transformatorjev, pri čemer se prodajajo isti, razmeroma omejeni skupini strank. Zato je Komisija začasno zavrnila te trditve.

4.3.2   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

| (133) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci v zadevnih državah. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(133)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci v zadevnih državah. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi podatkov Eurostata.

| (134) | Kot je že navedeno, se je o večjem delu uvoza japonskega zadevnega izdelka na Nizozemsko v obravnavanem obdobju poročalo pod zaupno oznako KN. Zato so v spodnji preglednici navedeni razponi v zvezi z uvozom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(134)

Kot je že navedeno, se je o večjem delu uvoza japonskega zadevnega izdelka na Nizozemsko v obravnavanem obdobju poročalo pod zaupno oznako KN. Zato so v spodnji preglednici navedeni razponi v zvezi z uvozom iz zadevnih držav.

| (135) | Uvoz iz zadevnih držav v Unijo se je gibal na naslednji način:









  Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Obseg uvoza iz zadevnih držav | 153 000 –168 000 | 158 000 –173 000 | 135 000 –150 000 | 139 000 –154 000 |
| Indeks | 100 | 103 | 89 | 91 |
| Tržni delež | 40,2 %–46,9 % | 42,3 %–49,4 % | 39,9 %–46,5 % | 41,8 %–48,3 % |
| Indeks | 100 | 105 | 99 | 103 |
| Vir: Eurostat in sodelujoči proizvajalci izvozniki. |

(135)

Uvoz iz zadevnih držav v Unijo se je gibal na naslednji način:

Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz zadevnih držav

153 000 –168 000

158 000 –173 000

135 000 –150 000

139 000 –154 000

Indeks

100

103

89

91

Tržni delež

40,2 %–46,9 %

42,3 %–49,4 %

39,9 %–46,5 %

41,8 %–48,3 %

Indeks

100

105

99

103

Vir: Eurostat in sodelujoči proizvajalci izvozniki.

| (136) | V zgornji preglednici je prikazano, da se je v absolutnih številkah uvoz iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšal. Vendar se je celoten tržni delež dampinškega uvoza v Unijo v obravnavanem obdobju povečal za približno tri odstotne točke. |
| --- | --- |

(136)

V zgornji preglednici je prikazano, da se je v absolutnih številkah uvoz iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšal. Vendar se je celoten tržni delež dampinškega uvoza v Unijo v obravnavanem obdobju povečal za približno tri odstotne točke.

4.3.3   Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (137) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci v zadevnih državah. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci v zadevnih državah.

| (138) | Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav v Unijo se je gibala na naslednji način:









  Cene uvoza (v EUR/metrično tono) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| LRK | 1 798 | 1 967 | 1 530 | 1 357 |
| Indeks | 100 | 109 | 85 | 75 |
| Japonska | 1 964 | 1 914 | 1 536 | 1 353 |
| Indeks | 100 | 97 | 78 | 69 |
| Koreja | 2 033 | 1 814 | 1 434 | 1 353 |
| Indeks | 100 | 89 | 71 | 67 |
| Rusija | 1 493 | 1 377 | 1 137 | 1 055 |
| Indeks | 100 | 92 | 76 | 71 |
| ZDA | 2 024 | 2 014 | 1 741 | 1 604 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 79 |
| Povprečna cena dampinškega uvoza (na enoto) | 1 813 | 1 746 | 1 397 | 1 263 |
| Indeks | 100 | 96 | 77 | 70 |
| Vir: Eurostat in sodelujoči proizvajalci izvozniki. |

(138)

Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav v Unijo se je gibala na naslednji način:

Cene uvoza (v EUR/metrično tono)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

LRK

1 798

1 967

1 530

1 357

Indeks

100

109

85

75

Japonska

1 964

1 914

1 536

1 353

Indeks

100

97

78

69

Koreja

2 033

1 814

1 434

1 353

Indeks

100

89

71

67

Rusija

1 493

1 377

1 137

1 055

Indeks

100

92

76

71

ZDA

2 024

2 014

1 741

1 604

Indeks

100

100

86

79

Povprečna cena dampinškega uvoza (na enoto)

1 813

1 746

1 397

1 263

Indeks

100

96

77

70

Vir: Eurostat in sodelujoči proizvajalci izvozniki.

| (139) | Povprečne cene dampinškega uvoza so se znižale s 1 813 EUR/tono v letu 2011 na 1 263 EUR/tono v obdobju preiskave. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena dampinškega uvoza na enoto znižala za približno 30 %. |
| --- | --- |

(139)

Povprečne cene dampinškega uvoza so se znižale s 1 813 EUR/tono v letu 2011 na 1 263 EUR/tono v obdobju preiskave. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena dampinškega uvoza na enoto znižala za približno 30 %.

| (140) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave ocenila tako, da je primerjala:






  (a) | tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, in |
| --- | --- | --- |

(140)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave ocenila tako, da je primerjala:

(a)

tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, in

| (b) | ustrezno tehtano povprečje cen za posamezne uvožene vrste izdelkov sodelujočih proizvajalcev iz zadevnih držav prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenih na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(b)

ustrezno tehtano povprečje cen za posamezne uvožene vrste izdelkov sodelujočih proizvajalcev iz zadevnih držav prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenih na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.

| (141) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(141)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave.

| (142) | Čeprav so se cene v povprečju znižale, proizvajalci izvozniki niso nelojalno nižali prodajnih cen industrije Unije. Na splošno so bile cene industrije Unije precej podobne ali nekoliko višje. Rezultat primerjave je pokazal, da na splošno ni bilo nelojalnega nižanja prodajnih cen. Ugotovljeno je bilo, da je le en japonski proizvajalec izvoznik nelojalno nižal prodajne cene industrije za 0,50 %. |
| --- | --- |

(142)

Čeprav so se cene v povprečju znižale, proizvajalci izvozniki niso nelojalno nižali prodajnih cen industrije Unije. Na splošno so bile cene industrije Unije precej podobne ali nekoliko višje. Rezultat primerjave je pokazal, da na splošno ni bilo nelojalnega nižanja prodajnih cen. Ugotovljeno je bilo, da je le en japonski proizvajalec izvoznik nelojalno nižal prodajne cene industrije za 0,50 %.

| (143) | Dejstvo, da ni bilo nelojalnega nižanja prodajnih cen, pa ne pomeni, da izvozne cene niso mogle povzročiti škode. Cene industrije Unije so bile rezultat pomembnega nižanja cen, ki ga je povzročil dampinški uvoz po nizki ceni. Ker je na svetovnem trgu zaradi skokovito naraščajočega poslovanja v letih 2003–2010 obstajala presežna zmogljivost, se je v obravnavanem obdobju začela intenzivna cenovna konkurenca med proizvajalci Unije in proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(143)

Dejstvo, da ni bilo nelojalnega nižanja prodajnih cen, pa ne pomeni, da izvozne cene niso mogle povzročiti škode. Cene industrije Unije so bile rezultat pomembnega nižanja cen, ki ga je povzročil dampinški uvoz po nizki ceni. Ker je na svetovnem trgu zaradi skokovito naraščajočega poslovanja v letih 2003–2010 obstajala presežna zmogljivost, se je v obravnavanem obdobju začela intenzivna cenovna konkurenca med proizvajalci Unije in proizvajalci izvozniki.

| (144) | Agresivne cenovne strategije so zadevale zlasti trg Unije, pri čemer jih lahko iz naslednjih razlogov dlje prenašajo proizvajalci izvozniki kot proizvajalci Unije: prvič, tržni delež proizvajalcev izvoznikov na njihovih domačih trgih je veliko večji kot tržni delež proizvajalcev Unije v Uniji. Trg Unije je odprti trg, na domače trge proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav pa drugi konkurenti, vključno s proizvajalci Unije, ne morejo enostavno vstopiti, kot je navedeno v razdelku 3.3.1 Primerljiva država zgoraj. Drugič, večina proizvajalcev izvoznikov ima velike dobičke na svojih domačih trgih, ki jim omogočajo ugodno stopnjo za prodajo po dampinških cenah na trgu EU, čeprav z izgubo. Zlasti japonski in ameriški proizvajalci izvozniki na trgu Unije prodajajo z izgubo. V obravnavanem obdobju so proizvajalci Unije ustvarjali izgubo na trgu EU in zunaj EU. |
| --- | --- |

(144)

Agresivne cenovne strategije so zadevale zlasti trg Unije, pri čemer jih lahko iz naslednjih razlogov dlje prenašajo proizvajalci izvozniki kot proizvajalci Unije: prvič, tržni delež proizvajalcev izvoznikov na njihovih domačih trgih je veliko večji kot tržni delež proizvajalcev Unije v Uniji. Trg Unije je odprti trg, na domače trge proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav pa drugi konkurenti, vključno s proizvajalci Unije, ne morejo enostavno vstopiti, kot je navedeno v razdelku 3.3.1 Primerljiva država zgoraj. Drugič, večina proizvajalcev izvoznikov ima velike dobičke na svojih domačih trgih, ki jim omogočajo ugodno stopnjo za prodajo po dampinških cenah na trgu EU, čeprav z izgubo. Zlasti japonski in ameriški proizvajalci izvozniki na trgu Unije prodajajo z izgubo. V obravnavanem obdobju so proizvajalci Unije ustvarjali izgubo na trgu EU in zunaj EU.

| (145) | V teh razmerah vprašanje, ali proizvajalci izvozniki prodajajo pod cenami industrije Unije, ki že ustvarjajo izgube, ni odločilno. Namesto tega je ključni dejavnik za določitev škode, da proizvajalci Unije niso imeli druge možnosti, kot prodajati po cenah, nižjih od stroškov, da bi obdržali svoj tržni delež in ohranili gospodarsko raven proizvodnje, zaradi močnega pritiska na cene, ki se izvaja na njihove prodajne cene. |
| --- | --- |

(145)

V teh razmerah vprašanje, ali proizvajalci izvozniki prodajajo pod cenami industrije Unije, ki že ustvarjajo izgube, ni odločilno. Namesto tega je ključni dejavnik za določitev škode, da proizvajalci Unije niso imeli druge možnosti, kot prodajati po cenah, nižjih od stroškov, da bi obdržali svoj tržni delež in ohranili gospodarsko raven proizvodnje, zaradi močnega pritiska na cene, ki se izvaja na njihove prodajne cene.

| (146) | Ruski proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev zaradi razlik v kakovosti med zadevnim izdelkom, ki ga proizvaja in prodaja proizvajalec izvoznik, in podobnim izdelkom, ki ga proizvaja industrija Unije. Trditev utemeljuje s tem, da naj bi bila pri izdelku iste vrste kakovost zadevnega izdelka, ki ga proizvaja ta proizvajalec izvoznik, znatno nižja od kakovosti izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije. |
| --- | --- |

(146)

Ruski proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev zaradi razlik v kakovosti med zadevnim izdelkom, ki ga proizvaja in prodaja proizvajalec izvoznik, in podobnim izdelkom, ki ga proizvaja industrija Unije. Trditev utemeljuje s tem, da naj bi bila pri izdelku iste vrste kakovost zadevnega izdelka, ki ga proizvaja ta proizvajalec izvoznik, znatno nižja od kakovosti izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije.

| (147) | Ta trditev ni bila utemeljena in v dokumentaciji dejansko ni bilo dokazov, da bi pri isti vrsti izdelka obstajala razlika v kakovosti izdelkov iz ruskega izvoza in proizvodnje Unije. Trditev je bila zato začasno zavrnjena. Vendar je bilo glede na pošteno primerjavo vrst izdelka začasno sprejeto, da se ruski zadevni izdelek „druge in tretje kategorije“ ne bi smel primerjati z izdelki „prve in druge kategorije“ industrije Unije. |
| --- | --- |

(147)

Ta trditev ni bila utemeljena in v dokumentaciji dejansko ni bilo dokazov, da bi pri isti vrsti izdelka obstajala razlika v kakovosti izdelkov iz ruskega izvoza in proizvodnje Unije. Trditev je bila zato začasno zavrnjena. Vendar je bilo glede na pošteno primerjavo vrst izdelka začasno sprejeto, da se ruski zadevni izdelek „druge in tretje kategorije“ ne bi smel primerjati z izdelki „prve in druge kategorije“ industrije Unije.

| (148) | Druga zahteva je bila povezana z ravnjo trgovanja. Trdilo se je, da bi razlika v ravni trgovanja zaslužila prilagoditev in da NLMK prodaja izključno prek trgovca, medtem ko družbe EU prodajajo tudi neposredno končnim uporabnikom. Vendar je bila tudi ta zahteva začasno zavrnjena, ker preiskava ni pokazala, da je ta razlika v ravni trgovanja vplivala na cene. Utemeljeno ni bilo zlasti, da obstajajo dosledne in očitne razlike v cenah med zgornjima ravnema trgovanja. |
| --- | --- |

(148)

Druga zahteva je bila povezana z ravnjo trgovanja. Trdilo se je, da bi razlika v ravni trgovanja zaslužila prilagoditev in da NLMK prodaja izključno prek trgovca, medtem ko družbe EU prodajajo tudi neposredno končnim uporabnikom. Vendar je bila tudi ta zahteva začasno zavrnjena, ker preiskava ni pokazala, da je ta razlika v ravni trgovanja vplivala na cene. Utemeljeno ni bilo zlasti, da obstajajo dosledne in očitne razlike v cenah med zgornjima ravnema trgovanja.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

| (149) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Pri določanju škode Komisija ni razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode, ker vsi znani proizvajalci Unije predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Komisija je ocenila kazalnike škode na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vsi znani proizvajalci Unije, in podatkov, ki jih je zbral pritožnik. |
| --- | --- |

(149)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Pri določanju škode Komisija ni razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode, ker vsi znani proizvajalci Unije predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Komisija je ocenila kazalnike škode na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vsi znani proizvajalci Unije, in podatkov, ki jih je zbral pritožnik.

4.4.1.1.   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (150) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:









  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Obseg proizvodnje (v metričnih tonah) | 410 695 | 385 086 | 334 659 | 340 213 |
| Indeks | 100 | 94 | 81 | 83 |
| Proizvodna zmogljivost (v metričnih tonah) | 486 600 | 491 600 | 491 750 | 492 650 |
| Indeks | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 84 % | 78 % | 68 % | 69 % |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(150)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje (v metričnih tonah)

410 695

385 086

334 659

340 213

Indeks

100

94

81

83

Proizvodna zmogljivost (v metričnih tonah)

486 600

491 600

491 750

492 650

Indeks

100

101

101

101

Izkoriščenost zmogljivosti

84 %

78 %

68 %

69 %

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (151) | V celotnem obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 17,2 %. |
| --- | --- |

(151)

V celotnem obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 17,2 %.

| (152) | Sporočeni podatki o zmogljivosti se nanašajo na tehnično zmogljivost, kar pomeni, da so bile prilagoditve za vzpostavitev, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne ustavitve, ki jih industrija šteje za standarde, upoštevane. V obravnavanem obdobju se je zmogljivost nekoliko povečala. |
| --- | --- |

(152)

Sporočeni podatki o zmogljivosti se nanašajo na tehnično zmogljivost, kar pomeni, da so bile prilagoditve za vzpostavitev, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne ustavitve, ki jih industrija šteje za standarde, upoštevane. V obravnavanem obdobju se je zmogljivost nekoliko povečala.

| (153) | Nekateri proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju vlagali v posodobitev obstoječe proizvodne opreme, da bi proizvedli sorazmerno več visokoprepustnih vrst kot konvencionalnih vrst. Vendar to ni vplivalo na zmogljivost proizvodnje v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(153)

Nekateri proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju vlagali v posodobitev obstoječe proizvodne opreme, da bi proizvedli sorazmerno več visokoprepustnih vrst kot konvencionalnih vrst. Vendar to ni vplivalo na zmogljivost proizvodnje v obravnavanem obdobju.

| (154) | Zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti je bilo posledica rahlega porasta proizvodne zmogljivosti, povezanega z zmanjšanjem obsega proizvodnje. V obravnavanem obdobju se je zmanjšala za 15 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(154)

Zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti je bilo posledica rahlega porasta proizvodne zmogljivosti, povezanega z zmanjšanjem obsega proizvodnje. V obravnavanem obdobju se je zmanjšala za 15 odstotnih točk.

4.4.1.2.   Obseg prodaje in tržni delež

| (155) | V zvezi z Japonsko se je o večjem delu uvoza japonskega zadevnega izdelka na Nizozemsko v obravnavanem obdobju poročalo pod zaupno oznako KN. Zato so v spodnji preglednici navedeni razponi v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem. |
| --- | --- |

(155)

V zvezi z Japonsko se je o večjem delu uvoza japonskega zadevnega izdelka na Nizozemsko v obravnavanem obdobju poročalo pod zaupno oznako KN. Zato so v spodnji preglednici navedeni razponi v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem.

| (156) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:









  Obseg prodaje in tržni delež |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Celoten obseg prodaje na trgu Unije (v metričnih tonah) | 189 000 –204 000 | 181 000 –196 000 | 174 000 –189 000 | 167 000 –182 000 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 89 |
| Tržni delež | 51,7 %–58,4 % | 50,2 %–57,3 % | 53,0 %–59,6 % | 51,1 %–57,6 % |
| Indeks | 100 | 98 | 103 | 100 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki in Eurostat. |

(156)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Obseg prodaje in tržni delež

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Celoten obseg prodaje na trgu Unije (v metričnih tonah)

189 000 –204 000

181 000 –196 000

174 000 –189 000

167 000 –182 000

Indeks

100

96

92

89

Tržni delež

51,7 %–58,4 %

50,2 %–57,3 %

53,0 %–59,6 %

51,1 %–57,6 %

Indeks

100

98

103

100

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.

| (157) | Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11,4 %, in sicer s približno 189 000–204 000 ton v letu 2011 na 167 000–182 000 ton v obdobju preiskave. To zmanjševanje se je začelo že pred obravnavanim obdobjem, saj je bil v letu 2010 obseg prodaje industrije Unije 210 693 ton. |
| --- | --- |

(157)

Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11,4 %, in sicer s približno 189 000–204 000 ton v letu 2011 na 167 000–182 000 ton v obdobju preiskave. To zmanjševanje se je začelo že pred obravnavanim obdobjem, saj je bil v letu 2010 obseg prodaje industrije Unije 210 693 ton.

| (158) | V obdobju preiskave se je tržni delež industrije Unije nekoliko zmanjšal z 51,7 %–58,4 % na 51,1 %–57,6 %. Tudi to zmanjševanje se je začelo že pred obravnavanim obdobjem, saj je industrija Unije leta 2010 še vedno imela 60,6-odstotni tržni delež. Ta izguba tržnega deleža je sovpadala z zmanjšanjem potrošnje, vendar je zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije preseglo zmanjšanje potrošnje. Poleg tega je bila industrija Unije zaradi stalnega pritiska na cene, ki so ga izvajali proizvajalci izvozniki, prisiljena znižati svoje prodajne cene, da bi preprečila nadaljnje krčenje tržnega deleža. |
| --- | --- |

(158)

V obdobju preiskave se je tržni delež industrije Unije nekoliko zmanjšal z 51,7 %–58,4 % na 51,1 %–57,6 %. Tudi to zmanjševanje se je začelo že pred obravnavanim obdobjem, saj je industrija Unije leta 2010 še vedno imela 60,6-odstotni tržni delež. Ta izguba tržnega deleža je sovpadala z zmanjšanjem potrošnje, vendar je zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije preseglo zmanjšanje potrošnje. Poleg tega je bila industrija Unije zaradi stalnega pritiska na cene, ki so ga izvajali proizvajalci izvozniki, prisiljena znižati svoje prodajne cene, da bi preprečila nadaljnje krčenje tržnega deleža.

4.4.1.3.   Rast

| (159) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 11 %, medtem ko se je obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije zmanjšal za 11,4 %. Tržni delež industrije Unije se je tako nekoliko zmanjšal v nasprotju s tržnim deležem uvoza iz zadevnih držav, ki se je v obravnavanem obdobju nekoliko povečal. |
| --- | --- |

(159)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 11 %, medtem ko se je obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije zmanjšal za 11,4 %. Tržni delež industrije Unije se je tako nekoliko zmanjšal v nasprotju s tržnim deležem uvoza iz zadevnih držav, ki se je v obravnavanem obdobju nekoliko povečal.

4.4.1.4.   Zaposlenost in produktivnost

| (160) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:









  Zaposlenost in produktivnost |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Število zaposlenih | 2 790 | 2 716 | 2 605 | 2 539 |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 147 | 142 | 128 | 134 |
| Indeks | 100 | 96 | 87 | 91 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(160)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Število zaposlenih

2 790

2 716

2 605

2 539

Indeks

100

97

93

91

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

147

142

128

134

Indeks

100

96

87

91

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (161) | Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala zaradi odločitev, ki so bile sprejete, da bi se proizvodnja zmanjšala. To je privedlo do zmanjšanja delovne sile za 9 % v obravnavanem obdobju. Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je zmanjševala počasneje kot dejanska proizvodnja. Vendar se zadnji kazalnik ne šteje kot pomemben kazalnik za določitev, ali je industrija Unije učinkovita, zlasti ker je industrija Unije v obravnavanem obdobju proizvajala sorazmerno več visokoprepustnih vrst. Dejansko je za proizvodnjo visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka potreben tanjši material in zato manjša tonaža kljub dodanim stroškom za proizvajanje teh vrst zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(161)

Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala zaradi odločitev, ki so bile sprejete, da bi se proizvodnja zmanjšala. To je privedlo do zmanjšanja delovne sile za 9 % v obravnavanem obdobju. Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je zmanjševala počasneje kot dejanska proizvodnja. Vendar se zadnji kazalnik ne šteje kot pomemben kazalnik za določitev, ali je industrija Unije učinkovita, zlasti ker je industrija Unije v obravnavanem obdobju proizvajala sorazmerno več visokoprepustnih vrst. Dejansko je za proizvodnjo visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka potreben tanjši material in zato manjša tonaža kljub dodanim stroškom za proizvajanje teh vrst zadevnega izdelka.

4.4.1.5.   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (162) | Vse stopnje dampinga so bile znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih visokih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevnih držav ni zanemarljivo vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(162)

Vse stopnje dampinga so bile znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih visokih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevnih držav ni zanemarljivo vplivala na industrijo Unije.

| (163) | Čeprav so v letih 2005–2008 veljali ukrepi proti Rusiji in v letih 2005–2010 proti ZDA, trenutno ni ukrepov za zaščito trga za ta izdelek v EU. Zato za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga ni bilo na voljo novejših podatkov. |
| --- | --- |

(163)

Čeprav so v letih 2005–2008 veljali ukrepi proti Rusiji in v letih 2005–2010 proti ZDA, trenutno ni ukrepov za zaščito trga za ta izdelek v EU. Zato za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga ni bilo na voljo novejših podatkov.

4.4.1.6.   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (164) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:









  Prodajne cene v Uniji |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/metrično tono) | 1 683 | 1 531 | 1 243 | 1 236 |
| Indeks | 100 | 91 | 74 | 73 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/metrično tono) | 1 669 | 1 677 | 1 562 | 1 479 |
| Indeks | 100 | 100 | 94 | 89 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(164)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Prodajne cene v Uniji

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/metrično tono)

1 683

1 531

1 243

1 236

Indeks

100

91

74

73

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/metrično tono)

1 669

1 677

1 562

1 479

Indeks

100

100

94

89

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (165) | Zgornja preglednica prikazuje gibanje prodajnih cen za enoto v Uniji v primerjavi z ustreznimi proizvodnimi stroški, ki jih v glavnem sestavljajo surovine, tj. toplo valjani kolobarji, ki povprečno predstavljajo približno 50–58 % vseh proizvodnih stroškov v obravnavanem obdobju. Kaže pomembno nižanje prodajnih cen industrije Unije. V obravnavanem obdobju so se prodajne cene povprečno znižale bolj kot njihovi ustrezni stroški. Poleg tega so bile prodajne cene v povprečju nižje kot proizvodni stroški na enoto v obravnavanem obdobju, razen leta 2011. To je povzročilo znatne izgube proizvajalcem Unije, razmere pa sovpadajo z obdobjem, ko so se povprečne prodajne cene dampinškega uvoza znatno znižale in s tem izvajale nenehen pritisk na proizvajalce Unije. Proizvajalci Unije so bili prisiljeni znatno znižati svoje prodajne cene, s čimer so si prizadevali ohraniti svoj tržni delež. |
| --- | --- |

(165)

Zgornja preglednica prikazuje gibanje prodajnih cen za enoto v Uniji v primerjavi z ustreznimi proizvodnimi stroški, ki jih v glavnem sestavljajo surovine, tj. toplo valjani kolobarji, ki povprečno predstavljajo približno 50–58 % vseh proizvodnih stroškov v obravnavanem obdobju. Kaže pomembno nižanje prodajnih cen industrije Unije. V obravnavanem obdobju so se prodajne cene povprečno znižale bolj kot njihovi ustrezni stroški. Poleg tega so bile prodajne cene v povprečju nižje kot proizvodni stroški na enoto v obravnavanem obdobju, razen leta 2011. To je povzročilo znatne izgube proizvajalcem Unije, razmere pa sovpadajo z obdobjem, ko so se povprečne prodajne cene dampinškega uvoza znatno znižale in s tem izvajale nenehen pritisk na proizvajalce Unije. Proizvajalci Unije so bili prisiljeni znatno znižati svoje prodajne cene, s čimer so si prizadevali ohraniti svoj tržni delež.

4.4.1.7.   Stroški dela

| (166) | Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:









  Povprečni stroški dela na zaposlenega |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 48 768 | 51 045 | 49 249 | 49 547 |
| Indeks | 100 | 105 | 101 | 102 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(166)

Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

48 768

51 045

49 249

49 547

Indeks

100

105

101

102

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (167) | V obravnavanem obdobju se je povprečna plača na zaposlenega nekoliko zvišala, vendar je bilo zvišanje še vedno manjše od splošnega zvišanja plač v Uniji. V vsakem primeru se je zaposlenost zmanjšala, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 161. |
| --- | --- |

(167)

V obravnavanem obdobju se je povprečna plača na zaposlenega nekoliko zvišala, vendar je bilo zvišanje še vedno manjše od splošnega zvišanja plač v Uniji. V vsakem primeru se je zaposlenost zmanjšala, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 161.

4.4.1.8.   Zaloge

| (168) | Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:









  Zaloge |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Končne zaloge (v metričnih tonah) | 18 133 | 18 416 | 11 601 | 15 432 |
| Indeks | 100 | 102 | 64 | 85 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 4,4 % | 4,8 % | 3,5 % | 4,5 % |
| Indeks | 100 | 109 | 79 | 103 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(168)

Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Zaloge

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Končne zaloge (v metričnih tonah)

18 133

18 416

11 601

15 432

Indeks

100

102

64

85

Končne zaloge kot delež proizvodnje

4,4 %

4,8 %

3,5 %

4,5 %

Indeks

100

109

79

103

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (169) | V obravnavanem obdobju je raven končnih zalog ostala relativno stabilna. Industrija Unije večino vrst podobnega izdelka proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zato se zaloge ne morejo šteti za pomemben kazalnik škode za industrijo. |
| --- | --- |

(169)

V obravnavanem obdobju je raven končnih zalog ostala relativno stabilna. Industrija Unije večino vrst podobnega izdelka proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zato se zaloge ne morejo šteti za pomemben kazalnik škode za industrijo.

4.4.1.9.   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (170) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:









  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | – 0,8 % | – 9,8 % | – 26,6 % | – 22,3 % |
| Indeks | (100) | (1 066 ) | (3 054 ) | (2 537 ) |
| Denarni tok (v EUR) | 37 298 598 | – 20 925 150 | – 49 622 748 | – 72 013 294 |
| Indeks | 100 | (56) | (133) | (193) |
| Naložbe (v EUR) | 29 248 768 | 35 938 957 | 29 633 930 | 23 395 754 |
| Indeks | 100 | 123 | 101 | 80 |
| Donosnost naložb | – 13,1 % | – 23,0 % | – 1 103,0 % | – 327,5 % |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(170)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

– 0,8 %

– 9,8 %

– 26,6 %

– 22,3 %

Indeks

(100)

(1 066 )

(3 054 )

(2 537 )

Denarni tok (v EUR)

37 298 598

– 20 925 150

– 49 622 748

– 72 013 294

Indeks

100

(56)

(133)

(193)

Naložbe (v EUR)

29 248 768

35 938 957

29 633 930

23 395 754

Indeks

100

123

101

80

Donosnost naložb

– 13,1 %

– 23,0 %

– 1 103,0 %

– 327,5 %

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (171) | Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto izgubo pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Kot je prikazano v preglednici v uvodni izjavi 164, se je prodajna cena na enoto za nepovezane stranke v Uniji znižala za 26,5 % zaradi močnega pritiska na cene, ki ga je povzročil dampinški uvoz. Čeprav so bili proizvajalci v Uniji leta 2011 na pragu dobička, so se izgube v letih 2012 in 2013 znatno poslabšale in privedle do ravni izgub v višini do približno – 22 % v obdobju preiskave, kljub temu da si je industrija Unije prizadevala optimizirati stroške, vključno z najavljenimi zmanjšanji števila zaposlenih in ureditvami začasnega dela. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto izgubo pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Kot je prikazano v preglednici v uvodni izjavi 164, se je prodajna cena na enoto za nepovezane stranke v Uniji znižala za 26,5 % zaradi močnega pritiska na cene, ki ga je povzročil dampinški uvoz. Čeprav so bili proizvajalci v Uniji leta 2011 na pragu dobička, so se izgube v letih 2012 in 2013 znatno poslabšale in privedle do ravni izgub v višini do približno – 22 % v obdobju preiskave, kljub temu da si je industrija Unije prizadevala optimizirati stroške, vključno z najavljenimi zmanjšanji števila zaposlenih in ureditvami začasnega dela.

| (172) | Neto denarni tok je sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka je sledilo podobnemu negativnemu gibanju kot dobičkonosnost in postalo negativno, če ne celo nevzdržno. |
| --- | --- |

(172)

Neto denarni tok je sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka je sledilo podobnemu negativnemu gibanju kot dobičkonosnost in postalo negativno, če ne celo nevzdržno.

| (173) | Kljub izgubam, ki so nastale v obravnavanem obdobju, so naložbe v vseh letih obravnavanega obdobja ostale nad 23 milijoni EUR. Te naložbe so bile večinoma povezane z nadgradnjo strojev za proizvodnjo visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(173)

Kljub izgubam, ki so nastale v obravnavanem obdobju, so naložbe v vseh letih obravnavanega obdobja ostale nad 23 milijoni EUR. Te naložbe so bile večinoma povezane z nadgradnjo strojev za proizvodnjo visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka.

| (174) | Donosnost naložb je načeloma dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Zaradi nastalih izgub je bila donosnost naložb v obravnavanem obdobju negativna. Pravzaprav je sledila podobnemu negativnemu gibanju kot dobičkonosnost. Na zmožnost zbiranja kapitala so vplivale izgube, ki so nastale v obravnavanem obdobju. Proizvajalec Unije je na primer odložil večjo naložbo za razvoj visokoprepustnih vrst GOES do leta 2015. |
| --- | --- |

(174)

Donosnost naložb je načeloma dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Zaradi nastalih izgub je bila donosnost naložb v obravnavanem obdobju negativna. Pravzaprav je sledila podobnemu negativnemu gibanju kot dobičkonosnost. Na zmožnost zbiranja kapitala so vplivale izgube, ki so nastale v obravnavanem obdobju. Proizvajalec Unije je na primer odložil večjo naložbo za razvoj visokoprepustnih vrst GOES do leta 2015.

4.5   Sklep o škodi

| (175) | Čeprav je industrija Unije v obravnavanem obdobju izvedla oprijemljive ukrepe, zaradi katerih naj bi se izboljšala učinkovitost s krčenjem stroškov in skrbnim nadzorom proizvodnih stroškov, vključno z napovedanim zmanjšanjem delovne sile in ureditvami začasnega dela, se je gospodarski položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno poslabšal: izgube so se povečale z – 0,8 % v letu 2011 na – 22,3 % v obdobju preiskave. Poleg tega je v primerjavi z letom 2010 zmanjšanje dobička še znatnejše, saj je bila industrija Unije v letu 2010 še vedno zmožna doseči dobiček v višini 14 %. |
| --- | --- |

(175)

Čeprav je industrija Unije v obravnavanem obdobju izvedla oprijemljive ukrepe, zaradi katerih naj bi se izboljšala učinkovitost s krčenjem stroškov in skrbnim nadzorom proizvodnih stroškov, vključno z napovedanim zmanjšanjem delovne sile in ureditvami začasnega dela, se je gospodarski položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno poslabšal: izgube so se povečale z – 0,8 % v letu 2011 na – 22,3 % v obdobju preiskave. Poleg tega je v primerjavi z letom 2010 zmanjšanje dobička še znatnejše, saj je bila industrija Unije v letu 2010 še vedno zmožna doseči dobiček v višini 14 %.

| (176) | Poleg tega se je obseg prodaje na trgu Unije zmanjšal za 11,4 %, prodajne cene na enoto so se znižale za 26,5 %, proizvodnja se je zmanjšala za 17,2 %, izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje pa se je zmanjšala za 15 %. Zmanjšala se je tudi zaposlenost, in sicer za 9 %. Zato so izgube dosegle raven, ki ni več vzdržna. |
| --- | --- |

(176)

Poleg tega se je obseg prodaje na trgu Unije zmanjšal za 11,4 %, prodajne cene na enoto so se znižale za 26,5 %, proizvodnja se je zmanjšala za 17,2 %, izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje pa se je zmanjšala za 15 %. Zmanjšala se je tudi zaposlenost, in sicer za 9 %. Zato so izgube dosegle raven, ki ni več vzdržna.

| (177) | V posebnih razmerah tega primera, ko proizvajalci izvozniki na splošno niso nelojalno nižali prodajnih cen industrije Unije, je ključen dejavnik za določitev škode, da so bili proizvajalci Unije prisiljeni prodajati po cenah, nižjih od stroškov, ker je pomemben del proizvajalcev izvoznikov prodajal po dampinških cenah in celo po cenah, nižjih od stroškov, s čimer je izvajal znaten pritisk na prodajne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(177)

V posebnih razmerah tega primera, ko proizvajalci izvozniki na splošno niso nelojalno nižali prodajnih cen industrije Unije, je ključen dejavnik za določitev škode, da so bili proizvajalci Unije prisiljeni prodajati po cenah, nižjih od stroškov, ker je pomemben del proizvajalcev izvoznikov prodajal po dampinških cenah in celo po cenah, nižjih od stroškov, s čimer je izvajal znaten pritisk na prodajne cene industrije Unije.

| (178) | Ker so v obravnavanem obdobju zaradi zgoraj opisanih dejavnikov nastale izgube, so drugi kazalniki, kot sta denarni tok in donosnost naložb, sledili enakemu negativnemu gibanju kot kazalnik dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(178)

Ker so v obravnavanem obdobju zaradi zgoraj opisanih dejavnikov nastale izgube, so drugi kazalniki, kot sta denarni tok in donosnost naložb, sledili enakemu negativnemu gibanju kot kazalnik dobičkonosnosti.

| (179) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi preiskave sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, ki so jo pokazali vsi glavni kazalniki škode, v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(179)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi preiskave sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, ki so jo pokazali vsi glavni kazalniki škode, v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

| (180) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: gospodarska kriza in manjše povpraševanje, nezadostna konkurenčnost proizvajalcev Unije, uvoz iz tretjih držav, izvoz proizvajalcev Unije in „domnevna presežna zmogljivost“ evropske jeklarske industrije. |
| --- | --- |

(180)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: gospodarska kriza in manjše povpraševanje, nezadostna konkurenčnost proizvajalcev Unije, uvoz iz tretjih držav, izvoz proizvajalcev Unije in „domnevna presežna zmogljivost“ evropske jeklarske industrije.

5.1   Učinki dampinškega uvoza

| (181) | Prodajne cene proizvajalcev izvoznikov so se v povprečju znižale s 1 813 EUR/t v letu 2011 na 1 263 EUR/t v obdobju preiskave. Proizvajalci iz zadevnih držav so s stalnim nižanjem prodajne cene na enoto v obravnavanem obdobju lahko povečali svoj tržni delež (s 40,2 %–46,9 % v letu 2011 na 41,8 %–48,3 % v obdobju preiskave). Zaradi tega padca cen se je v obravnavanem obdobju začela intenzivna cenovna konkurenčnost med proizvajalci Unije in proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(181)

Prodajne cene proizvajalcev izvoznikov so se v povprečju znižale s 1 813 EUR/t v letu 2011 na 1 263 EUR/t v obdobju preiskave. Proizvajalci iz zadevnih držav so s stalnim nižanjem prodajne cene na enoto v obravnavanem obdobju lahko povečali svoj tržni delež (s 40,2 %–46,9 % v letu 2011 na 41,8 %–48,3 % v obdobju preiskave). Zaradi tega padca cen se je v obravnavanem obdobju začela intenzivna cenovna konkurenčnost med proizvajalci Unije in proizvajalci izvozniki.

| (182) | Veliko znižanje cen proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju, pri čemer so bile cene pogosto nižje od stroškov, je povzročilo škodo industriji Unije. Proizvajalci Unije niso imeli druge možnosti, kot da so začeli nižati svoje cene in prodajati z izgubo, da so lahko ohranili določeno stopnjo obsega prodaje in tržni delež. To pa je negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije, ki je postala negativna in dosegla nevzdržno raven, ki je znašala – 22,3 % v obdobju preiskave. Jasno je, da bi industrija Unije zelo hitro izgubila tržni delež ter bila prisiljena zmanjšati svojo proizvodnjo in zapreti proizvodne obrate, če ne bi znižala svojih cen pod proizvodne stroške. |
| --- | --- |

(182)

Veliko znižanje cen proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju, pri čemer so bile cene pogosto nižje od stroškov, je povzročilo škodo industriji Unije. Proizvajalci Unije niso imeli druge možnosti, kot da so začeli nižati svoje cene in prodajati z izgubo, da so lahko ohranili določeno stopnjo obsega prodaje in tržni delež. To pa je negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije, ki je postala negativna in dosegla nevzdržno raven, ki je znašala – 22,3 % v obdobju preiskave. Jasno je, da bi industrija Unije zelo hitro izgubila tržni delež ter bila prisiljena zmanjšati svojo proizvodnjo in zapreti proizvodne obrate, če ne bi znižala svojih cen pod proizvodne stroške.

| (183) | Ob upoštevanju jasnega sovpadanja stopnje dampinškega uvoza po stalno nižajočih se cenah na eni strani ter zmanjšanja obsega prodaje industrije Unije in nižanja cen, ki je privedlo do izgub, po drugi strani, se sklene, da je bil dampinški uvoz razlog za slab položaj industrije Unije. Tudi kadar ni stalnega nelojalnega nižanja prodajnih cen, se zlasti na trgu Unije agresivno določajo cene, ki so lahko dolgoročno vzdržne za proizvajalce izvoznike. Temu je tako, ker lahko v nasprotju s proizvajalci Unije načeloma dosegajo dober dobiček na domačih trgih, kjer imajo zelo velike tržne deleže. |
| --- | --- |

(183)

Ob upoštevanju jasnega sovpadanja stopnje dampinškega uvoza po stalno nižajočih se cenah na eni strani ter zmanjšanja obsega prodaje industrije Unije in nižanja cen, ki je privedlo do izgub, po drugi strani, se sklene, da je bil dampinški uvoz razlog za slab položaj industrije Unije. Tudi kadar ni stalnega nelojalnega nižanja prodajnih cen, se zlasti na trgu Unije agresivno določajo cene, ki so lahko dolgoročno vzdržne za proizvajalce izvoznike. Temu je tako, ker lahko v nasprotju s proizvajalci Unije načeloma dosegajo dober dobiček na domačih trgih, kjer imajo zelo velike tržne deleže.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Gospodarska kriza

| (184) | Zaradi gospodarske krize se je v EU v obravnavanem obdobju zmanjšalo povpraševanje, ki mu je sledilo padanje prodajnih cen. Čeprav je kriza vplivala na trge z GOES po vsem svetu, je pomembno, da podobne škode za proizvajalce izvoznike na njihovih domačih trgih ni bilo mogoče ugotoviti. Kot dokaz je trgovinski predstavnik Združenih držav (5) ugotovil (objava 4491 iz septembra 2014, del VII Sklepi, stran 36), da industrija ZDA v tistem trenutku ni utrpela znatne škode. Poleg tega so japonski, ruski in korejski proizvajalci na domačih trgih prodajali z občasno znatnim dobičkom. |
| --- | --- |

(184)

Zaradi gospodarske krize se je v EU v obravnavanem obdobju zmanjšalo povpraševanje, ki mu je sledilo padanje prodajnih cen. Čeprav je kriza vplivala na trge z GOES po vsem svetu, je pomembno, da podobne škode za proizvajalce izvoznike na njihovih domačih trgih ni bilo mogoče ugotoviti. Kot dokaz je trgovinski predstavnik Združenih držav (5) ugotovil (objava 4491 iz septembra 2014, del VII Sklepi, stran 36), da industrija ZDA v tistem trenutku ni utrpela znatne škode. Poleg tega so japonski, ruski in korejski proizvajalci na domačih trgih prodajali z občasno znatnim dobičkom.

| (185) | Zato je mogoče začasno skleniti, da gospodarska kriza ni glavni vzrok škode industrije EU in ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo industrije Unije. |
| --- | --- |

(185)

Zato je mogoče začasno skleniti, da gospodarska kriza ni glavni vzrok škode industrije EU in ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo industrije Unije.

5.2.2   Nezadostna konkurenčnost proizvajalcev Unije

| (186) | Nekatere zainteresirane strani so domnevale, da proizvajalci Unije niso bili dovolj konkurenčni zaradi sorazmerno višjih stroškov za surovine, stroškov za energijo (predvsem elektriko) in stroškov dela. |
| --- | --- |

(186)

Nekatere zainteresirane strani so domnevale, da proizvajalci Unije niso bili dovolj konkurenčni zaradi sorazmerno višjih stroškov za surovine, stroškov za energijo (predvsem elektriko) in stroškov dela.

| (187) | Proizvajalci Unije bi lahko bili v sorazmerno slabšem položaju, če bi se njihovi stroški za surovine in elektriko primerjali z nekaterimi proizvajalci izvozniki, kot so proizvajalci izvozniki v Rusiji in ZDA. |
| --- | --- |

(187)

Proizvajalci Unije bi lahko bili v sorazmerno slabšem položaju, če bi se njihovi stroški za surovine in elektriko primerjali z nekaterimi proizvajalci izvozniki, kot so proizvajalci izvozniki v Rusiji in ZDA.

| (188) | Vendar te trditve ne zagotavljajo zadostne utemeljitve, zakaj je bila industrija Unije v letih pred obravnavanim obdobjem še vedno zmožna dosegati dobiček, glede na to, da je morebiten sorazmerno slabši položaj v smislu stroškov najverjetneje obstajal že v tem zgodnjem obdobju. Poleg tega je industrija Unije začela varčevati pri stroških leta 2011, zaradi česar so se zmanjšali stroški dela in proizvodni stroški na enoto. Ta trditev se zato začasno zavrne. |
| --- | --- |

(188)

Vendar te trditve ne zagotavljajo zadostne utemeljitve, zakaj je bila industrija Unije v letih pred obravnavanim obdobjem še vedno zmožna dosegati dobiček, glede na to, da je morebiten sorazmerno slabši položaj v smislu stroškov najverjetneje obstajal že v tem zgodnjem obdobju. Poleg tega je industrija Unije začela varčevati pri stroških leta 2011, zaradi česar so se zmanjšali stroški dela in proizvodni stroški na enoto. Ta trditev se zato začasno zavrne.

5.2.3   Uvoz iz tretjih držav

| (189) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:










  Uvoz iz tretjih držav |
| --- | --- |
| Druge tretje države | | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| | Obseg (merska enota) | 5 224 | 1 262 | 1 502 | 1 891 |
| Indeks | 100 | 24 | 29 | 36 |
| Tržni delež | 1,4 % | 0,4 % | 0,5 % | 0,6 % |
| Vir: Eurostat. |

(189)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Uvoz iz tretjih držav

Druge tretje države

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg (merska enota)

5 224

1 262

1 502

1 891

Indeks

100

24

29

36

Tržni delež

1,4 %

0,4 %

0,5 %

0,6 %

Vir: Eurostat.

| (190) | Uvoz iz zadevnih držav je predstavljal veliko večino celotnega uvoza v Unijo. Drug uvoz se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 63,8 %. Glede na majhen obseg uvoza (1 891 ton) in majhen tržni delež (0,6 %) ob koncu obdobja preiskave ni znakov, ki bi jasno kazali, da je drugi uvoz povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(190)

Uvoz iz zadevnih držav je predstavljal veliko večino celotnega uvoza v Unijo. Drug uvoz se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 63,8 %. Glede na majhen obseg uvoza (1 891 ton) in majhen tržni delež (0,6 %) ob koncu obdobja preiskave ni znakov, ki bi jasno kazali, da je drugi uvoz povzročal škodo industriji Unije.

5.2.4   Izvoz industrije Unije

| (191) | Obseg izvoza proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:









  Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| Obseg izvoza (v metričnih tonah) | 200 895 | 187 250 | 142 810 | 155 239 |
| Indeks | 100 | 93 | 71 | 77 |
| Povprečna cena (v EUR na metrično tono) | 1 556 | 1 521 | 1 211 | 1 139 |
| Indeks | 100 | 98 | 78 | 73 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(191)

Obseg izvoza proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg izvoza (v metričnih tonah)

200 895

187 250

142 810

155 239

Indeks

100

93

71

77

Povprečna cena (v EUR na metrično tono)

1 556

1 521

1 211

1 139

Indeks

100

98

78

73

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (192) | Izvoz (v obsegu) proizvajalcev Unije nepovezanim strankam se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 22,7 %. Da bi lahko proizvajalci EU še naprej konkurirali drugim proizvajalcem na trgih tretjih držav, so bili prisiljeni znižati svoje izvozne cene. Vendar je obseg izvoza znašal 45,6 % celotne proizvodnje ob koncu obdobja preiskave v primerjavi z 48,9 % v letu 2011, kar pomeni izgubo v višini 3,3 odstotne točke v razmeroma kratkem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

(192)

Izvoz (v obsegu) proizvajalcev Unije nepovezanim strankam se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 22,7 %. Da bi lahko proizvajalci EU še naprej konkurirali drugim proizvajalcem na trgih tretjih držav, so bili prisiljeni znižati svoje izvozne cene. Vendar je obseg izvoza znašal 45,6 % celotne proizvodnje ob koncu obdobja preiskave v primerjavi z 48,9 % v letu 2011, kar pomeni izgubo v višini 3,3 odstotne točke v razmeroma kratkem časovnem obdobju.

| (193) | Glede na to je k škodi proizvajalcev Unije prispeval tudi izvoz, vendar ne v obsegu, ki bi lahko prekinil vzročno povezavo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi naslednjih razlogov: prvič, nižjo prodajno ceno na enoto (1 139 EUR na tono na izvoznih trgih), ki so jo zaračunali proizvajalci Unije v primerjavi s ceno na trgu EU (1 235 EUR na tono), bi bilo treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da vključuje velik del GOES druge kakovosti proizvajalcev EU, ki se predvsem izvažajo in prodajajo s popustom v primerjavi z njihovimi GOES prve kakovosti. Drugič, obseg prodaje v EU (172 410 ton) v primerjavi z obsegom izvoza (155 239 ton) predstavlja večino prodaje proizvajalcev Unije. Tretjič, manjši izvoz je povezan z dejstvom, da so trgi v zadevnih državah, ki so pomembne trgovinske partnerice Unije, razmeroma zaprti in je nanje težko vstopiti. Glede na to se sklene, da se je izvoz industrije Unije ohranil na visoki ravni. Če se izvoz v razmerah, ki jih določa velik pritisk na cene, pogosto pod stroški, ki ga izvaja dampinški uvoz, ne bi ohranil na takšni ravni, bi bila izguba ekonomije obsega in vpliv na strošek na enoto proizvodnje industrije Unije še večja. |
| --- | --- |

(193)

Glede na to je k škodi proizvajalcev Unije prispeval tudi izvoz, vendar ne v obsegu, ki bi lahko prekinil vzročno povezavo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi naslednjih razlogov: prvič, nižjo prodajno ceno na enoto (1 139 EUR na tono na izvoznih trgih), ki so jo zaračunali proizvajalci Unije v primerjavi s ceno na trgu EU (1 235 EUR na tono), bi bilo treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da vključuje velik del GOES druge kakovosti proizvajalcev EU, ki se predvsem izvažajo in prodajajo s popustom v primerjavi z njihovimi GOES prve kakovosti. Drugič, obseg prodaje v EU (172 410 ton) v primerjavi z obsegom izvoza (155 239 ton) predstavlja večino prodaje proizvajalcev Unije. Tretjič, manjši izvoz je povezan z dejstvom, da so trgi v zadevnih državah, ki so pomembne trgovinske partnerice Unije, razmeroma zaprti in je nanje težko vstopiti. Glede na to se sklene, da se je izvoz industrije Unije ohranil na visoki ravni. Če se izvoz v razmerah, ki jih določa velik pritisk na cene, pogosto pod stroški, ki ga izvaja dampinški uvoz, ne bi ohranil na takšni ravni, bi bila izguba ekonomije obsega in vpliv na strošek na enoto proizvodnje industrije Unije še večja.

5.2.5   Presežna zmogljivost evropske jeklarske industrije

| (194) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da razlog za škodo industriji Unije, ki jo predstavljajo vertikalno integrirani proizvajalci jekla, ni bil uvoz iz zadevnih držav, ampak strukturne težave jeklarske industrije Unije, kot je presežna zmogljivost. |
| --- | --- |

(194)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da razlog za škodo industriji Unije, ki jo predstavljajo vertikalno integrirani proizvajalci jekla, ni bil uvoz iz zadevnih držav, ampak strukturne težave jeklarske industrije Unije, kot je presežna zmogljivost.

| (195) | Vendar negativnega učinka tega dejavnika ni mogoče pripisati proizvajalcem GOES iz EU. Kot kaže analiza škode, so proizvajalci Unije sprejeli oprijemljive ukrepe za izboljšanje učinkovitosti; obseg proizvodnje se je na primer zmanjšal za 70 482 ton (– 17,2 %), število zaposlenih se je zmanjšalo za 251 ekvivalentov polnega delovnega časa (– 9 %), strošek na enoto pa se je zmanjšal za 11 %. |
| --- | --- |

(195)

Vendar negativnega učinka tega dejavnika ni mogoče pripisati proizvajalcem GOES iz EU. Kot kaže analiza škode, so proizvajalci Unije sprejeli oprijemljive ukrepe za izboljšanje učinkovitosti; obseg proizvodnje se je na primer zmanjšal za 70 482 ton (– 17,2 %), število zaposlenih se je zmanjšalo za 251 ekvivalentov polnega delovnega časa (– 9 %), strošek na enoto pa se je zmanjšal za 11 %.

| (196) | Poleg tega ni znatne presežne zmogljivosti za konvencionalne vrste zadevnega izdelka na trgu Unije. Ker se bodo proizvajalci Unije preusmerili k mešanici izdelka z manjšo izgubo jedra, se bo še naprej zmanjševala zmogljivost, ki se uporablja za proizvodnjo konvencionalnih vrst zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(196)

Poleg tega ni znatne presežne zmogljivosti za konvencionalne vrste zadevnega izdelka na trgu Unije. Ker se bodo proizvajalci Unije preusmerili k mešanici izdelka z manjšo izgubo jedra, se bo še naprej zmanjševala zmogljivost, ki se uporablja za proizvodnjo konvencionalnih vrst zadevnega izdelka.

| (197) | Preiskava za zdaj ni razkrila strukturnih težav v Uniji, ki bi se lahko štele za vzrok škode. Težava industrije Unije je dejstvo, da proizvajalci Unije zaradi dampinškega uvoza iz Japonske, Koreje, ZDA in LRK ne morejo proizvajati (in prodajati) več visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka po vedno nižjih cenah. Poleg tega so proizvajalci Unije soočeni z neenakomerno ponudbo konvencionalnih vrst zadevnega izdelka zaradi ruskega dampinškega uvoza, ki tudi znižuje cene te vrste zadevnega izdelka. Zato je domnevna presežna zmogljivost, če obstaja, bolj posledica dampinškega uvoza kot vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(197)

Preiskava za zdaj ni razkrila strukturnih težav v Uniji, ki bi se lahko štele za vzrok škode. Težava industrije Unije je dejstvo, da proizvajalci Unije zaradi dampinškega uvoza iz Japonske, Koreje, ZDA in LRK ne morejo proizvajati (in prodajati) več visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka po vedno nižjih cenah. Poleg tega so proizvajalci Unije soočeni z neenakomerno ponudbo konvencionalnih vrst zadevnega izdelka zaradi ruskega dampinškega uvoza, ki tudi znižuje cene te vrste zadevnega izdelka. Zato je domnevna presežna zmogljivost, če obstaja, bolj posledica dampinškega uvoza kot vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.6   Ruski uvoz konvencionalnega razreda

| (198) | Skupina ruskih izvoznikov je trdila, da je škoda nastala le v zvezi z visokokakovostnimi razredi in ne v konvencionalnem sektorju GOES, ki je bil domnevno vzdržen v smislu proizvodnje in prodaje. Zato se izvoz iz Rusije domnevno ne bi smel šteti za vzrok škode v tem primeru. |
| --- | --- |

(198)

Skupina ruskih izvoznikov je trdila, da je škoda nastala le v zvezi z visokokakovostnimi razredi in ne v konvencionalnem sektorju GOES, ki je bil domnevno vzdržen v smislu proizvodnje in prodaje. Zato se izvoz iz Rusije domnevno ne bi smel šteti za vzrok škode v tem primeru.

| (199) | Vendar so proizvajalci Unije, vključno s proizvajalci, ki proizvajajo izključno konvencionalne vrste GOES, utrpeli znatno škodo v smislu obsega proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in dobičkonosnosti. To je jasno kazalo, da ta zahteva ni bila utemeljena. |
| --- | --- |

(199)

Vendar so proizvajalci Unije, vključno s proizvajalci, ki proizvajajo izključno konvencionalne vrste GOES, utrpeli znatno škodo v smislu obsega proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in dobičkonosnosti. To je jasno kazalo, da ta zahteva ni bila utemeljena.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

| (200) | Vzročna zveza je bila začasno vzpostavljena med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in dampinškim uvozom iz zadevnih držav. To jasno sovpada z velikim znižanjem zlasti ravni cen dampinškega uvoza in zmanjšanjem uspešnosti Unije. Industrija Unije si je prizadevala ohraniti raven cen v letu 2011, vendar ni imela druge izbire, kot slediti ravni cen, določeni z dampinškim uvozom, da bi ohranila svoj tržni delež ali vsaj preprečila njegovo nadaljnje zmanjševanje. To je privedlo do razmer, v katerih se ustvarja izguba in ki niso vzdržne. |
| --- | --- |

(200)

Vzročna zveza je bila začasno vzpostavljena med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in dampinškim uvozom iz zadevnih držav. To jasno sovpada z velikim znižanjem zlasti ravni cen dampinškega uvoza in zmanjšanjem uspešnosti Unije. Industrija Unije si je prizadevala ohraniti raven cen v letu 2011, vendar ni imela druge izbire, kot slediti ravni cen, določeni z dampinškim uvozom, da bi ohranila svoj tržni delež ali vsaj preprečila njegovo nadaljnje zmanjševanje. To je privedlo do razmer, v katerih se ustvarja izguba in ki niso vzdržne.

| (201) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Začasno je bilo ugotovljeno, da drugi opredeljeni dejavniki, kot so gospodarska kriza, domneva, da industrija EU ni dovolj konkurenčna, uvoz iz tretjih držav, izvoz proizvajalcev Unije ali presežna zmogljivost industrije Unije, ne prekinjajo navedene vzročne zveze, čeprav bi lahko imeli skupni učinek. Zmanjšanje potrošnje in izvoza industrije Unije je nekoliko prispevalo k škodi, vendar na položaj industrije Unije zagotovo ne bi imelo takega vpliva, če ne bi bilo vedno nižjih cen dampinškega uvoza. Predvsem se prodajne cene ne bi spustile na tako nizko raven. |
| --- | --- |

(201)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Začasno je bilo ugotovljeno, da drugi opredeljeni dejavniki, kot so gospodarska kriza, domneva, da industrija EU ni dovolj konkurenčna, uvoz iz tretjih držav, izvoz proizvajalcev Unije ali presežna zmogljivost industrije Unije, ne prekinjajo navedene vzročne zveze, čeprav bi lahko imeli skupni učinek. Zmanjšanje potrošnje in izvoza industrije Unije je nekoliko prispevalo k škodi, vendar na položaj industrije Unije zagotovo ne bi imelo takega vpliva, če ne bi bilo vedno nižjih cen dampinškega uvoza. Predvsem se prodajne cene ne bi spustile na tako nizko raven.

| (202) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevnih držav in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. |
| --- | --- |

(202)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevnih držav in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze.

6.   INTERES UNIJE

| (203) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, uporabnikov in javne politike v zvezi z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v Direktivi 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) („direktiva o okoljsko primerni zasnovi“). |
| --- | --- |

(203)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, uporabnikov in javne politike v zvezi z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v Direktivi 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) („direktiva o okoljsko primerni zasnovi“).

6.1   Interes industrije Unije

| (204) | Industrija Unije se nahaja v različnih državah članicah (Združeno kraljestvo, Nemčija, Češka republika, Poljska in Švedska) in v zvezi z zadevnim izdelkom neposredno zaposluje več kot 2 500 delavcev. |
| --- | --- |

(204)

Industrija Unije se nahaja v različnih državah članicah (Združeno kraljestvo, Nemčija, Češka republika, Poljska in Švedska) in v zvezi z zadevnim izdelkom neposredno zaposluje več kot 2 500 delavcev.

| (205) | Med preiskavo so sodelovali vsi proizvajalci. Nihče od znanih proizvajalcev ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je prikazano v analizi kazalnikov škode, se je položaj celotne industrije Unije poslabšal, dampinški uvoz pa je nanj vplival negativno. |
| --- | --- |

(205)

Med preiskavo so sodelovali vsi proizvajalci. Nihče od znanih proizvajalcev ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je prikazano v analizi kazalnikov škode, se je položaj celotne industrije Unije poslabšal, dampinški uvoz pa je nanj vplival negativno.

| (206) | Pričakuje se, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavila poštene tržne pogoje na trgu Unije ter tako končala nižanje cen in omogočila, da bi si industrija Unije opomogla. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo za potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo. Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Opozoriti je treba, da so v obravnavanem obdobju vsi kazalniki škode zabeležili negativno gibanje. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo vseh znanih proizvajalcev Unije, kot sta dobičkonosnost in denarni tok. Zato je pomembno cene ponovno vzpostaviti na nedampinški ali vsaj neškodljivi ravni, da se različnim proizvajalcem omogoči delovanje na trgu Unije v poštenih tržnih okoliščinah. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal. |
| --- | --- |

(206)

Pričakuje se, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavila poštene tržne pogoje na trgu Unije ter tako končala nižanje cen in omogočila, da bi si industrija Unije opomogla. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo za potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo. Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Opozoriti je treba, da so v obravnavanem obdobju vsi kazalniki škode zabeležili negativno gibanje. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo vseh znanih proizvajalcev Unije, kot sta dobičkonosnost in denarni tok. Zato je pomembno cene ponovno vzpostaviti na nedampinški ali vsaj neškodljivi ravni, da se različnim proizvajalcem omogoči delovanje na trgu Unije v poštenih tržnih okoliščinah. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal.

| (207) | Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. Vsaka uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Unije omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(207)

Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. Vsaka uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Unije omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov

| (208) | Za nepovezane uvoznike vzorčenje ni bilo potrebno, ker sta se javila le dva nepovezana uvoznika in v celoti sodelovala v tej preiskavi, tako da sta predložila izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(208)

Za nepovezane uvoznike vzorčenje ni bilo potrebno, ker sta se javila le dva nepovezana uvoznika in v celoti sodelovala v tej preiskavi, tako da sta predložila izpolnjen vprašalnik.

| (209) | Dejavnosti, povezane z zadevnim izdelkom, so pri prvem nepovezanem predstavniku predstavljale skoraj 100 % celotnega prihodka od prodaje, pri drugem pa so predstavljale le manjši delež celotnega prihodka od prodaje. Oba sta nasprotovala morebitni uvedbi protidampinških ukrepov, saj sta menila, da lahko povzročijo prenehanje uvoza zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(209)

Dejavnosti, povezane z zadevnim izdelkom, so pri prvem nepovezanem predstavniku predstavljale skoraj 100 % celotnega prihodka od prodaje, pri drugem pa so predstavljale le manjši delež celotnega prihodka od prodaje. Oba sta nasprotovala morebitni uvedbi protidampinških ukrepov, saj sta menila, da lahko povzročijo prenehanje uvoza zadevnega izdelka.

| (210) | Prvi nepovezani uvoznik je po obdobju preiskave opustil svoje dejavnosti. Ta nepovezani uvoznik je celotne kolobarje prodajal neposredno strankam Unije ter izvajal dejavnosti obrezovanja in razreza pred odpremo strankam Unije. |
| --- | --- |

(210)

Prvi nepovezani uvoznik je po obdobju preiskave opustil svoje dejavnosti. Ta nepovezani uvoznik je celotne kolobarje prodajal neposredno strankam Unije ter izvajal dejavnosti obrezovanja in razreza pred odpremo strankam Unije.

| (211) | Drugi uvoznik je uvozil le majhne količine zadevnega izdelka, ki so predstavljale manjši del njegovega prihodka od prodaje. Na podlagi navedenega se začasno sklene, da glede na omejen delež zadevnega izdelka pri vseh dejavnostih tega uvoznika uvedba ukrepov ne bo znatno negativno vplivala na interes tega uvoznika Unije. |
| --- | --- |

(211)

Drugi uvoznik je uvozil le majhne količine zadevnega izdelka, ki so predstavljale manjši del njegovega prihodka od prodaje. Na podlagi navedenega se začasno sklene, da glede na omejen delež zadevnega izdelka pri vseh dejavnostih tega uvoznika uvedba ukrepov ne bo znatno negativno vplivala na interes tega uvoznika Unije.

| (212) | Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba ukrepov ne bo znatno negativno vplivala na interes uvoznikov Unije. |
| --- | --- |

(212)

Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba ukrepov ne bo znatno negativno vplivala na interes uvoznikov Unije.

6.3   Interes uporabnikov

6.3.1   Uvod

| (213) | Zadevni izdelek se uporablja predvsem kot osnovni material v proizvodnji energetskih in distribucijskih transformatorjev. Proizvajalci transformatorjev v Evropi so del uveljavljene industrije, ki tradicionalno oskrbuje velike dobavitelje energije. Običajno je industrija transformatorjev del velikih industrijskih skupin, prisotnih po vsem svetu. Vendar nekatere manjše neodvisne družbe delujejo tudi na trgu, pri čemer nekatere od njih delujejo na specifičnih nišnih trgih, kot je rezanje jeder. |
| --- | --- |

(213)

Zadevni izdelek se uporablja predvsem kot osnovni material v proizvodnji energetskih in distribucijskih transformatorjev. Proizvajalci transformatorjev v Evropi so del uveljavljene industrije, ki tradicionalno oskrbuje velike dobavitelje energije. Običajno je industrija transformatorjev del velikih industrijskih skupin, prisotnih po vsem svetu. Vendar nekatere manjše neodvisne družbe delujejo tudi na trgu, pri čemer nekatere od njih delujejo na specifičnih nišnih trgih, kot je rezanje jeder.

| (214) | Zadevni izdelek je za uporabnike pomemben del stroškov. Na podlagi zbranih podatkov zadevni izdelek kot vhodni material predstavlja približno 6–13 % vseh proizvodnih stroškov transformatorjev. Delež je lahko v nekaterih izjemnih primerih večji pri določenem številu vmesnih družb med proizvajalci zadevnega izdelka in proizvajalci transformatorjev. Dejavnosti teh vmesnih družb so omejene na vzdolžen razrez in rezanje laminatov na podlagi specifikacij kolobarjev proizvajalcev transformatorjev in/ali sestavljanje jeder za transformatorje. |
| --- | --- |

(214)

Zadevni izdelek je za uporabnike pomemben del stroškov. Na podlagi zbranih podatkov zadevni izdelek kot vhodni material predstavlja približno 6–13 % vseh proizvodnih stroškov transformatorjev. Delež je lahko v nekaterih izjemnih primerih večji pri določenem številu vmesnih družb med proizvajalci zadevnega izdelka in proizvajalci transformatorjev. Dejavnosti teh vmesnih družb so omejene na vzdolžen razrez in rezanje laminatov na podlagi specifikacij kolobarjev proizvajalcev transformatorjev in/ali sestavljanje jeder za transformatorje.

| (215) | Nekateri uporabniki so trdili, da je kakovost izdelkov proizvajalcev izvoznikov v smislu izgube jeder in ravni hrupa boljša. Trdili so tudi, da industrija Unije v primeru uvedbe ukrepov ne bi imela zadostne zmogljivosti za ponudbo uporabniški industriji, zlasti visokoprepustnih vrst, kar bi povzročilo nezadostno ponudbo. |
| --- | --- |

(215)

Nekateri uporabniki so trdili, da je kakovost izdelkov proizvajalcev izvoznikov v smislu izgube jeder in ravni hrupa boljša. Trdili so tudi, da industrija Unije v primeru uvedbe ukrepov ne bi imela zadostne zmogljivosti za ponudbo uporabniški industriji, zlasti visokoprepustnih vrst, kar bi povzročilo nezadostno ponudbo.

| (216) | Trdili so tudi, da mora uvoz iz zadevnih držav zagotoviti večjo pogajalsko moč družbam, ki uvažajo in uporabljajo izdelke GOES. Zato so domnevali, da bi uvedba ukrepov zmanjšala njihovo konkurenčnost v primerjavi s proizvajalci transformatorjev zunaj Unije, tudi zato, ker bi uvedba ukrepov pomenila znatno zvišanje cen. Takšno zvišanje cen bi povzročilo izgubo naročil in tržnega deleža Unije ter morebitne selitve njihove proizvodnje izven Unije. |
| --- | --- |

(216)

Trdili so tudi, da mora uvoz iz zadevnih držav zagotoviti večjo pogajalsko moč družbam, ki uvažajo in uporabljajo izdelke GOES. Zato so domnevali, da bi uvedba ukrepov zmanjšala njihovo konkurenčnost v primerjavi s proizvajalci transformatorjev zunaj Unije, tudi zato, ker bi uvedba ukrepov pomenila znatno zvišanje cen. Takšno zvišanje cen bi povzročilo izgubo naročil in tržnega deleža Unije ter morebitne selitve njihove proizvodnje izven Unije.

| (217) | Da bi Komisija ocenila ti glavni trditvi, je upoštevala naslednjo strukturo trga. Število proizvajalcev zadevnega izdelka po vsem svetu je omejeno na 16 pomembnih proizvajalcev. Po dva proizvajalca sta na Japonskem, eden v Rusiji in Koreji, štirje v LRK in šest v Uniji (kar vključuje pet jeklarn in en center za razrez). Unija je zato trg z največjim številom proizvajalcev. Distribucijsko omrežje japonskih proizvajalcev in proizvajalcev v ZDA je na trgu Unije izjemno dobro organizirano, saj imajo lastna storitvena središča in/ali povezane uvoznike v Uniji. Zdi se tudi, da ni vseh 16 proizvajalcev zmožnih ponuditi nekaterih visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka. Proizvajalci visokoprepustnih vrst zadevnega proizvoda se nahajajo v Uniji, ZDA, na Japonskem, v Koreji in LRK. |
| --- | --- |

(217)

Da bi Komisija ocenila ti glavni trditvi, je upoštevala naslednjo strukturo trga. Število proizvajalcev zadevnega izdelka po vsem svetu je omejeno na 16 pomembnih proizvajalcev. Po dva proizvajalca sta na Japonskem, eden v Rusiji in Koreji, štirje v LRK in šest v Uniji (kar vključuje pet jeklarn in en center za razrez). Unija je zato trg z največjim številom proizvajalcev. Distribucijsko omrežje japonskih proizvajalcev in proizvajalcev v ZDA je na trgu Unije izjemno dobro organizirano, saj imajo lastna storitvena središča in/ali povezane uvoznike v Uniji. Zdi se tudi, da ni vseh 16 proizvajalcev zmožnih ponuditi nekaterih visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka. Proizvajalci visokoprepustnih vrst zadevnega proizvoda se nahajajo v Uniji, ZDA, na Japonskem, v Koreji in LRK.

| (218) | V zvezi s stanjem uporabnikov je preiskava pokazala, da so sodelujoči uporabniki, ki so predstavljali približno 40 % vsega uvoza GOES iz zadevnih držav, v obdobju preiskave 48 % izdelkov kupili od proizvajalcev iz zadevnih držav in 52 % od proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(218)

V zvezi s stanjem uporabnikov je preiskava pokazala, da so sodelujoči uporabniki, ki so predstavljali približno 40 % vsega uvoza GOES iz zadevnih držav, v obdobju preiskave 48 % izdelkov kupili od proizvajalcev iz zadevnih držav in 52 % od proizvajalcev Unije.

6.3.2   Nezadostna ponudba in različna kakovost

| (219) | V zvezi z domnevo uporabnikov, da bi uvedba ukrepov privedla do nezadostne ponudbe zadevnega izdelka, Komisija opozarja, da cilj protidampinških dajatev ni zaprtje trga Unije za uvoz, ampak ponovna vzpostavitev poštene trgovine s preprečevanjem učinka škodljivega dampinga. Uvoz iz zadevnih držav se zato ne bo ustavil, temveč nadaljeval, vendar po nedampinški ali vsaj neškodljivi ceni. |
| --- | --- |

(219)

V zvezi z domnevo uporabnikov, da bi uvedba ukrepov privedla do nezadostne ponudbe zadevnega izdelka, Komisija opozarja, da cilj protidampinških dajatev ni zaprtje trga Unije za uvoz, ampak ponovna vzpostavitev poštene trgovine s preprečevanjem učinka škodljivega dampinga. Uvoz iz zadevnih držav se zato ne bo ustavil, temveč nadaljeval, vendar po nedampinški ali vsaj neškodljivi ceni.

| (220) | V zvezi s kakovostjo zadevnega izdelka se izdelek enega japonskega proizvajalca šteje kot referenčno merilo v smislu kakovosti v industriji GOES in transformatorjev. Vendar je za proizvajalce Unije na splošno znano, da so zmožni proizvajati nekatere kakovostne vrste zadevnega izdelka z majhnimi izgubami jedra. Poleg tega jih drugi proizvajalci Unije dohajajo, pri čemer so se odločili za začetek proizvodnje sorazmerno več visokoprepustnih vrst kot konvencionalnih vrst zadevnega izdelka, in sicer tudi kot rezultat prve faze izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 548/2014 (7) (uredba o okoljsko primerni zasnovi) (glej nadaljevanje). |
| --- | --- |

(220)

V zvezi s kakovostjo zadevnega izdelka se izdelek enega japonskega proizvajalca šteje kot referenčno merilo v smislu kakovosti v industriji GOES in transformatorjev. Vendar je za proizvajalce Unije na splošno znano, da so zmožni proizvajati nekatere kakovostne vrste zadevnega izdelka z majhnimi izgubami jedra. Poleg tega jih drugi proizvajalci Unije dohajajo, pri čemer so se odločili za začetek proizvodnje sorazmerno več visokoprepustnih vrst kot konvencionalnih vrst zadevnega izdelka, in sicer tudi kot rezultat prve faze izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 548/2014 (7) (uredba o okoljsko primerni zasnovi) (glej nadaljevanje).

| (221) | Če protidampinške dajatve ne bi bile uvedene, bi postalo negotovo, ali bo industrija Unije zmožna nadalje razvijati svoje visokoprepustne vrste GOES, ki so potrebne za izvajanje stopnje 1 Uredbe (EU) št. 548/2014, ob upoštevanju nakopičenih izgub, ki so nastale od leta 2011. |
| --- | --- |

(221)

Če protidampinške dajatve ne bi bile uvedene, bi postalo negotovo, ali bo industrija Unije zmožna nadalje razvijati svoje visokoprepustne vrste GOES, ki so potrebne za izvajanje stopnje 1 Uredbe (EU) št. 548/2014, ob upoštevanju nakopičenih izgub, ki so nastale od leta 2011.

| (222) | Glede na prosto proizvodno zmogljivost proizvajalcev Unije in njihovo stalno strategijo za proizvodnjo sorazmerno več visokoprepustnih vrst kot konvencionalnih vrst v bližnji prihodnosti je malo verjetno, da industrija Unije ne bi imela zadostne zmogljivosti za oskrbo uporabniške industrije, zlasti z nekaterimi visokoprepustnimi vrstami. V zvezi s tem proizvajalci Unije ocenjujejo, da bodo v letu 2015 lahko proizvedli 144 000 ton visokoprepustnih vrst. |
| --- | --- |

(222)

Glede na prosto proizvodno zmogljivost proizvajalcev Unije in njihovo stalno strategijo za proizvodnjo sorazmerno več visokoprepustnih vrst kot konvencionalnih vrst v bližnji prihodnosti je malo verjetno, da industrija Unije ne bi imela zadostne zmogljivosti za oskrbo uporabniške industrije, zlasti z nekaterimi visokoprepustnimi vrstami. V zvezi s tem proizvajalci Unije ocenjujejo, da bodo v letu 2015 lahko proizvedli 144 000 ton visokoprepustnih vrst.

| (223) | Te ocene je izpodbijal en uporabnik, ki je trdil, da lahko industrija Unije v letu 2015 proizvede le največ 90 000 ton visokoprepustnih vrst. Ker ta trditev ni bila dodatno utemeljena, Komisija v tej fazi ni mogla preveriti točnosti navedb. Čeprav bi se v prihodnosti ocene uporabnika, da proizvajalci Unije ne bi mogli izpolniti povpraševanja Unije po visokoprepustnih vrstah, pokazale kot pravilne, to samo po sebi ne bi bilo odločilno. Interes Unije ne zahteva, da bi morala povpraševanje Unije v celoti izpolniti proizvodnja Unije. Cilj protidampinške dajatve je v vsakem primeru ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na trgu Unije. Zato se pričakuje, da se bo trg Unije še naprej oskrboval z uvozom iz zadevnih držav, vendar po poštenih cenah. Zato je Komisija začasno sklenila, da ni utemeljene verjetnosti, da bi uvedba ukrepov povzročila nezadostno ponudbo visokoprepustnih vrst GOES. |
| --- | --- |

(223)

Te ocene je izpodbijal en uporabnik, ki je trdil, da lahko industrija Unije v letu 2015 proizvede le največ 90 000 ton visokoprepustnih vrst. Ker ta trditev ni bila dodatno utemeljena, Komisija v tej fazi ni mogla preveriti točnosti navedb. Čeprav bi se v prihodnosti ocene uporabnika, da proizvajalci Unije ne bi mogli izpolniti povpraševanja Unije po visokoprepustnih vrstah, pokazale kot pravilne, to samo po sebi ne bi bilo odločilno. Interes Unije ne zahteva, da bi morala povpraševanje Unije v celoti izpolniti proizvodnja Unije. Cilj protidampinške dajatve je v vsakem primeru ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na trgu Unije. Zato se pričakuje, da se bo trg Unije še naprej oskrboval z uvozom iz zadevnih držav, vendar po poštenih cenah. Zato je Komisija začasno sklenila, da ni utemeljene verjetnosti, da bi uvedba ukrepov povzročila nezadostno ponudbo visokoprepustnih vrst GOES.

| (224) | Ta ugotovitev ne posega v nadaljnje proučevanje, ali nekatere visokoprepustne vrste in/ali vrste DD posebno visoke kakovosti zaslužijo drugačno oceno v dokončni fazi na podlagi nadaljnjih informacij, ki jih je treba predložiti. |
| --- | --- |

(224)

Ta ugotovitev ne posega v nadaljnje proučevanje, ali nekatere visokoprepustne vrste in/ali vrste DD posebno visoke kakovosti zaslužijo drugačno oceno v dokončni fazi na podlagi nadaljnjih informacij, ki jih je treba predložiti.

6.3.3   Konkurenčnost uporabnikov iz Unije

| (225) | Ob pričakovanem nadaljevanju uvoza iz zadevnih držav in ker so še vedno na voljo alternativni viri oskrbe, čeprav v omejenem obsegu, je trditev, da bi uvedba protidampinških dajatev privedla do monopolističnega položaja industrije Unije, neutemeljena. Industrija Unije zajema več kot enega proizvajalca, ki so bili do zdaj med sabo aktivno konkurenčni. |
| --- | --- |

(225)

Ob pričakovanem nadaljevanju uvoza iz zadevnih držav in ker so še vedno na voljo alternativni viri oskrbe, čeprav v omejenem obsegu, je trditev, da bi uvedba protidampinških dajatev privedla do monopolističnega položaja industrije Unije, neutemeljena. Industrija Unije zajema več kot enega proizvajalca, ki so bili do zdaj med sabo aktivno konkurenčni.

| (226) | Nekatere strani so trdile, da bo do monopolističnega položaja industrije Unije prišlo zlasti v primeru nekaterih posebnih vrst zadevnega izdelka, tj. nekaterih visokoprepustnih vrst, ki jih izdeluje le omejeno število proizvajalcev na svetu. V zvezi s tem je najprej treba opozoriti, da bi bilo treba za namen tega protidampinškega postopka vse vrste zadevnega izdelka šteti kot en izdelek. Zato je treba preiskavo, vključno z analizo interesa Unije, izvesti ob upoštevanju zadevnega izdelka kot celote in ne posameznih določenih vrst izdelka. |
| --- | --- |

(226)

Nekatere strani so trdile, da bo do monopolističnega položaja industrije Unije prišlo zlasti v primeru nekaterih posebnih vrst zadevnega izdelka, tj. nekaterih visokoprepustnih vrst, ki jih izdeluje le omejeno število proizvajalcev na svetu. V zvezi s tem je najprej treba opozoriti, da bi bilo treba za namen tega protidampinškega postopka vse vrste zadevnega izdelka šteti kot en izdelek. Zato je treba preiskavo, vključno z analizo interesa Unije, izvesti ob upoštevanju zadevnega izdelka kot celote in ne posameznih določenih vrst izdelka.

| (227) | Ne glede na navedeno je nekatere visokoprepustne vrste zadevnega izdelka dejansko proizvajalo omejeno število proizvajalcev v Uniji, ZDA, na Japonskem, v Koreji in LRK. Vendar se pričakuje, da bodo navedeni viri oskrbe po uvedbi ukrepov ostali razpoložljivi, vključno s tistimi iz zadevnih držav, čeprav po nedampinških ali vsaj neškodljivih cenah. Tako bi se tudi za te določene vrste izdelka ohranila zadostna stopnja konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(227)

Ne glede na navedeno je nekatere visokoprepustne vrste zadevnega izdelka dejansko proizvajalo omejeno število proizvajalcev v Uniji, ZDA, na Japonskem, v Koreji in LRK. Vendar se pričakuje, da bodo navedeni viri oskrbe po uvedbi ukrepov ostali razpoložljivi, vključno s tistimi iz zadevnih držav, čeprav po nedampinških ali vsaj neškodljivih cenah. Tako bi se tudi za te določene vrste izdelka ohranila zadostna stopnja konkurenčnosti.

| (228) | Pričakuje se tudi, da bodo imeli ukrepi iz naslednjih razlogov le omejen vpliv. Verjetni učinek predlaganih ukrepov je bil ocenjen ob upoštevanju, da predstavlja zadevni izdelek kot vhodni material približno 6–13 % vseh proizvodnih stroškov transformatorjev. 30-odstotno zvišanje cene GOES bi lahko povzročilo največ 3-odstotno povečanje stroškov transformatorja. Vendar je to najslabši možen potek, saj predvideva, da se bodo poleg cen uvoza za 30 % zvišale tudi cene industrije Unije. Verjetnejši potek je znatno manjši vpliv, saj je mogoče pričakovati, da želijo imeti proizvajalci Unije koristi od zvišanja cen skupaj s povečanjem ekonomije obsega. Zato ima verjetno uvedba ukrepov po predlagani stopnji le omejen vpliv na cene transformatorjev in zaposlenost v uporabniški industriji. |
| --- | --- |

(228)

Pričakuje se tudi, da bodo imeli ukrepi iz naslednjih razlogov le omejen vpliv. Verjetni učinek predlaganih ukrepov je bil ocenjen ob upoštevanju, da predstavlja zadevni izdelek kot vhodni material približno 6–13 % vseh proizvodnih stroškov transformatorjev. 30-odstotno zvišanje cene GOES bi lahko povzročilo največ 3-odstotno povečanje stroškov transformatorja. Vendar je to najslabši možen potek, saj predvideva, da se bodo poleg cen uvoza za 30 % zvišale tudi cene industrije Unije. Verjetnejši potek je znatno manjši vpliv, saj je mogoče pričakovati, da želijo imeti proizvajalci Unije koristi od zvišanja cen skupaj s povečanjem ekonomije obsega. Zato ima verjetno uvedba ukrepov po predlagani stopnji le omejen vpliv na cene transformatorjev in zaposlenost v uporabniški industriji.

| (229) | Poleg tega uvoz po poštenih cenah uporabnikom ne bo škodil nesorazmerno, ker so se cene v obravnavanem obdobju znatno znižale. Cene se bodo tudi vključno s 30-odstotnimi dajatvami še vedno gibale okrog ravni cen iz leta 2011. Upoštevati bi bilo treba tudi, da je bila na splošno večina sodelujočih uporabnikov na podlagi zbranih podatkov dobičkonosna, kar se tiče zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(229)

Poleg tega uvoz po poštenih cenah uporabnikom ne bo škodil nesorazmerno, ker so se cene v obravnavanem obdobju znatno znižale. Cene se bodo tudi vključno s 30-odstotnimi dajatvami še vedno gibale okrog ravni cen iz leta 2011. Upoštevati bi bilo treba tudi, da je bila na splošno večina sodelujočih uporabnikov na podlagi zbranih podatkov dobičkonosna, kar se tiče zadevnega izdelka.

| (230) | Uporabniki znaten delež GOES, vključno z visokoprepustnimi vrstami, kupijo od industrije Unije. Stalen pritisk na cene, ki ga povzroča dampinški uvoz, bi lahko povzročil zaprtje obratov v Uniji. Če ne bi bilo protidampinških ukrepov, ki preprečujejo negativen vpliv škodljivega dampinga, ne bi bilo mogoče izključiti, da bi uporabniki postali izključno odvisni od uvoza, zlasti v zvezi z visokoprepustnimi vrstami, kar bi bilo zagotovo tudi odločilno za konkurenčnost in uporabniško industrijo. |
| --- | --- |

(230)

Uporabniki znaten delež GOES, vključno z visokoprepustnimi vrstami, kupijo od industrije Unije. Stalen pritisk na cene, ki ga povzroča dampinški uvoz, bi lahko povzročil zaprtje obratov v Uniji. Če ne bi bilo protidampinških ukrepov, ki preprečujejo negativen vpliv škodljivega dampinga, ne bi bilo mogoče izključiti, da bi uporabniki postali izključno odvisni od uvoza, zlasti v zvezi z visokoprepustnimi vrstami, kar bi bilo zagotovo tudi odločilno za konkurenčnost in uporabniško industrijo.

6.3.4   Sklep o interesu uporabnikov

| (231) | Glede na navedeno je začasno sklenjeno, da bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom uporabnikov. Vendar Komisija v tej fazi ni mogla sprejeti trditve, da bi uvedba ukrepov povzročila nezadostno ponudbo visokoprepustnih vrst GOES. Sklenila je tudi, da bi uvedba negativno vplivala na konkurenčnost uporabniške industrije, čeprav z manjšim vplivom na stroške in zaposlenost, kot se domneva. |
| --- | --- |

(231)

Glede na navedeno je začasno sklenjeno, da bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom uporabnikov. Vendar Komisija v tej fazi ni mogla sprejeti trditve, da bi uvedba ukrepov povzročila nezadostno ponudbo visokoprepustnih vrst GOES. Sklenila je tudi, da bi uvedba negativno vplivala na konkurenčnost uporabniške industrije, čeprav z manjšim vplivom na stroške in zaposlenost, kot se domneva.

6.4   Drugi dejavniki

| (232) | Več zainteresiranih strani je opozorilo na direktivo o okoljsko primerni zasnovi, ki vzpostavlja okvir za določitev zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, tako da določa minimalne obvezne zahteve za energijsko učinkovitost teh izdelkov. Njen cilj je zmanjšanje porabe energije v Uniji s povečevanjem učinkovitosti električnih naprav. |
| --- | --- |

(232)

Več zainteresiranih strani je opozorilo na direktivo o okoljsko primerni zasnovi, ki vzpostavlja okvir za določitev zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, tako da določa minimalne obvezne zahteve za energijsko učinkovitost teh izdelkov. Njen cilj je zmanjšanje porabe energije v Uniji s povečevanjem učinkovitosti električnih naprav.

| (233) | Direktiva o okoljsko primerni zasnovi se izvaja prek uredb v zvezi z izdelki, ki neposredno veljajo v vseh državah EU. Uredba o okoljsko primerni zasnovi zajema nove zahteve za okoljsko primerno zasnovo majhnih, srednjih in velikih transformatorjev. Člen 1 uredbe o okoljsko primerni zasnovi določa področje uporabe (veljavne za okoljsko primerno zasnovo za dajanje na trg ali v uporabo transformatorjev minimalne nazivne moči 1 kVA, ki se uporabljajo v prenosnih in distribucijskih omrežjih s frekvenco 50 Hz ali industriji). Uredba o okoljsko primerni zasnovi velja le za transformatorje, kupljene po začetku njene veljavnosti. Stopnja 1 te uredbe bi veljala od 1. julija 2015 naprej. Splošno mnenje je, da bo uredba o okoljsko primerni zasnovi privedla do proizvodnje in prodaje sorazmerno več visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka. Vendar bi se proizvodnja transformatorjev, ki uporabljajo konvencionalne vrste zadevnega izdelka, nadaljevala, čeprav v manjšem obsegu. |
| --- | --- |

(233)

Direktiva o okoljsko primerni zasnovi se izvaja prek uredb v zvezi z izdelki, ki neposredno veljajo v vseh državah EU. Uredba o okoljsko primerni zasnovi zajema nove zahteve za okoljsko primerno zasnovo majhnih, srednjih in velikih transformatorjev. Člen 1 uredbe o okoljsko primerni zasnovi določa področje uporabe (veljavne za okoljsko primerno zasnovo za dajanje na trg ali v uporabo transformatorjev minimalne nazivne moči 1 kVA, ki se uporabljajo v prenosnih in distribucijskih omrežjih s frekvenco 50 Hz ali industriji). Uredba o okoljsko primerni zasnovi velja le za transformatorje, kupljene po začetku njene veljavnosti. Stopnja 1 te uredbe bi veljala od 1. julija 2015 naprej. Splošno mnenje je, da bo uredba o okoljsko primerni zasnovi privedla do proizvodnje in prodaje sorazmerno več visokoprepustnih vrst zadevnega izdelka. Vendar bi se proizvodnja transformatorjev, ki uporabljajo konvencionalne vrste zadevnega izdelka, nadaljevala, čeprav v manjšem obsegu.

| (234) | Zato pravno zavezujoči standardi za izdelke določajo cilj za zagotovitev zadostne ponudbe visokokakovostnih GOES, ne glede na poreklo, za proizvodnjo in trženje transformatorjev v Evropi. Čeprav se bo povpraševanje po visokoprepustnih vrstah zagotovo povečalo, prihodnji obseg povpraševanja zdaj ni jasen, ker zainteresirane strani še niso predložile ustreznih napovedi, ki bi jih podprle z dokazi o tem vprašanju. Vendar je Komisija, kot je navedeno zgoraj, začasno sklenila, da ni utemeljene verjetnosti, da bi uvedba ukrepov povzročila nezadostno ponudbo visokoprepustnih vrst GOES, ki bi ogrozila doseganje ciljev iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(234)

Zato pravno zavezujoči standardi za izdelke določajo cilj za zagotovitev zadostne ponudbe visokokakovostnih GOES, ne glede na poreklo, za proizvodnjo in trženje transformatorjev v Evropi. Čeprav se bo povpraševanje po visokoprepustnih vrstah zagotovo povečalo, prihodnji obseg povpraševanja zdaj ni jasen, ker zainteresirane strani še niso predložile ustreznih napovedi, ki bi jih podprle z dokazi o tem vprašanju. Vendar je Komisija, kot je navedeno zgoraj, začasno sklenila, da ni utemeljene verjetnosti, da bi uvedba ukrepov povzročila nezadostno ponudbo visokoprepustnih vrst GOES, ki bi ogrozila doseganje ciljev iz navedene direktive.

6.5   Sklep o interesu Unije

| (235) | Glede na navedeno se začasno sklene, da bi uvedba ukrepov industriji Unije omogočila ponovno dobičkonosnost, pri čemer bi prihodnje naložbe postale potrebne za proizvodnjo in razvoj razredov, ki so potrebni tudi za izpolnitev ciljev učinkovitosti iz uredbe o okoljsko primerni zasnovi za leto 2021 (tako imenovana druga stopnja uredbe za okoljsko primerno zasnovo). |
| --- | --- |

(235)

Glede na navedeno se začasno sklene, da bi uvedba ukrepov industriji Unije omogočila ponovno dobičkonosnost, pri čemer bi prihodnje naložbe postale potrebne za proizvodnjo in razvoj razredov, ki so potrebni tudi za izpolnitev ciljev učinkovitosti iz uredbe o okoljsko primerni zasnovi za leto 2021 (tako imenovana druga stopnja uredbe za okoljsko primerno zasnovo).

| (236) | Če ukrepi ne bi bili uvedeni, bi tudi ob upoštevanju nakopičenih izgub, ki so nastajale od leta 2011, ter negativne donosnosti naložb postalo negotovo, ali bi bila industrija Unije zmožna še naprej razvijati svoje visokoprepustne razrede in ali bi bila na koncu sposobna preživeti. |
| --- | --- |

(236)

Če ukrepi ne bi bili uvedeni, bi tudi ob upoštevanju nakopičenih izgub, ki so nastajale od leta 2011, ter negativne donosnosti naložb postalo negotovo, ali bi bila industrija Unije zmožna še naprej razvijati svoje visokoprepustne razrede in ali bi bila na koncu sposobna preživeti.

| (237) | V zvezi z interesom uporabnikov ima uvedba ukrepov po predlagani stopnji le omejen vpliv na cene transformatorjev in zaposlenost v uporabniški industriji. |
| --- | --- |

(237)

V zvezi z interesom uporabnikov ima uvedba ukrepov po predlagani stopnji le omejen vpliv na cene transformatorjev in zaposlenost v uporabniški industriji.

| (238) | V zvezi s ciljem iz uredbe o okoljsko primerni zasnovi, da se zagotovi zadostna ponudba visokoprepustnih GOES na trgu Unije zaradi energijske učinkovitosti, v tej fazi ni bilo ugotovljeno, da bi uvedba ukrepov ogrozila ta cilj. |
| --- | --- |

(238)

V zvezi s ciljem iz uredbe o okoljsko primerni zasnovi, da se zagotovi zadostna ponudba visokoprepustnih GOES na trgu Unije zaradi energijske učinkovitosti, v tej fazi ni bilo ugotovljeno, da bi uvedba ukrepov ogrozila ta cilj.

| (239) | Glede na navedeno je Komisija po premisleku sklenila, da v tej fazi preiskave ni bilo utemeljenih razlogov, da uvedba ukrepov na uvoz GOES s poreklom iz zadevnih držav ni v interesu Unije. Ugotovitev ne posega v nadaljnje proučevanje vprašanja, ali nekatere visokoprepustne vrste in/ali vrste DD posebno visoke kakovosti zaslužijo drugačno oceno v dokončni fazi na podlagi dodatnih informacij, ki jih je treba predložiti. |
| --- | --- |

(239)

Glede na navedeno je Komisija po premisleku sklenila, da v tej fazi preiskave ni bilo utemeljenih razlogov, da uvedba ukrepov na uvoz GOES s poreklom iz zadevnih držav ni v interesu Unije. Ugotovitev ne posega v nadaljnje proučevanje vprašanja, ali nekatere visokoprepustne vrste in/ali vrste DD posebno visoke kakovosti zaslužijo drugačno oceno v dokončni fazi na podlagi dodatnih informacij, ki jih je treba predložiti.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (240) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(240)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

7.1   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (241) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(241)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (242) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Dobičkonosnost industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju, torej med letoma 2011 in 2013 ter v obdobju preiskave, negativna. Pritožnik je zahteval, da Komisija uporabi 14 % prihodka od prodaje, kar je bil povprečen dobiček pred davkom na prodajo, ki so ga proizvajalci Unije zaslužili v letu 2010. Ta povprečni dobiček, zaslužen v letu 2010, pa se je tudi ob upoštevanju izgub, ki so nastajale od leta 2011, in naraščajočih cen, celo v letu 2010, štel za izjemno visokega za zadevni izdelek na svetovnem trgu. Zato se ne more šteti, da je bil 14-odstotni dobiček dosežen v običajnih konkurenčnih pogojih. |
| --- | --- |

(242)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Dobičkonosnost industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju, torej med letoma 2011 in 2013 ter v obdobju preiskave, negativna. Pritožnik je zahteval, da Komisija uporabi 14 % prihodka od prodaje, kar je bil povprečen dobiček pred davkom na prodajo, ki so ga proizvajalci Unije zaslužili v letu 2010. Ta povprečni dobiček, zaslužen v letu 2010, pa se je tudi ob upoštevanju izgub, ki so nastajale od leta 2011, in naraščajočih cen, celo v letu 2010, štel za izjemno visokega za zadevni izdelek na svetovnem trgu. Zato se ne more šteti, da je bil 14-odstotni dobiček dosežen v običajnih konkurenčnih pogojih.

| (243) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo začasno sklenjeno, da bi se lahko stopnja dobička, ki znaša 5 % prihodka od prodaje, štela za ustrezno stopnjo, ki bi se lahko dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Ta odstotek se je uporabil tudi v prejšnji preiskavi (8), ko je prodaja industrije Unije postala dobičkonosna, tudi ob upoštevanju večjega povpraševanja industrije na koncu dobavne verige in zadostne ravni cene. Industrija unije je ta dobiček dosegla v letu 2001. Naslednjih let ni mogoče upoštevati, ker je na trg vplival dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(243)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo začasno sklenjeno, da bi se lahko stopnja dobička, ki znaša 5 % prihodka od prodaje, štela za ustrezno stopnjo, ki bi se lahko dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Ta odstotek se je uporabil tudi v prejšnji preiskavi (8), ko je prodaja industrije Unije postala dobičkonosna, tudi ob upoštevanju večjega povpraševanja industrije na koncu dobavne verige in zadostne ravni cene. Industrija unije je ta dobiček dosegla v letu 2001. Naslednjih let ni mogoče upoštevati, ker je na trg vplival dampinški uvoz.

| (244) | Komisija navaja tudi uvodno izjavo 157 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/110 (9), v kateri je bila uporabljena tudi 5-odstotna stopnja dobička. V zvezi s tem obstajata vsaj dve skupni značilnosti s tem primerom: oba izdelka se proizvajata v istem sektorju industrije in v obeh primerih toplo valjani kolobarji predstavljajo večji del proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(244)

Komisija navaja tudi uvodno izjavo 157 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/110 (9), v kateri je bila uporabljena tudi 5-odstotna stopnja dobička. V zvezi s tem obstajata vsaj dve skupni značilnosti s tem primerom: oba izdelka se proizvajata v istem sektorju industrije in v obeh primerih toplo valjani kolobarji predstavljajo večji del proizvodnih stroškov.

| (245) | Na podlagi tega je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je navedeno 5-odstotno stopnjo dobička prištela proizvodnim stroškom znanih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(245)

Na podlagi tega je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je navedeno 5-odstotno stopnjo dobička prištela proizvodnim stroškom znanih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave.

| (246) | Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah določila stopnjo odprave škode, ustrezno prilagojeno glede na stroške uvoza in carinske dajatve, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga znani proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(246)

Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah določila stopnjo odprave škode, ustrezno prilagojeno glede na stroške uvoza in carinske dajatve, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga znani proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

7.2   Začasni ukrepi

| (247) | Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na ravni nižjih stopenj dampinga in škode. |
| --- | --- |

(247)

Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na ravni nižjih stopenj dampinga in škode.

| (248) | Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:









  Država | Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Shanghai,
  Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan | 28,7 % | 33,7 % | 28,7 % |
| Vse druge družbe | | | 28,7 % |
| Japonska | JFE Steel Corporation, Tokyo | 47,1 % | 34,2 % | 34,2 % |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo | 52,2 % | 35,9 % | 35,9 % |
| Vse druge družbe | | | 35,9 % |
| Koreja | POSCO, Seoul | 22,8 % | 37,2 % | 22,8 % |
| Vse druge družbe | | | 22,8 % |
| Rusija | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk,
  VIZ Steel, Ekaterinburg | 29,0 % | 21,6 % | 21,6 % |
| Vse druge družbe | | | 21,6 % |
| ZDA | AK Steel Corporation, Ohio | 60,1 % | 22,0 % | 22,0 % |
| Vse druge družbe | | | 22,0 % |

(248)

Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Država

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna protidampinška dajatev

LRK

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Shanghai,

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan

28,7 %

33,7 %

28,7 %

Vse druge družbe

28,7 %

Japonska

JFE Steel Corporation, Tokyo

47,1 %

34,2 %

34,2 %

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo

52,2 %

35,9 %

35,9 %

Vse druge družbe

35,9 %

Koreja

POSCO, Seoul

22,8 %

37,2 %

22,8 %

Vse druge družbe

22,8 %

Rusija

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk,

VIZ Steel, Ekaterinburg

29,0 %

21,6 %

21,6 %

Vse druge družbe

21,6 %

ZDA

AK Steel Corporation, Ohio

60,1 %

22,0 %

22,0 %

Vse druge družbe

22,0 %

| (249) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevnih državah in ki so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(249)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevnih državah in ki so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.

| (250) | Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (10). Vsebovati mora vse relevantne informacije, vključno s spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo ter domačo prodajo in izvozom, ki je povezan na primer s spremembo imena ali spremembo glede proizvodnih in prodajnih subjektov. Če je zahteva utemeljena, bo Komisija posodobila seznam družb s posameznimi protidampinškimi dajatvami. |
| --- | --- |

(250)

Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (10). Vsebovati mora vse relevantne informacije, vključno s spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo ter domačo prodajo in izvozom, ki je povezan na primer s spremembo imena ali spremembo glede proizvodnih in prodajnih subjektov. Če je zahteva utemeljena, bo Komisija posodobila seznam družb s posameznimi protidampinškimi dajatvami.

| (251) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(251)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

8.   KONČNE DOLOČBE

| (252) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v okviru trgovinskih postopkov. |
| --- | --- |

(252)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v okviru trgovinskih postopkov.

| (253) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo v končni fazi preiskave morda treba spremeniti – |
| --- | --- |

(253)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo v končni fazi preiskave morda treba spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na zrnato usmerjene ploščato valjane izdelke iz silicijevega jekla za elektropločevine, debeline več kot 0,16 mm, ki so trenutno uvrščeni pod oznaki KN ex 7225 11 00 in ex 7226 11 00 (oznake TARIC 7225110010, 7226110011 in 7226110091), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Japonske, Republike Koreje, Ruske federacije in Združenih držav Amerike.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai;Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan | 28,7 % | C039 |
| Vse druge družbe | 28,7 % | C999 |
| Japonska | JFE Steel Corporation, Tokyo | 34,2 % | C040 |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo | 35,9 % | C041 |
| Vse druge družbe | 35,9 % | C999 |
| Republika Koreja | POSCO, Seoul | 22,8 % | C042 |
| Vse druge družbe | 22,8 % | C999 |
| Ruska federacija | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk;VIZ Steel, Ekaterinburg | 21,6 % | C043 |
| Vse druge družbe | 21,6 % | C999 |
| Združene države Amerike | AK Steel Corporation, Ohio | 22,0 % | C044 |
| Vse druge družbe | 22,0 % | C999 |

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai;Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan

28,7 %

C039

Vse druge družbe

28,7 %

C999

Japonska

JFE Steel Corporation, Tokyo

34,2 %

C040

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo

35,9 %

C041

Vse druge družbe

35,9 %

C999

Republika Koreja

POSCO, Seoul

22,8 %

C042

Vse druge družbe

22,8 %

C999

Ruska federacija

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk;VIZ Steel, Ekaterinburg

21,6 %

C043

Vse druge družbe

21,6 %

C999

Združene države Amerike

AK Steel Corporation, Ohio

22,0 %

C044

Vse druge družbe

22,0 %

C999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

1.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

| — | zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, |
| --- | --- |

—

zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba,

| — | Komisiji predložijo svoje pisne pripombe in |
| --- | --- |

—

Komisiji predložijo svoje pisne pripombe in

| — | zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

—

zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko stranke iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Japonske, Republike Koreje, Rusije in Združenih držav Amerike (UL C 267, 14.8.2014, str. 6).

2

(3)  Šesti znani proizvajalec Unije, Surahammars Bruks AB, se nahaja v Surahammarju naŠvedskem in je podružnica v celotni lasti družbe Tata Steel UK Limited. Informacije, ki jih je predložila nekdanja družba, so vključene v spodnje podatke, ki se nanašajo na gospodarski položaj industrije Unije.

3

(4)  Da bi se v tem primeru prikrila narava osnovnega izdelka, uvoženega na Nizozemsko, je bila uvozu v skladu s prakso Eurostata dodeljena zaupna oznaka izdelka (glej: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/64445/4439642/FAQ-XT-WEB-EN-final-January2012.pdf/2c387c03-5064-45bc-a949-2d3c75567973).

4

(5)  United States Trade Representative.

5

(6)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

6

(7)  Uredba Komisije (EU) št. 548/2014 z dne 21. maja 2014 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede majhnih, srednjih in velikih transformatorjev (UL L 152, 22.5.2014, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1371/2005 z dne 19. avgusta 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz Združenih držav Amerike in Rusije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 151/2003 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz določene zrnato usmerjene elektropločevine s poreklom iz Rusije (UL L 223, 27.8.2005, str. 1).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/110 z dne 26. januarja 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije ter o zaključku postopka za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 20, 27.1.2015, str. 6).

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

10

---

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 120/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 120/44

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/764

z dne 12. maja 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 78,9 |
| MA | 88,9 |
| MK | 106,3 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 85,8 |
| 0707 00 05 | AL | 33,3 |
| EG | 191,6 |
| TR | 107,0 |
| ZZ | 110,6 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 10 20 | EG | 52,0 |
| IL | 70,7 |
| MA | 51,9 |
| MO | 59,6 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | MA | 83,0 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 74,5 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 92,2 |
| CL | 117,0 |
| MK | 28,2 |
| NZ | 165,7 |
| US | 163,4 |
| ZA | 115,1 |
| ZZ | 111,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

78,9

MA

88,9

MK

106,3

TR

69,0

ZZ

85,8

0707 00 05

AL

33,3

EG

191,6

TR

107,0

ZZ

110,6

0709 93 10

MA

110,7

TR

116,2

ZZ

113,5

0805 10 20

EG

52,0

IL

70,7

MA

51,9

MO

59,6

ZA

60,1

ZZ

58,9

0805 50 10

MA

83,0

TR

66,0

ZZ

74,5

0808 10 80

AR

99,8

BR

92,2

CL

117,0

MK

28,2

NZ

165,7

US

163,4

ZA

115,1

ZZ

111,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 120/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 120/46

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/765

z dne 7. maja 2015

o stališču, ki se ga sprejme v imenu Evropske unije v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani, glede nadomestitve Protokola 3 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „proizvodi s poreklom“ in o načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se glede pravil o poreklu sklicuje na Regionalno konvencijo o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Protokol 3 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) zadeva opredelitev pojma „proizvodi s poreklom“ in načine upravnega sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3). |
| --- | --- |

(1)

Protokol 3 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) zadeva opredelitev pojma „proizvodi s poreklom“ in načine upravnega sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3).

| (2) | Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) predpisuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje v okviru ustreznih sporazumov, sklenjenih med pogodbenicami. |
| --- | --- |

(2)

Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) predpisuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje v okviru ustreznih sporazumov, sklenjenih med pogodbenicami.

| (3) | Unija in Kraljevina Danska za Ferske otoke sta podpisali Konvencijo 15. junija 2011. |
| --- | --- |

(3)

Unija in Kraljevina Danska za Ferske otoke sta podpisali Konvencijo 15. junija 2011.

| (4) | Unija in Kraljevina Danska za Ferske otoke sta deponirali svoje listine o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 9. septembra 2013. Zato je Konvencija v skladu s členom 10(3) Konvencije začela veljati za Unijo in Ferske otoke 1. maja 2012 oziroma 1. novembra 2013. |
| --- | --- |

(4)

Unija in Kraljevina Danska za Ferske otoke sta deponirali svoje listine o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 9. septembra 2013. Zato je Konvencija v skladu s členom 10(3) Konvencije začela veljati za Unijo in Ferske otoke 1. maja 2012 oziroma 1. novembra 2013.

| (5) | Člen 6 Konvencije določa, da vsaka pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se Konvencija dejansko uporablja. V ta namen bi moral Skupni odbor, ustanovljen s Sporazumom, sprejeti sklep o nadomestitvi Protokola 3 z novim protokolom, ki se glede pravil o poreklu sklicuje na Konvencijo. |
| --- | --- |

(5)

Člen 6 Konvencije določa, da vsaka pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se Konvencija dejansko uporablja. V ta namen bi moral Skupni odbor, ustanovljen s Sporazumom, sprejeti sklep o nadomestitvi Protokola 3 z novim protokolom, ki se glede pravil o poreklu sklicuje na Konvencijo.

| (6) | Stališče Unije v okviru Skupnega odbora bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(6)

Stališče Unije v okviru Skupnega odbora bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani, glede nadomestitve Protokola 3 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „proizvodi s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se glede pravil o poreklu sklicuje na Regionalno konvencijo o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora, priloženega temu sklepu.

Predstavniki Unije v Skupnem odboru se lahko sporazumejo o tehničnih spremembah osnutka sklepa Skupnega odbora brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 2

Sklep Skupnega odbora se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 7. maja 2015

Za Svet

Predsednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  UL L 53, 22.2.1997, str. 2.

1

(2)  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

2

---

OSNUTEK

SKLEP št. ... SKUPNEGA ODBORA EU/DANSKA-FERSKI OTOKI

z dne ...

o nadomestitvi Protokola 3 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani o opredelitvi pojma „proizvodi s poreklom“ in o načinih upravnega sodelovanja

SKUPNI ODBOR EU/DANSKA-FERSKI OTOKI JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (1) in zlasti člena 11 Sporazuma,

ob upoštevanju Protokola 3 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani o opredelitvi pojma „proizvodi s poreklom“ in o načinih upravnega sodelovanja,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 11 Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nanaša na Protokol 3 k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3), ki določa pravila o poreklu in predpisuje kumulacijo porekla med Evropsko unijo, Ferskimi otoki in drugimi pogodbenicami Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija). |
| --- | --- |

(1)

Člen 11 Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nanaša na Protokol 3 k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3), ki določa pravila o poreklu in predpisuje kumulacijo porekla med Evropsko unijo, Ferskimi otoki in drugimi pogodbenicami Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

| (2) | Člen 39 Protokola 3 določa, da se lahko Skupni odbor, ustanovljen s členom 31 Sporazuma, odloči, da spremeni določbe Protokola. |
| --- | --- |

(2)

Člen 39 Protokola 3 določa, da se lahko Skupni odbor, ustanovljen s členom 31 Sporazuma, odloči, da spremeni določbe Protokola.

| (3) | Konvencija je usmerjena k nadomestitvi protokolov o pravilih o poreklu, ki trenutno veljajo med državami pan-evro-mediteranskega območja, z enotnim pravnim aktom. |
| --- | --- |

(3)

Konvencija je usmerjena k nadomestitvi protokolov o pravilih o poreklu, ki trenutno veljajo med državami pan-evro-mediteranskega območja, z enotnim pravnim aktom.

| (4) | Evropska unija in Kraljevina Danska za Ferske otoke sta podpisali Konvencijo 15. junija 2011. |
| --- | --- |

(4)

Evropska unija in Kraljevina Danska za Ferske otoke sta podpisali Konvencijo 15. junija 2011.

| (5) | Evropska unija in Kraljevina Danska za Ferske otoke sta deponirali svoje listine o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 9. septembra 2013. Zato je Konvencija v skladu s členom 10(3) Konvencije začela veljati za Evropsko unijo ter Ferske otoke 1. maja 2012 oziroma 1. novembra 2013. |
| --- | --- |

(5)

Evropska unija in Kraljevina Danska za Ferske otoke sta deponirali svoje listine o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 9. septembra 2013. Zato je Konvencija v skladu s členom 10(3) Konvencije začela veljati za Evropsko unijo ter Ferske otoke 1. maja 2012 oziroma 1. novembra 2013.

| (6) | Protokol 3 bi bilo zato treba nadomestiti z novim protokolom, ki se sklicuje na Konvencijo – |
| --- | --- |

(6)

Protokol 3 bi bilo zato treba nadomestiti z novim protokolom, ki se sklicuje na Konvencijo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol 3 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani o opredelitvi pojma „proizvodi s poreklom“ in o načinih upravnega sodelovanja se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od ...

V ...,

Za Skupni odbor

Predsednik

---

(1)  UL L 53, 22.2.1997, str. 2.

1

(2)  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

2

PRILOGA

Protokol 3

o opredelitvi pojma „proizvodi s poreklom“ in o načinih upravnega sodelovanja

Člen 1

Veljavna pravila o poreklu

1.   Za namene izvajanja tega sporazuma se uporabljajo Dodatek I in ustrezne določbe Dodatka II k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

2.   Vsa sklicevanja na „ustrezni Sporazum“ v Dodatku I in v ustreznih določbah Dodatka II h Konvenciji se razumejo kot sklicevanja na ta sporazum.

Člen 2

Reševanje sporov

1.   Če pride so sporov v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32 Dodatka I h Konvenciji, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, odgovornimi za izvedbo navedenega preverjanja, se ti spori predložijo Skupnemu odboru.

2.   V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi države uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo te države.

Člen 3

Spremembe Protokola

Skupni odbor se lahko odloči, da bo spremenil določbe tega protokola.

Člen 4

Odstop od Konvencije

1.   Če Evropska unija ali Kraljevina Danska za Ferske otoke pisno obvesti depozitarja Konvencije o svoji nameri, da odstopa od Konvencije v skladu s členom 9 Konvencije, Evropska unija in Kraljevina Danska za Ferske otoke nemudoma začneta pogajanja glede pravil o poreklu za namene izvajanja tega sporazuma.

2.   Do začetka veljavnosti takih na novo izpogajanih pravil o poreklu se za ta sporazum še naprej uporabljajo pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je to primerno, iz ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji, ki se uporabljajo v trenutku odstopa. Vendar se od trenutka odstopa pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je to primerno, iz ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji, razumejo tako, da dopuščajo le dvostransko kumulacijo med Evropsko unijo in Ferskimi otoki.

Člen 5

Prehodne določbe – kumulacija

Ne glede na člen 16(5) in člen 21(3) Dodatka I h Konvenciji je lahko, kadar kumulacija vključuje le države Efte, Ferske otoke, Evropsko unijo, Turčijo in udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, dokazilo o poreklu potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava o poreklu.

---

(1)  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

1

---

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 120/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 120/50

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/766

z dne 12. maja 2015

o posodobitvi Priloge A k Monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Kneževino Monako

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Monetarnega sporazuma z dne 29. novembra 2011 med Evropsko unijo in Kneževino Monako (1) ter zlasti člena 11(3) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 11(2) Monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Monako (v nadaljnjem besedilu: Monetarni sporazum) določa, da mora Kneževina Monako uporabljati določbe, ki jih je sprejela Francoska republika za namen prenosa pravnih aktov Unije, povezanih z dejavnostjo kreditnih institucij in nadzorom slednjih ter s preprečevanjem sistemskih tveganj v plačilnih sistemih in sistemih poravnave in dostave vrednostnih papirjev iz Priloge A k Monetarnemu sporazumu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 11(2) Monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Monako (v nadaljnjem besedilu: Monetarni sporazum) določa, da mora Kneževina Monako uporabljati določbe, ki jih je sprejela Francoska republika za namen prenosa pravnih aktov Unije, povezanih z dejavnostjo kreditnih institucij in nadzorom slednjih ter s preprečevanjem sistemskih tveganj v plačilnih sistemih in sistemih poravnave in dostave vrednostnih papirjev iz Priloge A k Monetarnemu sporazumu.

| (2) | Komisija mora Prilogo A k Monetarnemu sporazumu spremeniti ob vsaki spremembi zadevnih besedil in vsakič, ko Unija sprejme novo besedilo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija mora Prilogo A k Monetarnemu sporazumu spremeniti ob vsaki spremembi zadevnih besedil in vsakič, ko Unija sprejme novo besedilo.

| (3) | V spremembi Priloge A k Monetarnemu sporazumu bi bilo treba upoštevati tudi pravne akte in pravila, ki so bili razveljavljeni. |
| --- | --- |

(3)

V spremembi Priloge A k Monetarnemu sporazumu bi bilo treba upoštevati tudi pravne akte in pravila, ki so bili razveljavljeni.

| (4) | Upoštevat bi bilo treba pravne akte, ki jih je Evropska unija sprejela do 31. julija 2014. |
| --- | --- |

(4)

Upoštevat bi bilo treba pravne akte, ki jih je Evropska unija sprejela do 31. julija 2014.

| (5) | Prilogo A k Monetarnemu sporazumu bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Prilogo A k Monetarnemu sporazumu bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga A k Monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Kneževino Monako se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 12. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL C 310, 13.10.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

„PRILOGA A

| | Bančna in finančna zakonodaja |
| --- | --- |
| 1. | Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1) |
| | spremenjena z naslednjimi akti: |
| 2. | Direktiva 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spremembah direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij (UL L 283, 27.10.2001, str. 28) |
| 3. | Direktiva 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o spremembah direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (UL L 178, 17.7.2003, str. 16) |
| 4. | Direktiva 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, 83/349/EGS o konsolidiranih računovodskih izkazih, 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ter 91/674/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 224, 16.8.2006, str. 1) |
| 5. | Direktiva Sveta 89/117/EGS z dne 13. februarja 1989 o obveznostih podružnic, ustanovljenih v državi članici, ki pripadajo kreditnim in finančnim institucijam, s sedežem zunaj te države članice, glede objave letnih računovodskih izkazov (UL L 44, 16.2.1989, str. 40) |
| 6. | Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45) |
| | spremenjena z naslednjimi akti: |
| 7. | Direktiva 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil (UL L 146, 10.6.2009, str. 37) |
| 8. | Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120) |
| 9. | Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1) |
| 10. | Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1) |
| 11. | Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (UL L 125, 5.5.2001, str. 15) |
| | spremenjena z naslednjim aktom: |
| 12. | Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190) |
| 13. | Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43) |
| | spremenjena z naslednjima aktoma: |
| 14. | Direktiva 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil (UL L 146, 10.6.2009, str. 37) |
| 15. | Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190) |
| 16. | Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1) |
| | spremenjena z naslednjimi akti: |
| 17. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/1/ES z dne 9. marca 2005 o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 92/49/EGS in 93/6/EGS ter direktiv 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES in 2002/87/ES za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (UL L 79, 24.3.2005, str. 9) |
| 18. | Direktiva 2008/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembah Direktive 2002/87/ES o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 81, 20.3.2008, str. 40) |
| 19. | Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120) |
| 20. | Direktiva 2011/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembah direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu (UL L 326, 8.12.2011, str. 113) |
| 21. | Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338), razen naslova V Direktive 2013/36/EU |
| 22. | Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS, razen členov 15, 31 in 33 poglavja II (UL L 145, 30.4.2004, str. 1) |
| | spremenjena z naslednjimi akti: |
| 23. | Direktiva 2006/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o spremembi Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov (UL L 114, 27.4.2006, str. 60) |
| 24. | Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o spremembah Direktive Sveta 92/49/EGS in direktiv 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES in 2006/48/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju (UL L 247, 21.9.2007, str. 1) |
| 25. | Direktiva 2008/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembah Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 76, 19.3.2008, str. 33) |
| 26. | Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120) |
| | dopolnjena in izvajana z naslednjima aktoma: |
| 27. | Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (UL L 241, 2.9.2006, str. 1) |
| 28. | Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 241, 2.9.2006, str. 26) |
| 29. | Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 97/5/ES (UL L 319, 5.12.2007, str. 1) |
| | spremenjena z naslednjim aktom: |
| 30. | Direktiva 2009/111/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi direktiv 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2007/64/ES glede bank, ki so odvisne od centralnih institucij, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (UL L 302, 17.11.2009, str. 97) |
| 31. | Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7) |
| 32. | Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12) |
| | spremenjena z naslednjimi akti: |
| 33. | Uredba (EU) št. 1022/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), kar zadeva prenos posebnih nalog na Evropsko centralno banko na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (UL L 287, 29.10.2013, str. 5) |
| 34. | Direktiva 2014/17/ЕU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 60, 28.2.2014, str. 34) |
| 35. | Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190) |
| 36. | Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1) |
| | spremenjena z naslednjimi akti: |
| 37. | Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1) |
| 38. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1002/2013 z dne 12. julija 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi s seznamom izvzetih subjektov (UL L 279, 19.10.2013, str. 2) |
| 39. | Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190) |
| | dopolnjena in izvajana z naslednjimi akti: |
| 40. | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1247/2012 z dne 19. decembra 2012 o izvedbenih tehničnih standardih glede oblike in pogostosti poročanja o trgovanju repozitorijem sklenjenih poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 352, 21.12.2012, str. 20) |
| 41. | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1248/2012 z dne 19. decembra 2012 o izvedbenih tehničnih standardih glede oblike vlog za registracijo repozitorijev sklenjenih poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 352, 21.12.2012, str. 30) |
| 42. | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1249/2012 z dne 19. decembra 2012 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike evidenc, ki jih morajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov hraniti centralne nasprotne stranke (UL L 352, 21.12.2012, str. 32) |
| 43. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 876/2013 z dne 28. maja 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o kolegijih za centralne nasprotne stranke (UL L 244, 13.9.2013, str. 19) |
| 44. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1003/2013 z dne 12. julija 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pristojbinami, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračunava repozitorijem sklenjenih poslov (UL L 279, 19.10.2013, str. 4) |
| 45. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 148/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov o minimalnih podatkih, o katerih je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov (UL L 52, 23.2.2013, str. 1) |
| 46. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS (UL L 52, 23.2.2013, str. 11) |
| 47. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 150/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov, kar zadeva regulativne tehnične standarde, ki določajo podrobnosti vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov (UL L 52, 23.2.2013, str. 25) |
| 48. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 151/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podatke, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov javno objaviti in predložiti, ter operativne standarde za zbiranje, primerjavo in dostop do podatkov (UL L 52, 23.2.2013, str. 33) |
| 49. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 152/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 37) |
| 50. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 41) |
| 51. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 285/2014 z dne 13. februarja 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi z neposrednim, znatnim in predvidljivim učinkom pogodb v Uniji ter preprečitvijo izogibanja predpisom in obveznostim (UL L 85, 21.3.2014, str. 1) |
| 52. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 667/2014 z dne 13. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkovnimi pravili glede kazni, ki jih repozitorijem sklenjenih poslov naloži Evropski organ za vrednostne papirje in trge, vključno s pravili glede pravice do obrambe in začasnimi določbami (UL L 179, 19.6.2014, str. 31) |
| 53. | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 484/2014 z dne 12. maja 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede hipotetičnega kapitala centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 138, 13.5.2014, str. 57) |
| 54. | Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1) |
| | dopolnjena in izvajana z naslednjimi akti: |
| 55. | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1423/2013 z dne 20. decembra 2013 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede zahtev po razkritju o kapitalu za institucije v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 355, 31.12.2013, str. 60) |
| 56. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 183/2014 z dne 20. decembra 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja glede regulativnih tehničnih standardov za določitev izračuna posebnih in splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja (UL L 57, 27.2.2014, str. 3) |
| 57. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 241/2014 z dne 7. januarja 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za institucije (UL L 74, 14.3.2014, str. 8) |
| 58. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 342/2014 z dne 21. januarja 2014 o dopolnitvi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za uporabo metod za izračun kapitalskih zahtev za finančne konglomerate (UL L 100, 3.4.2014, str. 1) |
| 59. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 523/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za opredelitev, kaj predstavlja tesno vez med vrednostjo kritih obveznic institucije in vrednostjo njenih sredstev (UL L 148, 20.5.2014, str. 4) |
| 60. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 525/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za opredelitev trga (UL L 148, 20.5.2014, str. 15) |
| 61. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 526/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev približka razmika in omejenega števila manjših portfeljev za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja (UL L 148, 20.5.2014, str. 17) |
| 62. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 528/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ne-delta tveganja, povezana z opcijami, pri standardiziranem pristopu za tržna tveganja (UL L 148, 20.5.2014, str. 29) |
| 63. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 529/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ocenjevanje pomembnosti razširitev in sprememb pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen in naprednega pristopa za merjenje (UL L 148, 20.5.2014, str. 36) |
| 64. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 625/2014 z dne 13. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo zahteve za institucije v vlogah investitorja, sponzorja, prvotnega kreditodajalca in originatorja v zvezi z izpostavljenostmi prenesenemu kreditnemu tveganju (UL L 174, 13.6.2014, str. 16) |
| 65. | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1) |
| 66. | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 602/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za okrepitev zbližanja nadzorniških praks v zvezi z izvajanjem dodatnih uteži tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 166, 5.6.2014, str. 22) |
| 67. | Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338), razen naslova V Direktive 2013/36/EU |
| | spremenjena z naslednjima aktoma: |
| 68. | Direktiva 2014/17/ЕU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 60, 28.2.2014, str. 34) |
| 69. | Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190) |
| | dopolnjena in izvajana z naslednjimi akti: |
| 70. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 604/2014 z dne 4. marca 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij (UL L 167, 6.6.2014, str. 30) |
| 71. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 527/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Direktive (EU) št. 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki opredeljujejo vrste instrumentov, ki ustrezno odražajo kreditno kvaliteto institucije v okviru rednega poslovanja in so primerni, da se uporabljajo za namene variabilnih prejemkov (UL L 148, 20.5.2014, str. 21) |
| 72. | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 530/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki dodatno opredeljujejo pomembne izpostavljenosti in pragove za notranje pristope k posebnemu tveganju v trgovalni knjigi (UL L 148, 20.5.2014, str. 50) |
| 73. | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 650/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike, strukture, seznama vsebine in datuma letne objave informacij, ki jih morajo razkriti pristojni organi v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 185, 25.6.2014, str. 1) |
| 74. | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 710/2014 z dne 23. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s pogoji uporabe postopka skupnega odločanja o bonitetnih zahtevah za posamezne institucije v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 27.6.2014, str. 19) |
| 75. | Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149) |
| 76. | Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU ter uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190)“ |

Bančna in finančna zakonodaja

1.

Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1)

spremenjena z naslednjimi akti:

2.

Direktiva 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spremembah direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij (UL L 283, 27.10.2001, str. 28)

3.

Direktiva 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o spremembah direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (UL L 178, 17.7.2003, str. 16)

4.

Direktiva 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, 83/349/EGS o konsolidiranih računovodskih izkazih, 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ter 91/674/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 224, 16.8.2006, str. 1)

5.

Direktiva Sveta 89/117/EGS z dne 13. februarja 1989 o obveznostih podružnic, ustanovljenih v državi članici, ki pripadajo kreditnim in finančnim institucijam, s sedežem zunaj te države članice, glede objave letnih računovodskih izkazov (UL L 44, 16.2.1989, str. 40)

6.

Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45)

spremenjena z naslednjimi akti:

7.

Direktiva 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil (UL L 146, 10.6.2009, str. 37)

8.

Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120)

9.

Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1)

10.

Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1)

11.

Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (UL L 125, 5.5.2001, str. 15)

spremenjena z naslednjim aktom:

12.

Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190)

13.

Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43)

spremenjena z naslednjima aktoma:

14.

Direktiva 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil (UL L 146, 10.6.2009, str. 37)

15.

Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190)

16.

Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1)

spremenjena z naslednjimi akti:

17.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/1/ES z dne 9. marca 2005 o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 92/49/EGS in 93/6/EGS ter direktiv 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES in 2002/87/ES za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (UL L 79, 24.3.2005, str. 9)

18.

Direktiva 2008/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembah Direktive 2002/87/ES o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 81, 20.3.2008, str. 40)

19.

Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120)

20.

Direktiva 2011/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembah direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu (UL L 326, 8.12.2011, str. 113)

21.

Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338), razen naslova V Direktive 2013/36/EU

22.

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS, razen členov 15, 31 in 33 poglavja II (UL L 145, 30.4.2004, str. 1)

spremenjena z naslednjimi akti:

23.

Direktiva 2006/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o spremembi Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov (UL L 114, 27.4.2006, str. 60)

24.

Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o spremembah Direktive Sveta 92/49/EGS in direktiv 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES in 2006/48/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju (UL L 247, 21.9.2007, str. 1)

25.

Direktiva 2008/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembah Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 76, 19.3.2008, str. 33)

26.

Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120)

dopolnjena in izvajana z naslednjima aktoma:

27.

Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (UL L 241, 2.9.2006, str. 1)

28.

Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 241, 2.9.2006, str. 26)

29.

Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 97/5/ES (UL L 319, 5.12.2007, str. 1)

spremenjena z naslednjim aktom:

30.

Direktiva 2009/111/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi direktiv 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2007/64/ES glede bank, ki so odvisne od centralnih institucij, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (UL L 302, 17.11.2009, str. 97)

31.

Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7)

32.

Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12)

spremenjena z naslednjimi akti:

33.

Uredba (EU) št. 1022/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), kar zadeva prenos posebnih nalog na Evropsko centralno banko na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (UL L 287, 29.10.2013, str. 5)

34.

Direktiva 2014/17/ЕU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 60, 28.2.2014, str. 34)

35.

Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190)

36.

Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1)

spremenjena z naslednjimi akti:

37.

Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1)

38.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1002/2013 z dne 12. julija 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi s seznamom izvzetih subjektov (UL L 279, 19.10.2013, str. 2)

39.

Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190)

dopolnjena in izvajana z naslednjimi akti:

40.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1247/2012 z dne 19. decembra 2012 o izvedbenih tehničnih standardih glede oblike in pogostosti poročanja o trgovanju repozitorijem sklenjenih poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 352, 21.12.2012, str. 20)

41.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1248/2012 z dne 19. decembra 2012 o izvedbenih tehničnih standardih glede oblike vlog za registracijo repozitorijev sklenjenih poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 352, 21.12.2012, str. 30)

42.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1249/2012 z dne 19. decembra 2012 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike evidenc, ki jih morajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov hraniti centralne nasprotne stranke (UL L 352, 21.12.2012, str. 32)

43.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 876/2013 z dne 28. maja 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o kolegijih za centralne nasprotne stranke (UL L 244, 13.9.2013, str. 19)

44.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1003/2013 z dne 12. julija 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pristojbinami, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračunava repozitorijem sklenjenih poslov (UL L 279, 19.10.2013, str. 4)

45.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 148/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov o minimalnih podatkih, o katerih je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov (UL L 52, 23.2.2013, str. 1)

46.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS (UL L 52, 23.2.2013, str. 11)

47.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 150/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov, kar zadeva regulativne tehnične standarde, ki določajo podrobnosti vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov (UL L 52, 23.2.2013, str. 25)

48.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 151/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podatke, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov javno objaviti in predložiti, ter operativne standarde za zbiranje, primerjavo in dostop do podatkov (UL L 52, 23.2.2013, str. 33)

49.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 152/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 37)

50.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 41)

51.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 285/2014 z dne 13. februarja 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi z neposrednim, znatnim in predvidljivim učinkom pogodb v Uniji ter preprečitvijo izogibanja predpisom in obveznostim (UL L 85, 21.3.2014, str. 1)

52.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 667/2014 z dne 13. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkovnimi pravili glede kazni, ki jih repozitorijem sklenjenih poslov naloži Evropski organ za vrednostne papirje in trge, vključno s pravili glede pravice do obrambe in začasnimi določbami (UL L 179, 19.6.2014, str. 31)

53.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 484/2014 z dne 12. maja 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede hipotetičnega kapitala centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 138, 13.5.2014, str. 57)

54.

Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1)

dopolnjena in izvajana z naslednjimi akti:

55.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1423/2013 z dne 20. decembra 2013 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede zahtev po razkritju o kapitalu za institucije v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 355, 31.12.2013, str. 60)

56.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 183/2014 z dne 20. decembra 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja glede regulativnih tehničnih standardov za določitev izračuna posebnih in splošnih popravkov zaradi kreditnega tveganja (UL L 57, 27.2.2014, str. 3)

57.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 241/2014 z dne 7. januarja 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za institucije (UL L 74, 14.3.2014, str. 8)

58.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 342/2014 z dne 21. januarja 2014 o dopolnitvi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za uporabo metod za izračun kapitalskih zahtev za finančne konglomerate (UL L 100, 3.4.2014, str. 1)

59.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 523/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za opredelitev, kaj predstavlja tesno vez med vrednostjo kritih obveznic institucije in vrednostjo njenih sredstev (UL L 148, 20.5.2014, str. 4)

60.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 525/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za opredelitev trga (UL L 148, 20.5.2014, str. 15)

61.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 526/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev približka razmika in omejenega števila manjših portfeljev za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja (UL L 148, 20.5.2014, str. 17)

62.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 528/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ne-delta tveganja, povezana z opcijami, pri standardiziranem pristopu za tržna tveganja (UL L 148, 20.5.2014, str. 29)

63.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 529/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ocenjevanje pomembnosti razširitev in sprememb pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen in naprednega pristopa za merjenje (UL L 148, 20.5.2014, str. 36)

64.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 625/2014 z dne 13. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo zahteve za institucije v vlogah investitorja, sponzorja, prvotnega kreditodajalca in originatorja v zvezi z izpostavljenostmi prenesenemu kreditnemu tveganju (UL L 174, 13.6.2014, str. 16)

65.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1)

66.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 602/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za okrepitev zbližanja nadzorniških praks v zvezi z izvajanjem dodatnih uteži tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 166, 5.6.2014, str. 22)

67.

Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338), razen naslova V Direktive 2013/36/EU

spremenjena z naslednjima aktoma:

68.

Direktiva 2014/17/ЕU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 60, 28.2.2014, str. 34)

69.

Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190)

dopolnjena in izvajana z naslednjimi akti:

70.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 604/2014 z dne 4. marca 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij (UL L 167, 6.6.2014, str. 30)

71.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 527/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Direktive (EU) št. 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki opredeljujejo vrste instrumentov, ki ustrezno odražajo kreditno kvaliteto institucije v okviru rednega poslovanja in so primerni, da se uporabljajo za namene variabilnih prejemkov (UL L 148, 20.5.2014, str. 21)

72.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 530/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki dodatno opredeljujejo pomembne izpostavljenosti in pragove za notranje pristope k posebnemu tveganju v trgovalni knjigi (UL L 148, 20.5.2014, str. 50)

73.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 650/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike, strukture, seznama vsebine in datuma letne objave informacij, ki jih morajo razkriti pristojni organi v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 185, 25.6.2014, str. 1)

74.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 710/2014 z dne 23. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s pogoji uporabe postopka skupnega odločanja o bonitetnih zahtevah za posamezne institucije v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 27.6.2014, str. 19)

75.

Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149)

76.

Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU ter uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190)“

---

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 120/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 120/58

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/767

z dne 12. maja 2015

o spremembi priloge k monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju monetarnega sporazuma z dne 17. decembra 2009 med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo (1) ter zlasti člena 8(3) sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8(1) monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo (v nadaljnjem besedilu: monetarni sporazum) določa, da mora Vatikanska mestna država izvajati pravne akte in pravila Unije na področju eurobankovcev in eurokovancev, preprečevanja pranja denarja, goljufij in ponarejanja gotovine in negotovinskih plačilnih sredstev; medalj in žetonov ter zahtev statističnega poročanja. Ti akti in pravila so navedeni v prilogi k monetarnemu sporazumu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8(1) monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo (v nadaljnjem besedilu: monetarni sporazum) določa, da mora Vatikanska mestna država izvajati pravne akte in pravila Unije na področju eurobankovcev in eurokovancev, preprečevanja pranja denarja, goljufij in ponarejanja gotovine in negotovinskih plačilnih sredstev; medalj in žetonov ter zahtev statističnega poročanja. Ti akti in pravila so navedeni v prilogi k monetarnemu sporazumu.

| (2) | Komisija mora prilogo k monetarnemu sporazumu spremeniti vsako leto, da bi upoštevala nove relevantne pravne akte in pravila Unije ter spremembe obstoječih. |
| --- | --- |

(2)

Komisija mora prilogo k monetarnemu sporazumu spremeniti vsako leto, da bi upoštevala nove relevantne pravne akte in pravila Unije ter spremembe obstoječih.

| (3) | V spremembi priloge k monetarnemu sporazumu bi bilo treba upoštevati tudi pravne akte in pravila, ki so bili razveljavljeni. |
| --- | --- |

(3)

V spremembi priloge k monetarnemu sporazumu bi bilo treba upoštevati tudi pravne akte in pravila, ki so bili razveljavljeni.

| (4) | Prilogo k monetarnemu sporazumu bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Prilogo k monetarnemu sporazumu bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo se nadomesti z besedilom v prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 12. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL C 28, 4.2.2010, str. 13.

1

---

PRILOGA

„PRILOGA

| | Pravne določbe, ki jih je treba izvesti | Rok za izvajanje |
| --- | --- | --- |
| Preprečevanje pranja denarja |
| 1 | Direktiva 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).
  Spremenjena z: | 31. december 2010 |
| 2 | Direktivo 2008/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembah Direktive 2005/60/ES o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 76, 19.3.2008, str. 46).
  Dopolnjena z: |
| 3 | Okvirnim sklepom Sveta 2001/500/PNZ z dne 26. junija 2001 o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi pripomočkov za kazniva dejanja in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (UL L 182, 5.7.2001, str. 1). |
| 4 | Uredbo (ES) št. 1889/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje (UL L 309, 25.11.2005, str. 9). |
| 5 | Direktivo Komisije 2006/70/ES z dne 1. avgusta 2006 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede opredelitve politično izpostavljene osebe in tehničnih meril za postopke poenostavljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke ter izjeme na podlagi finančne dejavnosti, ki poteka zgolj občasno ali v omejenem obsegu (UL L 214, 4.8.2006, str. 29). |
| 6 | Uredbo (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (UL L 345, 8.12.2006, str. 1). |
| 7 | Direktiva 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (UL L 127, 29.4.2014, str. 39). | 31. december 2016 (2) |
| Preprečevanje goljufij in ponarejanja |
| 8 | Okvirni sklep Sveta 2001/413/PNZ z dne 28. maja 2001 o boju proti goljufiji in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi (UL L 149, 2.6.2001, str. 1). | 31. december 2010 |
| 9 | Uredba Sveta (ES) št. 1338/2001 z dne 28. junija 2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem (UL L 181, 4.7.2001, str. 6).
  Spremenjena z: | 31. december 2010 |
| 10 | Uredbo Sveta (ES) št. 44/2009 z dne 18. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1338/2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem, (UL L 17, 22.1.2009, str. 1). |
| 11 | Uredba Sveta (ES) št. 2182/2004 z dne 6. decembra 2004 o medaljah in žetonih, podobnih eurokovancem (UL L 373, 21.12.2004, str. 1).
  Spremenjena z: | 31. december 2010 |
| 12 | Uredbo Sveta (ES) št. 46/2009 z dne 18. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 2182/2004 o medaljah in žetonih, podobnih eurokovancem (UL L 17, 22.1.2009, str. 5). |
| 13 | Direktiva 2014/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o kazenskopravni zaščiti eura in drugih valut pred ponarejanjem ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ (UL L 151, 21.5.2014, str. 1). | 31. december 2016 (2) |
| Pravila glede eurobankovcev in eurokovancev |
| 14 | Sklepi Sveta z dne 23. novembra 1998 in 5. novembra 2002 o zbirateljskih kovancih | 31. december 2010 |
| 15 | Sklepi Sveta z dne 10. maja 1999 o kakovostnem upravljanju sistema eurokovancev | 31. december 2010 |
| 16 | Sporočilo Komisije 2001/C 318/03 z dne 22. oktobra 2001 o zaščiti avtorskih pravic za motive na skupni strani eurokovancev (C(2001) 600 final) (UL C 318, 13.11.2001, str. 3). | 31. december 2010 |
| 17 | Smernica Evropske centralne banke ECB/2003/5 z dne 20. marca 2003 o uporabi ukrepov proti neskladnim reprodukcijam evro bankovcev ter o zamenjavi in jemanju evro bankovcev iz obtoka (UL L 78, 25.3.2003, str. 20).
  Spremenjena z: | 31. december 2010 |
| 18 | Smernico Evropske centralne banke ECB/2013/11 z dne 19. aprila 2013 o spremembi Smernice ECB/2003/5 o uporabi ukrepov proti neskladnim reprodukcijam eurobankovcev ter o zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (UL L 118, 30.4.2013, str. 43). | 31. december 2014 (1) |
| 19 | Sklep Evropske centralne banke ECB/2010/14 z dne 16. septembra 2010 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (UL L 267, 9.10.2010, str. 1).
  Spremenjen s: | 31. december 2012 |
| 20 | Sklepom ECB/2012/19 Evropske centralne banke z dne 7. septembra 2012 o spremembi Sklepa ECB/2010/14 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (UL L 253, 20.9.2012, str. 19). | 31. december 2013 (1) |
| 21 | Uredba (EU) št. 1210/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok (UL L 339, 22.12.2010, str. 1). | 31. december 2012 |
| 22 | Uredba (EU) št. 651/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izdaji eurokovancev (UL L 201, 27.7.2012, str. 135). | 31. december 2013 (1) |
| 23 | Sklep ECB/2013/10 Evropske centralne banke z dne 19. aprila 2013 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (UL L 118, 30.4.2013, str. 37). | 31. december 2014 (1) |
| 24 | Uredba Sveta (EU) št. 729/2014 z dne 24. junija 2014 o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (UL L 194, 2.7.2014, str. 1). | 31. december 2013 (2) |

Pravne določbe, ki jih je treba izvesti

Rok za izvajanje

Preprečevanje pranja denarja

1

Direktiva 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).

Spremenjena z:

31. december 2010

2

Direktivo 2008/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembah Direktive 2005/60/ES o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 76, 19.3.2008, str. 46).

Dopolnjena z:

3

Okvirnim sklepom Sveta 2001/500/PNZ z dne 26. junija 2001 o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi pripomočkov za kazniva dejanja in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (UL L 182, 5.7.2001, str. 1).

4

Uredbo (ES) št. 1889/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje (UL L 309, 25.11.2005, str. 9).

5

Direktivo Komisije 2006/70/ES z dne 1. avgusta 2006 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede opredelitve politično izpostavljene osebe in tehničnih meril za postopke poenostavljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke ter izjeme na podlagi finančne dejavnosti, ki poteka zgolj občasno ali v omejenem obsegu (UL L 214, 4.8.2006, str. 29).

6

Uredbo (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (UL L 345, 8.12.2006, str. 1).

7

Direktiva 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (UL L 127, 29.4.2014, str. 39).

31. december 2016 (2)

Preprečevanje goljufij in ponarejanja

8

Okvirni sklep Sveta 2001/413/PNZ z dne 28. maja 2001 o boju proti goljufiji in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi (UL L 149, 2.6.2001, str. 1).

31. december 2010

9

Uredba Sveta (ES) št. 1338/2001 z dne 28. junija 2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem (UL L 181, 4.7.2001, str. 6).

Spremenjena z:

31. december 2010

10

Uredbo Sveta (ES) št. 44/2009 z dne 18. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1338/2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem, (UL L 17, 22.1.2009, str. 1).

11

Uredba Sveta (ES) št. 2182/2004 z dne 6. decembra 2004 o medaljah in žetonih, podobnih eurokovancem (UL L 373, 21.12.2004, str. 1).

Spremenjena z:

31. december 2010

12

Uredbo Sveta (ES) št. 46/2009 z dne 18. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 2182/2004 o medaljah in žetonih, podobnih eurokovancem (UL L 17, 22.1.2009, str. 5).

13

Direktiva 2014/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o kazenskopravni zaščiti eura in drugih valut pred ponarejanjem ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ (UL L 151, 21.5.2014, str. 1).

31. december 2016 (2)

Pravila glede eurobankovcev in eurokovancev

14

Sklepi Sveta z dne 23. novembra 1998 in 5. novembra 2002 o zbirateljskih kovancih

31. december 2010

15

Sklepi Sveta z dne 10. maja 1999 o kakovostnem upravljanju sistema eurokovancev

31. december 2010

16

Sporočilo Komisije 2001/C 318/03 z dne 22. oktobra 2001 o zaščiti avtorskih pravic za motive na skupni strani eurokovancev (C(2001) 600 final) (UL C 318, 13.11.2001, str. 3).

31. december 2010

17

Smernica Evropske centralne banke ECB/2003/5 z dne 20. marca 2003 o uporabi ukrepov proti neskladnim reprodukcijam evro bankovcev ter o zamenjavi in jemanju evro bankovcev iz obtoka (UL L 78, 25.3.2003, str. 20).

Spremenjena z:

31. december 2010

18

Smernico Evropske centralne banke ECB/2013/11 z dne 19. aprila 2013 o spremembi Smernice ECB/2003/5 o uporabi ukrepov proti neskladnim reprodukcijam eurobankovcev ter o zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (UL L 118, 30.4.2013, str. 43).

31. december 2014 (1)

19

Sklep Evropske centralne banke ECB/2010/14 z dne 16. septembra 2010 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (UL L 267, 9.10.2010, str. 1).

Spremenjen s:

31. december 2012

20

Sklepom ECB/2012/19 Evropske centralne banke z dne 7. septembra 2012 o spremembi Sklepa ECB/2010/14 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (UL L 253, 20.9.2012, str. 19).

31. december 2013 (1)

21

Uredba (EU) št. 1210/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok (UL L 339, 22.12.2010, str. 1).

31. december 2012

22

Uredba (EU) št. 651/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izdaji eurokovancev (UL L 201, 27.7.2012, str. 135).

31. december 2013 (1)

23

Sklep ECB/2013/10 Evropske centralne banke z dne 19. aprila 2013 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (UL L 118, 30.4.2013, str. 37).

31. december 2014 (1)

24

Uredba Sveta (EU) št. 729/2014 z dne 24. junija 2014 o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (UL L 194, 2.7.2014, str. 1).

31. december 2013 (2)

Oddelek priloge k monetarnemu sporazumu v skladu z ad hoc ureditvijo skupnega odbora na zahtevo Svetega sedeža in Vatikanske mestne države o vključitvi zadevnih pravil, ki veljajo za subjekte, ki opravljajo finančne dejavnosti na profesionalni podlagi

| | Ustrezni deli naslednjih pravnih instrumentov | Rok za izvajanje |
| --- | --- | --- |
| 25 | Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij (UL L 283, 27.10.2001, str. 28), Direktivo 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (UL L 178, 17.7.2003, str. 16) in Direktivo 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, 83/349/EGS o konsolidiranih računovodskih izkazih, 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ter 91/674/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 224, 16.8.2006, str. 1). | 31. december 2016 (2) |
| 26 | Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338). | 31. december 2017 (2) |
| 27 | Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1). | 31. december 2017 (2) |
| Zakonodaja o zbiranju statističnih podatkov |
| 28 | Smernica Evropske centralne banke ECB/2013/24 z dne 25. julija 2013 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju četrtletnih finančnih računov (UL L 2, 7.1.2014, str. 34). | 31. december 2016 (2) |
| 29 | Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1). | 31. december 2016 (2) |
| 30 | Uredba (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o statistiki obrestnih mer, ki jih uporabljajo denarne finančne institucije (ECB/2013/34) (UL L 297, 7.11.2013, str. 51). | 31. december 2016 (2) |
| 31 | Smernica Evropske centralne banke ECB/2014/15 z dne 4. aprila 2014 o denarni in finančni statistiki (UL L 340, 26.11.2014, str. 1). | 31. december 2016 (2) |

Ustrezni deli naslednjih pravnih instrumentov

Rok za izvajanje

25

Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij (UL L 283, 27.10.2001, str. 28), Direktivo 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (UL L 178, 17.7.2003, str. 16) in Direktivo 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, 83/349/EGS o konsolidiranih računovodskih izkazih, 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ter 91/674/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 224, 16.8.2006, str. 1).

31. december 2016 (2)

26

Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

31. december 2017 (2)

27

Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

31. december 2017 (2)

Zakonodaja o zbiranju statističnih podatkov

28

Smernica Evropske centralne banke ECB/2013/24 z dne 25. julija 2013 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju četrtletnih finančnih računov (UL L 2, 7.1.2014, str. 34).

31. december 2016 (2)

29

Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

31. december 2016 (2)

30

Uredba (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o statistiki obrestnih mer, ki jih uporabljajo denarne finančne institucije (ECB/2013/34) (UL L 297, 7.11.2013, str. 51).

31. december 2016 (2)

31

Smernica Evropske centralne banke ECB/2014/15 z dne 4. aprila 2014 o denarni in finančni statistiki (UL L 340, 26.11.2014, str. 1).

31. december 2016 (2)

---

(1)  Ti roki so bili dogovorjeni v skupnem odboru iz leta 2013.

1

(2)  Ti roki so bili dogovorjeni v skupnem odboru iz leta 2014.“

2

---