# Uradni list L 58/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 58 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 594. marec 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 58

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 594. marec 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2016/300 z dne 29. februarja 2016 o določitvi prejemkov nosilcev visokih javnih funkcij EU | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/301 z dne 30. novembra 2015 o dopolnitvi Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za odobritev in objavo prospekta in razširjanje oglasov ter o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 (
  1
  ) | 13 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/302 z dne 25. februarja 2016 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 21 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/303 z dne 1. marca 2016 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pane Toscano (ZOP)) | 24 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/304 z dne 2. marca 2016 o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTP)) | 28 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/305 z dne 3. marca 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi gentamicin (
  1
  ) | 35 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/306 z dne 3. marca 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1283/2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 | 38 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/307 z dne 3. marca 2016 o dvestotriinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida | 45 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/308 z dne 3. marca 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 48 |
| | | SKLEPI |
| | * | Delegirani sklep Komisije (EU) 2016/309 z dne 26. novembra 2015 o enakovrednosti veljavnega nadzornega režima za zavarovalnice in pozavarovalnice na Bermudih z režimom iz Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2015/2290 | 50 |
| | * | Delegirani sklep Komisije (EU) 2016/310 z dne 26. novembra 2015 o enakovrednosti veljavnega režima solventnosti za zavarovalnice in pozavarovalnice na Japonskem z režimom iz Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 55 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2016/300 z dne 29. februarja 2016 o določitvi prejemkov nosilcev visokih javnih funkcij EU

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/301 z dne 30. novembra 2015 o dopolnitvi Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za odobritev in objavo prospekta in razširjanje oglasov ter o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 (
  1
  )

1

13

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/302 z dne 25. februarja 2016 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

21

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/303 z dne 1. marca 2016 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pane Toscano (ZOP))

24

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/304 z dne 2. marca 2016 o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTP))

28

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/305 z dne 3. marca 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi gentamicin (
  1
  )

1

35

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/306 z dne 3. marca 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1283/2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

38

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/307 z dne 3. marca 2016 o dvestotriinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

45

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/308 z dne 3. marca 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

48

SKLEPI

*

Delegirani sklep Komisije (EU) 2016/309 z dne 26. novembra 2015 o enakovrednosti veljavnega nadzornega režima za zavarovalnice in pozavarovalnice na Bermudih z režimom iz Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2015/2290

50

*

Delegirani sklep Komisije (EU) 2016/310 z dne 26. novembra 2015 o enakovrednosti veljavnega režima solventnosti za zavarovalnice in pozavarovalnice na Japonskem z režimom iz Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/1

---

UREDBA SVETA (EU) 2016/300

z dne 29. februarja 2016

o določitvi prejemkov nosilcev visokih javnih funkcij EU

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 243 in člena 286(7) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet določi plače, dodatke in nadomestila ter pokojnine nosilcev visokih javnih funkcij EU (v nadaljnjem besedilu: nosilci javnih funkcij), med drugim predsednika Evropskega sveta (1), predsednika in članov Komisije (2), visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (3), predsednikov, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnih tajnikov Sodišča Evropske unije (4), predsednika in članov Evropskega računskega sodišča (5) ter generalnega sekretarja Sveta (6); določi tudi vsa druga izplačila, nadomeščajo osebne prejemke. |
| --- | --- |

(1)

Svet določi plače, dodatke in nadomestila ter pokojnine nosilcev visokih javnih funkcij EU (v nadaljnjem besedilu: nosilci javnih funkcij), med drugim predsednika Evropskega sveta (1), predsednika in članov Komisije (2), visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (3), predsednikov, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnih tajnikov Sodišča Evropske unije (4), predsednika in članov Evropskega računskega sodišča (5) ter generalnega sekretarja Sveta (6); določi tudi vsa druga izplačila, nadomeščajo osebne prejemke.

| (2) | Primerno je, da plače in drugi prejemki nosilcev javnih funkcij ustrezajo njihovim visokim položajem, zato se lahko te plače in drugi prejemki razlikujejo od tistih, določenih v Kadrovskih predpisih za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi). |
| --- | --- |

(2)

Primerno je, da plače in drugi prejemki nosilcev javnih funkcij ustrezajo njihovim visokim položajem, zato se lahko te plače in drugi prejemki razlikujejo od tistih, določenih v Kadrovskih predpisih za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi).

| (3) | Nekatere prilagoditve tekočih plač in drugih prejemkov nosilcev javnih funkcij so kljub temu primerne zaradi uskladitve z institucionalnim razvojem v Uniji in posodobitve strukture prejemkov, tako da zlasti odražajo, kjer je to potrebno, spremembe, uvedene z Uredbo (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi). Zaradi reform kadrovskih predpisov je treba vnesti več sprememb v Uredbo št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom. Podobno je treba zaradi reform kadrovskih predpisov posodobiti tudi Uredbo (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77 (8). Glede na številne bistvene spremembe obeh uredb, to je Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77 in Uredbe št. 422/67/ES, št. 5/67/Euratom, ki se uporabljata za določitev prejemkov različnih nosilcev javnih funkcij, bi bilo zaradi jasnosti, preglednosti in dobre zakonodajne prakse primerno, da bi združili obe uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Nekatere prilagoditve tekočih plač in drugih prejemkov nosilcev javnih funkcij so kljub temu primerne zaradi uskladitve z institucionalnim razvojem v Uniji in posodobitve strukture prejemkov, tako da zlasti odražajo, kjer je to potrebno, spremembe, uvedene z Uredbo (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi). Zaradi reform kadrovskih predpisov je treba vnesti več sprememb v Uredbo št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom. Podobno je treba zaradi reform kadrovskih predpisov posodobiti tudi Uredbo (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77 (8). Glede na številne bistvene spremembe obeh uredb, to je Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77 in Uredbe št. 422/67/ES, št. 5/67/Euratom, ki se uporabljata za določitev prejemkov različnih nosilcev javnih funkcij, bi bilo zaradi jasnosti, preglednosti in dobre zakonodajne prakse primerno, da bi združili obe uredbi.

| (4) | Da bi ohranili ravnotežje med prejemki uslužbencev EU in nosilcev javnih funkcij, je primerno vključiti ukrepe za uskladitev obravnave nosilcev javnih funkcij z obravnavo uslužbencev EU v primerih, ko imajo slednji ugodnosti zaradi posodobljene strukture prejemkov, kot je recimo zaradi samodejnega posodabljanja dodatkov in nadomestil ter možnosti vključitve v skupni sistem zdravstvenega zavarovanja, tudi po izteku mandata. |
| --- | --- |

(4)

Da bi ohranili ravnotežje med prejemki uslužbencev EU in nosilcev javnih funkcij, je primerno vključiti ukrepe za uskladitev obravnave nosilcev javnih funkcij z obravnavo uslužbencev EU v primerih, ko imajo slednji ugodnosti zaradi posodobljene strukture prejemkov, kot je recimo zaradi samodejnega posodabljanja dodatkov in nadomestil ter možnosti vključitve v skupni sistem zdravstvenega zavarovanja, tudi po izteku mandata.

| (5) | Poleg tega je zaradi zagotovitve samodejnih prilagoditev prihodnjim spremembam kadrovskih predpisov primerno, da se prilagodi letna odmerna stopnja za pokojnine, da se upokojitvena starost uskladi s spremembami kadrovskih predpisov in da se veljavna odmerna stopnja za pokojnine, določi v skladu s kadrovskimi predpisi. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je zaradi zagotovitve samodejnih prilagoditev prihodnjim spremembam kadrovskih predpisov primerno, da se prilagodi letna odmerna stopnja za pokojnine, da se upokojitvena starost uskladi s spremembami kadrovskih predpisov in da se veljavna odmerna stopnja za pokojnine, določi v skladu s kadrovskimi predpisi.

| (6) | Z drugimi spremembami bi morali zagotoviti, da trajanje upravičenosti nekdanjih nosilcev javnih funkcij do mesečnega prehodnega nadomestila neposredno ustreza obdobju, v katerem so opravljali javno funkcijo. Vendar pa to obdobje ne bi smelo biti krajše od šestih mesecev in ne daljše od dveh let, pri čemer se razume, da je namen prehodnega nadomestila nosilcem javnih funkcij, za omejeno obdobje takoj po izteku njihovega mandata, zagotoviti določeno raven finančne varnosti do njihove prihodnje plačane zaposlitve s podobno ravnjo osebnih prejemkov ali drugega vira prihodka, kot je pokojnina. |
| --- | --- |

(6)

Z drugimi spremembami bi morali zagotoviti, da trajanje upravičenosti nekdanjih nosilcev javnih funkcij do mesečnega prehodnega nadomestila neposredno ustreza obdobju, v katerem so opravljali javno funkcijo. Vendar pa to obdobje ne bi smelo biti krajše od šestih mesecev in ne daljše od dveh let, pri čemer se razume, da je namen prehodnega nadomestila nosilcem javnih funkcij, za omejeno obdobje takoj po izteku njihovega mandata, zagotoviti določeno raven finančne varnosti do njihove prihodnje plačane zaposlitve s podobno ravnjo osebnih prejemkov ali drugega vira prihodka, kot je pokojnina.

| (7) | Primerno je tudi, da se uskladijo dodatki in nadomestila ter povračila stroškov, ki se izplačajo nosilcem javnih funkcij ob prevzemu dolžnosti in po izteku mandata, z nadomestili in povračili, ki jih prejmejo uradniki in drugi uslužbenci v skladu s kadrovskimi predpisi, ter da se hkrati omogoči določena prilagodljivost, kadar je to potrebno, zlasti v primeru povračila stroškov selitve, pri katerem je upoštevana tudi reprezentativna vloga nosilcev javnih funkcij. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je tudi, da se uskladijo dodatki in nadomestila ter povračila stroškov, ki se izplačajo nosilcem javnih funkcij ob prevzemu dolžnosti in po izteku mandata, z nadomestili in povračili, ki jih prejmejo uradniki in drugi uslužbenci v skladu s kadrovskimi predpisi, ter da se hkrati omogoči določena prilagodljivost, kadar je to potrebno, zlasti v primeru povračila stroškov selitve, pri katerem je upoštevana tudi reprezentativna vloga nosilcev javnih funkcij.

| (8) | Treba je uskladiti pogoje za zdravstveno zavarovanje sedanjih in nekdanjih nosilcev javnih funkcij, in sicer s pogoji za zavarovanja, ki veljajo za uradnike in druge uslužbence v skladu s členoma 72 in 73 kadrovskih predpisov. |
| --- | --- |

(8)

Treba je uskladiti pogoje za zdravstveno zavarovanje sedanjih in nekdanjih nosilcev javnih funkcij, in sicer s pogoji za zavarovanja, ki veljajo za uradnike in druge uslužbence v skladu s členoma 72 in 73 kadrovskih predpisov.

| (9) | Iz istih razlogov, to je, ker naj bi pravila, določena v tej uredbi, nadomestila pravila iz Uredbe št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom, Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77 in pravila iz sklepov 2009/909/EU, 2009/910/EU in 2009/912/EU, razen iz člena 5 navedenega sklepa, bi bilo treba navedene akte razveljaviti, brez poseganja v njihovo nadaljnjo uporabo za vse nosilce javnih funkcij, za katere velja eden ali več navedenih aktov, če njihov mandat še traja ali se je iztekel pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe] – |
| --- | --- |

(9)

Iz istih razlogov, to je, ker naj bi pravila, določena v tej uredbi, nadomestila pravila iz Uredbe št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom, Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77 in pravila iz sklepov 2009/909/EU, 2009/910/EU in 2009/912/EU, razen iz člena 5 navedenega sklepa, bi bilo treba navedene akte razveljaviti, brez poseganja v njihovo nadaljnjo uporabo za vse nosilce javnih funkcij, za katere velja eden ali več navedenih aktov, če njihov mandat še traja ali se je iztekel pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe] –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za naslednje nosilce visokih javnih funkcij EU (v nadaljnjem besedilu: nosilci javnih funkcij):

| (a) | predsednika Evropskega sveta; |
| --- | --- |

(a)

predsednika Evropskega sveta;

| (b) | predsednika in člane Evropske komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; |
| --- | --- |

(b)

predsednika in člane Evropske komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko;

| (c) | predsednika in člane ter sodnega tajnika Sodišča Evropske unije ter nosilce navedenih funkcij v okviru Splošnega sodišča in specializiranih sodišč; |
| --- | --- |

(c)

predsednika in člane ter sodnega tajnika Sodišča Evropske unije ter nosilce navedenih funkcij v okviru Splošnega sodišča in specializiranih sodišč;

| (d) | generalnega sekretarja Sveta; |
| --- | --- |

(d)

generalnega sekretarja Sveta;

| (e) | predsednika in člane Evropskega računskega sodišča. |
| --- | --- |

(e)

predsednika in člane Evropskega računskega sodišča.

2.   Ta uredba se uporablja za vse nosilce javnih funkcij, ki so imenovani ali ponovni imenovani z učinkom od 4. marca 2016.

3.   Za namene te uredbe se izvenzakonske skupnosti obravnavajo kot zakonska zveza, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 1(2)(c) Priloge VII h kadrovskim predpisom. Neporočeni partner nosilca javne funkcije ali nekdanjega nosilca javne funkcije se v sistemu zdravstvenega zavarovanja obravnava kot njegov zakonec, če so izpolnjeni pogoji iz točk (i), (ii) in (iii) odstavka (2)(c) navedenega člena.

POGLAVJE II

OSEBNI PREJEMKI

Člen 2

Plače

Nosilci javnih funkcij so od datuma prevzema dolžnosti do zadnjega dne meseca, v katerem se izteče njihov mandat, upravičeni do osnovne plače v znesku, ki predstavlja naslednji odstotek osnovne plače uradnika Unije na tretji stopnji v razredu 16:

| Plača |
| --- |
| Institucija | Predsednik | Podpredsednik | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko | Član | Sodni tajnik | Generalni sekretar |
| Evropski svet | 138 % | | | | | |
| Svet | | | | | | 100 % |
| Evropska komisija | 138 % | 125 % | 130 % | 112,5 % | | |
| Sodišče | 138 % | 125 % | | 112,5 % | 101 % | |
| Splošno sodišče | 112,5 % | 108 % | | 104 % | 95 % | |
| Specializirana sodišča | 104 % | | | 100 % | 90 % | |
| Evropsko računsko sodišče | 115 % | | | 108 % | | |

Plača

Institucija

Predsednik

Podpredsednik

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko

Član

Sodni tajnik

Generalni sekretar

Evropski svet

138 %

Svet

100 %

Evropska komisija

138 %

125 %

130 %

112,5 %

Sodišče

138 %

125 %

112,5 %

101 %

Splošno sodišče

112,5 %

108 %

104 %

95 %

Specializirana sodišča

104 %

100 %

90 %

Evropsko računsko sodišče

115 %

108 %

Člen 3

Davek v korist Unije – solidarnostna dajatev

1.   Za nosilce javnih funkcij se uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 260/68 (9).

2.   Za nosilce javnih funkcij se smiselno uporablja člen 66a kadrovskih predpisov.

POGLAVJE III

DODATKI IN NADOMESTILA

Člen 4

Nadomestilo za nastanitev in nadomestilo za selitev – Stroški selitve in potni stroški

Nosilci javnih funkcij so upravičeni do:

| (a) | nadomestila za nastanitev ob prevzemu dolžnosti, kot je določeno v členu 5 Priloge VII h kadrovskim predpisom, ki se uporablja smiselno; |
| --- | --- |

(a)

nadomestila za nastanitev ob prevzemu dolžnosti, kot je določeno v členu 5 Priloge VII h kadrovskim predpisom, ki se uporablja smiselno;

| (b) | nadomestilo za selitev ob izteku mandata, kot je določeno v členu 24(2) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, ki se uporablja smiselno; |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo za selitev ob izteku mandata, kot je določeno v členu 24(2) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, ki se uporablja smiselno;

| (c) | povračila potnih stroškov zase in za svoje družinske člane;
  in |
| --- | --- |

(c)

povračila potnih stroškov zase in za svoje družinske člane;

in

| (d) | povračila stroškov selitve svojih osebnih stvari in pohištva, vključno s stroški običajnega škodnega zavarovanja, na primer proti tatvini, vlomu in požaru, do zgornje meje, določene za uradnike institucije, v kateri so imenovani nosilci javnih funkcij, v skladu s členom 9 Priloge VII h kadrovskim predpisom. Ob predložitvi računov lahko institucije določijo odstopanja za povračilo dejanskih stroškov selitve, ki pa v nobenem primeru ne smejo za več kot 50 % presegati zgornje meje, ki jo je določila ustrezna institucija za svoje uslužbence. |
| --- | --- |

(d)

povračila stroškov selitve svojih osebnih stvari in pohištva, vključno s stroški običajnega škodnega zavarovanja, na primer proti tatvini, vlomu in požaru, do zgornje meje, določene za uradnike institucije, v kateri so imenovani nosilci javnih funkcij, v skladu s členom 9 Priloge VII h kadrovskim predpisom. Ob predložitvi računov lahko institucije določijo odstopanja za povračilo dejanskih stroškov selitve, ki pa v nobenem primeru ne smejo za več kot 50 % presegati zgornje meje, ki jo je določila ustrezna institucija za svoje uslužbence.

Če se nosilcem javnih funkcij mandat podaljša, niso upravičeni do nobenega nadomestila iz tega člena. Prav tako niso upravičeni do teh nadomestil, če so imenovani za nosilca javne funkcije ali izvoljenega člana druge institucije Unije in ima ta institucija sedež v mestu, v katerem so morali prej prebivati zaradi svojega mandata, in če se ob novem imenovanju ali izvolitvi še niso preselili.

Člen 5

Dodatek za stanovanje

Nosilci javnih funkcij so od datuma prevzema dolžnosti do zadnjega dne meseca, v katerem se izteče njihov mandat, upravičeni do dodatka za stanovanje v znesku 15 % njihove osnovne plače.

Člen 6

Družinski dodatki

Nosilci javnih funkcij so od datuma prevzema dolžnosti do zadnjega dne meseca, v katerem se izteče njihov mandat, upravičeni do družinskih dodatkov, določenih po analogiji s členom 67 kadrovskih predpisov in členi 1 do 3 Priloge VII k navedenim predpisom.

Člen 7

Dodatek za reprezentančne stroške

Nosilci javnih funkcij prejmejo mesečni dodatek za reprezentančne stroške ki znaša v eurih:

| Institucija | Predsednik | Podpredsednik | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko | Član | Sodni tajnik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Evropski svet | 1 418,07 | | | | |
| Evropska komisija | 1 418,07 | 911,38 | 911,38 | 607,71 | |
| Sodišče | 1 418,07 | 911,38 | | 607,71 | 554,17 |
| Splošno sodišče | 607,71 | 573,98 | | 554,17 | 471,37 |
| Specializirana sodišča | 554 | | | 500 | 400 |

Institucija

Predsednik

Podpredsednik

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko

Član

Sodni tajnik

Evropski svet

1 418,07

Evropska komisija

1 418,07

911,38

911,38

607,71

Sodišče

1 418,07

911,38

607,71

554,17

Splošno sodišče

607,71

573,98

554,17

471,37

Specializirana sodišča

554

500

400

Člen 8

Dodatek za posebne dolžnosti

Predsedujoči sodniki senatov Sodišča Evropske unije in prvi generalni pravobranilec poleg dodatkov in nadomestil, določenih v členih 4 do 7, v času svojega mandata prejemajo mesečni dodatek za posebne dolžnosti, ki znaša v eurih:

| Dodatek za posebne dolžnosti |
| --- |
| Sodišče | Splošno sodišče | Specializirana sodišča |
| Predsedujoči sodniki in prvi generalni pravobranilec | Predsedujoči sodniki | Predsedujoči sodniki |
| 810,74 | 739,47 | 500 |

Dodatek za posebne dolžnosti

Sodišče

Splošno sodišče

Specializirana sodišča

Predsedujoči sodniki in prvi generalni pravobranilec

Predsedujoči sodniki

Predsedujoči sodniki

810,74

739,47

500

Člen 9

Izdatki za službena potovanja

Nosilci javnih funkcij, ki morajo v okviru svojih službenih dolžnosti odpotovati s sedeža svoje institucije, so upravičeni do:

| (a) | povračila potnih stroškov; |
| --- | --- |

(a)

povračila potnih stroškov;

| (b) | povračila hotelskih stroškov (samo za sobo, storitve in davke); |
| --- | --- |

(b)

povračila hotelskih stroškov (samo za sobo, storitve in davke);

| (c) | dnevnice v času službenega potovanja, ki za vsak celoten dan odsotnosti znašajo 105 % vrednosti dnevnice, kot je določena v kadrovskih predpisih. |
| --- | --- |

(c)

dnevnice v času službenega potovanja, ki za vsak celoten dan odsotnosti znašajo 105 % vrednosti dnevnice, kot je določena v kadrovskih predpisih.

Člen 10

Prehodno nadomestilo

1.   Mesečno prehodno nadomestilo se izplačuje od prvega dne v mesecu, ki sledi tistemu, v katerem se je iztekel mandat nosilca javne funkcije. Do mesečnega prehodnega nadomestila je upravičen toliko časa, kolikor je opravljal javno funkcijo. Vendar pa to obdobje upravičenosti ne sme biti krajše od šestih mesecev ali daljše kot dve leti.

Znesek nadomestila se določi na podlagi osnovne plače, ki jo je prejemal nosilec javne funkcije, ko mu je iztekel mandat, in sicer:

| — | 40 %, če je obdobje, v katerem je opravljal javno funkcijo, dve leti ali manj, |
| --- | --- |

—

40 %, če je obdobje, v katerem je opravljal javno funkcijo, dve leti ali manj,

| — | 45 %, če je to obdobje več kot dve leti, vendar manj ali enako kot tri leta, |
| --- | --- |

—

45 %, če je to obdobje več kot dve leti, vendar manj ali enako kot tri leta,

| — | 50 %, če je to obdobje več kot tri leta, vendar manj ali enako kot pet let, |
| --- | --- |

—

50 %, če je to obdobje več kot tri leta, vendar manj ali enako kot pet let,

| — | 55 %, če je to obdobje več kot pet let, vendar manj ali enako kot deset let, |
| --- | --- |

—

55 %, če je to obdobje več kot pet let, vendar manj ali enako kot deset let,

| — | 60 %, če je to obdobje več kot deset let, vendar manj ali enako kot petnajst let, |
| --- | --- |

—

60 %, če je to obdobje več kot deset let, vendar manj ali enako kot petnajst let,

| — | 65 %, če je to obdobje daljše od petnajst let. |
| --- | --- |

—

65 %, če je to obdobje daljše od petnajst let.

2.   Upravičenost do prehodnega nadomestila preneha, če je nekdanji nosilec javne funkcije ponovno imenovan na funkcijo v institucijah Unije, če je izvoljen za poslanca Evropskega parlamenta, če doseže upokojitveno starost, kot je določena v členu 11, ali v primeru njegove smrti. V primeru ponovnega imenovanja ali izvolitve v Evropski parlament se nadomestilo izplačuje do datuma prevzema dolžnosti, v primeru smrti pa se zadnjič izplača za mesec, v katerem je nastopila smrt.

3.   Če v obdobju, v katerem so upravičeni do mesečnega prehodnega nadomestila, nekdanji nosilci javnih funkcij začnejo opravljati kakršno koli pridobitno dejavnost in njihovi bruto mesečni osebni prejemki (to je pred odbitkom davkov) skupaj z nadomestilom iz odstavka 1 tega člena presegajo osebne prejemke (pred odbitkom davkov), ki so jih prejemali kot aktivni nosilci javnih funkcij v skladu s členi 2, 5 in 6, se ta razlika odšteje od nadomestila. Pri izračunu zneska osebnega prejemka, prejetega za to novo dejavnost, se vključijo vse oblike osebnih prejemkov razen tistih, ki predstavljajo povračilo stroškov.

4.   Na dan, ko se izteče njihov mandat, nato pa vsako leto 1. januarja vsako leto in v primeru kakršnih koli sprememb njihovega finančnega stanja, morajo nekdanji nosilci javnih funkcij predsedniku institucije, v kateri so bili prej zaposleni, prijaviti vse oblike osebnih prejemkov, ki so jih prejeli za svoje storitve, razen tistih, ki predstavljajo povračilo stroškov.

Ta prijava se opravi v dobri veri in se obravnava kot zaupna. Podatki iz te prijave se uporabljajo le za namene te uredbe in ne smejo biti posredovani tretjim osebam.

Dodatni osebni prejemki, ki so jih nekdanji nosilci javnih funkcij zakonito prejemali v času svojega mandata kot aktivni nosilci javnih funkcij, se ne odbijejo od prehodnega nadomestila.

5.   Nekdanji nosilci javnih funkcij, ki so upravičeni do prehodnega nadomestila, imajo tudi pravico do družinskih dodatkov iz člena 6, če izpolnjujejo pogoje iz tega člena.

POGLAVJE IV

POKOJNINE

Člen 11

Upokojitvena starost

1.   Po izteku mandata so nekdanji nosilci javnih funkcij upravičeni do doživljenjske pokojnine, ki se začne izplačevati z dnem, ko dosežejo upokojitveno starost, določeno v členu 77 kadrovskih predpisov, ki se uporablja smiselno.

2.   Nekdanji nosilci javnih funkcij pa lahko zaprosijo, da se jim začne ta pokojnina izplačevati, preden dosežejo starost iz odstavka 1, vendar ne več kot šest let pred tem. V tem primeru se za izračun pokojnine uporabljajo naslednji koeficienti glede na čas predložitve zahtevka:

| od 6 do 4 leta pred doseženo upokojitveno starostjo | 0,70 |
| --- | --- |
| od 4 do 3 leta pred doseženo upokojitveno starostjo | 0,75 |
| od 3 do 2 leti pred doseženo upokojitveno starostjo | 0,80 |
| od 2 do 1 leto pred doseženo upokojitveno starostjo | 0,87 |
| manj kot 1 leto pred doseženo upokojitveno starostjo | 0,95 |

od 6 do 4 leta pred doseženo upokojitveno starostjo

0,70

od 4 do 3 leta pred doseženo upokojitveno starostjo

0,75

od 3 do 2 leti pred doseženo upokojitveno starostjo

0,80

od 2 do 1 leto pred doseženo upokojitveno starostjo

0,87

manj kot 1 leto pred doseženo upokojitveno starostjo

0,95

Člen 12

Pokojnina

Smiselno se uporablja prvi stavek drugega odstavka člena 77 kadrovskih predpisov. Višina pokojnine je enaka dvakratniku stopnje iz drugega stavka drugega odstavka člena 77 kadrovskih predpisov, ki se uporablja za zadnjo prejeto osnovno plačo za vsako dopolnjeno leto opravljanja funkcije, in eni dvanajstini tega zneska za vsak dopolnjen mesec.

Če so zadevni nosilci javnih funkcij v institucijah Unije opravljali različne funkcije, je plača, ki je osnova za izračun pokojnine, neposredno sorazmerna s časom, ko je oseba opravljala posamezno funkcijo.

Člen 13

Zagotovitev proračunskih sredstev

Plačilo prejemkov v okviru sistema pokojninskega zavarovanja, kot je določeno v tej uredbi, se predvidi v splošnem proračunu Unije. Države članice skupaj jamčijo za plačilo teh prejemkov v skladu z lestvico, ki je določena za financiranje teh izdatkov.

POGLAVJE V

SOCIALNE DOLOČBE

Člen 14

Invalidnost

Nosilci javnih funkcij, ki zaradi invalidnosti, ki se šteje kot popolna in zaradi katere niso zmožni opravljati svojih dolžnosti, odstopijo ali so prisiljeni odstopiti, so od dneva odstopa ali prisilnega odstopa upravičeni do naslednjih prejemkov:

| (a) | če se invalidnost obravnava kot trajna, so upravičeni do doživljenjske pokojnine, ki se izračuna v skladu s členom 12 in ne sme biti nižja od 30 % zadnje prejete osnovne plače. Če je nezmožnost posledica invalidnosti ali bolezni, do katerih je prišlo pri opravljanju njihovih dolžnosti, so upravičeni do najvišje pokojnine; |
| --- | --- |

(a)

če se invalidnost obravnava kot trajna, so upravičeni do doživljenjske pokojnine, ki se izračuna v skladu s členom 12 in ne sme biti nižja od 30 % zadnje prejete osnovne plače. Če je nezmožnost posledica invalidnosti ali bolezni, do katerih je prišlo pri opravljanju njihovih dolžnosti, so upravičeni do najvišje pokojnine;

| (b) | če je invalidnost začasna i, so v času trajanja invalidnosti upravičeni do pokojnine v višini 60 % zadnje prejete osnovne plače, če je do invalidnosti ali bolezni prišlo med opravljanjem njihovih dolžnosti, v drugih primerih pa je ta stopnja 30 %. Ko doseže prejemnik take invalidske pokojnine upokojitveno starost iz člena 11 ali je invalidsko pokojnino prejemal sedem let, se ta spremeni v doživljenjsko pokojnino, izračunano v skladu s členom 12. |
| --- | --- |

(b)

če je invalidnost začasna i, so v času trajanja invalidnosti upravičeni do pokojnine v višini 60 % zadnje prejete osnovne plače, če je do invalidnosti ali bolezni prišlo med opravljanjem njihovih dolžnosti, v drugih primerih pa je ta stopnja 30 %. Ko doseže prejemnik take invalidske pokojnine upokojitveno starost iz člena 11 ali je invalidsko pokojnino prejemal sedem let, se ta spremeni v doživljenjsko pokojnino, izračunano v skladu s členom 12.

Člen 15

Zdravstveno zavarovanje in druge oblike zavarovanja ter prejemki

1.   Za nosilce javnih funkcij se smiselno uporabljata člena 72 in 73 kadrovskih predpisov. Nosilci javnih funkcij, ki so upravičeni do prejemkov iz člena 72 kadrovskih predpisov, prijavijo znesek vseh izplačanih povračil ali povračil, ki jih lahko zahtevajo, v okviru katerega koli drugega sistema zdravstvenega zavarovanja, predvidenega z zakonom ali drugim predpisom, zase ali za osebe, zavarovane po njih. Kadar skupni znesek, ki bi ga prejeli kot povračilo, presega vsoto povračil iz člena 72(1) kadrovskih predpisov, se razlika odšteje od zneska, ki se povrne v skladu s členom 72(1) kadrovskih predpisov, z izjemo povračil iz naslova zasebnega dodatnega zdravstvenega zavarovanja za tisti del izdatkov, ki niso vračljivi v okviru sistema zdravstvenega zavarovanja Unije.

2.   Nekdanji nosilci javnih funkcij, ki so upravičeni do prejemkov iz naslova pokojninskega sistema iz člena 12 te uredbe, iz naslova prehodnega nadomestila iz člena 10 te uredbe ali sistema invalidskega zavarovanja iz člena 14 te uredbe, lahko zahtevajo, da tudi zanje velja kritje iz člena 72 kadrovskih predpisov, kot je opredeljen v prvem odstavku tega člena.

3.   Nekdanji nosilci javnih funkcij, ki niso upravičeni do prejemkov iz naslova pokojninskega sistema iz člena 12 te uredbe, iz naslova prehodnega nadomestila iz člena 10 te uredbe ali iz naslova sistema invalidskega zavarovanja iz člena 14 te uredbe, lahko zahtevajo, da člen 72 kadrovskih predpisov, kot je opredeljen v prvem odstavku tega člena, zanje velja pod pogojem, da ne opravljajo pridobitne dejavnosti. V tem primeru plačajo polni znesek prispevkov, potrebnih za takšno kritje. Ti prispevki se izračunajo na podlagi zneska mesečnega prehodnega nadomestila iz člena 10 te uredbe, pri čemer se ustrezno upoštevajo zaporedne posodobitve tega zneska.

4.   Za nosilce javnih funkcij se smiselno uporabljata člena 74 in 75 kadrovskih predpisov, v katerih so med drugim določeni prejemki v primeru rojstva in smrti.

Člen 16

Smrt v času opravljanja funkcije

Če nosilec javne funkcije v času svojega mandata umre, so njegov preživeli zakonec ali vzdrževani otroci upravičeni do konca tretjega meseca po mesecu, v katerem je nastopila smrt, prejemati osebne prejemke, do katerih bi bil upravičen nosilec javne funkcije na podlagi členov 2, 5 in 6.

Člen 17

Subrogacija pravic

Če je za invalidnost ali smrt nosilca javne funkcije odgovorna tretja oseba, se pravice tega nosilca javne funkcije ali pravice upravičencev po njem, da sprožijo pravne postopke proti tretji osebi, prenesejo na Unijo v mejah obveznosti Unije, ki izhajajo iz pokojninskega sistema.

Člen 18

Družinska pokojnina

1.   Preživeli zakonec in otroci, ki jih je nosilec javne funkcije oziroma nekdanji nosilec javne funkcije, ki je ob smrti izpolnjeval pogoje za pokojnino, vzdrževal ob smrti, so upravičeni do družinske pokojnine.

Ta pokojnina je enaka določenemu odstotku pokojnine, ki ob smrti pripada nosilcu javne funkcije oziroma nekdanjemu nosilcu javne funkcije na podlagi člena 12, in sicer:

| za preživelega zakonca | 60 % |
| --- | --- |
| za vsakega otroka, če je eden od staršev umrl | 10 % |
| za vsakega otroka, če sta umrla oba starša | 20 % |

za preživelega zakonca

60 %

za vsakega otroka, če je eden od staršev umrl

10 %

za vsakega otroka, če sta umrla oba starša

20 %

Če pa smrt nosilcev javnih funkcij nastopi v času njihovega mandata:

| — | je družinska pokojnina za preživelega zakonca enaka 36 % osnovne plače, prejete ob smrti, |
| --- | --- |

—

je družinska pokojnina za preživelega zakonca enaka 36 % osnovne plače, prejete ob smrti,

| — | družinska pokojnina za prvega vzdrževanega otroka brez obeh staršev ni nižja od 12 % osnovne plače, prejete ob smrti. V primeru več vzdrževanih otrok brez obeh staršev se skupni znesek družinske pokojnine enakomerno porazdeli med te vzdrževane otroke. |
| --- | --- |

—

družinska pokojnina za prvega vzdrževanega otroka brez obeh staršev ni nižja od 12 % osnovne plače, prejete ob smrti. V primeru več vzdrževanih otrok brez obeh staršev se skupni znesek družinske pokojnine enakomerno porazdeli med te vzdrževane otroke.

2.   Celoten znesek teh družinskih pokojnin ne sme presegati zneska pokojnine nosilca javne funkcije oziroma nekdanjega nosilca javne funkcije, ki je osnova za izračun. Največji skupni znesek družinske pokojnine se, kadar je to ustrezno, razdeli med upravičence v skladu z odstotki, navedenimi v odstavku 1.

3.   Družinske pokojnine se priznajo s prvim dnem koledarskega meseca, ki sledi datumu smrti. Če pa se uporablja člen 16, upravičenost nastopi šele prvi dan četrtega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je nastopila smrt.

4.   Upravičenost do družinske pokojnine preneha ob koncu koledarskega meseca, v katerem je upravičenec do pokojnine umrl. Poleg tega upravičenost do pokojnine za vzdrževane otroke preneha ob koncu meseca, v katerem je otrok dopolnil starost 21 let. Vendar se upravičenost podaljša, če se otrok izobražuje ali poklicno usposablja, vendar samo do konca meseca, v katerem je dopolnil starost 25 let.

Pokojnina pa se še naprej izplačuje vzdrževanemu otroku, ki se zaradi bolezni ali invalidnosti ni zmožen sam preživljati.

5.   Če nekdanji nosilec javne funkcije sklene zakonsko zvezo in na dan poroke izpolnjuje pogoje za pokojnino po tej uredbi, zakonec in morebitni otroci iz tega zakona niso upravičeni do družinske pokojnine, razen če je bila zakonska zveza nekdanjega nosilca javne funkcije sklenjena najmanj pet ali več let pred njegovo smrtjo.

6.   Upravičenost preživelega zakonca do družinske pokojnine preneha, če se ponovno poroči. V tem primeru je upravičen do takojšnjega plačila povprečnine v višini dvakratnika letnega zneska družinske pokojnine.

7.   Kadar nosilci javnih funkcij zapustijo preživelega zakonca, pa tudi vzdrževane otroke iz prejšnjega zakona ali druge osebe, upravičene po njih, ali kadar zapustijo vzdrževane otroke iz drugih zakonov, se znesek celotne pokojnine porazdeli po analogiji s členi 22, 27 in 28 Priloge VIII h kadrovskim predpisom.

8.   Preživeli zakonec in vzdrževani otroci nosilcev javnih funkcij so upravičeni do dajatev za primer bolezni v okviru sistema socialne varnosti, predvidenega v kadrovskih predpisih.

Prijavijo znesek vseh izplačanih povračil ali povračil, ki jih lahko zahtevajo, v okviru katerega koli drugega sistema zdravstvenega zavarovanja, predvidenega z zakonom ali drugim predpisom, zase ali za osebe, zavarovane po njih. Kadar skupni znesek, ki bi ga prejeli kot povračilo, presega vsoto povračil iz člena 72(1) kadrovskih predpisov, se razlika odšteje od zneska, ki se povrne v skladu s členom 72(1) kadrovskih predpisov, z izjemo povračil iz naslova zasebnega dodatnega zdravstvenega zavarovanja za tisti del izdatkov, ki niso vračljivi v okviru sistema zdravstvenega zavarovanja Unije.

POGLAVJE VI

POSODOBITVE IN METODE IZRAČUNA

Člen 19

Posodobitev prejemkov in pokojnin

Dodatki in nadomestila iz členov 7 in 8 te uredbe ter pokojninski prejemki iz členov 12, 14 in 18 te uredbe se posodabljajo v višini prilagoditvene stopnje, ki izhaja iz uporabe člena 65 kadrovskih predpisov in Priloge XI k njim, ki se uporabljata smiselno.

Ta določba se uporablja za pokojninske prejemke nosilcev javnih funkcij, katerih mandati še trajajo ali so se iztekli pred 4. marcem 2016.

Člen 20

Korekcijski koeficienti

Osnovne plače iz člena 2 te uredbe, dodatek iz člena 5 te uredbe in družinski dodatki iz člena 6 te uredbe se po potrebi ponderirajo v skladu s členom 64 kadrovskih predpisov.

Člen 21

Prepoved kumulacije

Ista oseba ne more hkrati prejemati prehodnega nadomestila iz člena 10, pokojnine iz člena 12 in pokojnin iz člena 14. Če je nosilec javne funkcije upravičen zahtevati prejemek iz naslova več kot ene od teh določb, se uporablja samo določba, ki je najugodnejša za upravičenca. Vendar ko nosilec javne funkcije doseže upokojitveno starost, kot je opredeljena v členu 11, njegova pravica do prehodnega nadomestila preneha.

POGLAVJE VII

UREDITEV PLAČIL

Člen 22

Kraj in izvedba plačila

1.   Plačilo zneskov na podlagi členov 2, 4, 5, 6, 7, 15 in 16 se izvede v državi, kjer nosilci javnih funkcij opravljajo svoje dolžnosti, in v valuti te državi ali pa, na njihovo zahtevo, v eurih na bančni račun v Uniji.

2.   Za nosilce javnih funkcij se smiselno uporablja člen 17(2) do (4) Priloge VII h kadrovskim predpisom.

3.   Zneski, določeni v členih 10, 12, 14 in 18, se ne ponderirajo. Ti zneski se upravičencem, ki prebivajo v Uniji, izplačajo v eurih na bančni račun v Uniji.

Upravičencem, ki prebivajo zunaj Unije, se pokojnine izplačujejo v eurih na bančni račun v Uniji ali državi prebivališča. Izjemoma se pokojnina lahko izplačuje v tuji valuti v državi prebivališča upokojenca, pretvorjeni po zadnjem deviznem tečaju, ki se uporablja za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 23

Odvzem pravic

Nosilcem javnih funkcij, ki so razrešeni svojih dolžnosti zaradi hude kršitve v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe, se lahko posledično odvzame vse pravice do prehodnega nadomestila ali pokojnine. To pa ne vpliva na upravičence po njih.

Člen 24

Klavzula o vključitvi (opt-in) – Prehodne določbe

1.   Brez poseganja v člen 1(2) lahko nosilci javnih funkcij, ki so bili na položaju pred 4. marcem 2016, kot tudi nekdanji nosilci javnih funkcij, ki so bili na položaju pred tem datumom, zahtevajo, da se zanje uporablja člen 15. Zahteva se predloži v roku šestih mesecev od 4. marca 2016.

2.   Členi 20, 24 in 25 ter prvi stavek člena 24a Priloge XIII h kadrovskim predpisom se smisleno uporabljajo za upravičence do zneskov v skladu s členi 10, 11, 12, 14 in 18 te uredbe. Vendar se datum 1. januar 2014 iz člena 24a Priloge XIII h kadrovskim predpisom šteje za datum 4. marec 2016.

Člen 25

Določbe o razveljavitvi in določbe, ki ostanejo v veljavi

1.   Naslednji akti se razveljavijo brez poseganja v njihovo nadaljnjo uporabo za nosilce javnih funkcij, katerih mandati še trajajo ali so se iztekli pred 4. marcem 2016:

| (a) | Uredba št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom; |
| --- | --- |

(a)

Uredba št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom;

| (b) | Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77; |
| --- | --- |

(b)

Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77;

| (c) | Sklep 2009/909/EU; |
| --- | --- |

(c)

Sklep 2009/909/EU;

| (d) | Sklep 2009/910/EU; |
| --- | --- |

(d)

Sklep 2009/910/EU;

| (e) | Sklep 2009/912/EU, razen člena 5 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(e)

Sklep 2009/912/EU, razen člena 5 navedenega sklepa.

2.   Sklicevanja na razveljavljene akte se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

3.   Uredbi Sveta št. 63 (EGS) (10) in št. 14 (ESAE) (11), Odločba posebnega Sveta ministrov Evropske skupnosti za premog in jeklo z dne 22. maja 1962 (12) in Uredba Svetov št. 62 (EGS), 13 (ESAE) (13), razen člena 20 navedene uredbe, se razveljavijo.

4.   Odločba posebnega Sveta ministrov Evropske skupnosti za premog in jeklo z dne 13. in 14. oktobra 1958 ostane v veljavi.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 4. marca 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. februarja 2016

Za Svet

Predsednik

H.G.J. KAMP

---

(1)  Sklep Sveta 2009/909/EU z dne 1. decembra 2009 o določitvi pogojev zaposlitve predsednika Evropskega sveta (UL L 322, 9.12.2009, str. 35).

1

(2)  Uredba Sveta št. 422/67/EGS, 5/76/Euratom z dne 25. julija 1967 o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije, predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča, predsednika, članov in sodnega tajnika Splošnega sodišča ter predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča za uslužbence Evropske unije (UL L 187, 8.8.1967, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2009/910/EU z dne 1. decembra 2009 o določitvi pogojev zaposlitve visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (UL L 322, 9.12.2009, str. 36).

3

(4)  Opomba 2.

4

(5)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77 z dne 18. oktobra 1977 o določanju prejemkov članov Računskega sodišča (UL L 268, 20.10.1977, str. 1).

5

(6)  Sklep Sveta 2009/912/EU z dne 1. decembra 2009 o določitvi pogojev zaposlitve generalnega sekretarja Sveta Evropske unije (UL L 322, 9.12.2009, str. 38).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (UL L 287, 29.10.2013, str. 15).

7

(8)  Opomba 5.

8

(9)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 260/68 z dne 29. februarja 1968 o pogojih in postopku obdavčevanja v korist Evropskih skupnosti (UL L 56, 4.3.1968, str. 8).

9

(10)  Uredba Sveta št. 63 o določitvi prejemkov članov Komisije (UL 62, 19.7.1962, str. 1724/62).

10

(11)  Uredba Sveta št. 14 o določitvi prejemkov članov Komisije (UL 62, 19.7.1962, str. 1730/62).

11

(12)  Odločba posebnega Sveta ministrov Evropske skupnosti za premog in jeklo o določitvi prejemkov članov Visoke oblasti (UL 62, 19.7.1962, str. 1734/62).

12

(13)  Uredba Sveta št. 62/EGS, št. 13/ESAE o določitvi prejemkov članov Sodišča (UL 62, 19.7.1962, str. 1713/62).

13

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/13

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/301

z dne 30. novembra 2015

o dopolnitvi Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za odobritev in objavo prospekta in razširjanje oglasov ter o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, in o spremembi Direktive 2001/34/ES (1) ter zlasti tretjega pododstavka člena 13(7), tretjega pododstavka člena 14(8) in tretjega pododstavka člena 15(7) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo 2003/71/ES so bile usklajene zahteve za pripravo, odobritev in razširjanje prospektov. Da se zagotoviti dosledna uskladitev in zaradi upoštevanja tehničnega razvoja na finančnih trgih, je treba te zahteve podrobno določiti, zlasti glede procesa odobritve, objave in razširjanja informacij v zvezi s ponudbo ali sprejetjem v trgovanje, in sicer poleg prospekta, vključno z oglaševanjem. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo 2003/71/ES so bile usklajene zahteve za pripravo, odobritev in razširjanje prospektov. Da se zagotoviti dosledna uskladitev in zaradi upoštevanja tehničnega razvoja na finančnih trgih, je treba te zahteve podrobno določiti, zlasti glede procesa odobritve, objave in razširjanja informacij v zvezi s ponudbo ali sprejetjem v trgovanje, in sicer poleg prospekta, vključno z oglaševanjem.

| (2) | Proces pregleda in odobritve prospekta je ponavljajoč se proces, pri katerem odločitev pristojnega nacionalnega organa o odobritvi prospekta vključuje ponavljajoče se kroge analiz in priprave osnutkov prospekta s strani izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, da se zagotovi, da prospekt ustreza zahtevam glede popolnosti, vključno z doslednostjo in razumljivostjo navedenih informacij. Da se izdajateljem, ponudnikom ali osebam, ki zaprosijo za sprejetje vrednostnih papirjev v trgovanje, zagotovi večja gotovost glede procesa odobritve, je treba določiti, katere dokumente bi bilo treba predložiti pristojnim nacionalnim organom v različnih fazah procesa odobritve prospekta. |
| --- | --- |

(2)

Proces pregleda in odobritve prospekta je ponavljajoč se proces, pri katerem odločitev pristojnega nacionalnega organa o odobritvi prospekta vključuje ponavljajoče se kroge analiz in priprave osnutkov prospekta s strani izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, da se zagotovi, da prospekt ustreza zahtevam glede popolnosti, vključno z doslednostjo in razumljivostjo navedenih informacij. Da se izdajateljem, ponudnikom ali osebam, ki zaprosijo za sprejetje vrednostnih papirjev v trgovanje, zagotovi večja gotovost glede procesa odobritve, je treba določiti, katere dokumente bi bilo treba predložiti pristojnim nacionalnim organom v različnih fazah procesa odobritve prospekta.

| (3) | Osnutek prospekta bi bilo treba pristojnemu nacionalnemu organu vedno predložiti v elektronski obliki, ki omogoča iskanje, in prek elektronskih sredstev, ki so sprejemljiva za ta organ. Ker elektronska oblika, ki omogoča iskanje, pristojnim nacionalnim organom omogoča iskanje specifičnih izrazov v prospektu, zagotavlja hitrejši potek pregleda ter prispeva k učinkovitemu in pravočasnemu postopku pregleda. |
| --- | --- |

(3)

Osnutek prospekta bi bilo treba pristojnemu nacionalnemu organu vedno predložiti v elektronski obliki, ki omogoča iskanje, in prek elektronskih sredstev, ki so sprejemljiva za ta organ. Ker elektronska oblika, ki omogoča iskanje, pristojnim nacionalnim organom omogoča iskanje specifičnih izrazov v prospektu, zagotavlja hitrejši potek pregleda ter prispeva k učinkovitemu in pravočasnemu postopku pregleda.

| (4) | Z izjemo prvega osnutka prospekta je nujno, da so v vsakem osnutku prospekta, predloženem pristojnemu nacionalnemu organu, jasno označene spremembe glede na že predloženi osnutek in pojasnjeno, kako te spremembe prispevajo k odpravi morebitnih nepopolnosti, na katere je opozoril pristojni nacionalni organ. Vsaka predložitev osnutka prospekta pristojnemu nacionalnemu organu bi morala vključevati označeno različico, v kateri so izpostavljene vse spremembe glede na že predloženi osnutek, in neoznačeno različico, v kateri te spremembe niso izpostavljene. |
| --- | --- |

(4)

Z izjemo prvega osnutka prospekta je nujno, da so v vsakem osnutku prospekta, predloženem pristojnemu nacionalnemu organu, jasno označene spremembe glede na že predloženi osnutek in pojasnjeno, kako te spremembe prispevajo k odpravi morebitnih nepopolnosti, na katere je opozoril pristojni nacionalni organ. Vsaka predložitev osnutka prospekta pristojnemu nacionalnemu organu bi morala vključevati označeno različico, v kateri so izpostavljene vse spremembe glede na že predloženi osnutek, in neoznačeno različico, v kateri te spremembe niso izpostavljene.

| (5) | Če se postavke za razkritje iz ustreznih prilog k Direktivi Komisije (ES) št. 809/2004 (2) ne uporabljajo ali glede na naravo izdaje ali izdajatelja niso pomembne pri določenem prospektu, bi moral biti pristojni nacionalni organ opozorjen na te postavke za razkritje, da se čim bolj zmanjšajo morebitne zamude pri postopku pregleda. |
| --- | --- |

(5)

Če se postavke za razkritje iz ustreznih prilog k Direktivi Komisije (ES) št. 809/2004 (2) ne uporabljajo ali glede na naravo izdaje ali izdajatelja niso pomembne pri določenem prospektu, bi moral biti pristojni nacionalni organ opozorjen na te postavke za razkritje, da se čim bolj zmanjšajo morebitne zamude pri postopku pregleda.

| (6) | Če je pristojnemu nacionalnemu organu očitno, da izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje, ne more izpolniti zahtev ureditve za prospekte, bi moral imeti pristojni nacionalni organ pravico do prekinitve postopka pregleda brez odobritve prospekta, da se zagotovi učinkovita raba virov. |
| --- | --- |

(6)

Če je pristojnemu nacionalnemu organu očitno, da izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje, ne more izpolniti zahtev ureditve za prospekte, bi moral imeti pristojni nacionalni organ pravico do prekinitve postopka pregleda brez odobritve prospekta, da se zagotovi učinkovita raba virov.

| (7) | Elektronska objava prospektov, vključno s končnimi pogoji, vlagateljem zagotavlja hiter in preprost dostop do informacij, ki jih vsebujejo. Zahteva, da vlagatelji soglašajo z izjavo o omejitvi pravne odgovornosti, plačajo pristojbino ali opravijo postopek registracije za dostop do prospekta, ovira preprost dostop in ne bi smela biti dovoljena. Filtri, ki opozarjajo, v katerih jurisdikcijah je dana ponudba, in zahtevajo, da vlagatelji razkrijejo svojo državo prebivališča ali navedejo, da niso rezidenti določene države ali jurisdikcije, se ne bi smeli obravnavati kot izjava o omejitvi pravne odgovornosti. |
| --- | --- |

(7)

Elektronska objava prospektov, vključno s končnimi pogoji, vlagateljem zagotavlja hiter in preprost dostop do informacij, ki jih vsebujejo. Zahteva, da vlagatelji soglašajo z izjavo o omejitvi pravne odgovornosti, plačajo pristojbino ali opravijo postopek registracije za dostop do prospekta, ovira preprost dostop in ne bi smela biti dovoljena. Filtri, ki opozarjajo, v katerih jurisdikcijah je dana ponudba, in zahtevajo, da vlagatelji razkrijejo svojo državo prebivališča ali navedejo, da niso rezidenti določene države ali jurisdikcije, se ne bi smeli obravnavati kot izjava o omejitvi pravne odgovornosti.

| (8) | Oglaševanje, ki se nanaša na javno ponudbo ali sprejetje v trgovanje, lahko postane netočno ali zavajajoče, če se pojavijo ali ugotovijo pomemben nov dejavnik, bistvena napaka ali netočnost v zvezi z informacijami v ustreznem prospektu. Treba bi bilo določiti zahteve, ki bodo zagotavljale, da oglasi, ki zaradi takšnega novega dejavnika, bistvene napake ali netočnosti postanejo netočni ali zavajajoči, spremenijo. |
| --- | --- |

(8)

Oglaševanje, ki se nanaša na javno ponudbo ali sprejetje v trgovanje, lahko postane netočno ali zavajajoče, če se pojavijo ali ugotovijo pomemben nov dejavnik, bistvena napaka ali netočnost v zvezi z informacijami v ustreznem prospektu. Treba bi bilo določiti zahteve, ki bodo zagotavljale, da oglasi, ki zaradi takšnega novega dejavnika, bistvene napake ali netočnosti postanejo netočni ali zavajajoči, spremenijo.

| (9) | Ker je prospekt uradni vir informacij o javni ponudbi ali sprejetju v trgovanje, bi morale biti vse informacije, ki krožijo o takih ponudbah in sprejetjih v trgovanje, ne glede na to, ali so namenjene za oglaševanje ali za druge namene in ali so v ustni ali pisni obliki, skladne s podatki v prospektu. To bi bilo treba zagotoviti z zahtevo, da nobene informacije, ki krožijo, niso v nasprotju z vsebino prospekta niti se ne sklicujejo na informacije, ki so v nasprotju z vsebino prospekta. Poleg tega informacije, ki krožijo, ne bi smele predstavljati bistveno neuravnoteženega pogleda na informacije iz prospekta. Ker lahko poleg tega alternativna merila uspešnosti nesorazmerno vplivajo na naložbeno odločitev, informacije o javni ponudbi ali sprejetju v trgovanje, ki krožijo zunaj prospekta, ne bi smele vsebovati takšnih meril, če ta niso navedena v prospektu. |
| --- | --- |

(9)

Ker je prospekt uradni vir informacij o javni ponudbi ali sprejetju v trgovanje, bi morale biti vse informacije, ki krožijo o takih ponudbah in sprejetjih v trgovanje, ne glede na to, ali so namenjene za oglaševanje ali za druge namene in ali so v ustni ali pisni obliki, skladne s podatki v prospektu. To bi bilo treba zagotoviti z zahtevo, da nobene informacije, ki krožijo, niso v nasprotju z vsebino prospekta niti se ne sklicujejo na informacije, ki so v nasprotju z vsebino prospekta. Poleg tega informacije, ki krožijo, ne bi smele predstavljati bistveno neuravnoteženega pogleda na informacije iz prospekta. Ker lahko poleg tega alternativna merila uspešnosti nesorazmerno vplivajo na naložbeno odločitev, informacije o javni ponudbi ali sprejetju v trgovanje, ki krožijo zunaj prospekta, ne bi smele vsebovati takšnih meril, če ta niso navedena v prospektu.

| (10) | Uredba (ES) št. 809/2004 vsebuje določbe v zvezi z objavo prospektov in razširjanjem oglasov. Da se prepreči podvajanje zahtev, bi bilo treba črtati nekatere določbe Uredbe (ES) št. 809/2004. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (ES) št. 809/2004 vsebuje določbe v zvezi z objavo prospektov in razširjanjem oglasov. Da se prepreči podvajanje zahtev, bi bilo treba črtati nekatere določbe Uredbe (ES) št. 809/2004.

| (11) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komsiiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komsiiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (12) | ESMA je v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) izvedel odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje Interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 navedene uredbe – |
| --- | --- |

(12)

ESMA je v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) izvedel odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje Interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 navedene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE IN ODOBRITEV PROSPEKTA

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa regulativne tehnične standarde, ki podrobneje določajo:

| 1. | ureditev za odobritev prospektov iz člena 13 Direktive 2003/71/ES; |
| --- | --- |

1.

ureditev za odobritev prospektov iz člena 13 Direktive 2003/71/ES;

| 2. | ureditev za objavo prospektov iz člena 14(1) do (4) Direktive 2003/71/ES; |
| --- | --- |

2.

ureditev za objavo prospektov iz člena 14(1) do (4) Direktive 2003/71/ES;

| 3. | razširjanje oglasov iz člena 15 Direktive 2003/71/ES; |
| --- | --- |

3.

razširjanje oglasov iz člena 15 Direktive 2003/71/ES;

| 4. | skladnost razkritih informacij o javni ponudbi ali sprejetju v trgovanje na organiziranem trgu na eni strani z informacijami v prospektu po drugi strani, kakor je določeno v členu 15(4) Direktive 2003/71/ES. |
| --- | --- |

4.

skladnost razkritih informacij o javni ponudbi ali sprejetju v trgovanje na organiziranem trgu na eni strani z informacijami v prospektu po drugi strani, kakor je določeno v členu 15(4) Direktive 2003/71/ES.

Člen 2

Predložitev zahtevka za odobritev

1.   Izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, pristojnemu organu predloži vse osnutke prospekta v elektronski obliki, ki omogoča iskanje, prek elektronskih sredstev. Ob predložitvi prvega osnutka prospekta se navede kontaktna točka, ki ji lahko pristojni organ pisno predloži vsa uradna obvestila prek elektronskih sredstev.

2.   Izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, skupaj s prvim osnutkom prospekta ali med postopkom pregleda prospekta v elektronski obliki, ki omogoča iskanje, predloži tudi:

| (a) | če to zahteva pristojni organ matične države članice v skladu s členom 25(4) Uredbe (ES) št. 809/2004 ali na lastno pobudo, referenčni seznam, na katerem so navedene tudi vse postavke iz prilog I do XXX k Uredbi (ES) št. 809/2004, ki niso bile vključene v prospekt, ker se zaradi narave izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje, ali vrednostnih papirjev, ki se ponudijo javnosti ali sprejmejo v trgovanje, ne uporabljajo.
  Če referenčni seznam ni predložen in če se vrstni red postavk v osnutku prospekta ne ujema z vrstnim redom informacij, določenih v prilogah k Uredbi (ES) št. 809/2004, se osnutek prospekta ob robu označi, da se opredeli, kateri deli prospekta ustrezajo zadevnim zahtevam po razkritju. Prospektu, ki je označen ob robu, se priloži dokument, v katerem so opredeljene vse postavke, navedene v zadevnih prilogah k Uredbi (ES) št. 809/2004, ki niso bile vključene v prospekt, ker se ne uporabljajo zaradi narave izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje, ali vrednostnih papirjev, ki se ponudijo javnosti ali sprejmejo v trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

če to zahteva pristojni organ matične države članice v skladu s členom 25(4) Uredbe (ES) št. 809/2004 ali na lastno pobudo, referenčni seznam, na katerem so navedene tudi vse postavke iz prilog I do XXX k Uredbi (ES) št. 809/2004, ki niso bile vključene v prospekt, ker se zaradi narave izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje, ali vrednostnih papirjev, ki se ponudijo javnosti ali sprejmejo v trgovanje, ne uporabljajo.

Če referenčni seznam ni predložen in če se vrstni red postavk v osnutku prospekta ne ujema z vrstnim redom informacij, določenih v prilogah k Uredbi (ES) št. 809/2004, se osnutek prospekta ob robu označi, da se opredeli, kateri deli prospekta ustrezajo zadevnim zahtevam po razkritju. Prospektu, ki je označen ob robu, se priloži dokument, v katerem so opredeljene vse postavke, navedene v zadevnih prilogah k Uredbi (ES) št. 809/2004, ki niso bile vključene v prospekt, ker se ne uporabljajo zaradi narave izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje, ali vrednostnih papirjev, ki se ponudijo javnosti ali sprejmejo v trgovanje;

| (b) | obrazloženo zahtevo, če izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, zaprosi, da pristojni organ matične države članice odobri opustitev informacij v prospektu v skladu s členom 8(2) Direktive 2003/71/ES; |
| --- | --- |

(b)

obrazloženo zahtevo, če izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, zaprosi, da pristojni organ matične države članice odobri opustitev informacij v prospektu v skladu s členom 8(2) Direktive 2003/71/ES;

| (c) | ustrezno zahtevo, če izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, zaprosi, da pristojni organ matične države članice obvesti pristojni organ države gostiteljice o odobritvi prospekta s potrdilom o odobritvi v skladu s členom 18(1) Direktive 2003/71/ES; |
| --- | --- |

(c)

ustrezno zahtevo, če izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, zaprosi, da pristojni organ matične države članice obvesti pristojni organ države gostiteljice o odobritvi prospekta s potrdilom o odobritvi v skladu s členom 18(1) Direktive 2003/71/ES;

| (d) | vse informacije, ki se v prospekt vključijo s sklicevanjem, razen če je isti pristojni organ takšne informacije že odobril ali so bile pri njem že vložene v skladu s členom 11 Direktive 2003/71/ES; |
| --- | --- |

(d)

vse informacije, ki se v prospekt vključijo s sklicevanjem, razen če je isti pristojni organ takšne informacije že odobril ali so bile pri njem že vložene v skladu s členom 11 Direktive 2003/71/ES;

| (e) | vse druge informacije, ki se po mnenju pristojnega organa matične države članice utemeljeno štejejo za potrebne za pregled in jih pristojni organ izrecno zahteva za ta namen. |
| --- | --- |

(e)

vse druge informacije, ki se po mnenju pristojnega organa matične države članice utemeljeno štejejo za potrebne za pregled in jih pristojni organ izrecno zahteva za ta namen.

Člen 3

Spremembe osnutka prospekta

1.   Če izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, pristojnemu organu po predložitvi prvega osnutka prospekta predloži naknadne osnutke prospekta, se ti osnutki označijo tako, da so izpostavljene vse spremembe glede na prejšnji neoznačeni osnutek prospekta, predložen pristojnemu organu. Če gre samo za manjše spremembe, so sprejemljivi označeni izvlečki osnutka prospekta, iz katerih so razvidne vse spremembe glede na prejšnji osnutek. Poleg osnutka z označenimi spremembami se vedno predloži tudi neoznačen osnutek prospekta.

Če izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, zaradi tehničnih težav pri označevanju prospekta ne more izpolniti zahteve iz prvega pododstavka, o vsaki spremembi glede na predhodni osnutek prospekta pisno obvesti pristojni organ matične države članice.

2.   Če je pristojni organ matične države članice v skladu s členom 5(2) te uredbe izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, obvestil, da osnutek prospekta po njegovem mnenju ne izpolnjuje zahteve glede popolnosti, vključno z doslednostjo in razumljivostjo navedenih informacij, se naslednji osnutek prospekta predloži skupaj z obrazložitvijo, kako je bila odpravljena nepopolnost, na katero je opozoril pristojni organ.

Če so spremembe glede na predhodno predloženi osnutek dovolj jasne, da ne potrebujejo razlage, ali očitno odpravljajo nepopolnost, na katero je opozoril pristojni organ, zadošča, če se navede, kje so bile vnesene spremembe za odpravo nepopolnosti.

Člen 4

Predložitev končnega osnutka

1.   Razen referenčnega seznama iz člena 2(2)(a) se pri predložitvi končnega osnutka prospekta za odobritev priložijo vse informacije iz člena 2(2), ki so se spremenile od predložitve prejšnjega osnutka. Končni osnutek prospekta ni označen ob robu.

2.   Če ni bilo sprememb glede na že predložene informacije iz člena 2(2), izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, pisno potrdi, da ni sprememb glede na že predložene informacije.

Člen 5

Prejem in obravnava zahtevka

1.   Pristojni organ matične države članice čim prej in najpozneje do konca drugega delovnega dne, ki sledi dnevu prejema, pisno potrdi prejem prvotnega zahtevka za odobritev prospekta prek elektronskih sredstev. Pri potrditvi prejema izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, obvesti o morebitni referenčni številki zahtevka za odobritev in kontaktni točki pri pristojnem organu, na katero se lahko naslovijo vprašanja v zvezi z zahtevkom. Datum potrditve ne vpliva na datum predložitve osnutka prospekta v smislu člena 13(2) Direktive 2003/71/ES, od katerega začnejo teči roki za uradna obvestila.

2.   Če pristojni organ matične države članice utemeljeno meni, da so predloženi dokumenti nepopolni ali da so potrebne dodatne informacije, na primer zaradi nedoslednosti ali nerazumljivosti nekaterih predloženih informacij, pisno prek elektronskih sredstev uradno obvesti izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje, o potrebi po dodatnih informacijah in razlogih zanjo.

3.   Če pristojni organ matične države članice meni, da gre za manjšo nepopolnost ali da je čas izjemno pomemben, lahko izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje, o tem obvesti ustno in v tem primeru ni prekinitve rokov za odobritev prospekta iz člena 13(4) Direktive 2003/71/ES.

4.   Če izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, ne more ali ni pripravljen zagotoviti dodatnih informacij, zahtevanih v skladu z odstavkom 2, ima pristojni organ matične države članice pravico zavrniti odobritev prospekta in prekiniti postopek pregleda.

5.   Pristojni organ matične države članice uradno obvesti izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki zaprosi za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, o svoji odločitvi glede odobritve prospekta v pisni obliki prek elektronskih sredstev na dan odločitve. V primeru zavrnitve odobritve prospekta odločitev pristojnega organa vsebuje razloge za tako zavrnitev.

POGLAVJE II

OBJAVA PROSPEKTA

Člen 6

Objava prospekta v elektronski obliki

1.   Če je prospekt, ne glede na to, ali vsebuje enega ali več dokumentov, objavljen v elektronski obliki v skladu s točkami (c), (d) ali (e) člena 14(2) Direktive 2003/71/ES:

| (a) | je zlahka dostopen pri vstopu na spletno stran; |
| --- | --- |

(a)

je zlahka dostopen pri vstopu na spletno stran;

| (b) | je v elektronski obliki, ki omogoča iskanje in je ni mogoče spreminjati; |
| --- | --- |

(b)

je v elektronski obliki, ki omogoča iskanje in je ni mogoče spreminjati;

| (c) | ne vsebuje povezav, razen povezav na elektronske naslove, kjer so na voljo informacije, vključene s sklicevanjem; |
| --- | --- |

(c)

ne vsebuje povezav, razen povezav na elektronske naslove, kjer so na voljo informacije, vključene s sklicevanjem;

| (d) | ga je mogoče prenesti in natisniti. |
| --- | --- |

(d)

ga je mogoče prenesti in natisniti.

2.   Če se prospekt, ki vsebuje informacije, vključene s sklicevanjem, objavi v elektronski obliki, vsebuje povezave na vse dokumente, ki vsebujejo informacije, vključene s sklicevanjem, ali na vse spletne strani, na katerih so objavljeni ti dokumenti.

3.   Če se prospekt za ponudbo vrednostnih papirjev da na voljo javnosti na spletnih straneh izdajateljev ali finančnih posrednikov ali organiziranih trgov, potem ti sprejmejo ukrepe, s katerimi se izognejo usmerjanju na rezidente v državah članicah ali tretjih državah, v katerih se vrednostni papirji ne ponudijo javnosti, na primer s točno navedbo, kdo so naslovniki ponudbe.

4.   Za dostop do prospekta, objavljenega v elektronski obliki, se ne zahtevajo:

| (a) | izvedba postopka registracije; |
| --- | --- |

(a)

izvedba postopka registracije;

| (b) | sprejetje izjave o omejitvi pravne odgovornosti; |
| --- | --- |

(b)

sprejetje izjave o omejitvi pravne odgovornosti;

| (c) | plačilo pristojbine. |
| --- | --- |

(c)

plačilo pristojbine.

Člen 7

Objava končnih pogojev

Metoda objave za končne pogoje, povezane z osnovnim prospektom, ni nujno enaka, kot se uporabi za osnovni prospekt, pod pogojem, da je metoda objave ena od metod objave, navedenih v členu 14 Direktive 2003/71/ES.

Člen 8

Objava v časopisih

1.   Da bi upoštevali točko (a) člena 14(2) Direktive 2003/71/ES, se prospekt objavi v splošnem ali finančnem časopisu z nacionalno ali nadregionalno naklado.

2.   Če pristojni organ meni, da časopis, izbran za objavo, ne ustreza zahtevam iz odstavka 1, določi časopis, katerega naklada ustreza temu namenu ob upoštevanju zlasti geografskega območja, števila prebivalcev in bralnih navad v vsaki državi članici.

Člen 9

Objava obvestila

1.   Če država članica uporablja možnost iz člena 14(3) Direktive 2003/71/ES, da zahteva objavo obvestila, v katerem je navedeno, kako je bil prospekt dan na voljo javnosti in kje se dobi, se to obvestilo objavi v časopisu, ki izpolnjuje zahteve za objavo prospektov v skladu s členom 8 te uredbe.

Če se obvestilo nanaša na prospekt, objavljen samo za sprejetje vrednostnih papirjev v trgovanje na organiziranem trgu, kjer so že sprejeti vrednostni papirji iste kategorije, se lahko alternativno vključi v uradni list tega organiziranega trga ne glede na to, ali je ta uradni list v papirni ali elektronski obliki.

2.   Obvestilo se objavi najpozneje naslednji delovni dan, ki sledi datumu objave prospekta v skladu s členom 14(1) Direktive 2003/71/ES.

3.   Obvestilo vsebuje naslednje informacije:

| (a) | podatke o izdajatelju; |
| --- | --- |

(a)

podatke o izdajatelju;

| (b) | vrsto, kategorijo in znesek vrednostnih papirjev pri ponudbi in/ali za katere se je zahtevalo sprejetje v trgovanje, pod pogojem, da so ti elementi znani v času objave obvestila; |
| --- | --- |

(b)

vrsto, kategorijo in znesek vrednostnih papirjev pri ponudbi in/ali za katere se je zahtevalo sprejetje v trgovanje, pod pogojem, da so ti elementi znani v času objave obvestila;

| (c) | predviden terminski načrt ponudbe/sprejetja v trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

predviden terminski načrt ponudbe/sprejetja v trgovanje;

| (d) | izjavo, da je bil prospekt objavljen in kje ga je mogoče dobiti; |
| --- | --- |

(d)

izjavo, da je bil prospekt objavljen in kje ga je mogoče dobiti;

| (e) | naslove, na katerih je izvod v papirni obliki na voljo javnosti in koliko časa; |
| --- | --- |

(e)

naslove, na katerih je izvod v papirni obliki na voljo javnosti in koliko časa;

| (f) | njegov datum. |
| --- | --- |

(f)

njegov datum.

Člen 10

Seznam odobrenih prospektov

Na seznamu odobrenih prospektov, objavljenem na spletni strani pristojnega organa v skladu s členom 14(4) Direktive 2003/71/ES, je treba navesti, kako so bili ti prospekti dani na voljo javnosti in kje se lahko dobijo.

POGLAVJE III

OGLAŠEVANJE

Člen 11

Razširjanje oglasov

1.   Če je bil objavljen oglas v zvezi z javno ponudbo ali sprejetjem v trgovanje na organiziranem trgu in pozneje dodatek k prospektu zaradi nastanka ali ugotovitve pomembnega novega dejavnika, bistvene napake ali netočnosti v zvezi z informacijami v prospektu, se objavi spremenjen oglas, če je zaradi pomembnega novega dejavnika, bistvene napake ali netočnosti v zvezi z informacijami v prospektu vsebina predhodno razširjenega oglasa netočna ali zavajajoča.

2.   Spremenjeni oglas se sklicuje na prejšnji oglas in jasno navaja, da je bil prejšnji oglas spremenjen, ker je vseboval netočne ali zavajajoče informacije, ter podrobno navaja razlike med obema različicama oglasa.

3.   Spremenjeni oglas se razširi brez nepotrebnega odlašanja po objavi dodatka. Z izjemo ustno razširjenih oglasov se spremenjeni oglas razširi najmanj z enakimi sredstvi kot prvotni oglas.

Obveznost spremembe oglasa se ne uporablja po dokončnem zaključku javne ponudbe oziroma po trenutku začetka trgovanja na organiziranem trgu, odvisno od tega, kaj nastopi pozneje.

4.   Če se v skladu z Direktivo 2003/71/ES ne zahteva prospekt, vključuje vsak oglas opozorilo o tem, razen če izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki je zaprosila za sprejetje v trgovanje na organiziranem trgu, prostovoljno objavi prospekt, ki je skladen z Direktivo 2003/71/ES, Direktivo (ES) št. 809/2004 in to uredbo.

Člen 12

Skladnost za namene člena 15(4) Direktive 2003/71/ES

Informacije, razkrite ustno ali v pisni obliki, o javni ponudbi ali sprejetju v trgovanje na organiziranem trgu, za namene oglaševanja ali druge namene:

| (a) | niso v nasprotju z informacijami v prospektu; |
| --- | --- |

(a)

niso v nasprotju z informacijami v prospektu;

| (b) | ne napotujejo na informacije, ki so v nasprotju z informacijami v prospektu; |
| --- | --- |

(b)

ne napotujejo na informacije, ki so v nasprotju z informacijami v prospektu;

| (c) | ne predstavljajo bistveno neuravnoteženega pogleda na informacije v prospektu, vključno z opustitvijo ali predstavljanjem negativnih vidikov teh informacij z manj poudarka kot pri pozitivnih vidikih; |
| --- | --- |

(c)

ne predstavljajo bistveno neuravnoteženega pogleda na informacije v prospektu, vključno z opustitvijo ali predstavljanjem negativnih vidikov teh informacij z manj poudarka kot pri pozitivnih vidikih;

| (d) | ne vsebujejo alternativnih meril uspešnosti v zvezi z izdajateljem, razen če so navedena v prospektu. |
| --- | --- |

(d)

ne vsebujejo alternativnih meril uspešnosti v zvezi z izdajateljem, razen če so navedena v prospektu.

Za namene točk (a) do (d) so informacije v prospektu informacije, navedene v prospektu, če je že objavljen, ali informacije, ki bodo navedene v prospektu, če bo objavljen pozneje.

Za namene točke (d) so alternativna merila uspešnosti merila uspešnosti, ki so finančna merila za preteklo ali prihodnjo finančno uspešnost, finančni položaj ali denarne tokove, razen finančnih meril, opredeljenih v veljavnem okviru finančnega poročanja.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Sprememba Uredbe (ES) št. 809/2004

Uredba (ES) št. 809/2004 se spremeni:

| 1. | v členu 1 se črtata odstavka 5 in 6; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se črtata odstavka 5 in 6;

| 2. | črtajo se členi 29 do 34. |
| --- | --- |

2.

črtajo se členi 29 do 34.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. novembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj (UL L 149, 30.4.2004, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

3

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/21

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/302

z dne 25. februarja 2016

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. februarja 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Stephen QUEST

Generalni direktor za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  
  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izdelek v obliki plastične risalne plošče, ki meri približno 31 cm × 32 cm, z večslojno svetlo plastično magnetno površino za risanje in brisanje. Površina risalne plošče je obdana s plastičnim okvirjem in nanj pritrjena.
  Na ploščo je z vrvico pritrjeno pisalo za risanje iz plastičnih mas s kovinsko konico, s katerim je s pritiskom ob površino zaradi njenih magnetnih lastnosti mogoče risati slike, črke itd. V plastični okvir so ohlapno vstavljeni štirje majhni magnetni žigi iz plastičnih mas, s katerimi je na površino mogoče odtisniti simbole.
  Brisanje je možno z dvigom zgornjega sloja plastične mase; mehanizem za dvig zgornjega sloja je vgrajen pri dnu risalne plošče in prekine magnetni učinek.
  Ta izdelek je zasnovan za otroško igro.
  (glej sliko) (*1) | 9503 00 95 | Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(a), 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 9503 00 in 9503 00 95 .
  Uvrstitev med tablice in table za pisanje ali risanje pod tarifno številko 9610 je izključena, ker izdelek ni namenjen pisanju ali risanju s pisali iz skrilavcev, kredami, flomastri in označevalci s konico iz polsti ali vlaken (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 9610 ).
  Izdelek ima značilnosti igrač iz tarifne številke 9503 . Ker tarifna številka 9503 vsebuje najpodrobnejši opis, je uvrstitev pod tarifno številko 3926 med druge proizvode iz plastičnih mas prav tako izključena.
  Izdelek je sestavljen izdelek v smislu splošnega pravila za razlago kombinirane nomenklature 3(b). Sestavljen je iz plastičnih mas in magnetne površine, ki skupaj tvorijo celoto (glej tudi odstavek IX pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema k splošnemu pravilu za razlago kombinirane nomenklature 3(b)).
  Okvir in površina sta izdelana iz plastičnih mas. Prevladujejo plastični sestavni deli, ki dajejo izdelku njegov bistven značaj v smislu splošnega pravila za razlago kombinirane nomenklature 3(b).
  Izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 9503 00 95 kot druge igrače iz plastičnih mas. |

Opis blaga

Uvrstitev (oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Izdelek v obliki plastične risalne plošče, ki meri približno 31 cm × 32 cm, z večslojno svetlo plastično magnetno površino za risanje in brisanje. Površina risalne plošče je obdana s plastičnim okvirjem in nanj pritrjena.

Na ploščo je z vrvico pritrjeno pisalo za risanje iz plastičnih mas s kovinsko konico, s katerim je s pritiskom ob površino zaradi njenih magnetnih lastnosti mogoče risati slike, črke itd. V plastični okvir so ohlapno vstavljeni štirje majhni magnetni žigi iz plastičnih mas, s katerimi je na površino mogoče odtisniti simbole.

Brisanje je možno z dvigom zgornjega sloja plastične mase; mehanizem za dvig zgornjega sloja je vgrajen pri dnu risalne plošče in prekine magnetni učinek.

Ta izdelek je zasnovan za otroško igro.

(glej sliko) (*1)

9503 00 95

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(a), 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 9503 00 in 9503 00 95 .

Uvrstitev med tablice in table za pisanje ali risanje pod tarifno številko 9610 je izključena, ker izdelek ni namenjen pisanju ali risanju s pisali iz skrilavcev, kredami, flomastri in označevalci s konico iz polsti ali vlaken (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 9610 ).

Izdelek ima značilnosti igrač iz tarifne številke 9503 . Ker tarifna številka 9503 vsebuje najpodrobnejši opis, je uvrstitev pod tarifno številko 3926 med druge proizvode iz plastičnih mas prav tako izključena.

Izdelek je sestavljen izdelek v smislu splošnega pravila za razlago kombinirane nomenklature 3(b). Sestavljen je iz plastičnih mas in magnetne površine, ki skupaj tvorijo celoto (glej tudi odstavek IX pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema k splošnemu pravilu za razlago kombinirane nomenklature 3(b)).

Okvir in površina sta izdelana iz plastičnih mas. Prevladujejo plastični sestavni deli, ki dajejo izdelku njegov bistven značaj v smislu splošnega pravila za razlago kombinirane nomenklature 3(b).

Izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 9503 00 95 kot druge igrače iz plastičnih mas.

---

(*1)  Slika je zgolj informativne narave.

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/303

z dne 1. marca 2016

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pane Toscano (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(3)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Italije za registracijo imena „Pane Toscano“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Italije za registracijo imena „Pane Toscano“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | V ugovoru z dne 12. novembra 2013 in utemeljenem ugovoru z dne 10. decembra 2013 je Združeno kraljestvo nasprotovalo registraciji v skladu s členom 51(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. V ugovoru z dne 12. novembra 2013, ki je bil v evidenco pošte Komisije vpisan 19. novembra 2013, je Belgija nasprotovala registraciji v skladu s členom 51(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Ugovor, ki ga je poslala Belgija, je že vključeval vse elemente utemeljenega ugovora. V dopisu z dne 15. januarja 2014 je Belgija poslala izčrpnejši utemeljeni ugovor v skladu s členom 51(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Oba ugovora sta se štela za dopustna. |
| --- | --- |

(2)

V ugovoru z dne 12. novembra 2013 in utemeljenem ugovoru z dne 10. decembra 2013 je Združeno kraljestvo nasprotovalo registraciji v skladu s členom 51(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. V ugovoru z dne 12. novembra 2013, ki je bil v evidenco pošte Komisije vpisan 19. novembra 2013, je Belgija nasprotovala registraciji v skladu s členom 51(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Ugovor, ki ga je poslala Belgija, je že vključeval vse elemente utemeljenega ugovora. V dopisu z dne 15. januarja 2014 je Belgija poslala izčrpnejši utemeljeni ugovor v skladu s členom 51(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Oba ugovora sta se štela za dopustna.

| (3) | Komisija je z dopisoma z dne 24. januarja 2014 in 13. februarja 2014 Italijo in Združeno kraljestvo ter Italijo in Belgijo pozvala, naj začnejo ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisoma z dne 24. januarja 2014 in 13. februarja 2014 Italijo in Združeno kraljestvo ter Italijo in Belgijo pozvala, naj začnejo ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki.

| (4) | Dogovor med stranmi ni bil dosežen. |
| --- | --- |

(4)

Dogovor med stranmi ni bil dosežen.

| (5) | Ker dogovor ni bil dosežen, bi morala Komisija sprejeti odločitev v skladu s postopkom iz člena 52(3)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Ker dogovor ni bil dosežen, bi morala Komisija sprejeti odločitev v skladu s postopkom iz člena 52(3)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (6) | V skladu s členom 10(1)(a) in (d) Uredbe (EU) št. 1151/2012 sta vložnika ugovorov trdila, da je registracija imena „Pane Toscano“ kot zaščitene označbe porekla v nasprotju s členom 5 in členom 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in da je ime „Pane Toscano“ generično. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 10(1)(a) in (d) Uredbe (EU) št. 1151/2012 sta vložnika ugovorov trdila, da je registracija imena „Pane Toscano“ kot zaščitene označbe porekla v nasprotju s členom 5 in členom 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in da je ime „Pane Toscano“ generično.

| (7) | Vložnika ugovorov trdita, da v Toskani žeta navadna pšenica zajema sorte, ki se splošno gojijo v vseh delih države. Teh sort ni mogoče šteti za avtohtone sorte ali sorte, značilne za Toskano. Predelava zrnja v polnozrnato moko tipa „0“, ki poteka na opredeljenem geografskem območju, je tipično podobna predelavi, ki poteka povsod v Italiji in na splošno v Evropi. Ker je za pridobitev prave mešanice moke za nameravano uporabo potrebno mešanje navadne pšenice različnih kakovosti, so za značilnosti proizvoda odločilne tehnične značilnosti moke in ne poreklo navadne pšenice. Tehnične značilnosti mehke polnozrnate pšenične moke tipa „0“, katere uporaba je obvezna v proizvodnji kruha „Pane Toscano“, so generične in niso značilne zgolj za Toskano. Vloga je protislovna v točki 5.2, ki navaja, da sta visoka prehranska vrednost in lahka prebavljivost proizvoda posledica uporabe mešanice vrst moke, medtem ko je v točki 3.3 določena uporaba samo ene moke, tj. mehke polnozrnate pšenične moke tipa „0“. V vlogi ni dokazana vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda. To potrjuje okoliščina, da se mora enotni dokument sklicevati na „odlično poznavanje“„pekarske obrti“, ki je „najpomembnejša“ pri „prepletanju različnih vzajemno delujočih elementov“. Skladiščenje moke v mlinu za primeren čas, da se zagotovi „zorenje“, ni posebnost. Gre za splošno prakso, ki se široko uporablja po vsej Evropski uniji. Ime „Pane Toscano“, predlagano za registracijo, se splošno uporablja v Toskani za več vrst kruha, ki se verjetno ne proizvajajo po postopku, opredeljenem v vlogi. Poleg tega v Italiji ime „Pane Toscano“ velja kot sinonim za nesoljen kruh. |
| --- | --- |

(7)

Vložnika ugovorov trdita, da v Toskani žeta navadna pšenica zajema sorte, ki se splošno gojijo v vseh delih države. Teh sort ni mogoče šteti za avtohtone sorte ali sorte, značilne za Toskano. Predelava zrnja v polnozrnato moko tipa „0“, ki poteka na opredeljenem geografskem območju, je tipično podobna predelavi, ki poteka povsod v Italiji in na splošno v Evropi. Ker je za pridobitev prave mešanice moke za nameravano uporabo potrebno mešanje navadne pšenice različnih kakovosti, so za značilnosti proizvoda odločilne tehnične značilnosti moke in ne poreklo navadne pšenice. Tehnične značilnosti mehke polnozrnate pšenične moke tipa „0“, katere uporaba je obvezna v proizvodnji kruha „Pane Toscano“, so generične in niso značilne zgolj za Toskano. Vloga je protislovna v točki 5.2, ki navaja, da sta visoka prehranska vrednost in lahka prebavljivost proizvoda posledica uporabe mešanice vrst moke, medtem ko je v točki 3.3 določena uporaba samo ene moke, tj. mehke polnozrnate pšenične moke tipa „0“. V vlogi ni dokazana vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda. To potrjuje okoliščina, da se mora enotni dokument sklicevati na „odlično poznavanje“„pekarske obrti“, ki je „najpomembnejša“ pri „prepletanju različnih vzajemno delujočih elementov“. Skladiščenje moke v mlinu za primeren čas, da se zagotovi „zorenje“, ni posebnost. Gre za splošno prakso, ki se široko uporablja po vsej Evropski uniji. Ime „Pane Toscano“, predlagano za registracijo, se splošno uporablja v Toskani za več vrst kruha, ki se verjetno ne proizvajajo po postopku, opredeljenem v vlogi. Poleg tega v Italiji ime „Pane Toscano“ velja kot sinonim za nesoljen kruh.

| (8) | V nadaljevanju postopka ugovora sta vložnika ugovorov tudi trdila, da bi morala specifikacija proizvoda vključevati pravila o poreklu semen ter da vpliv temperature na značilnosti moke, kot trdi vložnik, ni znanstveno dokazan. |
| --- | --- |

(8)

V nadaljevanju postopka ugovora sta vložnika ugovorov tudi trdila, da bi morala specifikacija proizvoda vključevati pravila o poreklu semen ter da vpliv temperature na značilnosti moke, kot trdi vložnik, ni znanstveno dokazan.

| (9) | Kljub navedenim trditvam, ki sta jih predložila vložnika ugovorov, je ime „Pane Toscano“ primerno registrirati kot zaščiteno označbo porekla iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(9)

Kljub navedenim trditvam, ki sta jih predložila vložnika ugovorov, je ime „Pane Toscano“ primerno registrirati kot zaščiteno označbo porekla iz naslednjih razlogov.

| (10) | Ime za registracijo se nanaša na proizvod „kruh“ in ne na moko ali pšenico. Zato se je treba osredotočiti na proizvod „kruh“, da bi preverili, ali ima kakovost ali značilnosti, ki so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki. |
| --- | --- |

(10)

Ime za registracijo se nanaša na proizvod „kruh“ in ne na moko ali pšenico. Zato se je treba osredotočiti na proizvod „kruh“, da bi preverili, ali ima kakovost ali značilnosti, ki so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki.

| (11) | Kakovost in značilnosti proizvoda z imenom „Pane Toscano“, ki so pretežno posledica določenega geografskega okolja, so izčrpno opisane v enotnem dokumentu in specifikaciji proizvoda: njegova velika obstojnost, vonj po praženih lešnikih, „nevtralen“, tj. neslan okus sredice, njegova hrustljava skorja ter belkasta do slonokoščena sredica z nepravilnimi luknjicami, njegova visoka prehranska vrednost in lahka prebavljivost, ker je narejen iz mešanice različnih sort pšenice z nizko vsebnostjo glutena in prehransko vrednostjo moke, ki naravno vsebuje pšenične kalčke (v nasprotju z običajno sodobno prakso, ko se pšenični kalčki dodajo med predelavo), in ker med sestavinami tradicionalno ni soli. |
| --- | --- |

(11)

Kakovost in značilnosti proizvoda z imenom „Pane Toscano“, ki so pretežno posledica določenega geografskega okolja, so izčrpno opisane v enotnem dokumentu in specifikaciji proizvoda: njegova velika obstojnost, vonj po praženih lešnikih, „nevtralen“, tj. neslan okus sredice, njegova hrustljava skorja ter belkasta do slonokoščena sredica z nepravilnimi luknjicami, njegova visoka prehranska vrednost in lahka prebavljivost, ker je narejen iz mešanice različnih sort pšenice z nizko vsebnostjo glutena in prehransko vrednostjo moke, ki naravno vsebuje pšenične kalčke (v nasprotju z običajno sodobno prakso, ko se pšenični kalčki dodajo med predelavo), in ker med sestavinami tradicionalno ni soli.

| (12) | Ta posebna kakovost in značilnosti so pretežno posledica naravnih in človeških dejavnikov, ki prevladujejo v geografskem okolju opredeljenega geografskega območja. |
| --- | --- |

(12)

Ta posebna kakovost in značilnosti so pretežno posledica naravnih in človeških dejavnikov, ki prevladujejo v geografskem okolju opredeljenega geografskega območja.

| (13) | Kot navaja vložnik, je povezanost geografskega območja s kakovostjo in značilnostmi ZOP „Pane Toscano“ zajeta v dolgotrajnem postopku priprave kruha, med katerim lahko kislo testo iz neslane moke, ki vsebuje pšenične kalčke, izvleče sestavine, ki dajo pečenemu kruhu značilen okus, videz in dolgo obstojnost. Pšenični kalčki, ki so naravno prisotni v moki po mletju, ki je podrobno opisano v specifikaciji proizvoda, vplivajo tako na prehransko vrednost kruha „Pane Toscano“ kot tudi na proces vzhajanja, saj so bogati z encimi, ki pomagajo pri razgradnji sestavljenih sladkorjev. Poznavalska raba kislega testa ustvari pogoje za mlečnokislinsko fermentacijo, pri kateri nastanejo sestavine, ki dajo med peko kruhu značilno aromo in okus. Zlasti mora nastavek za kislo testo vzajemno delovati z vrstami moke, ki imajo točno določene značilnosti, opredeljene v specifikaciji proizvoda (majhno trdoto, majhno vrednost W in srednjo vrednost P/L). Zaradi posebnih podnebnih pogojev se te značilnosti najdejo v vrstah moke, narejenih iz sort pšenice, ki se gojijo v Toskani, ne pa tudi na sosednjih območjih. Neuporaba soli vpliva na proces fermentacije in daje tudi svojstven okus. Pri tem prepletanju različnih vzajemno delujočih elementov sta pekarska obrt in znanje, zlasti kar zadeva parametre kakovosti, pripravo kislega testa ter vzhajanje in peko, izredno pomembna. Človeški in naravni dejavniki so tesno medsebojno povezani in tvorijo dinamično strukturo, ki na splošno predstavlja povezavo med območjem in kakovostjo proizvoda. |
| --- | --- |

(13)

Kot navaja vložnik, je povezanost geografskega območja s kakovostjo in značilnostmi ZOP „Pane Toscano“ zajeta v dolgotrajnem postopku priprave kruha, med katerim lahko kislo testo iz neslane moke, ki vsebuje pšenične kalčke, izvleče sestavine, ki dajo pečenemu kruhu značilen okus, videz in dolgo obstojnost. Pšenični kalčki, ki so naravno prisotni v moki po mletju, ki je podrobno opisano v specifikaciji proizvoda, vplivajo tako na prehransko vrednost kruha „Pane Toscano“ kot tudi na proces vzhajanja, saj so bogati z encimi, ki pomagajo pri razgradnji sestavljenih sladkorjev. Poznavalska raba kislega testa ustvari pogoje za mlečnokislinsko fermentacijo, pri kateri nastanejo sestavine, ki dajo med peko kruhu značilno aromo in okus. Zlasti mora nastavek za kislo testo vzajemno delovati z vrstami moke, ki imajo točno določene značilnosti, opredeljene v specifikaciji proizvoda (majhno trdoto, majhno vrednost W in srednjo vrednost P/L). Zaradi posebnih podnebnih pogojev se te značilnosti najdejo v vrstah moke, narejenih iz sort pšenice, ki se gojijo v Toskani, ne pa tudi na sosednjih območjih. Neuporaba soli vpliva na proces fermentacije in daje tudi svojstven okus. Pri tem prepletanju različnih vzajemno delujočih elementov sta pekarska obrt in znanje, zlasti kar zadeva parametre kakovosti, pripravo kislega testa ter vzhajanje in peko, izredno pomembna. Človeški in naravni dejavniki so tesno medsebojno povezani in tvorijo dinamično strukturo, ki na splošno predstavlja povezavo med območjem in kakovostjo proizvoda.

| (14) | Glede na to predstavitev, ki jo je predložil vložnik, sta vložnika ugovorov podala neprepričljive argumente, ki ne morejo omajati utemeljenosti vloge. |
| --- | --- |

(14)

Glede na to predstavitev, ki jo je predložil vložnik, sta vložnika ugovorov podala neprepričljive argumente, ki ne morejo omajati utemeljenosti vloge.

| (15) | Dejstvo, da sorte navadne pšenice, ki se uporabljajo za proizvodnjo proizvoda z imenom „Pane Toscano“, niso značilne zgolj za Toskano ter se najdejo tudi v drugih italijanskih in evropskih regijah, ni pomembno. Sorte pšenice, ki so dovoljene za proizvodnjo „Pane Toscano“, v specifikaciji proizvoda niso navedene kot element posebnosti. Več sort pšenice, katerih uporaba je dovoljena za pridobivanje moke za „Pane Toscano“, dejansko izvira iz Toskane, vendar to ni ključnega pomena. V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu je razloženo, da je najpomembnejši element vpliv okolja na pšenico. Čeprav imajo sorte pšenice isto gensko dediščino, zaradi vpliva podnebnih pogojev razvijejo posebne značilnosti. Iste sorte, vzgojene na drugih območjih, tudi tistih, ki mejijo na Toskano, nimajo enakih komercialnih in tehničnih parametrov, potrebnih za proizvodnjo „Pane Toscano“. V konkretnem primeru toskanski fenotipi teh sort pšenice zaradi podnebnih pogojev in zlasti minimalnih temperatur dajejo vrste moke s posebnimi značilnostmi (trdota, vrednost W in vrednost P/L), ki so primerne za proizvodnjo „Pane Toscano“. |
| --- | --- |

(15)

Dejstvo, da sorte navadne pšenice, ki se uporabljajo za proizvodnjo proizvoda z imenom „Pane Toscano“, niso značilne zgolj za Toskano ter se najdejo tudi v drugih italijanskih in evropskih regijah, ni pomembno. Sorte pšenice, ki so dovoljene za proizvodnjo „Pane Toscano“, v specifikaciji proizvoda niso navedene kot element posebnosti. Več sort pšenice, katerih uporaba je dovoljena za pridobivanje moke za „Pane Toscano“, dejansko izvira iz Toskane, vendar to ni ključnega pomena. V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu je razloženo, da je najpomembnejši element vpliv okolja na pšenico. Čeprav imajo sorte pšenice isto gensko dediščino, zaradi vpliva podnebnih pogojev razvijejo posebne značilnosti. Iste sorte, vzgojene na drugih območjih, tudi tistih, ki mejijo na Toskano, nimajo enakih komercialnih in tehničnih parametrov, potrebnih za proizvodnjo „Pane Toscano“. V konkretnem primeru toskanski fenotipi teh sort pšenice zaradi podnebnih pogojev in zlasti minimalnih temperatur dajejo vrste moke s posebnimi značilnostmi (trdota, vrednost W in vrednost P/L), ki so primerne za proizvodnjo „Pane Toscano“.

| (16) | Glede na navedeno je neutemeljena tudi pripomba, da so tehnične značilnosti mehke pšenične moke za proizvodnjo „Pane Toscano“ – ki ni polnozrnata moka, kot navajata vložnika ugovorov, temveč zgolj moka, ki vsebuje pšenične kalčke – generične. |
| --- | --- |

(16)

Glede na navedeno je neutemeljena tudi pripomba, da so tehnične značilnosti mehke pšenične moke za proizvodnjo „Pane Toscano“ – ki ni polnozrnata moka, kot navajata vložnika ugovorov, temveč zgolj moka, ki vsebuje pšenične kalčke – generične.

| (17) | Opredelitev zaščitene označbe porekla ne zahteva, da se proizvod proizvaja s postopkom, ki je značilen za opredeljeno geografsko območje. Zato se v zvezi s tem ne moreta izpodbijati mletje žita za pridobitev moke in skladiščenje moke v mlinu. V specifikaciji proizvoda sta opisana zato, ker se mora proizvajalcem omogočiti, da poznajo konkretne podrobnosti teh postopkov. Kakor koli pa ima v konkretnem primeru mletje posebno značilnost, saj omogoča, da se v moki ohranijo naravno vsebovani pšenični kalčki, in tako prispeva k eni od glavnih lastnosti končnega proizvoda. |
| --- | --- |

(17)

Opredelitev zaščitene označbe porekla ne zahteva, da se proizvod proizvaja s postopkom, ki je značilen za opredeljeno geografsko območje. Zato se v zvezi s tem ne moreta izpodbijati mletje žita za pridobitev moke in skladiščenje moke v mlinu. V specifikaciji proizvoda sta opisana zato, ker se mora proizvajalcem omogočiti, da poznajo konkretne podrobnosti teh postopkov. Kakor koli pa ima v konkretnem primeru mletje posebno značilnost, saj omogoča, da se v moki ohranijo naravno vsebovani pšenični kalčki, in tako prispeva k eni od glavnih lastnosti končnega proizvoda.

| (18) | Pravilo o mešanju različnih sort moke za pridobitev ustrezne mešanice za proizvodnjo kruha „Pane Toscano“ ne izpodbija pomena porekla pšenice. Prav nasprotno, lahko se razume kot potrditev, da sorte same po sebi niso pomembne. Poleg tega se mora poznavanje mešanja sort šteti za človeški dejavnik, ki je del geografskega okolja. |
| --- | --- |

(18)

Pravilo o mešanju različnih sort moke za pridobitev ustrezne mešanice za proizvodnjo kruha „Pane Toscano“ ne izpodbija pomena porekla pšenice. Prav nasprotno, lahko se razume kot potrditev, da sorte same po sebi niso pomembne. Poleg tega se mora poznavanje mešanja sort šteti za človeški dejavnik, ki je del geografskega okolja.

| (19) | V točki 5.2 enotnega dokumenta ni protislovja: besede „ker se mesi iz mešanice vrst moke z nizko vsebnostjo glutena“ je treba razumeti „ker se mesi iz mešanice sort pšenice“, kar se lahko jasno razbere z branjem enotnega dokumenta in specifikacije proizvoda ter zlasti točke 5.1 specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

(19)

V točki 5.2 enotnega dokumenta ni protislovja: besede „ker se mesi iz mešanice vrst moke z nizko vsebnostjo glutena“ je treba razumeti „ker se mesi iz mešanice sort pšenice“, kar se lahko jasno razbere z branjem enotnega dokumenta in specifikacije proizvoda ter zlasti točke 5.1 specifikacije proizvoda.

| (20) | Ne drži, da sta pekarska obrt in poznavanje opredeljena kot „najpomembnejši“ element povezave. Dejansko gre za napako v angleškem prevodu enotnega dokumenta. V enotnem dokumentu je navedeno, da je pri prepletanju različnih vzajemno delujočih elementov pekarska obrt ključnega pomena. Velik pomen človeškega dejavnika kot elementa povezave med lastnostmi proizvoda z zaščiteno označbo porekla in njegovim opredeljenim geografskim območjem je neizpodbitno v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(20)

Ne drži, da sta pekarska obrt in poznavanje opredeljena kot „najpomembnejši“ element povezave. Dejansko gre za napako v angleškem prevodu enotnega dokumenta. V enotnem dokumentu je navedeno, da je pri prepletanju različnih vzajemno delujočih elementov pekarska obrt ključnega pomena. Velik pomen človeškega dejavnika kot elementa povezave med lastnostmi proizvoda z zaščiteno označbo porekla in njegovim opredeljenim geografskim območjem je neizpodbitno v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (21) | Trditev, da se predlagano ime „Pane Toscano“ splošno uporablja v Toskani za več vrst kruha, ki se verjetno ne proizvajajo po postopku, opredeljenem v vlogi, je neutemeljena. Dejstvo, da se ime, za katerega je vložena vloga za registracijo, uporablja v povezavi s proizvodi, za katere ne veljajo pravila, vključena v specifikacijo predlaganega proizvoda, ne preprečuje registracije navedenega imena. Namen registracije je lahko zakonito harmonizacija načinov proizvodnje proizvoda, ki se trži pod določenim imenom. Trditev, da je v Italiji ime „Pane Toscano“ sinonim za nesoljen kruh, ni podkrepljena z nobenim dokazom. Poleg tega je treba omeniti, da med nacionalnim postopkom ugovora ni bil vložen noben ugovor proti registraciji imena „Pane Toscano“ kot zaščitene označbe porekla. |
| --- | --- |

(21)

Trditev, da se predlagano ime „Pane Toscano“ splošno uporablja v Toskani za več vrst kruha, ki se verjetno ne proizvajajo po postopku, opredeljenem v vlogi, je neutemeljena. Dejstvo, da se ime, za katerega je vložena vloga za registracijo, uporablja v povezavi s proizvodi, za katere ne veljajo pravila, vključena v specifikacijo predlaganega proizvoda, ne preprečuje registracije navedenega imena. Namen registracije je lahko zakonito harmonizacija načinov proizvodnje proizvoda, ki se trži pod določenim imenom. Trditev, da je v Italiji ime „Pane Toscano“ sinonim za nesoljen kruh, ni podkrepljena z nobenim dokazom. Poleg tega je treba omeniti, da med nacionalnim postopkom ugovora ni bil vložen noben ugovor proti registraciji imena „Pane Toscano“ kot zaščitene označbe porekla.

| (22) | Potreba po pravilih o poreklu semen ni zadosti argumentirana. Sklepi o vplivu temperature na značilnosti pšenice, ki se goji v Toskani, izhajajo iz študije o vplivih podnebja, izvedene na podlagi statističnih podatkov, zbranih v obdobju 29 let. Vložnika ugovorov nista predložila pozitivnih dokazov, ki bi to študijo ovrgli. |
| --- | --- |

(22)

Potreba po pravilih o poreklu semen ni zadosti argumentirana. Sklepi o vplivu temperature na značilnosti pšenice, ki se goji v Toskani, izhajajo iz študije o vplivih podnebja, izvedene na podlagi statističnih podatkov, zbranih v obdobju 29 let. Vložnika ugovorov nista predložila pozitivnih dokazov, ki bi to študijo ovrgli.

| (23) | Glede na navedeno bi bilo treba ime „Pane Toscano“ vpisati v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb. |
| --- | --- |

(23)

Glede na navedeno bi bilo treba ime „Pane Toscano“ vpisati v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb.

| (24) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – |
| --- | --- |

(24)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Pane Toscano“ (ZOP) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod iz skupine 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. marca 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 235, 14.8.2013, str. 19.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/304

z dne 2. marca 2016

o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 15(1) in člena 52(3)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Avstrije za registracijo imen „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Avstrije za registracijo imen „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Komisija je 17. decembra 2014 prejela tri ugovore iz Nemčije (ki so jih vložili združenje za ekološko kmetovanje Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., mlekarna Gläeserne Molkerei GmbH in združenje nemških kmetov Bauernverband Mecklenburg-Vorpommern e.V.), ki so vključevali tudi ustrezne utemeljitve ugovorov. Dne 30. decembra 2014 je nemško združenje za tradicionalno predelavo mleka VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) vložilo ugovor neposredno pri Komisiji. Nemčija je 5. januarja 2015 Komisiji poslala drug ugovor (ki ga je vložila nemška družba Deutsche Heumilchgesellschaft mbH). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 17. decembra 2014 prejela tri ugovore iz Nemčije (ki so jih vložili združenje za ekološko kmetovanje Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., mlekarna Gläeserne Molkerei GmbH in združenje nemških kmetov Bauernverband Mecklenburg-Vorpommern e.V.), ki so vključevali tudi ustrezne utemeljitve ugovorov. Dne 30. decembra 2014 je nemško združenje za tradicionalno predelavo mleka VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) vložilo ugovor neposredno pri Komisiji. Nemčija je 5. januarja 2015 Komisiji poslala drug ugovor (ki ga je vložila nemška družba Deutsche Heumilchgesellschaft mbH).

| (3) | Postopek ugovora na osnovi obvestila, ki ga je združenje VHM poslalo neposredno Komisiji, ni bil sprožen. V skladu z drugim pododstavkom člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 lahko vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in s prebivališčem ali sedežem v državi članici, ki ni država, iz katere je bil zahtevek posredovan, vloži ugovor pri državi članici, v kateri ima sedež. Zato združenju VHM ni bilo dovoljeno vložiti ugovora neposredno pri Komisiji. |
| --- | --- |

(3)

Postopek ugovora na osnovi obvestila, ki ga je združenje VHM poslalo neposredno Komisiji, ni bil sprožen. V skladu z drugim pododstavkom člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 lahko vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in s prebivališčem ali sedežem v državi članici, ki ni država, iz katere je bil zahtevek posredovan, vloži ugovor pri državi članici, v kateri ima sedež. Zato združenju VHM ni bilo dovoljeno vložiti ugovora neposredno pri Komisiji.

| (4) | Postopek ugovora na osnovi obvestila, ki ga je Nemčija poslala 5. januarja 2015, ni bil sprožen. V skladu s prvim pododstavkom člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je ugovor treba vložiti v treh mesecih od datuma objave v Uradnem listu Evropske unije. Ugovor, prejet 5. januarja 2015, je bil vložen po tem roku. |
| --- | --- |

(4)

Postopek ugovora na osnovi obvestila, ki ga je Nemčija poslala 5. januarja 2015, ni bil sprožen. V skladu s prvim pododstavkom člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je ugovor treba vložiti v treh mesecih od datuma objave v Uradnem listu Evropske unije. Ugovor, prejet 5. januarja 2015, je bil vložen po tem roku.

| (5) | Komisija je preučila tri ugovore, ki jih je Nemčija poslala 17. decembra 2014, in ugotovila, da so dopustni. Komisija je z dopisom z dne 19. februarja 2015 zainteresirani strani pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi v skladu s svojimi notranjimi postopki dosegli medsebojni dogovor. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je preučila tri ugovore, ki jih je Nemčija poslala 17. decembra 2014, in ugotovila, da so dopustni. Komisija je z dopisom z dne 19. februarja 2015 zainteresirani strani pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi v skladu s svojimi notranjimi postopki dosegli medsebojni dogovor.

| (6) | Ugovor na osnovi obvestila, ki ga je Nemčija poslala 17. decembra 2014 v zvezi z ugovorom, ki ga je vložilo združenje Naturland – Verband für ökologischen naturland e.V., je bil umaknjen. |
| --- | --- |

(6)

Ugovor na osnovi obvestila, ki ga je Nemčija poslala 17. decembra 2014 v zvezi z ugovorom, ki ga je vložilo združenje Naturland – Verband für ökologischen naturland e.V., je bil umaknjen.

| (7) | Rok za posvetovanje je bil podaljšan za tri dodatne mesece. |
| --- | --- |

(7)

Rok za posvetovanje je bil podaljšan za tri dodatne mesece.

| (8) | Avstrija in Nemčija sta dosegli dogovor, ki je bil Komisiji priglašen 10. avgusta 2015. |
| --- | --- |

(8)

Avstrija in Nemčija sta dosegli dogovor, ki je bil Komisiji priglašen 10. avgusta 2015.

| (9) | Ker je dogovor med Avstrijo in Nemčijo v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zakonodajo Unije, bi bilo treba upoštevati njegovo vsebino. |
| --- | --- |

(9)

Ker je dogovor med Avstrijo in Nemčijo v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zakonodajo Unije, bi bilo treba upoštevati njegovo vsebino.

| (10) | Nekatere podrobnosti v specifikaciji proizvoda so bile spremenjene. Nanašajo se na možnost ločevanja proizvodnih gospodarstev v ločene enote, vključitev dodatne krme v 75 % obvezne voluminozne krme, ki se izračuna kot letno povprečje, dovoljenje za uporabo zelenega komposta za gnojenje ter omilitev pogojev za proizvodnjo vlažnega sena in fermentiranega sena ter za proizvodnjo in skladiščenje silaže. |
| --- | --- |

(10)

Nekatere podrobnosti v specifikaciji proizvoda so bile spremenjene. Nanašajo se na možnost ločevanja proizvodnih gospodarstev v ločene enote, vključitev dodatne krme v 75 % obvezne voluminozne krme, ki se izračuna kot letno povprečje, dovoljenje za uporabo zelenega komposta za gnojenje ter omilitev pogojev za proizvodnjo vlažnega sena in fermentiranega sena ter za proizvodnjo in skladiščenje silaže.

| (11) | Ti elementi ne predstavljajo bistvenih sprememb v skladu s členom 51(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Zato se spremenjene specifikacije proizvoda ne bi smele objaviti kot ugovor. Vendar pa bi jih bilo treba priložiti k tej uredbi v informativne namene. |
| --- | --- |

(11)

Ti elementi ne predstavljajo bistvenih sprememb v skladu s členom 51(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Zato se spremenjene specifikacije proizvoda ne bi smele objaviti kot ugovor. Vendar pa bi jih bilo treba priložiti k tej uredbi v informativne namene.

| (12) | Dogovor, ki je bil dosežen med zadevnima stranema, določa tudi, da bi bilo treba sedanjim proizvajalcem proizvodov z imenom „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ odobriti dvoletno prehodno obdobje, da se postopoma uskladijo s specifikacijo proizvoda. Poleg tega bi bilo treba dovoliti, da se proizvodi, ki se niso tržili na navedeni datum, dajo na trg do porabe zalog. |
| --- | --- |

(12)

Dogovor, ki je bil dosežen med zadevnima stranema, določa tudi, da bi bilo treba sedanjim proizvajalcem proizvodov z imenom „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ odobriti dvoletno prehodno obdobje, da se postopoma uskladijo s specifikacijo proizvoda. Poleg tega bi bilo treba dovoliti, da se proizvodi, ki se niso tržili na navedeni datum, dajo na trg do porabe zalog.

| (13) | Komisija meni, da bi bilo treba prilagoditi zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti ob upoštevanju interesov proizvajalcev in nosilcev dejavnosti, ki so doslej zakonito uporabljali taka imena. Zato bi bilo treba ob upoštevanju zgoraj navedenih ugotovitev, o katerih sta se strani dogovorili, in ciljev Uredbe (EU) št. 1151/2012 na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012, ki se po analogiji uporablja tudi za zajamčene tradicionalne posebnosti, odobriti prehodno dvoletno obdobje za proizvajalce, v katerem lahko uporabljalo imena „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“, ne da bi izpolnjevali specifikacijo proizvoda, v povezavi z dovoljenjem, da po preteku dvoletnega obdobja do porabe zalog še naprej dajejo na trg proizvode, ki ne ustrezajo specifikaciji proizvoda, da se jim omogoči postopno prilagajanje na specifikacijo proizvoda. Taki proizvodi se ne bi smeli tržiti, če so opremljeni z označbo „zajamčena tradicionalna posebnost“, kratico „ZTP“ ali povezanim simbolom Unije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija meni, da bi bilo treba prilagoditi zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti ob upoštevanju interesov proizvajalcev in nosilcev dejavnosti, ki so doslej zakonito uporabljali taka imena. Zato bi bilo treba ob upoštevanju zgoraj navedenih ugotovitev, o katerih sta se strani dogovorili, in ciljev Uredbe (EU) št. 1151/2012 na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012, ki se po analogiji uporablja tudi za zajamčene tradicionalne posebnosti, odobriti prehodno dvoletno obdobje za proizvajalce, v katerem lahko uporabljalo imena „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“, ne da bi izpolnjevali specifikacijo proizvoda, v povezavi z dovoljenjem, da po preteku dvoletnega obdobja do porabe zalog še naprej dajejo na trg proizvode, ki ne ustrezajo specifikaciji proizvoda, da se jim omogoči postopno prilagajanje na specifikacijo proizvoda. Taki proizvodi se ne bi smeli tržiti, če so opremljeni z označbo „zajamčena tradicionalna posebnost“, kratico „ZTP“ ali povezanim simbolom Unije.

| (14) | Glede na navedeno bi bilo treba imena „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ vpisati v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti. |
| --- | --- |

(14)

Glede na navedeno bi bilo treba imena „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ vpisati v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti.

| (15) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Imena „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ (ZTP) se registrirajo.

Imena iz prvega odstavka opredeljujejo proizvod iz skupine 1.4 „Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)“, kot je določeno v Prilogi XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Prečiščena različica specifikacije proizvoda je v Prilogi k tej uredbi.

Člen 3

Imena „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ se lahko uporabljajo za označevanje proizvodov, ki ne ustrezajo specifikaciji proizvoda za „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“, dve leti od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Ko se uporabljajo v zvezi s proizvodi, ki ne ustrezajo specifikaciji proizvoda, taka imena ne smejo biti opremljena z označbo „zajamčena tradicionalna posebnost“, kratico „ZTP“ ali povezanim simbolom Unije.

Po izteku dvoletnega obdobja je proizvajalcem „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ dovoljeno, da do porabe zalog še naprej dajejo na trg proizvode s temi imeni, ki so bili proizvedeni pred koncem tega obdobja in ne izpolnjujejo specifikacije proizvoda iz člena 2.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. marca 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 340, 30.9.2014, str. 6.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

PRILOGA

ZAHTEVEK ZA REGISTRACIJO ZTP

Uredba Sveta (ES) št. 509/2006 z dne 20. marca 2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil (*1)

„HEUMILCH“/„HAYMILK“/„LATTE FIENO“/„LAIT DE FOIN“/„LECHE DE HENO“

Št. ES: AT-TSG-0007-01035 – 27.8.2012

1.   Naziv in naslov skupine vlagateljev

| Naziv | : | ARGE Heumilch Österreich |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Grabenweg 68, 6020 Innsbruck, Avstrija |
| Telefon | : | +43 512345245 |
| E-naslov | : | office@heumilch.at |

Naziv

:

ARGE Heumilch Österreich

Naslov

:

Grabenweg 68, 6020 Innsbruck, Avstrija

Telefon

:

+43 512345245

E-naslov

:

office@heumilch.at

2.   Država članica ali tretja država

Avstrija

3.   Specifikacija proizvoda

3.1   Imena, ki jih je treba registrirati

„Heumilch“ (DE); „Haymilk“ (EN); „Latte fieno“ (IT); „Lait de foin“ (FR); „Leche de heno“ (ES)

3.2   Gre za ime, ki:

| ☐ | je specifično samo po sebi, |
| --- | --- |

☐

je specifično samo po sebi,

| ☒ | ki izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila. |
| --- | --- |

☒

ki izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila.

Proizvodnja senenega mleka „Heumilch“ je najstarejša oblika proizvodnje mleka. Mleko izvira iz živali s tradicionalnih trajnostnih mlečnih kmetijskih gospodarstev. Bistvena razlika in tradicionalni značaj senenega mleka „Heumilch“ izhajata iz dejstva, da se pri proizvodnji senenega mleka „Heumilch“ tako kot pri prvotni proizvodnji mleka živali ne hranijo s fermentirano krmo. Z industrializacijo kmetijstva se je proizvodnja silaž (fermentirane krme) od 60. let prejšnjega stoletja zaradi mehanizacije vse bolj razširila in tako omejila kmetijstvo, ki temelji na uporabi sena. Poleg tega predpisi prepovedujejo uporabo živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot „gensko spremenjeni“.

Krmljenje sledi letnim časom, pri čemer živali v „obdobju zelene krme“ dobijo svežo travo in zelišča ter deloma seno in dovoljena krmila v skladu s točko 3.6, v zimskem obdobju pa seno in deloma dovoljena krmila v skladu s točko 3.6.

3.3   Ali se zahteva pridržanje imena v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006?

| ☒ | Registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- |

☒

Registracija s pridržanjem imena

| ☐ | Registracija brez pridržanja imena |
| --- | --- |

☐

Registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Kravje mleko v skladu z veljavno zakonodajo.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Seneno mleko „Heumilch“ se proizvaja pod tradicionalnimi proizvodnimi pogoji v skladu s predpisi o proizvodnji senenega mleka „Heumilch“ (Heumilchregulativ), zanj pa sta značilni prepoved uporabe fermentirane krme, kot je silaža, ter prepoved uporabe živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot „gensko spremenjeni“.

Predpisi o proizvodnji senenega mleka „Heumilch“

Seneno mleko „Heumilch“ je kravje mleko mater, ki ga proizvajajo pridelovalci mleka, ki so se zavezali k izpolnjevanju naslednjih meril. Ne smejo se uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot „gensko spremenjeni“.

Celotno kmetijsko gospodarstvo mora biti upravljano po pravilih proizvodnje senenega mleka „Heumilch“.

| (a) | Gospodarstvo pa se lahko razdeli na jasno ločene proizvodne enote, pri čemer niso vse dolžne gospodariti po teh pravilih. Razdeljene morajo biti po proizvodnih sektorjih, ki jih je mogoče razlikovati. |
| --- | --- |

(a)

Gospodarstvo pa se lahko razdeli na jasno ločene proizvodne enote, pri čemer niso vse dolžne gospodariti po teh pravilih. Razdeljene morajo biti po proizvodnih sektorjih, ki jih je mogoče razlikovati.

| (b) | Če v skladu s točko (a) vse enote gospodarstva ne gospodarijo po pravilih proizvodnje senenega mleka „Heumilch“, mora nosilec dejavnosti živali, ki se uporabljajo v enotah za proizvodnjo senenega mleka „Heumilch“, ločiti od živali, ki se uporabljajo v drugih enotah, o ločitvi pa mora voditi ustrezno evidenco. |
| --- | --- |

(b)

Če v skladu s točko (a) vse enote gospodarstva ne gospodarijo po pravilih proizvodnje senenega mleka „Heumilch“, mora nosilec dejavnosti živali, ki se uporabljajo v enotah za proizvodnjo senenega mleka „Heumilch“, ločiti od živali, ki se uporabljajo v drugih enotah, o ločitvi pa mora voditi ustrezno evidenco.

Dovoljena krmila

| — | Živali se v glavnem krmijo s svežo travo, metuljnicami in zelišči v obdobju zelene krme ter s senom v zimskem obdobju, |
| --- | --- |

—

Živali se v glavnem krmijo s svežo travo, metuljnicami in zelišči v obdobju zelene krme ter s senom v zimskem obdobju,

| — | kot dopolnilna voluminozna krma se štejejo in so dopustni tudi: zelena oljna ogrščica, zelena koruza, zelena rž in krmna pesa, peleti iz sena, lucerne in koruze ter podobna krmila, |
| --- | --- |

—

kot dopolnilna voluminozna krma se štejejo in so dopustni tudi: zelena oljna ogrščica, zelena koruza, zelena rž in krmna pesa, peleti iz sena, lucerne in koruze ter podobna krmila,

| — | voluminozna krma mora v letnem obroku predstavljati vsaj 75 % suhe snovi, |
| --- | --- |

—

voluminozna krma mora v letnem obroku predstavljati vsaj 75 % suhe snovi,

| — | v svoji konvencionalni tržni obliki ter v mešanicah z mineralnimi snovmi, na primer otrobi, peleti itd., se lahko uporabljajo tudi naslednja žita: pšenica, ječmen, oves, tritikala, rž in koruza, |
| --- | --- |

—

v svoji konvencionalni tržni obliki ter v mešanicah z mineralnimi snovmi, na primer otrobi, peleti itd., se lahko uporabljajo tudi naslednja žita: pšenica, ječmen, oves, tritikala, rž in koruza,

| — | v krmnem obroku se lahko uporabljajo tudi konjski bob, navadni grah, bel volčji bob, plodovi oljnic in moka oz. pogača, pridobljena z ekstrakcijo. |
| --- | --- |

—

v krmnem obroku se lahko uporabljajo tudi konjski bob, navadni grah, bel volčji bob, plodovi oljnic in moka oz. pogača, pridobljena z ekstrakcijo.

Prepovedana krmila

| — | Prepoved krmljenja s silažo (fermentirano krmo), vlažnim senom ali fermentiranim senom, |
| --- | --- |

—

Prepoved krmljenja s silažo (fermentirano krmo), vlažnim senom ali fermentiranim senom,

| — | prepoved krmljenja s stranskimi proizvodi pivovarn, destilarn in stiskalnic sadja ter z drugimi stranskimi proizvodi živilsko predelovalne industrije, na primer mokrimi pivskimi tropinami ali mokro pulpo – izjema: posušena pulpa in melasa kot stranski proizvod proizvodnje sladkorja in posušena beljakovinska krma, pridobljena pri predelovanju žit, |
| --- | --- |

—

prepoved krmljenja s stranskimi proizvodi pivovarn, destilarn in stiskalnic sadja ter z drugimi stranskimi proizvodi živilsko predelovalne industrije, na primer mokrimi pivskimi tropinami ali mokro pulpo – izjema: posušena pulpa in melasa kot stranski proizvod proizvodnje sladkorja in posušena beljakovinska krma, pridobljena pri predelovanju žit,

| — | prepoved krmljenja mater z namočenimi krmili, |
| --- | --- |

—

prepoved krmljenja mater z namočenimi krmili,

| — | prepoved krmljenja s krmili živalskega izvora (mleko, sirotka, mesno-kostna moka itd.), razen krmljenja mladih živalih z mlekom in sirotko, |
| --- | --- |

—

prepoved krmljenja s krmili živalskega izvora (mleko, sirotka, mesno-kostna moka itd.), razen krmljenja mladih živalih z mlekom in sirotko,

| — | prepoved krmljenja z vrtnimi odpadki, odpadlim sadjem, krompirjem in sečnino. |
| --- | --- |

—

prepoved krmljenja z vrtnimi odpadki, odpadlim sadjem, krompirjem in sečnino.

Pogoji gnojenja

| — | Prepoved uporabe blata iz čistilnih naprav, proizvodov iz tega blata in komposta iz komunalnih čistilnih naprav z izjemo zelenega komposta na vseh kmetijskih površinah, ki jih uporablja dobavitelj mleka, |
| --- | --- |

—

Prepoved uporabe blata iz čistilnih naprav, proizvodov iz tega blata in komposta iz komunalnih čistilnih naprav z izjemo zelenega komposta na vseh kmetijskih površinah, ki jih uporablja dobavitelj mleka,

| — | dobavitelj mleka mora po nanosu gnojil počakati vsaj tri tedne pred uporabo vseh zemljišč za pašo živali. |
| --- | --- |

—

dobavitelj mleka mora po nanosu gnojil počakati vsaj tri tedne pred uporabo vseh zemljišč za pašo živali.

Uporaba kemičnih pomožnih snovi

| — | Mogoča je samo selektivna uporaba kemičnih sintetičnih pesticidov pod strokovnim nadzorom kmetijskih svetovalcev ter ciljna uporaba na določenih točkah na vseh površinah z zeleno krmo dobavitelja mleka, |
| --- | --- |

—

Mogoča je samo selektivna uporaba kemičnih sintetičnih pesticidov pod strokovnim nadzorom kmetijskih svetovalcev ter ciljna uporaba na določenih točkah na vseh površinah z zeleno krmo dobavitelja mleka,

| — | uporaba odobrenih škropiv proti muham v hlevih za krave molznice je dovoljena samo v odsotnosti mater. |
| --- | --- |

—

uporaba odobrenih škropiv proti muham v hlevih za krave molznice je dovoljena samo v odsotnosti mater.

Prepoved dobave

| — | Dobava mleka kot senenega mleka „Heumilch“ je možna šele 10. dan po telitvi, |
| --- | --- |

—

Dobava mleka kot senenega mleka „Heumilch“ je možna šele 10. dan po telitvi,

| — | pri kravah, ki so bile krmljene s silažo (fermentirano krmo), je potrebna 14-dnevna karenca, |
| --- | --- |

—

pri kravah, ki so bile krmljene s silažo (fermentirano krmo), je potrebna 14-dnevna karenca,

| — | gorske živali, ki so krmljene s silažo (fermentirano krmo) na domačih kmetijskih gospodarstvih, je treba bodisi 14 dni pred pašo na gorskih pašnikih krmiti z brezsilažno krmo bodisi se lahko mleko uporablja kot seneno mleko „Heumilch“ šele po 14-dnevni paši živali na gorskih pašnikih (v lasti dobavitelja senenega mleka). Silaža se ne sme niti proizvajati niti uporabljati kot krma na gorskem pašniku. |
| --- | --- |

—

gorske živali, ki so krmljene s silažo (fermentirano krmo) na domačih kmetijskih gospodarstvih, je treba bodisi 14 dni pred pašo na gorskih pašnikih krmiti z brezsilažno krmo bodisi se lahko mleko uporablja kot seneno mleko „Heumilch“ šele po 14-dnevni paši živali na gorskih pašnikih (v lasti dobavitelja senenega mleka). Silaža se ne sme niti proizvajati niti uporabljati kot krma na gorskem pašniku.

Prepoved gensko spremenjenih živil in krmil

| — | Za ohranitev tradicionalne osnove senenega mleka „Heumilch“ se ne smejo uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot „gensko spremenjeni“. |
| --- | --- |

—

Za ohranitev tradicionalne osnove senenega mleka „Heumilch“ se ne smejo uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot „gensko spremenjeni“.

Druge določbe

| — | Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (fermentirane krme), |
| --- | --- |

—

Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (fermentirane krme),

| — | prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju, |
| --- | --- |

—

prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju,

| — | prepoved priprave vlažnega ali fermentiranega sena. |
| --- | --- |

—

prepoved priprave vlažnega ali fermentiranega sena.

3.7   Posebnost kmetijskega proizvoda ali živila

Seneno mleko „Heumilch“ se od standardnega kravjega mleka razlikuje po posebnem proizvodnem postopku v skladu s točko 3.6 predpisov za proizvodnjo senenega mleka „Heumilch“ (Heumilchregulativ).

S preiskavami v letih 1995 in 2001 so dr. Ginzinger in njegovi sodelavci na zveznem inštitutu za gorsko mlečno kmetijstvo Rotholz (Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft Rotholz) ugotovili, da 65 % vzorcev silažnega mleka vsebuje več kot 1 000 spor klostridije na liter. Ena preiskava mleka, dobavljenega pomembnemu proizvajalcu sira, je pokazala, da 52 % vzorcev vsebuje 10 000 spor na liter. Tako ima 85 % vzorcev brezsilažnega senenega mleka manj kot 200, 15 % pa med 200 in 300 spor klostridije na liter. Seneno mleko „Heumilch“ ima zaradi posebnega načina krmljenja zelo nizko vsebnost spor klostridije. Pri proizvodnji trdega sira iz surovega senenega mleka „Heumilch“ je tako manj napak v zvezi z luknjami v siru in njegovim okusom.

V okviru raziskovalnega projekta o vplivu silaže na kakovost mleka (Einfluss der Silage auf die Milchqualität) se je preučeval okus mleka s silažno krmo in brez nje (Ginzinger in Tschager, Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft, Rotholz 1993). Pri 77 % vzorcev mleka krav, ki so bile krmljene s senom, ni bila ugotovljena nobena napaka v zvezi z okusom. Pri vzorcih mleka krav, ki so bile krmljene s silažo (standardno mleko), pa je delež vzorcev brez napak v zvezi z okusom znašal samo 29 %. Znatna je tudi razlika med vzorci mleka iz cistern zbiralnih vozil. Pri 94 % vzorcev brezsilažnega senenega mleka „Heumilch“ ni bila ugotovljena nobena napaka v zvezi z okusom. Pri silažnem mleku pa je delež brez napak znašal samo 45 %.

V okviru ene diplomske naloge na Univerzi na Dunaju (Schreiner, Seiz, Ginzinger, 2011) je bilo dokazano, da seneno mleko „Heumilch“ zaradi krmljenja z voluminozno krmo in paše na zelenih pašnikih vsebuje približno dvakrat več omega-3 maščobnih kislin in konjugiranih linolnih kislin kot standardno mleko.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Proizvodnja senenega mleka „Heumilch“ in nadaljnja obdelava sta tako stari kot vzreja krav molznic v kmetijstvu (približno 5. stoletje pr. n. št.). Že v srednjem veku so na planšarijah, t. i. „Schwaighöfen“, v predalpskem svetu in gorovju na Tirolskem pridelovali sir iz senenega mleka „Heumilch“. Beseda „Schwaig“ izvira iz osrednje knjižne nemščine ter označuje posebno obliko naselja in zlasti gospodarstva v gorskem svetu. Planšarije „Schwaighöfe“ so lastniki zemljišč sami pogosto ustanovili kot stalna naselja, ki so kot živinorejske kmetije služila predvsem pridelavi mleka (zlasti pridelavi sira). Na Tirolskem in v Salzburgu obstajajo že od 12. stoletja. Seneno mleko „Heumilch“ je bilo v gorskem svetu prvotno povezano s proizvodnjo trdega sira iz surovega mleka. Že okrog leta 1900 so bili določeni predpisi (Milchregulative) za brezsilažno mleko, primerno za proizvodnjo trdega sira. Na podlagi tega so bili v Avstriji okrog leta 1950 sprejeti predpisi (Milchregulative) v zveznih deželah Vorarlberg, Tirolska in Salzburg. Leta 1975 je avstrijski pristojni organ za mlečno kmetijstvo (Milchwirtschaftsfond) te predpise poenotil in sprejel kot pogoje za mleko, primerno za proizvodnjo trdega sira (Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch, Österreichische Milchwirtschaft, zvezek 14, priloga 6 št. 23c, z dne 21. julija 1975). Predhodni pristojni organ za mlečno kmetijstvo v Avstriji je nekatera proizvodna območja določil kot območja, kjer je prepovedana uporaba silaže do leta 1993, da bi ohranil surovino seneno mleko „Heumilch“ (tudi brezsilažno mleko ali mleko, primerno za proizvodnjo trdega sira) za sirarne, ki proizvajajo sire iz surovega mleka. Leta 1995 je zvezno ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo, vodo in okolje za spodbujanje okolju prijaznega ekstenzivnega kmetijstva, ki ščiti naravno življenjsko okolje (avstrijski program za okolju prijazno kmetijstvo, znan kot ÖPUL), nadalje zaščitilo seneno mleko „Heumilch“ z „območjem prepovedi silaže“, določenem z ukrepom o neuporabi silaže v posebni uredbi ministrstva.

V gorskih regijah se živali že od nekdaj tradicionalno krmijo v skladu z merili za seneno mleko „Heumilch“. Že posamezni dokumenti oz. certifikati iz leta 1544 pričajo o proizvodnji sira v gorah na planšarstvu Wildschönauer Holzalm na Tirolskem.

Od 80. let prejšnjega stoletja nekateri kmetje pridelujejo seneno mleko „Heumilch“ tudi v skladu z merili za organsko/ekološko kmetijstvo.

3.9   Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti

—

4.   Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1   Naziv in naslov

—

4.2   Posebne naloge organa ali telesa

—

---

(*1)  
  UL L 93, 31.3.2006, str. 1. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/35

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/305

z dne 3. marca 2016

o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi „gentamicin“

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 14 v povezavi s členom 17 Uredbe,

ob upoštevanju mnenj Evropske agencije za zdravila, ki jih je oblikoval Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 17 Uredbe (ES) št. 470/2009 določa, da je treba z uredbo določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo v živinoreji. |
| --- | --- |

(1)

Člen 17 Uredbe (ES) št. 470/2009 določa, da je treba z uredbo določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo v živinoreji.

| (2) | V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (2) so določene farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede na MRL v živilih živalskega izvora. |
| --- | --- |

(2)

V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (2) so določene farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede na MRL v živilih živalskega izvora.

| (3) | Gentamicin je že vključen v navedeno preglednico kot dovoljena snov v mišičju, maščevju, jetrih in ledvicah govedi in prašičev ter v mleku govedi. |
| --- | --- |

(3)

Gentamicin je že vključen v navedeno preglednico kot dovoljena snov v mišičju, maščevju, jetrih in ledvicah govedi in prašičev ter v mleku govedi.

| (4) | V skladu s členom 27(2) Uredbe (ES) št. 470/2009 je Komisija Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) predložila zahtevek za ekstrapolacijo MRL za gentamicin na druge vrste ali tkiva. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 27(2) Uredbe (ES) št. 470/2009 je Komisija Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) predložila zahtevek za ekstrapolacijo MRL za gentamicin na druge vrste ali tkiva.

| (5) | EMA je na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini priporočila ekstrapolacijo MRL za gentamicin na vse vrste sesalcev za proizvodnjo hrane ter na ribe. |
| --- | --- |

(5)

EMA je na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini priporočila ekstrapolacijo MRL za gentamicin na vse vrste sesalcev za proizvodnjo hrane ter na ribe.

| (6) | Uredbo (EU) št. 37/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (EU) št. 37/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 37/2010 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. marca 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010, str. 1).

2

---

PRILOGA

V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 se vnos za snov gentamicin nadomesti z naslednjim:

| Farmakološko aktivna snov | Marker ostanek | Živalska vrsta | MRL | Ciljna tkiva | Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009) | Terapevtska razvrstitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „gentamicin | vsota gentamicina C1, gentamicina C1a, gentamicina C2 in gentamicina C2a | vse vrste sesalcev za proizvodnjo hrane in ribe | 50 μg/kg
  50 μg/kg
  200 μg/kg
  750 μg/kg
  100 μg/kg | mišičevje
  maščevje
  jetra
  ledvice
  mleko | Pri ribah se MRL za mišičje nanaša na ‚kožo in mišičje v naravnem razmerju‘.
  Pri prašičih se maščevje nanaša na ‚kožo in maščevje v naravnem razmerju‘. | učinkovine proti infekcijam/antibiotiki“ |

Farmakološko aktivna snov

Marker ostanek

Živalska vrsta

MRL

Ciljna tkiva

Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009)

Terapevtska razvrstitev

„gentamicin

vsota gentamicina C1, gentamicina C1a, gentamicina C2 in gentamicina C2a

vse vrste sesalcev za proizvodnjo hrane in ribe

50 μg/kg

50 μg/kg

200 μg/kg

750 μg/kg

100 μg/kg

mišičevje

maščevje

jetra

ledvice

mleko

Pri ribah se MRL za mišičje nanaša na ‚kožo in mišičje v naravnem razmerju‘.

Pri prašičih se maščevje nanaša na ‚kožo in maščevje v naravnem razmerju‘.

učinkovine proti infekcijam/antibiotiki“

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/306

z dne 3. marca 2016

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1283/2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni protidampinški ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni protidampinški ukrepi

| (1) | Protidampinški ukrepi, ki veljajo za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi s poreklom med drugim iz Republike Koreje, so bili uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1514/2002 (2) („prvotna preiskava“ in „prvotni ukrepi“). |
| --- | --- |

(1)

Protidampinški ukrepi, ki veljajo za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi s poreklom med drugim iz Republike Koreje, so bili uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1514/2002 (2) („prvotna preiskava“ in „prvotni ukrepi“).

2

| (2) | Oktobra 2008 so bili ti ukrepi razširjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1001/2008 (3) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Oktobra 2008 so bili ti ukrepi razširjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1001/2008 (3) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

3

| (3) | Ukrepi so bili nadalje razširjeni decembra 2014 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1283/2014 (4) po drugem pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („veljavni ukrepi“). |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi so bili nadalje razširjeni decembra 2014 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1283/2014 (4) po drugem pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („veljavni ukrepi“).

4

| (4) | Protidampinška dajatev, ki trenutno velja za izvoz vseh družb v Republiki Koreji in temelji na stopnji škode, ugotovljeni v prvotni preiskavi, znaša 44 %. |
| --- | --- |

(4)

Protidampinška dajatev, ki trenutno velja za izvoz vseh družb v Republiki Koreji in temelji na stopnji škode, ugotovljeni v prvotni preiskavi, znaša 44 %.

1.2   Zahtevek za delni vmesni pregled

Zahtevek za delni vmesni pregled

| (5) | Komisija je januarja 2015 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek je po obsegu omejen na preiskavo dampinga družbe TK Corporation, korejskega proizvajalca izvoznika, vložil pa ga je navedeni proizvajalec izvoznik. Proizvajalec izvoznik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so spremembe trajne. Proizvajalec izvoznik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo škodljivega dampinga nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni ni več potrebno. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je januarja 2015 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek je po obsegu omejen na preiskavo dampinga družbe TK Corporation, korejskega proizvajalca izvoznika, vložil pa ga je navedeni proizvajalec izvoznik. Proizvajalec izvoznik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so spremembe trajne. Proizvajalec izvoznik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo škodljivega dampinga nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni ni več potrebno.

prima facie

1.3   Začetek delnega vmesnega pregleda

Začetek delnega vmesnega pregleda

| (6) | Potem ko je Komisija po obvestilu državam članicam ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, omejenega na preiskavo dampinga v zvezi s proizvajalcem izvoznikom, je z obvestilom, objavljenim 18. februarja 2015 v Uradnem listu Evropske unije (5) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejenega na preiskavo dampinga v zvezi s proizvajalcem izvoznikom. |
| --- | --- |

(6)

Potem ko je Komisija po obvestilu državam članicam ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, omejenega na preiskavo dampinga v zvezi s proizvajalcem izvoznikom, je z obvestilom, objavljenim 18. februarja 2015 v Uradnem listu Evropske unije (5) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejenega na preiskavo dampinga v zvezi s proizvajalcem izvoznikom.

Uradnem listu Evropske unije

5

| (7) | Komisija je proizvajalca izvoznika, organe države izvoznice in industrijo Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je proizvajalca izvoznika, organe države izvoznice in industrijo Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje.

1.4   Preiskava

Preiskava

| (8) | Komisija je proizvajalcu izvozniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, potrebne za njeno preiskavo, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v predpisanem roku. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je proizvajalcu izvozniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, potrebne za njeno preiskavo, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v predpisanem roku.

| (9) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga. V prostorih proizvajalca izvoznika je bil opravljen preveritveni obisk. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga. V prostorih proizvajalca izvoznika je bil opravljen preveritveni obisk.

1.5   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (10) | Preiskava stopnje dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“). |
| --- | --- |

(10)

Preiskava stopnje dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“).

| (11) | Poleg teh podatkov je proizvajalec izvoznik predložil tudi podatke o stroških in prodaji za leto 2013 in predlagal, da se obdobje preiskave v zvezi s pregledom podaljša tako, da se doda leto 2013, da se poveča reprezentativnost obsega prodaje v Unijo. Vendar je Komisija ugotovila, da se z upoštevanjem prodaje v Unijo leta 2013 ne bi povečala reprezentativnost v smislu obsega (v primerjavi z obsegom celotne prodaje ali proizvodnje) ali vrste prodaje (glej uvodno izjavo (29)). Zato Komisija za reprezentativno ugotovitev v zvezi z dampingom ni imela zadostnega razloga, da bi pri obdobju preiskave v zvezi s pregledom odstopala od običajnega obdobja 12 mesecev. |
| --- | --- |

(11)

Poleg teh podatkov je proizvajalec izvoznik predložil tudi podatke o stroških in prodaji za leto 2013 in predlagal, da se obdobje preiskave v zvezi s pregledom podaljša tako, da se doda leto 2013, da se poveča reprezentativnost obsega prodaje v Unijo. Vendar je Komisija ugotovila, da se z upoštevanjem prodaje v Unijo leta 2013 ne bi povečala reprezentativnost v smislu obsega (v primerjavi z obsegom celotne prodaje ali proizvodnje) ali vrste prodaje (glej uvodno izjavo (29)). Zato Komisija za reprezentativno ugotovitev v zvezi z dampingom ni imela zadostnega razloga, da bi pri obdobju preiskave v zvezi s pregledom odstopala od običajnega obdobja 12 mesecev.

| (12) | Po dokončnem razkritju je proizvajalec izvoznik ponovil svojo trditev, da bi bilo treba leto 2013 dodati k obdobju preiskave v zvezi s pregledom, da se poveča reprezentativnost. Trdil je, da primerjave z dejavniki, kot so celotni obseg proizvodnje, niso pomembne in da ob upoštevanju leta 2013 obdobje preiskave v zvezi s pregledom postane bolj reprezentativno v smislu dodatnih vrst izdelkov, obsega prodaje in prometa. |
| --- | --- |

(12)

Po dokončnem razkritju je proizvajalec izvoznik ponovil svojo trditev, da bi bilo treba leto 2013 dodati k obdobju preiskave v zvezi s pregledom, da se poveča reprezentativnost. Trdil je, da primerjave z dejavniki, kot so celotni obseg proizvodnje, niso pomembne in da ob upoštevanju leta 2013 obdobje preiskave v zvezi s pregledom postane bolj reprezentativno v smislu dodatnih vrst izdelkov, obsega prodaje in prometa.

| (13) | Osnovna uredba ne določa natančno, kako je treba meriti reprezentativnost obdobja preiskave v zvezi s pregledom. V tem primeru je obseg blaga, ki naj bi ga proizvajalec izvoznik prodal na trgu Unije v letu 2013, pomenil manj kot polovico obsega blaga, ki naj bi se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom domnevno prodal na trgu Unije, skupni obseg prodaje in proizvodnje pa je bil za obe leti v enakem razponu. Zato je jasno, da bi se v tem primeru z upoštevanjem leta 2013 v relativnem smislu zmanjšala reprezentativnost prodaje proizvajalca izvoznika v Unijo, v absolutnem smislu pa bi se tako doseglo le omejeno izboljšanje. |
| --- | --- |

(13)

Osnovna uredba ne določa natančno, kako je treba meriti reprezentativnost obdobja preiskave v zvezi s pregledom. V tem primeru je obseg blaga, ki naj bi ga proizvajalec izvoznik prodal na trgu Unije v letu 2013, pomenil manj kot polovico obsega blaga, ki naj bi se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom domnevno prodal na trgu Unije, skupni obseg prodaje in proizvodnje pa je bil za obe leti v enakem razponu. Zato je jasno, da bi se v tem primeru z upoštevanjem leta 2013 v relativnem smislu zmanjšala reprezentativnost prodaje proizvajalca izvoznika v Unijo, v absolutnem smislu pa bi se tako doseglo le omejeno izboljšanje.

| (14) | Zato Komisija potrjuje, da ni utemeljenega razloga za razširitev obdobja preiskave v zvezi s pregledom na več kot obdobje enega leta, ki ga Komisija običajno uporablja. |
| --- | --- |

(14)

Zato Komisija potrjuje, da ni utemeljenega razloga za razširitev obdobja preiskave v zvezi s pregledom na več kot obdobje enega leta, ki ga Komisija običajno uporablja.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (15) | Izdelek, ki se pregleduje, je pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Republike Koreje, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(15)

Izdelek, ki se pregleduje, je pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Republike Koreje, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 („zadevni izdelek“).

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (16) | Preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, da ima izdelek, ki ga je proizvajal proizvajalec izvoznik in se je prodajal na domačem trgu ter izvažal v Unijo in na druge izvozne trge, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot izdelki, ki jih v Uniji prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

(16)

Preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, da ima izdelek, ki ga je proizvajal proizvajalec izvoznik in se je prodajal na domačem trgu ter izvažal v Unijo in na druge izvozne trge, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot izdelki, ki jih v Uniji prodaja industrija Unije.

| (17) | Komisija se je odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Komisija se je odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

(a)   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (18) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje proizvajalca izvoznika reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje proizvajalca izvoznika reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.

| (19) | Komisija je nato opredelila vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, ki so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je nato opredelila vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, ki so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (20) | Zatem je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da je bila večina vrst izdelka reprezentativnih. |
| --- | --- |

(20)

Zatem je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da je bila večina vrst izdelka reprezentativnih.

| (21) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

| (22) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:






  (a) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter |
| --- | --- | --- |

(22)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:

(a)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter

| (b) | če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (23) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(23)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (24) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom:






  (a) | če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali |
| --- | --- | --- |

(24)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom:

(a)

če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali

| (b) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.

| (25) | Analiza domače prodaje je pokazala, da je bila velika večina domače prodaje dobičkonosna in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. V skladu s tem se je normalna vrednost izračunala le kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. |
| --- | --- |

(25)

Analiza domače prodaje je pokazala, da je bila velika večina domače prodaje dobičkonosna in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. V skladu s tem se je normalna vrednost izračunala le kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

| (26) | Če ni bilo prodaje ali zadostne prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem trgovskem prometu ali je ni bilo dovolj ali če določena vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Če ni bilo prodaje ali zadostne prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem trgovskem prometu ali je ni bilo dovolj ali če določena vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (27) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prištelo naslednje:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) proizvajalca izvoznika, ki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem trgovskem prometu, ter |
| --- | --- | --- |

(27)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prištelo naslednje:

(a)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) proizvajalca izvoznika, ki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem trgovskem prometu, ter

| (b) | tehtani povprečni dobiček, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalec izvoznik dosegel pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem trgovskem prometu. |
| --- | --- |

(b)

tehtani povprečni dobiček, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalec izvoznik dosegel pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem trgovskem prometu.

| (28) | Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem trgovskem prometu. Za vrste izdelkov, ki se na domačem trgu sploh niso prodajali, so bili dodani tehtani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem trgovskem prometu. |
| --- | --- |

(28)

Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem trgovskem prometu. Za vrste izdelkov, ki se na domačem trgu sploh niso prodajali, so bili dodani tehtani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem trgovskem prometu.

(b)   Izvozna cena

Izvozna cena

| (29) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je proizvajalec izvoznik prodal le zanemarljivo količino zadevnega izdelka v Unijo, kar predstavlja med 0,1 % in 0,3 % obsega njegove proizvodnje (razpon je naveden zaradi zaupnosti). Poleg tega proizvajalec izvoznik za številne transakcije ni mogel prepričljivo dokazati, da so bile protidampinške dajatve dejansko plačane, kar vzbuja dvom o tem, ali je bilo blago sproščeno v prosti promet na carinskem območju Unije. Prodaja je bila vsa namenjena za posebne projekte treh strank, ki so imele lastne specifikacije za pribor (fitinge). Poleg tega je prodaja potekala v okviru „paketa“ skupaj z drugim priborom (fitingi) in izdelki, ki niso bili zadevni izdelek. V tem smislu se zdi tveganje navzkrižne kompenzacije veliko. Zaradi navedenega v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na podlagi prodaje zadevnega izdelka v Unijo, ki jo je opravil proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče izvesti smiselne analize dampinga. |
| --- | --- |

(29)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je proizvajalec izvoznik prodal le zanemarljivo količino zadevnega izdelka v Unijo, kar predstavlja med 0,1 % in 0,3 % obsega njegove proizvodnje (razpon je naveden zaradi zaupnosti). Poleg tega proizvajalec izvoznik za številne transakcije ni mogel prepričljivo dokazati, da so bile protidampinške dajatve dejansko plačane, kar vzbuja dvom o tem, ali je bilo blago sproščeno v prosti promet na carinskem območju Unije. Prodaja je bila vsa namenjena za posebne projekte treh strank, ki so imele lastne specifikacije za pribor (fitinge). Poleg tega je prodaja potekala v okviru „paketa“ skupaj z drugim priborom (fitingi) in izdelki, ki niso bili zadevni izdelek. V tem smislu se zdi tveganje navzkrižne kompenzacije veliko. Zaradi navedenega v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na podlagi prodaje zadevnega izdelka v Unijo, ki jo je opravil proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče izvesti smiselne analize dampinga.

| (30) | Ker obseg uvoza v Unijo ni bil zadosten, se je za določitev izvozne cene upošteval izvoz v druge tretje države. Ugotovljeno je bilo, da ima proizvajalec izvoznik štiri glavne izvozne trge, ki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skupaj pokrivajo več kot 50 % njegovega izvoza v tretje države. Preostanek sestavlja 39 drugih izvoznih namembnih držav; vsaka od teh predstavlja med 0,1 % in 5 % celotnega izvoza proizvajalca izvoznika. Cene izvoza v te države se med seboj zelo razlikujejo zaradi različne narave posameznega trga. Veliko teh različnih dejavnikov (npr. pogoji konkurence na vsakem trgu) ni znanih. Zato se je dodatno analiziralo, ali bi se katera od glavnih izvoznih namembnih držav proizvajalca izvoznika lahko uporabila kot približek za trg Unije. |
| --- | --- |

(30)

Ker obseg uvoza v Unijo ni bil zadosten, se je za določitev izvozne cene upošteval izvoz v druge tretje države. Ugotovljeno je bilo, da ima proizvajalec izvoznik štiri glavne izvozne trge, ki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skupaj pokrivajo več kot 50 % njegovega izvoza v tretje države. Preostanek sestavlja 39 drugih izvoznih namembnih držav; vsaka od teh predstavlja med 0,1 % in 5 % celotnega izvoza proizvajalca izvoznika. Cene izvoza v te države se med seboj zelo razlikujejo zaradi različne narave posameznega trga. Veliko teh različnih dejavnikov (npr. pogoji konkurence na vsakem trgu) ni znanih. Zato se je dodatno analiziralo, ali bi se katera od glavnih izvoznih namembnih držav proizvajalca izvoznika lahko uporabila kot približek za trg Unije.

| (31) | Združeni arabski emirati („ZAE“) so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom največji izvozni trg proizvajalca izvoznika, ki predstavljajo 15 %–18 % njegovega izvoza po masi in 15 %–18 % po vrednosti. Vendar v ZAE ni domačih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato se šteje, da je to stanje glede na gospodarsko strukturo precej drugačno od trga Unije. |
| --- | --- |

(31)

Združeni arabski emirati („ZAE“) so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom največji izvozni trg proizvajalca izvoznika, ki predstavljajo 15 %–18 % njegovega izvoza po masi in 15 %–18 % po vrednosti. Vendar v ZAE ni domačih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato se šteje, da je to stanje glede na gospodarsko strukturo precej drugačno od trga Unije.

| (32) | Podobno kot v pregledu zaradi izteka ukrepov, ki je izražen v Uredbi (EU) št. 1283/2014, se je zdelo primerno analizirati prodajo proizvajalca izvoznika v Združene države Amerike („ZDA“), ki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom druga največja izvozna namembna država. Preiskava je potrdila, da je trg ZDA podobne velikosti kot trg Unije, s številnimi domačimi proizvajalci, a tudi velikim deležem uvoza. Potrdila je tudi, da je imel trg ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nizke tarifne kvote uvoza in da ni bilo protidampinških dajatev na uvoz iz Koreje, zaradi česar je bil to zelo konkurenčen trg. Poleg tega so ZDA na splošno glavna izvozna namembna država za izvoz iz Koreje in tudi za zadevnega proizvajalca izvoznika; v ZDA je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvoženega 7 % do 12 % njegovega obsega proizvodnje in 11 % do 14 % njegovega izvoza. |
| --- | --- |

(32)

Podobno kot v pregledu zaradi izteka ukrepov, ki je izražen v Uredbi (EU) št. 1283/2014, se je zdelo primerno analizirati prodajo proizvajalca izvoznika v Združene države Amerike („ZDA“), ki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom druga največja izvozna namembna država. Preiskava je potrdila, da je trg ZDA podobne velikosti kot trg Unije, s številnimi domačimi proizvajalci, a tudi velikim deležem uvoza. Potrdila je tudi, da je imel trg ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nizke tarifne kvote uvoza in da ni bilo protidampinških dajatev na uvoz iz Koreje, zaradi česar je bil to zelo konkurenčen trg. Poleg tega so ZDA na splošno glavna izvozna namembna država za izvoz iz Koreje in tudi za zadevnega proizvajalca izvoznika; v ZDA je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvoženega 7 % do 12 % njegovega obsega proizvodnje in 11 % do 14 % njegovega izvoza.

| (33) | Zato je bilo glede na okoliščine in posebnosti tega primera ugotovljeno, da bi v tej preiskavi ZDA predstavljale ustrezno podlago za določitev izvozne cene zaradi pomanjkanja zadostnega obsega izvoza v Unijo. Tako je bila za določitev izvozne cene uporabljena preverjena izvozna cena proizvajalca izvoznika v ZDA, prilagojena na raven franko tovarna, pri čemer so se med drugim po potrebi upoštevali stroški prevoza, dajatev in davkov. |
| --- | --- |

(33)

Zato je bilo glede na okoliščine in posebnosti tega primera ugotovljeno, da bi v tej preiskavi ZDA predstavljale ustrezno podlago za določitev izvozne cene zaradi pomanjkanja zadostnega obsega izvoza v Unijo. Tako je bila za določitev izvozne cene uporabljena preverjena izvozna cena proizvajalca izvoznika v ZDA, prilagojena na raven franko tovarna, pri čemer so se med drugim po potrebi upoštevali stroški prevoza, dajatev in davkov.

| (34) | Po dokončnem razkritju je proizvajalec izvoznik oporekal, da njegovih prodajnih transakcij v Unijo s pravnega in dejanskega vidika ni mogoče uporabiti za določitev reprezentativne izvozne cene. |
| --- | --- |

(34)

Po dokončnem razkritju je proizvajalec izvoznik oporekal, da njegovih prodajnih transakcij v Unijo s pravnega in dejanskega vidika ni mogoče uporabiti za določitev reprezentativne izvozne cene.

| (35) | Prvič, proizvajalec izvoznik je trdil, da lahko Komisija obravnava izvozno ceno kot nezanesljivo le, če je določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da obstaja povezava ali kompenzacijski dogovor med proizvajalcem izvoznikom in uvoznikom ali tretjo stranjo. V vseh drugih primerih bi morala Komisija osnovati izračun dampinga na izvozni ceni (Unije), če pa tega ne bi naredila, bi to pomenilo kršitev člena 2.3 Protidampinškega sporazuma STO. |
| --- | --- |

(35)

Prvič, proizvajalec izvoznik je trdil, da lahko Komisija obravnava izvozno ceno kot nezanesljivo le, če je določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tako da obstaja povezava ali kompenzacijski dogovor med proizvajalcem izvoznikom in uvoznikom ali tretjo stranjo. V vseh drugih primerih bi morala Komisija osnovati izračun dampinga na izvozni ceni (Unije), če pa tega ne bi naredila, bi to pomenilo kršitev člena 2.3 Protidampinškega sporazuma STO.

| (36) | V zvezi s tem se Komisija ne strinja z ozko razlago člena 2(9) osnovne uredbe, ki ni podprta s sodno prakso. V členu 2(9) osnovne uredbe namreč ni določeno, da se mora preiskovalni organ opreti na nereprezentativen obseg izvoza, pri katerem se raven cen v nobenem primeru ne more šteti za pomembno glede na okoliščine, razložene v uvodni izjavi (29) in podrobno obravnavane v tem oddelku. Zato je treba trditve proizvajalca izvoznika zavrniti. |
| --- | --- |

(36)

V zvezi s tem se Komisija ne strinja z ozko razlago člena 2(9) osnovne uredbe, ki ni podprta s sodno prakso. V členu 2(9) osnovne uredbe namreč ni določeno, da se mora preiskovalni organ opreti na nereprezentativen obseg izvoza, pri katerem se raven cen v nobenem primeru ne more šteti za pomembno glede na okoliščine, razložene v uvodni izjavi (29) in podrobno obravnavane v tem oddelku. Zato je treba trditve proizvajalca izvoznika zavrniti.

| (37) | Drugič, proizvajalec izvoznik je trdil, da s stvarnega vidika njegova prodaja v Unijo ni bila zanemarljiva, kar kaže število transakcij, vrst izdelkov in držav članic, vključenih v njegovo domnevno prodajo v Unijo v letih 2013 in 2014. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je proizvajalec izvoznik izdal le 14 računov za prodajo v Unijo. Zelo majhne količine, ki jo predstavlja ta domnevna prodaja v Unijo, kot je navedeno v uvodni izjavi (29), proizvajalec izvoznik ni izpodbijal. |
| --- | --- |

(37)

Drugič, proizvajalec izvoznik je trdil, da s stvarnega vidika njegova prodaja v Unijo ni bila zanemarljiva, kar kaže število transakcij, vrst izdelkov in držav članic, vključenih v njegovo domnevno prodajo v Unijo v letih 2013 in 2014. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je proizvajalec izvoznik izdal le 14 računov za prodajo v Unijo. Zelo majhne količine, ki jo predstavlja ta domnevna prodaja v Unijo, kot je navedeno v uvodni izjavi (29), proizvajalec izvoznik ni izpodbijal.

| (38) | Tretjič, proizvajalec izvoznik je trdil, da s stvarnega vidika dejstvo, da je bil njegov izvoz v Unijo namenjen za posebne projekte z lastnimi specifikacijami, ni pomembno in da je predložil dokaze, da ni prišlo do navzkrižne kompenzacije. V zvezi s tem je treba poudariti, da je bilo v razkritju navedeno, da je zaradi narave prodaje na trgu Unije obstajalo tveganje navzkrižne kompenzacije z drugimi izdelki, čeprav se priznava, da ni bilo nobenih dokazov, ki bi potrdili ali ovrgli domnevo, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dejansko prišlo do navzkrižne kompenzacije. Ob upoštevanju, da se je vprašanje navzkrižne kompenzacije pojavilo v razkritju le kot tveganje, je bil to le eden od dejavnikov, ki jih je Komisija upoštevala pri določanju reprezentativnosti prodaje v Uniji (glej uvodno izjavo (29)). |
| --- | --- |

(38)

Tretjič, proizvajalec izvoznik je trdil, da s stvarnega vidika dejstvo, da je bil njegov izvoz v Unijo namenjen za posebne projekte z lastnimi specifikacijami, ni pomembno in da je predložil dokaze, da ni prišlo do navzkrižne kompenzacije. V zvezi s tem je treba poudariti, da je bilo v razkritju navedeno, da je zaradi narave prodaje na trgu Unije obstajalo tveganje navzkrižne kompenzacije z drugimi izdelki, čeprav se priznava, da ni bilo nobenih dokazov, ki bi potrdili ali ovrgli domnevo, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dejansko prišlo do navzkrižne kompenzacije. Ob upoštevanju, da se je vprašanje navzkrižne kompenzacije pojavilo v razkritju le kot tveganje, je bil to le eden od dejavnikov, ki jih je Komisija upoštevala pri določanju reprezentativnosti prodaje v Uniji (glej uvodno izjavo (29)).

| (39) | Četrtič, proizvajalec izvoznik je trdil, da je s stvarnega vidika Komisija prejela dokaze, da je bilo vse blago sproščeno v prosti promet na trgu Unije in da so bile protidampinške dajatve plačane ali plačljive. |
| --- | --- |

(39)

Četrtič, proizvajalec izvoznik je trdil, da je s stvarnega vidika Komisija prejela dokaze, da je bilo vse blago sproščeno v prosti promet na trgu Unije in da so bile protidampinške dajatve plačane ali plačljive.

| (40) | Po razkritju je proizvajalec izvoznik odgovoril na zahtevo Komisije, da pojasni svoje stališče o tej zadevi v povezavi z izvornimi dokumenti, ki jih ima Komisija na voljo. S predloženimi dokumenti se je potrdilo, da so pri transakcijah, ki zadevajo približno polovico obsega prodaje v Unijo, nepojasnjene nepravilnosti v zvezi s plačilom dajatev. Zlasti zaradi transakcij, pri katerih ni bil predložen noben dokaz o plačilu protidampinške dajatve v višini 44 % prodajne cene Unije, te prodajne cene v Uniji očitno niso zanesljive, saj po vsej verjetnosti temeljijo na napačni predpostavki, da protidampinške dajatve niso plačljive. |
| --- | --- |

(40)

Po razkritju je proizvajalec izvoznik odgovoril na zahtevo Komisije, da pojasni svoje stališče o tej zadevi v povezavi z izvornimi dokumenti, ki jih ima Komisija na voljo. S predloženimi dokumenti se je potrdilo, da so pri transakcijah, ki zadevajo približno polovico obsega prodaje v Unijo, nepojasnjene nepravilnosti v zvezi s plačilom dajatev. Zlasti zaradi transakcij, pri katerih ni bil predložen noben dokaz o plačilu protidampinške dajatve v višini 44 % prodajne cene Unije, te prodajne cene v Uniji očitno niso zanesljive, saj po vsej verjetnosti temeljijo na napačni predpostavki, da protidampinške dajatve niso plačljive.

| (41) | Petič, družba TK Corporation je trdila, da je bil vmesni pregled uveden glede na dokaze prima facie za izvoz v Unijo, glede na katere je bila stopnja dampinga nižja, zato bi moralo biti mogoče (v okviru dokončne določitve dampinga) stopnjo dampinga izračunati na podlagi prodaje v Uniji. Ta trditev je bila zavrnjena. Prvič, potrebni dokazi za začetek vmesnega pregleda se po naravi bistveno razlikujejo od tistih, na katere se je preiskovalni organ oprl pri svojih končnih ugotovitvah. Drugič, preiskava je pokazala, da se ta prodaja ne more veljavno uporabiti zaradi vseh razlogov, obravnavanih v tem oddelku. Opozoriti je treba tudi, da zgolj možnost izračuna stopnje dampinga ne pomeni, da je stopnja dampinga v skladu z ustreznimi določbami osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Petič, družba TK Corporation je trdila, da je bil vmesni pregled uveden glede na dokaze prima facie za izvoz v Unijo, glede na katere je bila stopnja dampinga nižja, zato bi moralo biti mogoče (v okviru dokončne določitve dampinga) stopnjo dampinga izračunati na podlagi prodaje v Uniji. Ta trditev je bila zavrnjena. Prvič, potrebni dokazi za začetek vmesnega pregleda se po naravi bistveno razlikujejo od tistih, na katere se je preiskovalni organ oprl pri svojih končnih ugotovitvah. Drugič, preiskava je pokazala, da se ta prodaja ne more veljavno uporabiti zaradi vseh razlogov, obravnavanih v tem oddelku. Opozoriti je treba tudi, da zgolj možnost izračuna stopnje dampinga ne pomeni, da je stopnja dampinga v skladu z ustreznimi določbami osnovne uredbe.

prima facie

| (42) | Zato se glede na to, da je bila prodaja količin v absolutnem in relativnem smislu tako majhna in da ne obstajajo utemeljeni razlogi za dvom o zanesljivosti velikega deleža te prodaje zaradi razlogov, ki niso v zvezi s količino, zavrne trditev, da Komisija pri določitvi izvoznih cen neupravičeno ni upoštevala izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(42)

Zato se glede na to, da je bila prodaja količin v absolutnem in relativnem smislu tako majhna in da ne obstajajo utemeljeni razlogi za dvom o zanesljivosti velikega deleža te prodaje zaradi razlogov, ki niso v zvezi s količino, zavrne trditev, da Komisija pri določitvi izvoznih cen neupravičeno ni upoštevala izvoza v Unijo.

| (43) | Nazadnje, analiza in ugotovitve iz uvodnih izjav (32) in (33), ki jih proizvajalec izvoznik ni izpodbijal, jasno dokazujejo, da je bila izvozna cena skrbno določena in da se ZDA lahko štejejo kot ustrezna osnova za določitev izvoznih cen glede na to, da ni na voljo zanesljivih cen Unije. |
| --- | --- |

(43)

Nazadnje, analiza in ugotovitve iz uvodnih izjav (32) in (33), ki jih proizvajalec izvoznik ni izpodbijal, jasno dokazujejo, da je bila izvozna cena skrbno določena in da se ZDA lahko štejejo kot ustrezna osnova za določitev izvoznih cen glede na to, da ni na voljo zanesljivih cen Unije.

(c)   Primerjava

Primerjava

| (44) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna.

| (45) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile narejene za stroške notranjega in čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja ter druge stroške. |
| --- | --- |

(45)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile narejene za stroške notranjega in čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja ter druge stroške.

(d)   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (46) | Komisija je za proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je za proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (47) | Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, 32,4 %. |
| --- | --- |

(47)

Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, 32,4 %.

4.   TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

| (48) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je Komisija proučila tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko utemeljeno štejejo za trajne. |
| --- | --- |

(48)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je Komisija proučila tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko utemeljeno štejejo za trajne.

| (49) | V tem pogledu je preiskava pokazala, da so bile pri družbi TK Corporation dejansko opravljene strukturne spremembe, ki so povzročile zmanjšanje stroškov in izboljšanje učinkovitosti. Zlasti je treba poudariti, da je družba odprla drugo tovarno leta 2010, tretjo pa leta 2012. Zaradi znatnega povečanja zmogljivosti je bilo proizvodne linije in skladišča mogoče preoblikovati na bolj učinkovit način in znatno znižati stroške. To znižanje stroškov neposredno vpliva na stopnjo dampinga. Tukaj opisana okoliščina se v bližnji prihodnosti ne bo spremenila na način, ki bi vplival na te ugotovitve. |
| --- | --- |

(49)

V tem pogledu je preiskava pokazala, da so bile pri družbi TK Corporation dejansko opravljene strukturne spremembe, ki so povzročile zmanjšanje stroškov in izboljšanje učinkovitosti. Zlasti je treba poudariti, da je družba odprla drugo tovarno leta 2010, tretjo pa leta 2012. Zaradi znatnega povečanja zmogljivosti je bilo proizvodne linije in skladišča mogoče preoblikovati na bolj učinkovit način in znatno znižati stroške. To znižanje stroškov neposredno vpliva na stopnjo dampinga. Tukaj opisana okoliščina se v bližnji prihodnosti ne bo spremenila na način, ki bi vplival na te ugotovitve.

| (50) | Zato se za to spremembo okoliščin lahko šteje, da je trajne narave in da uporaba ukrepa na sedanji ravni ni več utemeljena. |
| --- | --- |

(50)

Zato se za to spremembo okoliščin lahko šteje, da je trajne narave in da uporaba ukrepa na sedanji ravni ni več utemeljena.

| (51) | Odbor za zaščito interesov evropske industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje je pripomnil, da se kljub strukturnim spremembam, s katerimi naj bi družba TK Corporation znižala stroške in izboljšala učinkovitost, donosnost (celotne) družbe v obdobju 2012–2014 ni izboljšala. Zato je izrazil dvome o trajnosti spremenjenih okoliščin in njihovem vplivu na stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(51)

Odbor za zaščito interesov evropske industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje je pripomnil, da se kljub strukturnim spremembam, s katerimi naj bi družba TK Corporation znižala stroške in izboljšala učinkovitost, donosnost (celotne) družbe v obdobju 2012–2014 ni izboljšala. Zato je izrazil dvome o trajnosti spremenjenih okoliščin in njihovem vplivu na stopnjo dampinga.

| (52) | Komisija je ta argument analizirala. Najprej je treba opozoriti, da je trajnost spremenjenih okoliščin ocenjena glede na prvotno preiskavo leta 2002. Drugič, na donosnost družbe in njen razvoj vpliva vrsta različnih dejavnikov, učinkovitost je le eden od njih. Tretjič, zmanjšanje stroškov, kot je navedeno v uvodni izjavi (49), se nanaša le na stroške, ki jih je mogoče povezati s strukturnimi spremembami, navedenimi v isti uvodni izjavi. Na primer, razvoj povprečnih stroškov surovin, stroškov dela in stroškov energije ni neposredno povezan s povečanjem učinkovitosti zaradi odprtja dveh tovarn. Nazadnje, odbor za zaščito interesov evropske industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje je svojo trditev podprl s sklicevanjem na splošne podatke o dobičkonosnosti družbe in ne na dobičkonosnost v zvezi z zadevnim izdelkom. Zato je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je ta argument analizirala. Najprej je treba opozoriti, da je trajnost spremenjenih okoliščin ocenjena glede na prvotno preiskavo leta 2002. Drugič, na donosnost družbe in njen razvoj vpliva vrsta različnih dejavnikov, učinkovitost je le eden od njih. Tretjič, zmanjšanje stroškov, kot je navedeno v uvodni izjavi (49), se nanaša le na stroške, ki jih je mogoče povezati s strukturnimi spremembami, navedenimi v isti uvodni izjavi. Na primer, razvoj povprečnih stroškov surovin, stroškov dela in stroškov energije ni neposredno povezan s povečanjem učinkovitosti zaradi odprtja dveh tovarn. Nazadnje, odbor za zaščito interesov evropske industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje je svojo trditev podprl s sklicevanjem na splošne podatke o dobičkonosnosti družbe in ne na dobičkonosnost v zvezi z zadevnim izdelkom. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

5.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (53) | Zainteresirane strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala predlagati sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za proizvajalca izvoznika, in so imele možnost, da podajo pripombe. |
| --- | --- |

(53)

Zainteresirane strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala predlagati sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za proizvajalca izvoznika, in so imele možnost, da podajo pripombe.

| (54) | Po preiskavi v zvezi s pregledom predlagana popravljena stopnja dampinga in stopnja protidampinške dajatve, ki bi se uporabljala za uvoz zadevnega izdelka družbe TK Corporation, znaša 32,4 %. |
| --- | --- |

(54)

Po preiskavi v zvezi s pregledom predlagana popravljena stopnja dampinga in stopnja protidampinške dajatve, ki bi se uporabljala za uvoz zadevnega izdelka družbe TK Corporation, znaša 32,4 %.

| (55) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – |
| --- | --- |

(55)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Preglednica v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 1283/2014 se spremeni, tako da se doda:

| Država | Družba | Stopnja dajatve (v %) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Republika Koreja | TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan | 32,4 | C066 |
| Vse druge družbe | 44,0 | C999 |

Država

Družba

Stopnja dajatve (v %)

Dodatna oznaka TARIC

Republika Koreja

TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

32,4

C066

Vse druge družbe

44,0

C999

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. marca 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009,str. 51.

1

(2)  
  UL L 228, 24.8.2002, str. 1.

2

(3)  
  UL L 275, 16.10.2008, str. 18, kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 363/2010 (UL L 107, 29.4.2010, str. 1).

3

(4)  
  UL L 347, 3.12.2014, str. 17.

4

(5)  
  UL C 58, 18.2.2015, str. 9.

5

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/307

z dne 3. marca 2016

o dvestotriinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida (1), in zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 29. februarja 2016 sklenil dodati enajst fizičnih oseb in en subjekt na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 29. februarja 2016 sklenil dodati enajst fizičnih oseb in en subjekt na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (3) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. marca 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  
  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| 1. | pod naslov „Fizične osebe“ Priloge I k Uredbi (ES) št.881/2002 se dodajo naslednji vnosi:






  (a) | „Abd Al-Baset Azzouz (tudi (a) Abdelbassed Azouz, (b) Abdul Baset Azouz, (c) AA (začetnice)). Datum rojstva: 7.2.1966. Kraj rojstva: Doma, Libija. Državljanstvo: libijsko. Št. potnega lista: (a) 223611 (številka libijskega potnega lista), (b) C00146605 (številka britanskega potnega lista). Naslov: Libija (zadnja znana lokacija). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- | --- |

1.

pod naslov „Fizične osebe“ Priloge I k Uredbi (ES) št.881/2002 se dodajo naslednji vnosi:

(a)

„Abd Al-Baset Azzouz (tudi (a) Abdelbassed Azouz, (b) Abdul Baset Azouz, (c) AA (začetnice)). Datum rojstva: 7.2.1966. Kraj rojstva: Doma, Libija. Državljanstvo: libijsko. Št. potnega lista: (a) 223611 (številka libijskega potnega lista), (b) C00146605 (številka britanskega potnega lista). Naslov: Libija (zadnja znana lokacija). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (b) | „Gulmurod Khalimov. Datum rojstva: (a) 14.5.1975, (b) približno leta 1975. Kraj rojstva: (a) območje Varzob, Tadžikistan, (b) Dushanbe, Tadžikistan. Državljanstvo: tadžikistansko. Naslov: Sirska arabska republika (lokacija iz septembra 2015). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(b)

„Gulmurod Khalimov. Datum rojstva: (a) 14.5.1975, (b) približno leta 1975. Kraj rojstva: (a) območje Varzob, Tadžikistan, (b) Dushanbe, Tadžikistan. Državljanstvo: tadžikistansko. Naslov: Sirska arabska republika (lokacija iz septembra 2015). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (c) | „Nusret Imamovic (tudi Nusret Sulejman Imamovic). Datum rojstva: (a) 26.9.1971, (b) 26.9.1977. Državljanstvo: bosensko-hercegovsko. Št.potnega lista: (a) 349054 (številka potnega lista Bosne in Hercegovine), (b) 3490054 (številka potnega lista Bosne in Hercegovine). Naslov: Sirska arabska republika (lokacija iz septembra 2015). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(c)

„Nusret Imamovic (tudi Nusret Sulejman Imamovic). Datum rojstva: (a) 26.9.1971, (b) 26.9.1977. Državljanstvo: bosensko-hercegovsko. Št.potnega lista: (a) 349054 (številka potnega lista Bosne in Hercegovine), (b) 3490054 (številka potnega lista Bosne in Hercegovine). Naslov: Sirska arabska republika (lokacija iz septembra 2015). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (d) | „Muhannad Al-Najdi (tudi (a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi, (b) Ghassan al-Tajiki). Datum rojstva: 19.5.1984. Kraj rojstva: al-Duwadmi, Saudova Arabija. Državljanstvo: saudsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(d)

„Muhannad Al-Najdi (tudi (a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi, (b) Ghassan al-Tajiki). Datum rojstva: 19.5.1984. Kraj rojstva: al-Duwadmi, Saudova Arabija. Državljanstvo: saudsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (e) | „Morad Laaboudi (tudi (a) Abu Ismail, (b) Abu Ismail al-Maghribi). Datum rojstva: 26.2.1993. Kraj rojstva: Maroko. Državljanstvo: maroško. Št. potnega lista: (a) UZ6430184 (številka maroškega potnega lista), (b) CD595054 (maroška nacionalna identifikacijska številka). Naslov: Turčija. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(e)

„Morad Laaboudi (tudi (a) Abu Ismail, (b) Abu Ismail al-Maghribi). Datum rojstva: 26.2.1993. Kraj rojstva: Maroko. Državljanstvo: maroško. Št. potnega lista: (a) UZ6430184 (številka maroškega potnega lista), (b) CD595054 (maroška nacionalna identifikacijska številka). Naslov: Turčija. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (f) | „Ali Musa Al-Shawakh (tudi (a) 'Ali Musa al-Shawagh, (b) 'Ali Musa al-Shawagh, (c) Ali al-Hamoud al-Shawakh, (d) Ibrahim al-Shawwakh, (e) Muhammad 'Ali al-Shawakh, (f) Abu Luqman, (g) Ali Hammud, (h) Abdullah Shuwar al-Aujayd, (i) Ali Awas, (j) 'Ali Derwish, (k) 'Ali al-Hamud, (l) Abu Luqman al- Sahl, (m) Abu Luqman al-Suri, (n) Abu Ayyub). Datum rojstva: 1973. Kraj rojstva: vas Sahl, pokrajina Raka, Sirska arabska republika. Državljanstvo: sirsko. Naslov: Sirska arabska republika. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(f)

„Ali Musa Al-Shawakh (tudi (a) 'Ali Musa al-Shawagh, (b) 'Ali Musa al-Shawagh, (c) Ali al-Hamoud al-Shawakh, (d) Ibrahim al-Shawwakh, (e) Muhammad 'Ali al-Shawakh, (f) Abu Luqman, (g) Ali Hammud, (h) Abdullah Shuwar al-Aujayd, (i) Ali Awas, (j) 'Ali Derwish, (k) 'Ali al-Hamud, (l) Abu Luqman al- Sahl, (m) Abu Luqman al-Suri, (n) Abu Ayyub). Datum rojstva: 1973. Kraj rojstva: vas Sahl, pokrajina Raka, Sirska arabska republika. Državljanstvo: sirsko. Naslov: Sirska arabska republika. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (g) | „Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (tudi (a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri, (b) Abu Habib al-Libi, (c) Hasan Abu Habib). Datum rojstva: 1975. Kraj rojstva: Derna, Libija. Državljanstvo: libijsko. Št. potnega lista: (a) 542858 (številka libijskega potnega lista), (b) 55252 (libijska nacionalna identifikacijska številka, izdana v Derni, Libija). Naslov: Libija Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(g)

„Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (tudi (a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri, (b) Abu Habib al-Libi, (c) Hasan Abu Habib). Datum rojstva: 1975. Kraj rojstva: Derna, Libija. Državljanstvo: libijsko. Št. potnega lista: (a) 542858 (številka libijskega potnega lista), (b) 55252 (libijska nacionalna identifikacijska številka, izdana v Derni, Libija). Naslov: Libija Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (h) | „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (tudi (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum rojstva: 10.5.1983. Kraj rojstva: Ben Guerdane, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(h)

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (tudi (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum rojstva: 10.5.1983. Kraj rojstva: Ben Guerdane, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (i) | „Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (tudi (a) Muhammad Hameida Saleh, (b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah, (c) Faris Baluchistan). Datum rojstva: (a) 22.9.1988, (b) 22.9.1989. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Državljanstvo: egiptovsko. Naslov: Egipt. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(i)

„Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (tudi (a) Muhammad Hameida Saleh, (b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah, (c) Faris Baluchistan). Datum rojstva: (a) 22.9.1988, (b) 22.9.1989. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Državljanstvo: egiptovsko. Naslov: Egipt. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (j) | „Salim Benghalem. Datum rojstva: 6.7.1980. Kraj rojstva: Bourg la Reine, Francija. Državljanstvo: francosko. Naslov: Sirska arabska republika (iz septembra 2015). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(j)

„Salim Benghalem. Datum rojstva: 6.7.1980. Kraj rojstva: Bourg la Reine, Francija. Državljanstvo: francosko. Naslov: Sirska arabska republika (iz septembra 2015). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| (k) | „Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (tudi (a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi, (b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi, (c) Mebrak Yazid, (d) Youcef Abu Obeida, (e) Mibrak Yazid, (f) Yousif Abu Obayda Yazid, (g) Yazid Mebrak, (h) Yazid Mabrak, (i) Yusuf Abu Ubaydah, (j) Abou Youcef). Datum rojstva: 7.2.1969. Kraj rojstva: Annaba, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Naslov: Alžirija. Drugi podatki: Fotografija je na voljo za vključitev v posebno obvestilo Varnostnega sveta Združenih narodov in Interpola. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“; |
| --- | --- |

(k)

„Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (tudi (a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi, (b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi, (c) Mebrak Yazid, (d) Youcef Abu Obeida, (e) Mibrak Yazid, (f) Yousif Abu Obayda Yazid, (g) Yazid Mebrak, (h) Yazid Mabrak, (i) Yusuf Abu Ubaydah, (j) Abou Youcef). Datum rojstva: 7.2.1969. Kraj rojstva: Annaba, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Naslov: Alžirija. Drugi podatki: Fotografija je na voljo za vključitev v posebno obvestilo Varnostnega sveta Združenih narodov in Interpola. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“;

| 2. | pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos:

  „Harakat Sham Al-Islam (tudi (a) Haraket Sham al-Islam, (b) Sham al- Islam, (c) Sham al-Islam Movement). Naslov: Sirska arabska republika. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“ |
| --- | --- |

2.

pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos:

„Harakat Sham Al-Islam (tudi (a) Haraket Sham al-Islam, (b) Sham al- Islam, (c) Sham al-Islam Movement). Naslov: Sirska arabska republika. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/48 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/48

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/308

z dne 3. marca 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. marca 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 154,0 |
| MA | 95,7 |
| SN | 174,9 |
| TN | 110,7 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 168,8 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 84,0 |
| TR | 165,9 |
| ZZ | 148,0 |
| 0709 93 10 | MA | 55,5 |
| TR | 163,7 |
| ZZ | 109,6 |
| 0805 10 20 | EG | 47,2 |
| IL | 76,2 |
| MA | 60,2 |
| TN | 55,6 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 50 10 | MA | 119,2 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 102,9 |
| 0808 10 80 | CL | 92,5 |
| US | 133,9 |
| ZZ | 113,2 |
| 0808 30 90 | CL | 213,7 |
| CN | 59,3 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 123,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

EG

371,5

IL

154,0

MA

95,7

SN

174,9

TN

110,7

TR

106,0

ZZ

168,8

0707 00 05

JO

194,1

MA

84,0

TR

165,9

ZZ

148,0

0709 93 10

MA

55,5

TR

163,7

ZZ

109,6

0805 10 20

EG

47,2

IL

76,2

MA

60,2

TN

55,6

TR

66,0

ZZ

61,0

0805 50 10

MA

119,2

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

102,9

0808 10 80

CL

92,5

US

133,9

ZZ

113,2

0808 30 90

CL

213,7

CN

59,3

ZA

98,7

ZZ

123,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/50

---

DELEGIRANI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/309

z dne 26. novembra 2015

o enakovrednosti veljavnega nadzornega režima za zavarovalnice in pozavarovalnice na Bermudih z režimom iz Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2015/2290

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1) ter zlasti člena 172(2), člena 227(4) in (5) ter člena 260(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2009/138/ES vzpostavlja bonitetni režim, ki temelji na tveganju, za zavarovalnice in pozavarovalnice v Evropski uniji. Direktiva 2009/138/ES se bo za zavarovatelje in pozavarovatelje v Uniji začela v celoti uporabljati 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2009/138/ES vzpostavlja bonitetni režim, ki temelji na tveganju, za zavarovalnice in pozavarovalnice v Evropski uniji. Direktiva 2009/138/ES se bo za zavarovatelje in pozavarovatelje v Uniji začela v celoti uporabljati 1. januarja 2016.

| (2) | Komisija lahko v skladu s členom 311 Direktive 2009/138/ES sprejme delegirane akte, določene v navedeni direktivi, tudi pred datumom njene uporabe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lahko v skladu s členom 311 Direktive 2009/138/ES sprejme delegirane akte, določene v navedeni direktivi, tudi pred datumom njene uporabe.

| (3) | Člen 172 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost solventnostnega režima tretje države, ki se uporablja za pozavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem v navedeni tretji državi. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti omogoča, da se pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji s sedežem v navedeni tretji državi, obravnavajo enako kot pogodbe, sklenjene s podjetji, ki so pridobila dovoljenje v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(3)

Člen 172 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost solventnostnega režima tretje države, ki se uporablja za pozavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem v navedeni tretji državi. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti omogoča, da se pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji s sedežem v navedeni tretji državi, obravnavajo enako kot pogodbe, sklenjene s podjetji, ki so pridobila dovoljenje v skladu z navedeno direktivo.

| (4) | Člen 227 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovateljev iz tretjih držav, ki so del skupin s sedežem v Uniji. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti takšnim skupinam omogoča, da v primeru uporabe metode odbitkov in združevanja kot metode konsolidacije za skupinsko poročanje namesto izračuna na podlagi Direktive 2009/138/ES za izračun zahtevane solventnosti skupine in primernih lastnih sredstev upoštevajo izračun kapitalskih zahtev in razpoložljivega kapitala po pravilih tretje države. |
| --- | --- |

(4)

Člen 227 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovateljev iz tretjih držav, ki so del skupin s sedežem v Uniji. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti takšnim skupinam omogoča, da v primeru uporabe metode odbitkov in združevanja kot metode konsolidacije za skupinsko poročanje namesto izračuna na podlagi Direktive 2009/138/ES za izračun zahtevane solventnosti skupine in primernih lastnih sredstev upoštevajo izračun kapitalskih zahtev in razpoložljivega kapitala po pravilih tretje države.

| (5) | Člen 260 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovalnic in pozavarovalnic, katerih matično podjetje ima sedež zunaj Unije. V skladu s členom 261(1) Direktive 2009/138/ES se v primeru pozitivne ugotovitve glede enakovrednosti države članice opirajo na enakovreden nadzor skupine, ki ga opravljajo nadzorni organi v tretji državi. |
| --- | --- |

(5)

Člen 260 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovalnic in pozavarovalnic, katerih matično podjetje ima sedež zunaj Unije. V skladu s členom 261(1) Direktive 2009/138/ES se v primeru pozitivne ugotovitve glede enakovrednosti države članice opirajo na enakovreden nadzor skupine, ki ga opravljajo nadzorni organi v tretji državi.

| (6) | Pravna ureditev tretje države se šteje kot popolnoma enakovredna ureditvi, ki jo vzpostavlja Direktiva 2009/138/ES, če je skladna z zahtevami, ki določajo primerljivo raven zaščite imetnikov polic in upravičencev. |
| --- | --- |

(6)

Pravna ureditev tretje države se šteje kot popolnoma enakovredna ureditvi, ki jo vzpostavlja Direktiva 2009/138/ES, če je skladna z zahtevami, ki določajo primerljivo raven zaščite imetnikov polic in upravičencev.

| (7) | Evropski organ za zavarovanje in poklicne pokojnine (v nadaljnjem besedilu: EIOPA) je 11. marca 2015 v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) Komisiji podal mnenje v zvezi z veljavnim regulativnim in nadzornim sistemom za zavarovalnice in pozavarovalnice ter zavarovalniške in pozavarovalniške skupine na Bermudih. Na Bermudih so nato julija 2015 sprejeli spremenjeno zavarovalniško zakonodajo, zato je EIOPA 31. julija 2015 sprejel posodobljeno mnenje. Mnenje EIOPA temelji na ustreznem bermudskem zakonodajnem okviru, vključno z zakonom o spremembi (št. 2) zakona o zavarovanju iz leta 2015 (v nadaljnjem besedilu: zakon), ki je bil sprejet julija 2015 z začetkom veljavnosti 1. januarja 2016, zavarovalniškim kodeksom ravnanja, ki je bil spremenjen z učinkom od julija 2015, in spremenjenimi pravili skrbnega in varnega poslovanja na področju zavarovanja, ki jih je sprejel Bermudski monetarni organ (v nadaljnjem besedilu: organ BMA) z veljavnostjo od 1. januarja 2016. Ocena Komisije temelji na informacijah, ki jih je predložil EIOPA. |
| --- | --- |

(7)

Evropski organ za zavarovanje in poklicne pokojnine (v nadaljnjem besedilu: EIOPA) je 11. marca 2015 v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) Komisiji podal mnenje v zvezi z veljavnim regulativnim in nadzornim sistemom za zavarovalnice in pozavarovalnice ter zavarovalniške in pozavarovalniške skupine na Bermudih. Na Bermudih so nato julija 2015 sprejeli spremenjeno zavarovalniško zakonodajo, zato je EIOPA 31. julija 2015 sprejel posodobljeno mnenje. Mnenje EIOPA temelji na ustreznem bermudskem zakonodajnem okviru, vključno z zakonom o spremembi (št. 2) zakona o zavarovanju iz leta 2015 (v nadaljnjem besedilu: zakon), ki je bil sprejet julija 2015 z začetkom veljavnosti 1. januarja 2016, zavarovalniškim kodeksom ravnanja, ki je bil spremenjen z učinkom od julija 2015, in spremenjenimi pravili skrbnega in varnega poslovanja na področju zavarovanja, ki jih je sprejel Bermudski monetarni organ (v nadaljnjem besedilu: organ BMA) z veljavnostjo od 1. januarja 2016. Ocena Komisije temelji na informacijah, ki jih je predložil EIOPA.

| (8) | Ob upoštevanju določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3), zlasti členov 378, 379 in 380, ter mnenja EIOPA je treba za oceno enakovrednosti v skladu s členom 172(2), členom 227(4) in členom 260(3) Direktive 2009/138/ES uporabiti številna merila. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3), zlasti členov 378, 379 in 380, ter mnenja EIOPA je treba za oceno enakovrednosti v skladu s členom 172(2), členom 227(4) in členom 260(3) Direktive 2009/138/ES uporabiti številna merila.

| (9) | Ta merila vključujejo določene zahteve, skupne dvema ali več izmed členov 378, 379 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, ki veljajo na ravni samostojnih zavarovalnic in pozavarovalnic ter na ravni zavarovalniških in pozavarovalniških skupin. V tem aktu je izrecno navedeno, ali se zavarovalnice obravnavajo na individualni (samostojni) ravni ali ravni skupine, saj ni nujno, da so samostojne zavarovalnice tudi del skupine. Merila se nanašajo na pooblastila, solventnost, upravljanje, preglednost, sodelovanje med organi in ravnanje z zaupnimi informaciji ter vpliv odločitev na finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Ta merila vključujejo določene zahteve, skupne dvema ali več izmed členov 378, 379 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, ki veljajo na ravni samostojnih zavarovalnic in pozavarovalnic ter na ravni zavarovalniških in pozavarovalniških skupin. V tem aktu je izrecno navedeno, ali se zavarovalnice obravnavajo na individualni (samostojni) ravni ali ravni skupine, saj ni nujno, da so samostojne zavarovalnice tudi del skupine. Merila se nanašajo na pooblastila, solventnost, upravljanje, preglednost, sodelovanje med organi in ravnanje z zaupnimi informaciji ter vpliv odločitev na finančno stabilnost.

| (10) | Kar zadeva sredstva, pooblastila in odgovornosti, ima organ BMA kot lokalni nadzornik pooblastila za dejansko nadziranje zavarovalniških ali pozavarovalniških dejavnosti in izvajanje sankcij ali sprejemanje izvršilnih ukrepov, če je to potrebno, kot je preklic dovoljenja za opravljanje dejavnosti ali zamenjava celotne uprave podjetja ali njenega dela. Organ BMA ima potrebna finančna in kadrovska sredstva, strokovno znanje, zmogljivosti in mandat za učinkovito zaščito vseh imetnikov polic in upravičencev. |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva sredstva, pooblastila in odgovornosti, ima organ BMA kot lokalni nadzornik pooblastila za dejansko nadziranje zavarovalniških ali pozavarovalniških dejavnosti in izvajanje sankcij ali sprejemanje izvršilnih ukrepov, če je to potrebno, kot je preklic dovoljenja za opravljanje dejavnosti ali zamenjava celotne uprave podjetja ali njenega dela. Organ BMA ima potrebna finančna in kadrovska sredstva, strokovno znanje, zmogljivosti in mandat za učinkovito zaščito vseh imetnikov polic in upravičencev.

| (11) | Kar zadeva solventnost, se ocena finančnega položaja zavarovalnic ali pozavarovalnic in zavarovalniških ali pozavarovalniških skupin na podlagi kapitalskih zahtev na Bermudih opira na trdna ekonomska načela, kapitalske zahteve pa temeljijo na tržno skladnem vrednotenju vseh sredstev in obveznosti, t. i. ekonomska bilanca stanja. S tem je zagotovljena primerljivost zavarovateljev. Na podlagi kapitalskih zahtev na Bermudih morajo zavarovalnice ali pozavarovalnice posedovati ustrezne finančne vire, določa pa tudi merila za zavarovalno-tehnične rezervacije, naložbe, kapitalske zahteve (vključno z minimalno ravnjo kapitala) in lastna sredstva, pri čemer predvideva pravočasno ukrepanje organa BMA, če pride do kršitev kapitalskih zahtev ali ogrožanja interesov imetnikov polic. Kapitalske zahteve temeljijo na tveganju in skušajo zajeti merljiva tveganja. Glavna kapitalska zahteva, tj. okrepljena kapitalska zahteva (Enhanced Capital Requirement – ECR), se izračuna tako, da krije nepričakovane izgube, ki izvirajo iz obstoječih poslov. Poleg tega absolutna minimalna kapitalska zahteva, tj. minimalni kapital (Minimum Solvency Margin), trenutno ne temelji na tveganju, vendar jo bo organ BMA spremenil in za vse življenjske zavarovatelje uporabil prag 25 % okrepljene kapitalske zahteve z učinkom od 1. januarja 2017. Organ BMA bo te zahteve po obveznem kapitalu in presežku uveljavil od konca leta 2015 za vse vrste zavarovateljev, z izjemo lastnih in namenskih zavarovalnic. Kar zadeva modele, lahko zavarovalnice uporabljajo standardno formulo ali notranji model. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva solventnost, se ocena finančnega položaja zavarovalnic ali pozavarovalnic in zavarovalniških ali pozavarovalniških skupin na podlagi kapitalskih zahtev na Bermudih opira na trdna ekonomska načela, kapitalske zahteve pa temeljijo na tržno skladnem vrednotenju vseh sredstev in obveznosti, t. i. ekonomska bilanca stanja. S tem je zagotovljena primerljivost zavarovateljev. Na podlagi kapitalskih zahtev na Bermudih morajo zavarovalnice ali pozavarovalnice posedovati ustrezne finančne vire, določa pa tudi merila za zavarovalno-tehnične rezervacije, naložbe, kapitalske zahteve (vključno z minimalno ravnjo kapitala) in lastna sredstva, pri čemer predvideva pravočasno ukrepanje organa BMA, če pride do kršitev kapitalskih zahtev ali ogrožanja interesov imetnikov polic. Kapitalske zahteve temeljijo na tveganju in skušajo zajeti merljiva tveganja. Glavna kapitalska zahteva, tj. okrepljena kapitalska zahteva (Enhanced Capital Requirement – ECR), se izračuna tako, da krije nepričakovane izgube, ki izvirajo iz obstoječih poslov. Poleg tega absolutna minimalna kapitalska zahteva, tj. minimalni kapital (Minimum Solvency Margin), trenutno ne temelji na tveganju, vendar jo bo organ BMA spremenil in za vse življenjske zavarovatelje uporabil prag 25 % okrepljene kapitalske zahteve z učinkom od 1. januarja 2017. Organ BMA bo te zahteve po obveznem kapitalu in presežku uveljavil od konca leta 2015 za vse vrste zavarovateljev, z izjemo lastnih in namenskih zavarovalnic. Kar zadeva modele, lahko zavarovalnice uporabljajo standardno formulo ali notranji model.

| (12) | Kar zadeva upravljanje, bermudski solventnostni režim zahteva, da imajo zavarovalnice ali pozavarovalnice vzpostavljen učinkovit sistem upravljanja, zlasti morajo imeti jasno organizacijsko strukturo, zahteve glede sposobnosti ali primernosti za osebe, ki dejansko upravljajo podjetja, ter učinkovite postopke za prenos informacij znotraj podjetij in organu BMA. Poleg tega organ BMA dejansko nadzoruje funkcije in dejavnosti, oddane v zunanje izvajanje. |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva upravljanje, bermudski solventnostni režim zahteva, da imajo zavarovalnice ali pozavarovalnice vzpostavljen učinkovit sistem upravljanja, zlasti morajo imeti jasno organizacijsko strukturo, zahteve glede sposobnosti ali primernosti za osebe, ki dejansko upravljajo podjetja, ter učinkovite postopke za prenos informacij znotraj podjetij in organu BMA. Poleg tega organ BMA dejansko nadzoruje funkcije in dejavnosti, oddane v zunanje izvajanje.

| (13) | Na podlagi kapitalskih zahtev na Bermudih morajo zavarovalnice ali pozavarovalnice in zavarovalne ali pozavarovalne skupine vzdrževati funkcije za upravljanje s tveganji, zagotavljanje skladnosti poslovanja s predpisi in notranjo revizijo ter aktuarsko funkcijo. Prav tako je na podlagi kapitalskih zahtev na Bermudih treba vzpostaviti sistem upravljanja s tveganji, s katerim je mogoče ugotoviti, izmeriti, spremljati in upravljati s tveganji ter poročati o njih, in učinkovit sistem notranjega nadzora. |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi kapitalskih zahtev na Bermudih morajo zavarovalnice ali pozavarovalnice in zavarovalne ali pozavarovalne skupine vzdrževati funkcije za upravljanje s tveganji, zagotavljanje skladnosti poslovanja s predpisi in notranjo revizijo ter aktuarsko funkcijo. Prav tako je na podlagi kapitalskih zahtev na Bermudih treba vzpostaviti sistem upravljanja s tveganji, s katerim je mogoče ugotoviti, izmeriti, spremljati in upravljati s tveganji ter poročati o njih, in učinkovit sistem notranjega nadzora.

| (14) | Veljavni režim na Bermudih zahteva, da morajo biti spremembe poslovne politike ali upravljanja zavarovalnic ali pozavarovalnic in zavarovalnih ali pozavarovalnih skupin ali kvalificiranih deležev v takšnih podjetjih ali skupinah skladne z dobrim in preudarnim upravljanjem. Organ BMA se zlasti uradno obvesti o prevzemih ter o spremembah poslovnih načrtov ali kvalificiranih deležev zavarovalnic ali pozavarovalnic in zavarovalnih skupin in organ BMA lahko uvede ustrezne sankcije, če so upravičene, npr. prepoved prevzema. Zakon zlasti vključuje pravila o dodatnih zahtevah za delničarje, da izdajo uradno obvestilo o odprodaji delnic v javnih in zasebnih podjetjih. |
| --- | --- |

(14)

Veljavni režim na Bermudih zahteva, da morajo biti spremembe poslovne politike ali upravljanja zavarovalnic ali pozavarovalnic in zavarovalnih ali pozavarovalnih skupin ali kvalificiranih deležev v takšnih podjetjih ali skupinah skladne z dobrim in preudarnim upravljanjem. Organ BMA se zlasti uradno obvesti o prevzemih ter o spremembah poslovnih načrtov ali kvalificiranih deležev zavarovalnic ali pozavarovalnic in zavarovalnih skupin in organ BMA lahko uvede ustrezne sankcije, če so upravičene, npr. prepoved prevzema. Zakon zlasti vključuje pravila o dodatnih zahtevah za delničarje, da izdajo uradno obvestilo o odprodaji delnic v javnih in zasebnih podjetjih.

| (15) | Kar zadeva preglednost, morajo zavarovalnice ali pozavarovalnice in zavarovalniške ali pozavarovalniške skupine organu BMA predložiti vse informacije, potrebne za nadzor, in vsaj letno objavljati poročilo o solventnosti in finančnem položaju. Vrste kvalitativnih in kvantitativnih informacij, ki jih je treba razkriti, so skladne z Direktivo 2009/138/ES. Zahteve za zavarovatelje in skupine po objavi poročila so v veliki meri skladne z določbami iz Direktive 2009/138/ES. Izvzetje se lahko odobri, če bi bila podjetja zaradi razkritja v neugodnem konkurenčnem položaju. Vendar bi bile tudi v tem primeru ključne informacije o solventnosti in finančnem položaju objavljene v skladu z bermudskimi pravili. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva preglednost, morajo zavarovalnice ali pozavarovalnice in zavarovalniške ali pozavarovalniške skupine organu BMA predložiti vse informacije, potrebne za nadzor, in vsaj letno objavljati poročilo o solventnosti in finančnem položaju. Vrste kvalitativnih in kvantitativnih informacij, ki jih je treba razkriti, so skladne z Direktivo 2009/138/ES. Zahteve za zavarovatelje in skupine po objavi poročila so v veliki meri skladne z določbami iz Direktive 2009/138/ES. Izvzetje se lahko odobri, če bi bila podjetja zaradi razkritja v neugodnem konkurenčnem položaju. Vendar bi bile tudi v tem primeru ključne informacije o solventnosti in finančnem položaju objavljene v skladu z bermudskimi pravili.

| (16) | Kar zadeva varovanje poslovnih skrivnosti ter sodelovanje in izmenjavo informacij, veljavni režim na Bermudih vzpostavlja obveznost varovanja poslovnih skrivnosti za vse osebe, ki delajo ali so delale za organ BMA, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki delujejo v imenu organa BMA. Brez poseganja v zadeve, za katere se uporablja kazenska zakonodaja, te obveznosti določajo tudi, da zaupnih informacij ni dovoljeno razkriti, razen v obliki zbirnih informacij ali povzetkov. Poleg tega organ BMA zaupne informacije, ki jih prejme od drugih nadzornih organov, uporablja samo za opravljanje svojih dolžnosti in v zakonsko določene namene. Veljavni režim na Bermudih določa tudi, da je v primeru stečaja ali prisilne likvidacije zavarovalnice ali pozavarovalnice dovoljeno razkriti zaupne informacije, če ne zadevajo tretjih oseb, ki so vključene v reševanje tega podjetja. Organ BMA lahko zaupne informacije, ki jih je prejel od drugega nadzornega organa, organom ali osebam, ki jih zavezujejo obveznosti varovanja poslovnih skrivnosti, na Bermudih posreduje samo po izrecnem soglasju navedenega nadzornega organa. Z Mednarodnim združenjem zavarovalnih nadzornikov in vsemi državami članicami Evropske unije je tudi podpisal memorandum o soglasju za usklajevanje mednarodnega sodelovanja, zlasti o izmenjavi zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva varovanje poslovnih skrivnosti ter sodelovanje in izmenjavo informacij, veljavni režim na Bermudih vzpostavlja obveznost varovanja poslovnih skrivnosti za vse osebe, ki delajo ali so delale za organ BMA, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki delujejo v imenu organa BMA. Brez poseganja v zadeve, za katere se uporablja kazenska zakonodaja, te obveznosti določajo tudi, da zaupnih informacij ni dovoljeno razkriti, razen v obliki zbirnih informacij ali povzetkov. Poleg tega organ BMA zaupne informacije, ki jih prejme od drugih nadzornih organov, uporablja samo za opravljanje svojih dolžnosti in v zakonsko določene namene. Veljavni režim na Bermudih določa tudi, da je v primeru stečaja ali prisilne likvidacije zavarovalnice ali pozavarovalnice dovoljeno razkriti zaupne informacije, če ne zadevajo tretjih oseb, ki so vključene v reševanje tega podjetja. Organ BMA lahko zaupne informacije, ki jih je prejel od drugega nadzornega organa, organom ali osebam, ki jih zavezujejo obveznosti varovanja poslovnih skrivnosti, na Bermudih posreduje samo po izrecnem soglasju navedenega nadzornega organa. Z Mednarodnim združenjem zavarovalnih nadzornikov in vsemi državami članicami Evropske unije je tudi podpisal memorandum o soglasju za usklajevanje mednarodnega sodelovanja, zlasti o izmenjavi zaupnih informacij.

| (17) | Kar zadeva vpliv njegovih odločitev, so organ BMA in drugi bermudski organi pristojni za zagotavljanje pravilnega delovanja finančnih trgov, usposobljeni za ocenjevanje, kako bodo odločitve vplivale na globalno stabilnost finančnih sistemov, zlasti v izrednih razmerah, in za upoštevanje njihovih potencialnih procikličnih učinkov, kadar pride do izjemnih gibanj na finančnih trgih. V okviru veljavnega režima na Bermudih se zgoraj omenjeni organi redno srečujejo za potrebe izmenjave informacij o tveganjih za finančno stabilnost in usklajevanja ukrepov. Srečanja potekajo tudi na mednarodni ravni, kjer si bermudski organi na primer izmenjujejo informacije o finančni stabilnosti s kolegiji nadzornikov držav članic Evropske unije in EIOPA. |
| --- | --- |

(17)

Kar zadeva vpliv njegovih odločitev, so organ BMA in drugi bermudski organi pristojni za zagotavljanje pravilnega delovanja finančnih trgov, usposobljeni za ocenjevanje, kako bodo odločitve vplivale na globalno stabilnost finančnih sistemov, zlasti v izrednih razmerah, in za upoštevanje njihovih potencialnih procikličnih učinkov, kadar pride do izjemnih gibanj na finančnih trgih. V okviru veljavnega režima na Bermudih se zgoraj omenjeni organi redno srečujejo za potrebe izmenjave informacij o tveganjih za finančno stabilnost in usklajevanja ukrepov. Srečanja potekajo tudi na mednarodni ravni, kjer si bermudski organi na primer izmenjujejo informacije o finančni stabilnosti s kolegiji nadzornikov držav članic Evropske unije in EIOPA.

| (18) | Člena 378 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 določata tudi posebna merila v zvezi z enakovrednostjo za pozavarovalne dejavnosti in nadzor skupin. |
| --- | --- |

(18)

Člena 378 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 določata tudi posebna merila v zvezi z enakovrednostjo za pozavarovalne dejavnosti in nadzor skupin.

| (19) | V zvezi s posebnimi merili za pozavarovalne dejavnosti v skladu s členom 378 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 je za začetek poslovanja pozavarovalnice potrebno predhodno dovoljenje organa BMA. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi s posebnimi merili za pozavarovalne dejavnosti v skladu s členom 378 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 je za začetek poslovanja pozavarovalnice potrebno predhodno dovoljenje organa BMA.

| (20) | V zvezi s posebnimi merili za nadzor skupin v skladu s členom 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 ima organ BMA pooblastila za ugotavljanje, katera podjetja spadajo na področje uporabe nadzora na ravni skupine, ter za nadzor zavarovalnic ali pozavarovalnic, ki so del skupine. Organ BMA nadzoruje vse zavarovalnice ali pozavarovalnice, nad katerimi ima udeleženo podjetje, kot je opredeljeno v členu 212(1)(a) Direktive 2009/138/ES, prevladujoč ali bistven vpliv. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi s posebnimi merili za nadzor skupin v skladu s členom 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 ima organ BMA pooblastila za ugotavljanje, katera podjetja spadajo na področje uporabe nadzora na ravni skupine, ter za nadzor zavarovalnic ali pozavarovalnic, ki so del skupine. Organ BMA nadzoruje vse zavarovalnice ali pozavarovalnice, nad katerimi ima udeleženo podjetje, kot je opredeljeno v členu 212(1)(a) Direktive 2009/138/ES, prevladujoč ali bistven vpliv.

| (21) | Organ BMA je zmožen oceniti profil tveganja, finančni položaj in solventnost zavarovalnic ali pozavarovalnic, ki so del skupine, ter poslovno strategijo navedene skupine. |
| --- | --- |

(21)

Organ BMA je zmožen oceniti profil tveganja, finančni položaj in solventnost zavarovalnic ali pozavarovalnic, ki so del skupine, ter poslovno strategijo navedene skupine.

| (22) | Pravila o poročanju in računovodenju dovoljujejo spremljanje transakcij in koncentracij tveganja znotraj skupine, o čemer morajo zavarovalniške ali pozavarovalniške skupine poročati vsaj na letni ravni. |
| --- | --- |

(22)

Pravila o poročanju in računovodenju dovoljujejo spremljanje transakcij in koncentracij tveganja znotraj skupine, o čemer morajo zavarovalniške ali pozavarovalniške skupine poročati vsaj na letni ravni.

| (23) | Organ BMA omejuje uporabo lastnih sredstev zavarovalnice ali pozavarovalnice, če jih ni mogoče učinkovito uporabiti za pokritje kapitalske zahteve udeleženega podjetja, za katerega se izračuna solventnost skupine. Izračun solventnosti skupine privede do rezultatov, ki so vsaj enakovredni rezultatom po metodah, določenih v členih 230 in 233 Direktive 2009/138/ES, brez dvojnega štetja lastnih sredstev in po odpravi ustvarjanja kapitala z medsebojnim financiranjem znotraj skupine. |
| --- | --- |

(23)

Organ BMA omejuje uporabo lastnih sredstev zavarovalnice ali pozavarovalnice, če jih ni mogoče učinkovito uporabiti za pokritje kapitalske zahteve udeleženega podjetja, za katerega se izračuna solventnost skupine. Izračun solventnosti skupine privede do rezultatov, ki so vsaj enakovredni rezultatom po metodah, določenih v členih 230 in 233 Direktive 2009/138/ES, brez dvojnega štetja lastnih sredstev in po odpravi ustvarjanja kapitala z medsebojnim financiranjem znotraj skupine.

| (24) | Ker so torej izpolnjena vsa merila, določena v členih 378, 379 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, bi bilo treba za regulativni in nadzorni režim, ki velja za zavarovalnice ali pozavarovalnice in zavarovalne ali pozavarovalne skupine na Bermudih, šteti, da izpolnjuje merila za popolno enakovrednost iz člena 172(2), člena 227(4) in člena 260(3) Direktive 2009/138/ES, z izjemo pravil o lastnih in namenskih zavarovalnicah, za katere velja drugačen regulativni režim. |
| --- | --- |

(24)

Ker so torej izpolnjena vsa merila, določena v členih 378, 379 in 380 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, bi bilo treba za regulativni in nadzorni režim, ki velja za zavarovalnice ali pozavarovalnice in zavarovalne ali pozavarovalne skupine na Bermudih, šteti, da izpolnjuje merila za popolno enakovrednost iz člena 172(2), člena 227(4) in člena 260(3) Direktive 2009/138/ES, z izjemo pravil o lastnih in namenskih zavarovalnicah, za katere velja drugačen regulativni režim.

| (25) | Direktiva 2009/138/ES se bo uporabljala od 1. januarja 2016. S tem sklepom bi bilo treba od tega datuma torej tudi ugotoviti enakovrednost solventnostnega in bonitetnega režima na Bermudih. |
| --- | --- |

(25)

Direktiva 2009/138/ES se bo uporabljala od 1. januarja 2016. S tem sklepom bi bilo treba od tega datuma torej tudi ugotoviti enakovrednost solventnostnega in bonitetnega režima na Bermudih.

| (26) | Z Delegiranim sklepom Komisije (EU) 2015/2290 (4) je bila ugotovljena začasna enakovrednost solventnostnih režimov, ki veljajo v Avstraliji, na Bermudih, v Braziliji, Kanadi, Mehiki ter Združenih državah Amerike. Zaradi pravne varnosti in glede na to, da veljavni solventnostni režim na Bermudih za zavarovalnice in pozavarovalnice ter zavarovalniške in pozavarovalniške skupine izpolnjuje merila za popolno enakovrednost, z izjemo pravil o lastnih in namenskih zavarovalnicah, je treba navedeni sklep spremeniti – |
| --- | --- |

(26)

Z Delegiranim sklepom Komisije (EU) 2015/2290 (4) je bila ugotovljena začasna enakovrednost solventnostnih režimov, ki veljajo v Avstraliji, na Bermudih, v Braziliji, Kanadi, Mehiki ter Združenih državah Amerike. Zaradi pravne varnosti in glede na to, da veljavni solventnostni režim na Bermudih za zavarovalnice in pozavarovalnice ter zavarovalniške in pozavarovalniške skupine izpolnjuje merila za popolno enakovrednost, z izjemo pravil o lastnih in namenskih zavarovalnicah, je treba navedeni sklep spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Veljavni solventnostni režim na Bermudih, ki se uporablja za pozavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem na Bermudih, se šteje za enakovrednega režimu iz naslova I Direktive 2009/138/ES, z izjemo pravil o lastnih in namenskih zavarovalnicah.

Člen 2

Veljavni nadzorni režim na Bermudih, ki se uporablja za zavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem na Bermudih, se šteje za enakovrednega režimu iz poglavja VI naslova I Direktive 2009/138/ES, z izjemo pravil o lastnih in namenskih zavarovalnicah.

Člen 3

Veljavni bonitetni režim na Bermudih, ki se uporablja za nadzor zavarovalnic ali pozavarovalnic v skupini, se šteje za enakovrednega režimu iz naslova III Direktive 2009/138/ES, z izjemo pravil o lastnih in namenskih zavarovalnicah.

Člen 4

Delegirani sklep (EU) 2015/2290 o začasni enakovrednosti solventnostnih režimov, ki veljajo v Avstraliji, na Bermudih, v Braziliji, Kanadi, Mehiki ter Združenih državah Amerike in ki se uporabljajo za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v navedenih državah, se spremeni:

| 1. | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Delegirani sklep Komisije (EU) 2015/2290 z dne 5. junija 2015 o začasni enakovrednosti solventnostnih režimov, ki veljajo v Avstraliji, Braziliji, Kanadi, Mehiki ter Združenih državah Amerike in ki se uporabljajo za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v navedenih državah“; |
| --- | --- |

1.

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Delegirani sklep Komisije (EU) 2015/2290 z dne 5. junija 2015 o začasni enakovrednosti solventnostnih režimov, ki veljajo v Avstraliji, Braziliji, Kanadi, Mehiki ter Združenih državah Amerike in ki se uporabljajo za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v navedenih državah“;

| 2. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Solventnostni režimi, ki veljajo v Avstraliji, Braziliji, Kanadi, Mehiki in Združenih državah Amerike in ki se uporabljajo za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v navedenih državah, se štejejo kot začasno enakovredni režimu iz poglavja VI naslova I Direktive 2009/138/ES.“ |
| --- | --- |

2.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Solventnostni režimi, ki veljajo v Avstraliji, Braziliji, Kanadi, Mehiki in Združenih državah Amerike in ki se uporabljajo za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v navedenih državah, se štejejo kot začasno enakovredni režimu iz poglavja VI naslova I Direktive 2009/138/ES.“

Člen 5

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2016.

V Bruslju, 26. novembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 12, 17.1.2015, str. 1).

3

(4)  Delegirani sklep Komisije (EU) 2015/2290 z dne 5. junija 2015 o začasni enakovrednosti solventnostnih režimov, ki veljajo v Avstraliji, na Bermudih, v Braziliji, Kanadi, Mehiki ter Združenih državah Amerike in ki se uporabljajo za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v navedenih državah (UL L 323, 9.12.2015, str. 22).

4

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 58/55

---

DELEGIRANI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/310

z dne 26. novembra 2015

o enakovrednosti veljavnega režima solventnosti za zavarovalnice in pozavarovalnice na Japonskem z režimom iz Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1) ter zlasti člena 172(4) in člena 227(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2009/138/ES vzpostavlja režim solventnosti, ki temelji na tveganju, za zavarovalnice in pozavarovalnice v Evropski uniji. Direktiva 2009/138/ES se bo za zavarovatelje in pozavarovatelje v Uniji začela v celoti uporabljati 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2009/138/ES vzpostavlja režim solventnosti, ki temelji na tveganju, za zavarovalnice in pozavarovalnice v Evropski uniji. Direktiva 2009/138/ES se bo za zavarovatelje in pozavarovatelje v Uniji začela v celoti uporabljati 1. januarja 2016.

| (2) | Komisija lahko v skladu s členom 311 Direktive 2009/138/ES sprejme delegirane akte, določene v navedeni direktivi, tudi pred datumom njene uporabe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lahko v skladu s členom 311 Direktive 2009/138/ES sprejme delegirane akte, določene v navedeni direktivi, tudi pred datumom njene uporabe.

| (3) | Člen 172 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost režima solventnosti tretje države ali jurisdikcije, ki se uporablja za pozavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem v navedeni tretji državi. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti omogoča, da se pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji s sedežem v navedeni jurisdikciji, obravnavajo enako kot pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji, ki so pridobila dovoljenje v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(3)

Člen 172 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost režima solventnosti tretje države ali jurisdikcije, ki se uporablja za pozavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem v navedeni tretji državi. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti omogoča, da se pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji s sedežem v navedeni jurisdikciji, obravnavajo enako kot pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji, ki so pridobila dovoljenje v skladu z navedeno direktivo.

| (4) | Člen 172(4) Direktive 2009/138/ES določa ugotovitev začasne enakovrednosti za določeno obdobje za tretje države ali jurisdikcije, v katerih režim solventnosti za pozavarovanje izpolnjuje določena merila. Ugotovitev začasne enakovrednosti je veljavna do 31. decembra 2020 z možnostjo podaljšanja za največ eno leto, kakor je določeno v členu 172(5). |
| --- | --- |

(4)

Člen 172(4) Direktive 2009/138/ES določa ugotovitev začasne enakovrednosti za določeno obdobje za tretje države ali jurisdikcije, v katerih režim solventnosti za pozavarovanje izpolnjuje določena merila. Ugotovitev začasne enakovrednosti je veljavna do 31. decembra 2020 z možnostjo podaljšanja za največ eno leto, kakor je določeno v členu 172(5).

| (5) | Člen 227 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovateljev iz tretjih držav, ki so del skupin s sedežem v Uniji. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti takšnim skupinam omogoča, da v primeru odobritve metode odbitkov in združevanja kot metode konsolidacije za skupinsko poročanje za izračun zahtevane solventnosti skupine in primernih lastnih sredstev namesto izračuna na podlagi Direktive 2009/138/ES upoštevajo izračun kapitalskih zahtev in razpoložljivega kapitala (lastnih sredstev) po pravilih tretje države. |
| --- | --- |

(5)

Člen 227 Direktive 2009/138/ES se nanaša na enakovrednost zavarovateljev iz tretjih držav, ki so del skupin s sedežem v Uniji. Pozitivna ugotovitev glede enakovrednosti takšnim skupinam omogoča, da v primeru odobritve metode odbitkov in združevanja kot metode konsolidacije za skupinsko poročanje za izračun zahtevane solventnosti skupine in primernih lastnih sredstev namesto izračuna na podlagi Direktive 2009/138/ES upoštevajo izračun kapitalskih zahtev in razpoložljivega kapitala (lastnih sredstev) po pravilih tretje države.

| (6) | Člen 227(5) Direktive 2009/138/ES določa ugotovitev začasne enakovrednosti za določeno obdobje za tretje države ali jurisdikcije, v katerih režim solventnosti za zavarovanje izpolnjuje določena merila. Ugotovitev začasne enakovrednosti velja za obdobje 10 let z možnostjo podaljšanja. |
| --- | --- |

(6)

Člen 227(5) Direktive 2009/138/ES določa ugotovitev začasne enakovrednosti za določeno obdobje za tretje države ali jurisdikcije, v katerih režim solventnosti za zavarovanje izpolnjuje določena merila. Ugotovitev začasne enakovrednosti velja za obdobje 10 let z možnostjo podaljšanja.

| (7) | Za oceno začasne enakovrednosti v skladu s členom 172(4) Direktive 2009/138/ES in začasne enakovrednosti v skladu s členom 227(5) Direktive 2009/138/ES je treba proučiti več meril. Ta vključujejo določene skupne zahteve, zlasti glede veljavnega režima solventnosti ter pooblastil, virov in pristojnosti nadzornika. Druga merila se pri obeh vrstah enakovrednosti razlikujejo, zlasti tista v zvezi s približevanjem k popolnoma enakovrednemu režimu, izmenjavo informacij z nadzornimi organi ter varovanjem poslovnih skrivnosti. |
| --- | --- |

(7)

Za oceno začasne enakovrednosti v skladu s členom 172(4) Direktive 2009/138/ES in začasne enakovrednosti v skladu s členom 227(5) Direktive 2009/138/ES je treba proučiti več meril. Ta vključujejo določene skupne zahteve, zlasti glede veljavnega režima solventnosti ter pooblastil, virov in pristojnosti nadzornika. Druga merila se pri obeh vrstah enakovrednosti razlikujejo, zlasti tista v zvezi s približevanjem k popolnoma enakovrednemu režimu, izmenjavo informacij z nadzornimi organi ter varovanjem poslovnih skrivnosti.

| (8) | Japonski režim solventnosti je določen v Zakonu o poslovanju zavarovalnic (Insurance Business Act) in Odloku o poslovanju zavarovalnic (Insurance Business Ordinance), kakor je bil nazadnje spremenjen leta 2010. Za podeljevanje dovoljenj zavarovateljem obstaja celovit režim licenciranja. Za opravljanje poslov pozavarovanja na Japonskem je potrebna licenca za neživljenjsko zavarovanje. Standardi upravljanja, upravljanja s tveganji in razkritja so delno določeni v nadzornih smernicah Japonske agencije za finančne storitve (Japan Financial Services Agency). Nadzorne smernice nimajo zakonske veljavnosti, vendar jih skrbno spremlja Japonska agencija za finančne storitve, ki je pooblaščena za nalaganje popravnih ukrepov, če meni, da je to ustrezno. |
| --- | --- |

(8)

Japonski režim solventnosti je določen v Zakonu o poslovanju zavarovalnic (Insurance Business Act) in Odloku o poslovanju zavarovalnic (Insurance Business Ordinance), kakor je bil nazadnje spremenjen leta 2010. Za podeljevanje dovoljenj zavarovateljem obstaja celovit režim licenciranja. Za opravljanje poslov pozavarovanja na Japonskem je potrebna licenca za neživljenjsko zavarovanje. Standardi upravljanja, upravljanja s tveganji in razkritja so delno določeni v nadzornih smernicah Japonske agencije za finančne storitve (Japan Financial Services Agency). Nadzorne smernice nimajo zakonske veljavnosti, vendar jih skrbno spremlja Japonska agencija za finančne storitve, ki je pooblaščena za nalaganje popravnih ukrepov, če meni, da je to ustrezno.

| (9) | Evropski organ za zavarovanje in poklicne pokojnine (v nadaljnjem besedilu: EIOPA) je marca 2015 v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) Komisiji svetoval v zvezi z veljavnim regulativnim in nadzornim sistemom za zavarovalnice in pozavarovalnice na Japonskem. EIOPA je pozneje Komisiji prav tako pomagal in ji svetoval v zvezi z oceno japonskega zavarovalniškega sektorja na podlagi člena 227(5) Direktive 2009/138/ES. Ocena Komisije temelji na informacijah, ki jih je predložil EIOPA. |
| --- | --- |

(9)

Evropski organ za zavarovanje in poklicne pokojnine (v nadaljnjem besedilu: EIOPA) je marca 2015 v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) Komisiji svetoval v zvezi z veljavnim regulativnim in nadzornim sistemom za zavarovalnice in pozavarovalnice na Japonskem. EIOPA je pozneje Komisiji prav tako pomagal in ji svetoval v zvezi z oceno japonskega zavarovalniškega sektorja na podlagi člena 227(5) Direktive 2009/138/ES. Ocena Komisije temelji na informacijah, ki jih je predložil EIOPA.

| (10) | Japonska ima neodvisnega zavarovalniškega nadzornika, tj. Japonska agencija za finančne storitve, s potrebnimi pooblastili in viri za opravljanje svojih nalog. Leta 2013 je imela Japonska agencija za finančne storitve približno 100 uslužbencev, katerih polni delovni čas je bil namenjen zavarovalniškemu nadzoru, poleg tega so bili na voljo tudi drugi uslužbenci v organizaciji. Preiskovalna pooblastila vključujejo inšpekcijske preglede na kraju samem, sankcije pa upravne odredbe, s katerimi lahko agencija zahteva tudi odvzem licence, in posamezne sankcije. Japonska agencija za finančne storitve lahko spis preda tudi državnim tožilcem. |
| --- | --- |

(10)

Japonska ima neodvisnega zavarovalniškega nadzornika, tj. Japonska agencija za finančne storitve, s potrebnimi pooblastili in viri za opravljanje svojih nalog. Leta 2013 je imela Japonska agencija za finančne storitve približno 100 uslužbencev, katerih polni delovni čas je bil namenjen zavarovalniškemu nadzoru, poleg tega so bili na voljo tudi drugi uslužbenci v organizaciji. Preiskovalna pooblastila vključujejo inšpekcijske preglede na kraju samem, sankcije pa upravne odredbe, s katerimi lahko agencija zahteva tudi odvzem licence, in posamezne sankcije. Japonska agencija za finančne storitve lahko spis preda tudi državnim tožilcem.

| (11) | Zavarovatelji in pozavarovatelji morajo Japonski agenciji za finančne storitve predložiti obširna poročila, Japonska agencija za finančne storitve pa ima obsežna pooblastila za prestrukturiranje ali likvidacijo zavarovateljev in pozavarovateljev v težavah, ki jih je dejansko uporabila za reševanje številnih življenjskih zavarovateljev, ki so bili v zadnjih desetletjih v hudih težavah. |
| --- | --- |

(11)

Zavarovatelji in pozavarovatelji morajo Japonski agenciji za finančne storitve predložiti obširna poročila, Japonska agencija za finančne storitve pa ima obsežna pooblastila za prestrukturiranje ali likvidacijo zavarovateljev in pozavarovateljev v težavah, ki jih je dejansko uporabila za reševanje številnih življenjskih zavarovateljev, ki so bili v zadnjih desetletjih v hudih težavah.

| (12) | Japonska agencija za finančne storitve ima sklenjene številne dogovore o sodelovanju z drugimi nadzorniki po vsem svetu. Od leta 2011 je podpisnica večstranskega memoranduma o soglasju Mednarodnega združenja zavarovalniških nadzornikov o izmenjavi informacij. Sklenila je številne dvostranske ali večstranske sporazume o sodelovanju z drugimi nadzorniki, vključno z več nadzorniki v Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Japonska agencija za finančne storitve ima sklenjene številne dogovore o sodelovanju z drugimi nadzorniki po vsem svetu. Od leta 2011 je podpisnica večstranskega memoranduma o soglasju Mednarodnega združenja zavarovalniških nadzornikov o izmenjavi informacij. Sklenila je številne dvostranske ali večstranske sporazume o sodelovanju z drugimi nadzorniki, vključno z več nadzorniki v Uniji.

| (13) | Uslužbenci Japonske agencije za finančne storitve morajo spoštovati stroge zahteve o varovanju poslovnih skrivnosti. Pravila in prakse Japonske agencije za finančne storitve ustrezno varujejo zaupne informacije, ki jih zagotovijo tuji nadzorniki. Vsi sedanji ali nekdanjih uslužbenci Agencije morajo vse informacije, ki jih prejmejo med opravljanjem svojih dolžnosti, obravnavati kot zaupne. Nepooblaščeno razkritje lahko privede do disciplinskih sankcij, kazenskih preiskav in kaznovanja. Informacije, prejete od tujih nadzornikov in označene kot zaupne, so obravnavane temu ustrezno in bodo uporabljene izključno za namene, dogovorjene s tujim nadzornikom. |
| --- | --- |

(13)

Uslužbenci Japonske agencije za finančne storitve morajo spoštovati stroge zahteve o varovanju poslovnih skrivnosti. Pravila in prakse Japonske agencije za finančne storitve ustrezno varujejo zaupne informacije, ki jih zagotovijo tuji nadzorniki. Vsi sedanji ali nekdanjih uslužbenci Agencije morajo vse informacije, ki jih prejmejo med opravljanjem svojih dolžnosti, obravnavati kot zaupne. Nepooblaščeno razkritje lahko privede do disciplinskih sankcij, kazenskih preiskav in kaznovanja. Informacije, prejete od tujih nadzornikov in označene kot zaupne, so obravnavane temu ustrezno in bodo uporabljene izključno za namene, dogovorjene s tujim nadzornikom.

| (14) | Vrednotenje sredstev za življenjske in neživljenjske zavarovalnice se opravi v skladu z japonskimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli. Skoraj vsa sredstva se vrednotijo po pošteni vrednosti. V določenih okoliščinah se nekatere kategorije sredstev (kot so obveznice in posojila) vrednotijo po knjigovodski vrednosti. Kadar se sredstva vrednotijo po nabavni vrednosti, se večina nerealiziranih dobičkov in izgub upošteva pri določanju razpoložljivih lastnih sredstev. Zavarovalno-tehnične rezervacije življenjskega in dolgoročnega neživljenjskega zavarovanja se diskontirajo. Diskontno stopnjo, ki se uporabi za diskontiranje zavarovalno-tehničnih rezervacij, v rednih časovnih presledkih določa Japonska agencija za finančne storitve. Od datuma pogodbe je mogoče zavarovalno-tehnične rezervacije oceniti le navzgor (nikoli niso vrednotene nižje od vrednosti, določene na datum pogodbe). Tako se tržna in druga gibanja, ki bi lahko povzročila zmanjšanje zavarovalno-tehničnih rezervacij (kot je zvišanje obrestnih mer), ne upoštevajo. Od zavarovalnic se tudi zahteva, da v vsakem poslovnem letu opravijo analizo prihodnjih denarnih tokov z vidika ustreznosti zavarovalno-tehničnih rezervacij in da po potrebi zberejo dodatne rezerve. |
| --- | --- |

(14)

Vrednotenje sredstev za življenjske in neživljenjske zavarovalnice se opravi v skladu z japonskimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli. Skoraj vsa sredstva se vrednotijo po pošteni vrednosti. V določenih okoliščinah se nekatere kategorije sredstev (kot so obveznice in posojila) vrednotijo po knjigovodski vrednosti. Kadar se sredstva vrednotijo po nabavni vrednosti, se večina nerealiziranih dobičkov in izgub upošteva pri določanju razpoložljivih lastnih sredstev. Zavarovalno-tehnične rezervacije življenjskega in dolgoročnega neživljenjskega zavarovanja se diskontirajo. Diskontno stopnjo, ki se uporabi za diskontiranje zavarovalno-tehničnih rezervacij, v rednih časovnih presledkih določa Japonska agencija za finančne storitve. Od datuma pogodbe je mogoče zavarovalno-tehnične rezervacije oceniti le navzgor (nikoli niso vrednotene nižje od vrednosti, določene na datum pogodbe). Tako se tržna in druga gibanja, ki bi lahko povzročila zmanjšanje zavarovalno-tehničnih rezervacij (kot je zvišanje obrestnih mer), ne upoštevajo. Od zavarovalnic se tudi zahteva, da v vsakem poslovnem letu opravijo analizo prihodnjih denarnih tokov z vidika ustreznosti zavarovalno-tehničnih rezervacij in da po potrebi zberejo dodatne rezerve.

| (15) | Pri življenjskih in neživljenjskih zavarovalnicah se lahko nadzorni posegi sprožijo s prekoračitvijo treh različnih pragov, opredeljenih kot različni deleži minimalnega kapitala (Solvency Margin Ratios), ki so izraženi kot razmerje med dvakratnikom lastnih sredstev in kapitalsko zahtevo, poimenovano skupno tveganje (Total Risk). Metrika skupnega tveganja zajema zavarovalna tveganja, obrestna in tržna tveganja, operativno tveganje in tveganje katastrofe. Za tveganje katastrofe in tveganje minimalnega jamstva so sprejemljivi notranji modeli. Japonska agencija za finančne storitve je pooblaščena, da naloži določene popravne ukrepe tudi, če najvišji prag za nadzorni poseg (delež minimalnega kapitala nad 200 %) ni presežen, na primer tako, da od zavarovateljev zahteva sprejetje ukrepov za izboljšanje njihove dobičkonosnosti, kreditnega tveganja, tveganja za stabilnost in likvidnostnega tveganja. Če je delež minimalnega kapitala pod 0 %, lahko Japonska agencija za finančne storitve tudi začasno odredi popolno ali delno prenehanje poslovanja. |
| --- | --- |

(15)

Pri življenjskih in neživljenjskih zavarovalnicah se lahko nadzorni posegi sprožijo s prekoračitvijo treh različnih pragov, opredeljenih kot različni deleži minimalnega kapitala (Solvency Margin Ratios), ki so izraženi kot razmerje med dvakratnikom lastnih sredstev in kapitalsko zahtevo, poimenovano skupno tveganje (Total Risk). Metrika skupnega tveganja zajema zavarovalna tveganja, obrestna in tržna tveganja, operativno tveganje in tveganje katastrofe. Za tveganje katastrofe in tveganje minimalnega jamstva so sprejemljivi notranji modeli. Japonska agencija za finančne storitve je pooblaščena, da naloži določene popravne ukrepe tudi, če najvišji prag za nadzorni poseg (delež minimalnega kapitala nad 200 %) ni presežen, na primer tako, da od zavarovateljev zahteva sprejetje ukrepov za izboljšanje njihove dobičkonosnosti, kreditnega tveganja, tveganja za stabilnost in likvidnostnega tveganja. Če je delež minimalnega kapitala pod 0 %, lahko Japonska agencija za finančne storitve tudi začasno odredi popolno ali delno prenehanje poslovanja.

| (16) | Na podlagi načrta za upravljanje s tveganji v podjetjih morajo japonski zavarovatelji s tveganji upravljati individualno in celovito. Zavarovatelji morajo s tveganji upravljati sistematično in celovito. To zajema proučitev, ali so obravnavana relevantna tveganja, preverjanje objektivnosti in ustreznosti standardov za količinsko opredelitev ter analizo prihodnje kapitalske ustreznosti glede na vprašanja, povezana s srednje- in dolgoročnimi poslovnimi strategijami in poslovnim okoljem. Japonska agencija za finančne storitve od zavarovateljev zahteva tudi, da opravijo lastno oceno tveganja in solventnosti ter poročajo o svojih rezultatih upravnemu odboru. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi načrta za upravljanje s tveganji v podjetjih morajo japonski zavarovatelji s tveganji upravljati individualno in celovito. Zavarovatelji morajo s tveganji upravljati sistematično in celovito. To zajema proučitev, ali so obravnavana relevantna tveganja, preverjanje objektivnosti in ustreznosti standardov za količinsko opredelitev ter analizo prihodnje kapitalske ustreznosti glede na vprašanja, povezana s srednje- in dolgoročnimi poslovnimi strategijami in poslovnim okoljem. Japonska agencija za finančne storitve od zavarovateljev zahteva tudi, da opravijo lastno oceno tveganja in solventnosti ter poročajo o svojih rezultatih upravnemu odboru.

| (17) | Japonski zavarovatelji morajo v skladu z zakonom Japonski agenciji za finančne storitve predložiti polletna in letna poslovna poročila. Poleg tega mora zavarovatelj vsako leto pripraviti nekatere obrazložitvene dokumente in jih hraniti na svojem sedežu, kjer so na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(17)

Japonski zavarovatelji morajo v skladu z zakonom Japonski agenciji za finančne storitve predložiti polletna in letna poslovna poročila. Poleg tega mora zavarovatelj vsako leto pripraviti nekatere obrazložitvene dokumente in jih hraniti na svojem sedežu, kjer so na voljo javnosti.

| (18) | Japonski režim solventnosti se razvija. Leta 2010 so bile uvedene kapitalske zahteve na ravni skupine. Japonska od leta 2011, ko je EIOPA začel ocenjevati enakovrednost japonskega nadzornega sistema v povezavi s členom 172 Direktive 2009/138/ES, izvaja reforme, ki bodo izboljšale njen režim solventnosti. V letih 2011, 2012 in 2014 je bilo pripravljenih več poročil in izvedenih več preskusov na terenu o bilanci stanja na podlagi ekonomskega vrednotenja. Na podlagi predlogov sprememb je mogoče sklepati, da se bo s prihodnjim razvojem japonski režim solventnosti še bolj približal tistemu iz Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(18)

Japonski režim solventnosti se razvija. Leta 2010 so bile uvedene kapitalske zahteve na ravni skupine. Japonska od leta 2011, ko je EIOPA začel ocenjevati enakovrednost japonskega nadzornega sistema v povezavi s členom 172 Direktive 2009/138/ES, izvaja reforme, ki bodo izboljšale njen režim solventnosti. V letih 2011, 2012 in 2014 je bilo pripravljenih več poročil in izvedenih več preskusov na terenu o bilanci stanja na podlagi ekonomskega vrednotenja. Na podlagi predlogov sprememb je mogoče sklepati, da se bo s prihodnjim razvojem japonski režim solventnosti še bolj približal tistemu iz Direktive 2009/138/ES.

| (19) | Na podlagi te ocene bi bilo treba za japonski režim solventnosti za zavarovalnice in pozavarovalnice šteti, da izpolnjuje merila za začasno enakovrednost iz člena 172(4) Direktive 2009/138/ES in začasno enakovrednost iz člena 227(5) Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi te ocene bi bilo treba za japonski režim solventnosti za zavarovalnice in pozavarovalnice šteti, da izpolnjuje merila za začasno enakovrednost iz člena 172(4) Direktive 2009/138/ES in začasno enakovrednost iz člena 227(5) Direktive 2009/138/ES.

| (20) | Obdobje začasne enakovrednosti, določeno s tem sklepom, se konča 31. decembra 2020 v skladu s členom 172(5) Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(20)

Obdobje začasne enakovrednosti, določeno s tem sklepom, se konča 31. decembra 2020 v skladu s členom 172(5) Direktive 2009/138/ES.

| (21) | Obdobje začasne enakovrednosti, določeno s tem sklepom, bi moralo trajati deset let v skladu s členom 227(6) Direktive 2009/138/ES – |
| --- | --- |

(21)

Obdobje začasne enakovrednosti, določeno s tem sklepom, bi moralo trajati deset let v skladu s členom 227(6) Direktive 2009/138/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Veljavni režim solventnosti na Japonskem, ki se uporablja za pozavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem na Japonskem in ga ureja Zakon o poslovanju zavarovalnic, se šteje za začasno enakovrednega režimu iz naslova I Direktive 2009/138/ES.

Obdobje začasne enakovrednosti iz prvega odstavka se konča 31. decembra 2020.

Člen 2

Veljavni režim solventnosti na Japonskem, ki se uporablja za zavarovalne dejavnosti podjetij s sedežem na Japonskem in ga ureja Zakon o poslovanju zavarovalnic, se šteje za začasno enakovrednega režimu iz poglavja VI naslova I Direktive 2009/138/ES.

Začasna enakovrednost iz prvega odstavka velja za obdobje 10 let od 1. januarja 2016.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 26. novembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

2

---