# Den Europæiske Unions L 97/2014

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2014.097.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 97 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang29. marts 2014 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2014.097.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 97

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang29. marts 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 50 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af positionslygter fortil, baglygter, stoplygter, retningsviserblinklygter og bagnummerpladebelysningsanordninger på køretøjer i klasse L | 1 |
| | * | Regulativ nr. 129 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forbedrede barnefastholdelsesanordninger til motorkøretøjer (ECRS) | 21 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 50 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af positionslygter fortil, baglygter, stoplygter, retningsviserblinklygter og bagnummerpladebelysningsanordninger på køretøjer i klasse L

1

*

Regulativ nr. 129 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forbedrede barnefastholdelsesanordninger til motorkøretøjer (ECRS)

21

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 29.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 97/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 50 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af positionslygter fortil, baglygter, stoplygter, retningsviserblinklygter og bagnummerpladebelysningsanordninger på køretøjer i klasse L

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 16 til den oprindelige udgave af regulativet - Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lysstyrke |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prøvningsforskrifter |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lysets farve |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navne og adresser på tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

13.

| 14. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

14.

BILAG

| Bilag 1: | Mindste horisontalvinkel (h) og vertikalvinkel (v) for rumlig lysfordeling |
| --- | --- |

Bilag 1:

| Bilag 2: | Meddelelse om godkendelse (eller nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen) af en type anordning i henhold til regulativ nr. 50 |
| --- | --- |

Bilag 2:

| Bilag 3: | Eksempler på udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 3:

| Bilag 4: | Fotometriske målinger |
| --- | --- |

Bilag 4:

| Bilag 5: | Fotometriske målinger af bagnummerpladebelysningsanordningen |
| --- | --- |

Bilag 5:

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ gælder for positionslygter fortil, baglygter, stoplygter, retningsviserblinklygter og bagnummerpladebelysningsanordninger for køretøjer i klasse L (1).

2.   DEFINITIONER

| 2.1 | Definitioner:
  Definitionerne i regulativ nr. 53 eller 74 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, finder anvendelse i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.1

Definitioner:

Definitionerne i regulativ nr. 53 eller 74 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, finder anvendelse i dette regulativ.

| 2.2. | "Positionslygter fortil, baglygter, stoplygter, retningsviserblinklygter og bagnummerpladebelysningsanordninger af forskellig type": lygter, som i hver af de nævnte kategorier afviger indbyrdes med hensyn til væsentlige aspekter såsom:






  a) | fabriks- eller varemærke |
| --- | --- | --- |

2.2.

"Positionslygter fortil, baglygter, stoplygter, retningsviserblinklygter og bagnummerpladebelysningsanordninger af forskellig type": lygter, som i hver af de nævnte kategorier afviger indbyrdes med hensyn til væsentlige aspekter såsom:

a)

fabriks- eller varemærke

| b) | karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, kategori lyskilde, lyskildemodul osv.). |
| --- | --- |

b)

karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, kategori lyskilde, lyskildemodul osv.).

En ændring af lyskildens farve eller af et filters farve udgør ikke en ændring af typen.

| 2.3. | Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.3.

Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

| 2.4. | Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.
  Henvisninger i dette regulativ til standard LED-lyskilder (étalon) og til regulativ nr. 128 læses som henvisninger til regulativ nr. 128 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen. |
| --- | --- |

2.4.

Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

Henvisninger i dette regulativ til standard LED-lyskilder (étalon) og til regulativ nr. 128 læses som henvisninger til regulativ nr. 128 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal følgende oplyses:






  3.1.1. | det eller de formål, som den anordning, der er indgivet til godkendelse, er beregnet til |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal følgende oplyses:

3.1.1.

det eller de formål, som den anordning, der er indgivet til godkendelse, er beregnet til

| 3.1.2. | for en positionslygte fortil, om den er beregnet til at udsende hvidt eller gult lys |
| --- | --- |

3.1.2.

for en positionslygte fortil, om den er beregnet til at udsende hvidt eller gult lys

| 3.1.3. | for en retningsviserblinklygte, dens kategori. |
| --- | --- |

3.1.3.

for en retningsviserblinklygte, dens kategori.

| 3.1.4. | Efter ansøgerens valg kan det angives, om anordningen kan monteres på køretøjet med forskellige hældninger for referenceaksen i forhold til køretøjets referenceplaner og jorden, eller at den kan roteres om sin egen referenceakse eller, i tilfælde af en bagnummerpladelygte, at anordningen kan monteres i mere end én position eller et positionsområde i forhold til det område, nummerpladen skal placeres i; disse forskellige monteringsbetingelser (eller forskellige monteringspositioner) angives i meddelelsesformularen. |
| --- | --- |

3.1.4.

Efter ansøgerens valg kan det angives, om anordningen kan monteres på køretøjet med forskellige hældninger for referenceaksen i forhold til køretøjets referenceplaner og jorden, eller at den kan roteres om sin egen referenceakse eller, i tilfælde af en bagnummerpladelygte, at anordningen kan monteres i mere end én position eller et positionsområde i forhold til det område, nummerpladen skal placeres i; disse forskellige monteringsbetingelser (eller forskellige monteringspositioner) angives i meddelelsesformularen.

| 3.2. | For hver type anordning skal ansøgningen ledsages af:






  3.2.1. | tegninger (i tre eksemplarer), der er tilstrækkeligt detaljerede til, at anordningens type kan identificeres, og med geometrisk angivelse af dens mulige placering(er) på køretøjet, den observationsakse, der ved prøvningen skal tages som referenceakse (horisontalvinkel H = 0°, vertikalvinkel V = 0°), og det punkt, der ved disse prøvninger skal anvendes som referencecentrum; tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummer og tillægssymboler tænkes anbragt i forhold til godkendelsesmærkets cirkel |
| --- | --- | --- |

3.2.

For hver type anordning skal ansøgningen ledsages af:

3.2.1.

tegninger (i tre eksemplarer), der er tilstrækkeligt detaljerede til, at anordningens type kan identificeres, og med geometrisk angivelse af dens mulige placering(er) på køretøjet, den observationsakse, der ved prøvningen skal tages som referenceakse (horisontalvinkel H = 0°, vertikalvinkel V = 0°), og det punkt, der ved disse prøvninger skal anvendes som referencecentrum; tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummer og tillægssymboler tænkes anbragt i forhold til godkendelsesmærkets cirkel

| 3.2.2. | en kort teknisk beskrivelse, hvori, bortset fra lygter med ikke-udskiftelig lyskilde, angives:






  a) | den foreskrevne kategori af glødelampe(r); denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

en kort teknisk beskrivelse, hvori, bortset fra lygter med ikke-udskiftelig lyskilde, angives:

a)

den foreskrevne kategori af glødelampe(r); denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller

| b) | den foreskrevne kategori af LED-lyskilde(r); denne LED-lyskildekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 128 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller |
| --- | --- |

b)

den foreskrevne kategori af LED-lyskilde(r); denne LED-lyskildekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 128 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller

| c) | den særlige identifikationskode for lyskildemodulet. |
| --- | --- |

c)

den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.

| 3.2.3. | To anordninger. |
| --- | --- |

3.2.3.

To anordninger.

4.   MÆRKNING

| 4.1. | Anordninger, som indgives til godkendelse, skal være forsynet med følgende mærkning, der skal være let læselig og ikke kunne slettes:






  4.1.1. | ansøgerens fabriks- eller varemærke |
| --- | --- | --- |

4.1.

Anordninger, som indgives til godkendelse, skal være forsynet med følgende mærkning, der skal være let læselig og ikke kunne slettes:

4.1.1.

ansøgerens fabriks- eller varemærke

| 4.1.2. | med undtagelse af lygter med ikke-udskiftelige lyskilder skal anordningen forsynes med en mærkning, der er let læselig og ikke kan slettes, som angiver:






  a) | den foreskrevne kategori af lyskilde(r) og/eller |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

med undtagelse af lygter med ikke-udskiftelige lyskilder skal anordningen forsynes med en mærkning, der er let læselig og ikke kan slettes, som angiver:

a)

den foreskrevne kategori af lyskilde(r) og/eller

| b) | den særlige identifikationskode for lyskildemodulet. |
| --- | --- |

b)

den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.

| 4.2. | De skal desuden omfatte et område af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket (jf. punkt 3.2.1.). |
| --- | --- |

4.2.

De skal desuden omfatte et område af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket (jf. punkt 3.2.1.).

| 4.3. | Lygter med ikke-udskiftelige lyskilder eller lyskildemodul(er) skal være mærket med nominel spænding eller spændingsområde og det nominelle wattforbrug. |
| --- | --- |

4.3.

Lygter med ikke-udskiftelige lyskilder eller lyskildemodul(er) skal være mærket med nominel spænding eller spændingsområde og det nominelle wattforbrug.

| 4.4. | Hvis der er tale om lyskildemodul(er), skal de være forsynet med:






  4.4.1. | ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart |
| --- | --- | --- |

4.4.

Hvis der er tale om lyskildemodul(er), skal de være forsynet med:

4.4.1.

ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart

| 4.4.2. | modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læselig og må ikke kunne slettes. Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne "MD" for "MODUL" efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 5.5.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn; denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 3.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.
  Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger. |
| --- | --- |

4.4.2.

modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læselig og må ikke kunne slettes. Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne "MD" for "MODUL" efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 5.5.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn; denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 3.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger.

| 4.4.3. | mærkning med nominel spænding og wattforbrug. |
| --- | --- |

4.4.3.

mærkning med nominel spænding og wattforbrug.

5.   GODKENDELSE

| 5.1. | Såfremt de to typer anordninger, som er forelagt til godkendelse i henhold til punkt 3 ovenfor, opfylder bestemmelserne i dette regulativ, meddeles godkendelse. |
| --- | --- |

5.1.

Såfremt de to typer anordninger, som er forelagt til godkendelse i henhold til punkt 3 ovenfor, opfylder bestemmelserne i dette regulativ, meddeles godkendelse.

| 5.2. | Når der indgår to eller flere lygter i samme anordning, meddeles kun godkendelse, hvis hver enkelt af disse lygter opfylder kravene i dette regulativ eller et andet regulativ. Lygter, der ikke opfylder forskrifterne i et af disse regulativer, må ikke indgå i en sådan anordning. |
| --- | --- |

5.2.

Når der indgår to eller flere lygter i samme anordning, meddeles kun godkendelse, hvis hver enkelt af disse lygter opfylder kravene i dette regulativ eller et andet regulativ. Lygter, der ikke opfylder forskrifterne i et af disse regulativer, må ikke indgå i en sådan anordning.

| 5.3. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre i dette nummer (i øjeblikket 00 for regulativet i dettes oprindelige form) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer, der er foretaget af dette regulativ på godkendelsestidspunktet. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning, som er omfattet af dette regulativ. |
| --- | --- |

5.3.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre i dette nummer (i øjeblikket 00 for regulativet i dettes oprindelige form) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer, der er foretaget af dette regulativ på godkendelsestidspunktet. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning, som er omfattet af dette regulativ.

| 5.4. | Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en type anordning i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ vedlagt en tegning fra ansøgeren i et format på højst A4-størrelse (210 × 297 mm) og om muligt i forholdet 1:1. |
| --- | --- |

5.4.

Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en type anordning i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ vedlagt en tegning fra ansøgeren i et format på højst A4-størrelse (210 × 297 mm) og om muligt i forholdet 1:1.

| 5.5. | Anordninger, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden de i punkt 4.1. og 4.3. foreskrevne mærkninger være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret på det i punkt 4.2. ovenfor omhandlede område og består af følgende:






  5.5.1. | en cirkel, hvori er anbragt bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen (2), og |
| --- | --- | --- |

5.5.

Anordninger, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden de i punkt 4.1. og 4.3. foreskrevne mærkninger være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret på det i punkt 4.2. ovenfor omhandlede område og består af følgende:

5.5.1.

en cirkel, hvori er anbragt bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen (2), og

| 5.5.2. | nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet "R", en tankestreg og godkendelsesnummeret |
| --- | --- |

5.5.2.

nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet "R", en tankestreg og godkendelsesnummeret

| 5.5.3. | generelt for en retningsviserblinklygte: et nummer, som angiver kategorien 11, 11a, 11b, 11c eller 12 tæt ved cirklen i henhold til punkt 5.5.1 og på den modsatte side af godkendelsesnummeret |
| --- | --- |

5.5.3.

generelt for en retningsviserblinklygte: et nummer, som angiver kategorien 11, 11a, 11b, 11c eller 12 tæt ved cirklen i henhold til punkt 5.5.1 og på den modsatte side af godkendelsesnummeret

| 5.5.4. | hvis der er tale om en retningsviserblinklygte, der på den ene side ikke opnår den foreskrevne minimumslysstyrke i en vinkel på op til H = 80° i henhold til punkt 7.7.1.: en vandret pil med spidsen pegende mod den side, hvor minimumslysstyrken i henhold til punkt 7.7.1 er opfyldt i en vinkel på op til 80° |
| --- | --- |

5.5.4.

hvis der er tale om en retningsviserblinklygte, der på den ene side ikke opnår den foreskrevne minimumslysstyrke i en vinkel på op til H = 80° i henhold til punkt 7.7.1.: en vandret pil med spidsen pegende mod den side, hvor minimumslysstyrken i henhold til punkt 7.7.1 er opfyldt i en vinkel på op til 80°

| 5.5.5. | for så vidt angår positionslygter fortil og baglygter, hvis synlighedsvinkler er asymmetriske omkring den vandrette referenceakse, en pil, der peger til den side, hvor de fotometriske specifikationer er opfyldt i en vinkel på op til 80° H. |
| --- | --- |

5.5.5.

for så vidt angår positionslygter fortil og baglygter, hvis synlighedsvinkler er asymmetriske omkring den vandrette referenceakse, en pil, der peger til den side, hvor de fotometriske specifikationer er opfyldt i en vinkel på op til 80° H.

| 5.6. | Hvis en anordning er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan den påføres et enkelt godkendelsesmærke bestående af en cirkel i henhold til punkt 5.5.1., godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt. Komponenterne i dette enkelte godkendelsesmærke må ikke være mindre end den minimumsstørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i et regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

5.6.

Hvis en anordning er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan den påføres et enkelt godkendelsesmærke bestående af en cirkel i henhold til punkt 5.5.1., godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt. Komponenterne i dette enkelte godkendelsesmærke må ikke være mindre end den minimumsstørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i et regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.

| 5.7. | Det godkendelsesmærke, der er omhandlet i punkt 5.5 ovenfor, skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes. Det kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. en fatning eller et dæksel åbnes. |
| --- | --- |

5.7.

Det godkendelsesmærke, der er omhandlet i punkt 5.5 ovenfor, skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes. Det kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. en fatning eller et dæksel åbnes.

| 5.8. | Bilag 3 indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning. |
| --- | --- |

5.8.

Bilag 3 indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.

6.   GENERELLE FORSKRIFTER

| 6.1. | Hver anordning skal være i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.1.

Hver anordning skal være i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ.

| 6.2. | Anordningerne skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ påbudte kendetegn. |
| --- | --- |

6.2.

Anordningerne skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ påbudte kendetegn.

| 6.3. | Positionslygter, som er gensidigt indbygget med en anden funktion og bruger en fælles lyskilde, og som er konstrueret til konstant drift med et tillægssystem til regulering af lysstyrken, er tilladt.






  6.3.1. | Hvis der er tale om en baglygte, der er gensidigt indbygget med en stoplygte, skal anordningen imidlertid enten:






  a) | være en del af et arrangement med flere lyskilder, eller |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Positionslygter, som er gensidigt indbygget med en anden funktion og bruger en fælles lyskilde, og som er konstrueret til konstant drift med et tillægssystem til regulering af lysstyrken, er tilladt.

6.3.1.

Hvis der er tale om en baglygte, der er gensidigt indbygget med en stoplygte, skal anordningen imidlertid enten:

a)

være en del af et arrangement med flere lyskilder, eller

| b) | være beregnet til brug i et køretøj udstyret med fejlovervågningssystem for denne funktion. |
| --- | --- |

b)

være beregnet til brug i et køretøj udstyret med fejlovervågningssystem for denne funktion.

I begge tilfælde skal der være en anmærkning herom i meddelelsen.

| 6.4. | For så vidt angår udskiftelige lyskilder:






  6.4.1. | Alle kategorier af lyskilder godkendt i henhold til regulativ nr. 37 og/eller regulativ nr. 128 kan anvendes, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, eller i regulativ nr. 128 og ændringsserierne hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse. |
| --- | --- | --- |

6.4.

For så vidt angår udskiftelige lyskilder:

6.4.1.

Alle kategorier af lyskilder godkendt i henhold til regulativ nr. 37 og/eller regulativ nr. 128 kan anvendes, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, eller i regulativ nr. 128 og ændringsserierne hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.

| 6.4.2. | Anordningen skal være konstrueret således, at lyskilden kun kan placeres i den korrekte position. |
| --- | --- |

6.4.2.

Anordningen skal være konstrueret således, at lyskilden kun kan placeres i den korrekte position.

| 6.4.3. | Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC-publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte lyskildekategori finder anvendelse. |
| --- | --- |

6.4.3.

Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC-publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte lyskildekategori finder anvendelse.

| 6.5. | For så vidt angår udskiftelige glødelamper:






  6.5.1. | Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat at der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse. |
| --- | --- | --- |

6.5.

For så vidt angår udskiftelige glødelamper:

6.5.1.

Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat at der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.

| 6.5.2. | Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position. |
| --- | --- |

6.5.2.

Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position.

| 6.5.3. | Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC-publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse. |
| --- | --- |

6.5.3.

Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC-publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse.

7.   LYSSTYRKE

I referenceaksen skal styrken af det udsendte lys for hver af de to anordninger være mindst lige så stor som minimumsværdierne og må ikke overstige maksimumsværdierne i nedenstående tabel. I ingen retning må maksimumsværdierne overskrides.

| | | min. (cd) | maks. (Cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1. | Baglygte | 4 | 12 |
| 7.2. | Positionslygte fortil | 4 | 60 |
| 7.2.1. | Positionslygter fortil, som er indbygget i forlygten | 4 | 100 |
| 7.3. | Stoplygte | 40 | 185 |
| 7.4. | Retningsviserblinklygter | | |
| 7.4.1. | i kategori 11 (se bilag 1) | 90 | 700 |
| 7.4.1.1. | i kategori 11a (se bilag 1) | 175 | 700 |
| 7.4.1.2. | i kategori 11b (se bilag 1) | 250 | 800 |
| 7.4.1.3. | i kategori 11c (se bilag 1) | 400 | 860 |
| 7.4.2. | i kategori 12 (se bilag 1) | 50 | 350 |

min. (cd)

maks. (Cd)

7.1.

Baglygte

4

12

7.2.

Positionslygte fortil

4

60

7.2.1.

Positionslygter fortil, som er indbygget i forlygten

4

100

7.3.

Stoplygte

40

185

7.4.

Retningsviserblinklygter

7.4.1.

i kategori 11 (se bilag 1)

90

700

7.4.1.1.

i kategori 11a (se bilag 1)

175

700

7.4.1.2.

i kategori 11b (se bilag 1)

250

800

7.4.1.3.

i kategori 11c (se bilag 1)

400

860

7.4.2.

i kategori 12 (se bilag 1)

50

350

7.5.   Uden for referenceaksen og inden for de vinkelfelter, der er vist i figurerne i bilag 1 til dette regulativ, skal lysstyrken i hver retning svarende til punkterne i den lysfordelingstabel, som findes i bilag 4 til dette regulativ, være mindst lig med produktet af de minimumsværdier, der er angivet i punkt 7.1. til 7.4 ovenfor, og den procent, som i nævnte tabel er angivet for den pågældende retning.

7.5.1.   Hvis en enkeltlygte er forsynet med mere end én lyskilde:

| a) | skal lygten opfylde kravene med hensyn til minimumslysstyrke, hvis en af lyskilderne svigter, og |
| --- | --- |

a)

skal lygten opfylde kravene med hensyn til minimumslysstyrke, hvis en af lyskilderne svigter, og

| b) | når alle lyskilder er tændt, fås maksimumslysstyrken for en enhed af to lygter ved at multiplicere den værdi, der er foreskrevet for en enkeltlygte i punkt 7.1 til 7.4, med 1,4 |
| --- | --- |

b)

når alle lyskilder er tændt, fås maksimumslysstyrken for en enhed af to lygter ved at multiplicere den værdi, der er foreskrevet for en enkeltlygte i punkt 7.1 til 7.4, med 1,4

| c) | alle lyskilder, som er forbundet i serier, betragtes som én lyskilde. |
| --- | --- |

c)

alle lyskilder, som er forbundet i serier, betragtes som én lyskilde.

7.6.   Som en undtagelse fra punkt 7.1 ovenfor er en lysstyrke på 60 cd dog tilladt for baglygter, som er gensidigt indbygget med stoplygter under et plan, der med det vandrette plan danner en vinkel på 5° nedefter.

7.7.   Endvidere gælder følgende:

| 7.7.1. | i hele det i tillæg 1 fastlagte felt skal styrken af det udsendte lys være mindst 0,05 cd for positionslygter, og mindst 0,3 cd for stoplygter og retningsviserblinklygter |
| --- | --- |

7.7.1.

i hele det i tillæg 1 fastlagte felt skal styrken af det udsendte lys være mindst 0,05 cd for positionslygter, og mindst 0,3 cd for stoplygter og retningsviserblinklygter

| 7.7.2. | hvis en positionslygte er sammenbygget med eller gensidigt indbygget med en stoplygte, skal forholdet mellem de lysstyrker, der faktisk måles for de to lygter, når de er tændt samtidigt, og baglygtens lysstyrke, når den er tændt alene, være mindst 5:1 i de elleve målepunkter defineret i bilag 4, og som ligger i det område, der er afgrænset af vertikale linjer, der går gennem 0°V/± 10°H, og de lige horisontale linjer, der går gennem ± 5°V/0°H i lysfordelingstabellen.
  Hvis baglygten eller stoplygten eller begge indeholder mere end én lyskilde og anses for at være en enkeltlygte som defineret i punkt 7.5.2 ovenfor, anvendes de værdier, der opnås med alle lyskilderne i funktion. |
| --- | --- |

7.7.2.

hvis en positionslygte er sammenbygget med eller gensidigt indbygget med en stoplygte, skal forholdet mellem de lysstyrker, der faktisk måles for de to lygter, når de er tændt samtidigt, og baglygtens lysstyrke, når den er tændt alene, være mindst 5:1 i de elleve målepunkter defineret i bilag 4, og som ligger i det område, der er afgrænset af vertikale linjer, der går gennem 0°V/± 10°H, og de lige horisontale linjer, der går gennem ± 5°V/0°H i lysfordelingstabellen.

Hvis baglygten eller stoplygten eller begge indeholder mere end én lyskilde og anses for at være en enkeltlygte som defineret i punkt 7.5.2 ovenfor, anvendes de værdier, der opnås med alle lyskilderne i funktion.

| 7.7.3. | Forskrifterne i pkt. 2.2 i bilag 4 til dette regulativ vedrørende lokale styrkevariationer skal være overholdt. |
| --- | --- |

7.7.3.

Forskrifterne i pkt. 2.2 i bilag 4 til dette regulativ vedrørende lokale styrkevariationer skal være overholdt.

7.8.   Generelt måles lysstyrken med lyskilden/lyskilderne tændt konstant.

For lygter, der er beregnet til at arbejde med mellemrum, skal der træffes forholdsregler for at undgå overophedning af anordningen. Afhængigt af anordningens konstruktion, f.eks. med hensyn til anvendelse af lysdioder (LED) eller nødvendigheden af forholdsregler mod overophedning, tillades det, at lygterne måles i blinkende tilstand.

Dette skal opnås ved at skifte med en frekvens på f = 1,5 ± 0,5 Hz med en pulsbredde på over 0,3 s, målt ved 95 % af den maksimale lysstyrke.

Ved udskiftelige glødelamper skal glødelamperne drives ved referencelysflux, når de er tændt. I alle andre tilfælde skiftes den i punkt 8.1 påkrævede spænding med en stigningstid og faldningstid på mindre end 0,01s; der tillades ingen overskridelser.

Ved målinger foretaget i blinkende tilstand skal den registrerede lysstyrke repræsenteres ved den maksimale styrke.

7.9.   I bilag 4, hvortil der henvises i punkt 7.5. ovenfor, gives der nærmere oplysninger om de målemetoder, der skal anvendes.

7.10.   Bagnummerpladebelysningsanordningen skal opfylde de specifikationer, der er angivet i bilag 5 til dette regulativ.

7.11.   Maksimumsværdier for retningsviserblinklygter fortil

| 7.11.1. | For anordninger i kategori 11 og 11a må lysstyrken uden for det område, der er defineret ved målepunkterne ± 10° H og ± 10° V (10°-feltet), ikke overstige følgende værdier:







  Kategori af retningsviserblinklygte | Maksimale værdier i cd uden for 10°-feltet |
| --- | --- | --- |
| Enkeltlygte | Enkeltlygte med mere end én lyskilde |
| 11 | 400 | 560 |
| 11 a | 400 | 560 |

7.11.1.

For anordninger i kategori 11 og 11a må lysstyrken uden for det område, der er defineret ved målepunkterne ± 10° H og ± 10° V (10°-feltet), ikke overstige følgende værdier:

Kategori af retningsviserblinklygte

Maksimale værdier i cd uden for 10°-feltet

Enkeltlygte

Enkeltlygte med mere end én lyskilde

11

400

560

11 a

400

560

Mellem grænserne for 10°-feltet (± 10° H og ± 10° V) og 5°-feltet (± 5° H og ± 5° V) stiger de tilladelige maksimumslysstyrker lineært til de værdier, som er defineret i punkt 7.4.1 og 7.4.1.1.

| 7.11.2. | For anordninger i kategori 11b og 11c må lysstyrken uden for det område, der er defineret ved målepunkterne ± 15° H og ± 15° V (15°-feltet), ikke overstige følgende værdier:







  Kategori af retningsviserblinklygte | Maksimale værdier i cd uden for 15°-feltet |
| --- | --- | --- |
| Enkeltlygte | Enkeltlygte med mere end én lyskilde |
| 11b | 250 | 350 |
| 11c | 400 | 560 |

7.11.2.

For anordninger i kategori 11b og 11c må lysstyrken uden for det område, der er defineret ved målepunkterne ± 15° H og ± 15° V (15°-feltet), ikke overstige følgende værdier:

Kategori af retningsviserblinklygte

Maksimale værdier i cd uden for 15°-feltet

Enkeltlygte

Enkeltlygte med mere end én lyskilde

11b

250

350

11c

400

560

Mellem grænserne for 15°-feltet (± 15° H og ± 15° V) og 5°-feltet (± 5° H og ± 5° V) stiger de tilladelige maksimumsværdier lineært til de værdier, som er defineret i punkt 7.4.1.2. og 7.4.1.3.

8.   ANALYSEMETODE

| 8.1. | Alle fotometriske og kolorimetriske målinger udføres med en ufarvet eller farvet standardlyskilde af den kategori, der er foreskrevet for anordningen, tilført spændingen:






  a) | Hvis der er tale om glødelamper, den spænding, der er nødvendig for at frembringe den påkrævede referencelysflux for den pågældende glødelampekategori. |
| --- | --- | --- |

8.1.

Alle fotometriske og kolorimetriske målinger udføres med en ufarvet eller farvet standardlyskilde af den kategori, der er foreskrevet for anordningen, tilført spændingen:

a)

Hvis der er tale om glødelamper, den spænding, der er nødvendig for at frembringe den påkrævede referencelysflux for den pågældende glødelampekategori.

| b) | Hvis der er tale om LED-lyskilder på 6,75 V eller 13,5 V, skal den fremkomne lysfluxværdi rettes. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem den objektive lysflux og den gennemsnitlige lysflux målt ved den anvendte spænding. |
| --- | --- |

b)

Hvis der er tale om LED-lyskilder på 6,75 V eller 13,5 V, skal den fremkomne lysfluxværdi rettes. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem den objektive lysflux og den gennemsnitlige lysflux målt ved den anvendte spænding.

| c) | For så vidt angår lamper med ikke-udskiftelige lyskilder: henholdsvis 6,75 V og 13,5 V. |
| --- | --- |

c)

For så vidt angår lamper med ikke-udskiftelige lyskilder: henholdsvis 6,75 V og 13,5 V.

| d) | Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der er en del af lygten (3), ved ved lygtens indgangsklemme at tilføre den spænding, der er angivet af fabrikanten, eller hvis sådan spænding ikke er angivet, henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V. |
| --- | --- |

d)

Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der er en del af lygten (3), ved ved lygtens indgangsklemme at tilføre den spænding, der er angivet af fabrikanten, eller hvis sådan spænding ikke er angivet, henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.

| e) | Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af fabrikanten, ved lygtens indgangsklemme. |
| --- | --- |

e)

Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af fabrikanten, ved lygtens indgangsklemme.

| 8.2. | Fabrikanten skal til prøvelaboratoriet levere den elektroniske lyskilderegulering, der er nødvendig for forsyning af lyskilden og de relevante funktioner. |
| --- | --- |

8.2.

Fabrikanten skal til prøvelaboratoriet levere den elektroniske lyskilderegulering, der er nødvendig for forsyning af lyskilden og de relevante funktioner.

| 8.3. | Den spænding, lygten skal tilføres, noteres i meddelelsesformularen i bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.3.

Den spænding, lygten skal tilføres, noteres i meddelelsesformularen i bilag 2 til dette regulativ.

| 8.4. | Afgrænsningen af den synlige overflade bestemmes i referenceaksens retning for en lyssignalanordning. |
| --- | --- |

8.4.

Afgrænsningen af den synlige overflade bestemmes i referenceaksens retning for en lyssignalanordning.

9.   LYSETS FARVE

Stoplygter og baglygter skal udsende rødt lys; positionslygter fortil kan udsende hvidt eller gult lys; retningsviserblinklygter skal udsende gult lys. Til måling af farven af det lys, der udsendes inden for området af det lysfordelingsgitter, der er defineret i punkt 2 i bilag 4, anvendes den prøvningsprocedure, som er beskrevet i punkt 8 i dette regulativ. Uden for dette område må der ikke kunne observeres nogen skarp farvevariation.

For lygter udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre) skal de kolorimetriske egenskaber dog kontrolleres med de lyskilder, der forefindes i lygten, i overensstemmelse med de relevante underpunkter i punkt 8.1 i dette regulativ.

10.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 10.1. | Hver anordning, som bærer et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type og skal opfylde bestemmelserne i dette regulativ. Hvis det imidlertid drejer sig om en anordning, der er tilfældigt udtaget fra serieproduktion, skal kravene til henholdsvis minimums- og maksimumslysstyrke (målt med en standardlyskilde, jf. punkt 8 ovenfor) mindst være 80 % af de angivne minimumsværdier og ikke overstige 120 % af de tilladte maksimumsværdier. |
| --- | --- |

10.1.

Hver anordning, som bærer et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type og skal opfylde bestemmelserne i dette regulativ. Hvis det imidlertid drejer sig om en anordning, der er tilfældigt udtaget fra serieproduktion, skal kravene til henholdsvis minimums- og maksimumslysstyrke (målt med en standardlyskilde, jf. punkt 8 ovenfor) mindst være 80 % af de angivne minimumsværdier og ikke overstige 120 % af de tilladte maksimumsværdier.

11.   SANKTIONER FOR PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 11.1. | Den godkendelse, som er meddelt for en anordning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

11.1.

Den godkendelse, som er meddelt for en anordning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke er opfyldt.

| 11.2. | Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift "GODKENDELSEN INDDRAGET". |
| --- | --- |

11.2.

Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift "GODKENDELSEN INDDRAGET".

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt indstiller produktionen af en anordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den typegodkendende myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed meddele dette til de andre kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift "PRODUKTIONEN OPHØRT".

13.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre lande, skal fremsendes.

14.   OVERGANGSBESTEMMELSER

14.1.   Anordninger, som ikke er udstyret med glødelamper

| 14.1.1. | Fra ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4 til dette regulativ må ingen kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 4. |
| --- | --- |

14.1.1.

Fra ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4 til dette regulativ må ingen kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 4.

| 14.1.2. | Regnet fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplementet til dette regulativ må de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den type anordning, som er beskrevet ovenfor i punkt 14.1, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 4. |
| --- | --- |

14.1.2.

Regnet fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplementet til dette regulativ må de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den type anordning, som er beskrevet ovenfor i punkt 14.1, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 4.

| 14.1.3. | De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3. |
| --- | --- |

14.1.3.

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3.

| 14.1.4. | De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse af de typer anordninger som beskrevet i punkt 14.1 ovenfor, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 3, i en periode på 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4. |
| --- | --- |

14.1.4.

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse af de typer anordninger som beskrevet i punkt 14.1 ovenfor, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 3, i en periode på 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4.

14.2.   Montering af anordninger beskrevet i punkt 14.1 ovenfor på et køretøj

14.2.1.   Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 4 til dette regulativ må ingen kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, forbyde montering på et køretøj af anordninger beskrevet i punkt 14.1 ovenfor, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3, i en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4.

14.2.2.   De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af anordninger beskrevet i punkt 14.1 ovenfor, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3, i en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4.

14.2.3.   Efter udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4 kan de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, forbyde montering af anordninger beskrevet i punkt 14.1 ovenfor, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 4, på et nyt køretøj, for hvilket der blev meddelt typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4.

14.2.4.   Efter udløbet af en periode på 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4 kan de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, forbyde montering af anordninger beskrevet i punkt 14.1 ovenfor, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 4, på et nyt køretøj, som blev indregistreret første gang mere end 60 måneder efter ikrafttrædelsen for supplement 4.

---

(1)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, som senest ændret ved Amend.4).

(2)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend. 1.

(3)  For så vidt angår dette regulativ forstås ved "der er en del af lygten", at den rent fysisk er indbygget i lygtehuset eller, at den er ekstern, uanset om den er adskilt fra lygtehuset, men leveres af lygtefabrikanten som en del af lygtesystemet. Funktions- og monteringsvilkår for sådanne supplerende systemer vil blive fastsat ved særforskrifter.

---

BILAG 1

MINDSTE HORISONTALVINKEL (H) OG VERTIKALVINKEL (V) FOR RUMLIG LYSFORDELING

1.   POSITIONSLYGTER (FORTIL)

V = + 15°/– 10°

Image

Positionslygter fortil (for et lygtepar)

V = + 15°/– 10°

Image

2.   BAGLYGTER

V = + 15°/– 10°

Image

Baglygter (for et lygtepar)

V = + 15°/– 10°

Image

3.   RETNINGSVISERBLINKLYGTER AF KATEGORI 11, 11a, 11b, 11c OG 12

V = ± 15°

Minimumsvinkler i det vandrette plan for den rumlige fordeling af lyset:

| Kategori 11, 11a, 11b og 11c | : | retningsviserblinklygter til køretøjets forende: |
| --- | --- | --- |
| Kategori 11 | : | til brug i en afstand af mindst 75 mm fra nærlysforlygten |
| Kategori 11a | : | til brug i en afstand af mindst 40 mm fra nærlysforlygten |
| Kategori 11b | : | til brug i en afstand af mindst 20 mm fra nærlysforlygten |
| Kategori 11c | : | til brug i en afstand af mindre end 20 mm fra nærlysforlygten |

Kategori 11, 11a, 11b og 11c

:

retningsviserblinklygter til køretøjets forende:

Kategori 11

:

til brug i en afstand af mindst 75 mm fra nærlysforlygten

Kategori 11a

:

til brug i en afstand af mindst 40 mm fra nærlysforlygten

Kategori 11b

:

til brug i en afstand af mindst 20 mm fra nærlysforlygten

Kategori 11c

:

til brug i en afstand af mindre end 20 mm fra nærlysforlygten

Image

4.   STOPLYGTER

V = + 15°/– 10°

Image

---

BILAG 2

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 3

EKSEMPLER PÅ UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

(se punkt 5.3 i dette regulativ)

Image

a ≥ 5 mm

En anordning, der er forsynet med det ovenfor viste godkendelsesmærke er en retningsviserblinklygte af kategori 11, som er godkendt i Nederlandene (E4) under nr. 00243. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 50 i dets oprindelige form.

I forbindelse med en retningsviserblinklygte angiver pilen, at lysfordelingen er asymmetrisk på det vandrette plan, og at de krævede fotometriske værdier er opfyldt op til en vinkel på 80° til højre, når anordningen betragtes i den modsatte retning af det udsendte lys.

Lyskildemoduler

Et lyskildemodul, der er forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E 3) med godkendelsesnummer 17325.

| Bemærkning: | Godkendelsesnummeret skal placeres tæt på cirklen, og enten over eller under bogstavet "E", eller til venstre til højre for dette bogstav skal cifrene i godkendelsesnummeret være placeret på samme side af bogstavet "E" og vende i samme retning. Brugen af romertal som godkendelsesnumre bør undgås for at hindre sammenblanding med andre symboler. |
| --- | --- |

Bemærkning:

Godkendelsesnummeret skal placeres tæt på cirklen, og enten over eller under bogstavet "E", eller til venstre til højre for dette bogstav skal cifrene i godkendelsesnummeret være placeret på samme side af bogstavet "E" og vende i samme retning. Brugen af romertal som godkendelsesnumre bør undgås for at hindre sammenblanding med andre symboler.

---

BILAG 4

FOTOMETRISKE MÅLINGER

1.   MÅLEMETODER

| 1.1. | Ved fotometriske målinger skal forstyrrende reflekser undgås ved hjælp af passende blænding. |
| --- | --- |

1.1.

Ved fotometriske målinger skal forstyrrende reflekser undgås ved hjælp af passende blænding.

| 1.2. | Såfremt måleresultaterne anfægtes, udføres målinger, som opfylder følgende forskrifter:






  1.2.1. | måleafstanden er således, at loven om omvendt proportionalitet med kvadratet på afstanden finder anvendelse |
| --- | --- | --- |

1.2.

Såfremt måleresultaterne anfægtes, udføres målinger, som opfylder følgende forskrifter:

1.2.1.

måleafstanden er således, at loven om omvendt proportionalitet med kvadratet på afstanden finder anvendelse

| 1.2.2. | måleapparatet er således, at modtagerens vinkelåbning er mellem 10’ og 1°, set fra lygtens referencecentrum |
| --- | --- |

1.2.2.

måleapparatet er således, at modtagerens vinkelåbning er mellem 10’ og 1°, set fra lygtens referencecentrum

| 1.2.3. | lysstyrke kravet for en bestemt observationsretning anses for opfyldt, når dette krav er overholdt i en retning, der afviger højst 15' fra observationsretningen. |
| --- | --- |

1.2.3.

lysstyrke kravet for en bestemt observationsretning anses for opfyldt, når dette krav er overholdt i en retning, der afviger højst 15' fra observationsretningen.

| 1.3. | Hvis anordningen kan monteres på køretøjet i mere end én position eller inden for et område af forskellige positioner, skal de fotometriske målinger gentages for hver position eller for yderpositionerne i referenceaksens område som nærmere angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

1.3.

Hvis anordningen kan monteres på køretøjet i mere end én position eller inden for et område af forskellige positioner, skal de fotometriske målinger gentages for hver position eller for yderpositionerne i referenceaksens område som nærmere angivet af fabrikanten.

2.   TABEL OVER STANDARDLYSFORDELING

| 2.1. | Retningen H = 0° og V = 0° svarer til referenceaksen. (På køretøjet er denne vandret og parallel med køretøjets vandrette midterplan og orienteret i det påbudte synlighedsfelts retning). Den går igennem referencecentret. Værdierne i tabellen giver for de forskellige måleretninger minimumlysstyrkerne i procent af det krævede minimum for hver lygte i aksen (i retningen H = 0° og V = 0°). |
| --- | --- |

2.1.

Retningen H = 0° og V = 0° svarer til referenceaksen. (På køretøjet er denne vandret og parallel med køretøjets vandrette midterplan og orienteret i det påbudte synlighedsfelts retning). Den går igennem referencecentret. Værdierne i tabellen giver for de forskellige måleretninger minimumlysstyrkerne i procent af det krævede minimum for hver lygte i aksen (i retningen H = 0° og V = 0°).

| 2.2. | Inden for det i punkt 2 omhandlede lysfordelingsområde, der er vist skematisk som et gitter, skal lyset i det væsentlige være ensartet, således at lysstyrken, i hver retning af et givet felt dannet af gitterlinjerne, mindst svarer til den laveste minimumprocentdel, som er angivet på gitterlinjerne omkring den pågældende retning. |
| --- | --- |

2.2.

Inden for det i punkt 2 omhandlede lysfordelingsområde, der er vist skematisk som et gitter, skal lyset i det væsentlige være ensartet, således at lysstyrken, i hver retning af et givet felt dannet af gitterlinjerne, mindst svarer til den laveste minimumprocentdel, som er angivet på gitterlinjerne omkring den pågældende retning.

3.   PRØVNINGSBETINGELSER

De fotometriske specifikationer afprøves:

| 3.1. | For ikke-udskiftelige lyskilder (glødelamper og andet):
  med de lyskilder, som forefindes i lygten, i overensstemmelse med det relevante underpunkt i punkt 8.1 i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.1.

For ikke-udskiftelige lyskilder (glødelamper og andet):

med de lyskilder, som forefindes i lygten, i overensstemmelse med det relevante underpunkt i punkt 8.1 i dette regulativ.

| 3.2. | For udskiftelige lyskilder: | Ved glødelamper på 6,75 V eller 13,5 V korrigeres de frembragte lysstyrkeværdier. |
| --- | --- | --- |

3.2.

For udskiftelige lyskilder:

Ved glødelamper på 6,75 V eller 13,5 V korrigeres de frembragte lysstyrkeværdier.

| | For glødelamper er korrektionsfaktoren forholdet mellem referencelysfluxen og den gennemsnitlige lysflux målt ved den anvendte spænding (6,75 V eller 13,5 V). |
| --- | --- |

For glødelamper er korrektionsfaktoren forholdet mellem referencelysfluxen og den gennemsnitlige lysflux målt ved den anvendte spænding (6,75 V eller 13,5 V).

| | For LED-lyskilder er korrektionsfaktoren forholdet mellem den objektive lysflux og den gennemsnitlige lysflux målt ved den anvendte spænding (6,75 V eller 13,5 V). |
| --- | --- |

For LED-lyskilder er korrektionsfaktoren forholdet mellem den objektive lysflux og den gennemsnitlige lysflux målt ved den anvendte spænding (6,75 V eller 13,5 V).

| | Den faktiske lysflux fra hver anvendt lyskilde må ikke afvige mere end ± 5 % fra gennemsnitsværdien. |
| --- | --- |

Den faktiske lysflux fra hver anvendt lyskilde må ikke afvige mere end ± 5 % fra gennemsnitsværdien.

| | I stedet kan der for glødelamper i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referenceflux, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges. |
| --- | --- |

I stedet kan der for glødelamper i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referenceflux, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges.

| 3.3. | For enhver signallygte, bortset fra lygter med glødelamper, gælder, at lysstyrkerne, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde minimums- og maksimumskravene. Retningsviserblinklygterne skal anvendes i blinkende tilstand (f = 1,5 Hz, driftscyklus = 50 %). Lysstyrkefordelingen efter ét minuts drift kan beregnes ud fra lysstyrkefordelingen efter 30 minutters drift ved ved hvert prøvningspunkt at anvende lysstyrkeforholdet målt ved HV efter ét minuts og 30 minutters drift. |
| --- | --- |

3.3.

For enhver signallygte, bortset fra lygter med glødelamper, gælder, at lysstyrkerne, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde minimums- og maksimumskravene. Retningsviserblinklygterne skal anvendes i blinkende tilstand (f = 1,5 Hz, driftscyklus = 50 %). Lysstyrkefordelingen efter ét minuts drift kan beregnes ud fra lysstyrkefordelingen efter 30 minutters drift ved ved hvert prøvningspunkt at anvende lysstyrkeforholdet målt ved HV efter ét minuts og 30 minutters drift.

---

BILAG 5

FOTOMETRISKE MÅLINGER AF BAGNUMMERPLADE- BELYSNINGSANORDNINGEN

1.   OVERFLADE, DER SKAL BELYSES

Anordningerne kan være af kategori 1 eller 2. Anordninger af kategori 1 skal være beregnede til at belyse et felt på mindst 130 × 240 mm, og anordninger af kategori 2 skal være beregnede til at belyse et felt på mindst 200 × 280 mm.

2.   LYSETS FARVE

Det lys, belysningsanordningen udsender, skal være tilstrækkeligt farveløst til ikke at ændre den bageste nummerplades farve væsentligt.

3.   LYSINDFALD

Fabrikanten af belysningsanordningen skal angive et eller flere anbringelsesfelter, hvor anordningen skal monteres i forhold til nummerpladeområdet. Når lygten placeres i de(n) position(er), som fabrikanten har angivet, må lysets indfaldsvinkel på nummerpladens overflade intet sted på den overflade, som skal belyses, være større end 82°, idet denne vinkel måles fra midtpunktet for den kant af anordningens belysningsområde, som er længst væk fra nummerpladens overflade. Hvis der er mere end en belysningsanordning, gælder ovenstående krav kun for den del af nummerpladen, som skal belyses af den pågældende anordning.

Anordningen skal være konstrueret således, at der ikke udsendes lys direkte bagud, undtagen rødt lys, hvis anordningen er kombineret eller sammenbygget med en baglygte.

4.   MÅLEPROCEDURE

Luminansmålinger foretages på en diffus farveløs overflade med en kendt diffus reflektionsfaktor (1). Den diffuse farveløse overflade skal have samme mål som nummerpladen eller mål, der går ét målepunkt uden for nummerpladen. Dens midte skal være placeret centreret i forhold til målepunkternes placering.

Den diffuse farveløse overflade placeres i den position, som nummerpladen normalt indtager, og 2 mm foran holderen.

Luminansmålinger foretages vinkelret på den diffuse farveløse overflade med en tolerance på 5° i hver retning ved de punkter, som er angivet i punkt 5 i dette bilag, idet hvert punkt repræsenterer et cirkulært område på 25 mm i diameter.

Den målte luminans korrigeres for den diffuse reflektionsfaktor 1,0.

For enhver belysningsanordning, som ikke er udstyret med glødelamper, gælder, at luminansværdierne, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde minimumskravene. Luminansfordelingen efter ét minuts drift kan beregnes ud fra luminansfordelingen efter 30 minutters drift ved ved hvert prøvningspunkt at anvende luminansfordelingen målt i et punkt efter ét minuts og 30 minutters drift.

5.   FOTOMETRISKE EGENSKABER

I hvert af de nedenfor viste målepunkter må luminansen B ikke være mindre end 2 cd/m2.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Luminansens gradient mellem værdierne B1 and B2, målt i to vilkårlige punkter 1 og 2 blandt de ovenfor nævnte, må ikke være over 2 × B0/cm, idet B0 er den mindste luminans målt i de forskellige punkter, dvs.:

Formula

---

(1)  CIE-publikation nr. 17 — 1970, afsnit 45-20-040.

---

| 29.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 97/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 97/21

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 129 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forbedrede barnefastholdelsesanordninger til motorkøretøjer (ECRS)

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 2 til den oprindelige udgave af regulativet - ikrafttrædelsesdato: 10. juni 2014

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prøvninger |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prøvningsrapporter for typegodkendelse og produktionsgodkendelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionsgodkendelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens overensstemmelse og rutineprøvninger |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ændringer og udvidelse af godkendelsen af en barnefastholdelsesanordning |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

13.

| 14. | Oplysninger til brugerne |
| --- | --- |

14.

| 15. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

15.

BILAG

| 1 | Meddelelse |
| --- | --- |

1

| 2 | Udformning af godkendelsesmærket |
| --- | --- |

2

| 3 | Opstilling af apparatur til prøvning for modstandsdygtighed mod støv |
| --- | --- |

3

| 4 | Korrosionsprøvning |
| --- | --- |

4

| 5 | Prøvning af slid og glidning |
| --- | --- |

5

| 6 | Beskrivelse af prøvevognen |
| --- | --- |

6

| 7 | Kurve over vognens deceleration eller acceleration som funktion af tiden |
| --- | --- |

7

| 8 | Beskrivelse af prøvedukker |
| --- | --- |

8

| 9 | Prøvning af frontalsammenstød mod barriere |
| --- | --- |

9

| 10 | Fremgangsmåde ved prøvning med påkørsel bagfra |
| --- | --- |

10

| 11 | Typegodkendelsesordning (rutediagram ISO 9002:2000) |
| --- | --- |

11

| 12 | Kontrol med produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

12

| 13 | Prøvning af energioptagende materiale |
| --- | --- |

13

| 14 | Metode til fastlæggelse af anslagsområdet for hovedet for anordninger med ryglæn og for bagudvendende anordninger, med fastlæggelse af sidefløjenes mindstestørrelse |
| --- | --- |

14

| 15 | Beskrivelse af konditioneringen af justeringsanordninger monteret direkte på barnefastholdelsesanordninger |
| --- | --- |

15

| 16 | Anordning til styrkeprøvning af typisk lukkebeslag |
| --- | --- |

16

| 17 | Bestemmelse af belastningsindeks |
| --- | --- |

17

| 18 | Barnefastholdelsesanordningers (i-Size) geometriske dimensioner |
| --- | --- |

18

| 19 | Vurderingsvolumen for "i-Size"-støtteben og støttefod |
| --- | --- |

19

| 20 | Minimumsliste over dokumenter, der kræves med henblik på godkendelse |
| --- | --- |

20

| 21 | Anordninger til kraftpåføring |
| --- | --- |

21

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder (i fase 1) anvendelse på universelle Isofix-barnefastholdelsesanordninger med integreret sele (i-Size) og køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordninger med integreret sele til børn, som er passagerer i motordrevne køretøjer.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

2.1.   "barnefastholdelsesanordning" (CRS): en anordning, hvori et barn kan placeres i siddende eller rygliggende stilling. Den er konstrueret med henblik på at nedsætte skadesrisikoen for brugeren i tilfælde af en pludselig deceleration af køretøjet ved at begrænse bevægelsesmuligheden for brugerens krop

2.2.   "type barnefastholdelsesanordning": barnefastholdelsesanordninger, som ikke udviser væsentlige indbyrdes forskelle, navnlig på følgende punkter:

| | Den kategori, i hvilken fastholdelsesanordningen er typegodkendt. |
| --- | --- |

Den kategori, i hvilken fastholdelsesanordningen er typegodkendt.

| | Barnefastholdelsesanordningens udformning, materiale og konstruktion. |
| --- | --- |

Barnefastholdelsesanordningens udformning, materiale og konstruktion.

| | Konvertible eller modulopbyggede barnefastholdelsesanordninger anses for ikke at afvige med hensyn til deres konstruktion, materiale og udførelse |
| --- | --- |

Konvertible eller modulopbyggede barnefastholdelsesanordninger anses for ikke at afvige med hensyn til deres konstruktion, materiale og udførelse

2.3.   "i-Size" (Isofix-barnefastholdelsesanordninger med integreret sele i kategorien "universal"): en kategori barnefastholdelsesanordning til brug på alle i-Size-siddepladser i et køretøj som defineret og godkendt i henhold til regulativ nr. 14 og 16

2.4.   "integreret": er en klasse barnefastholdelsesanordning, i hvilken barnet udelukkende fastholdes ved hjælp af komponenter, som udgør barnefastholdelsesanordningen (f.eks. fastspændingssele, værn osv.) og ikke ved hjælp af midler, der er forbundet direkte til køretøjet (f.eks. sikkerhedsselen)

2.5.   "Isofix": et system, der giver mulighed for at forbinde en barnefastholdelsesanordning til et køretøj. Det benytter to forankringer i køretøjet, to tilsvarende faste beslag på barnefastholdelsesanordningen og har et system, som kan begrænse barnefastholdelsesanordningens rotation. Alle tre køretøjsforankringer skal godkendes i henhold til regulativ nr. 14

2.6.   "universelt Isofix": et Isofix-system med enten en topstrop eller et støtteben til at begrænse barnefastholdelsesanordningens rotation, som er fastgjort til eller understøttet af det pågældende køretøj

2.7.   "køretøjsspecifikt Isofix": en kategori barnefastholdelsesanordning, der forbindes med specifikke køretøjstyper. Alle køretøjsforankringer skal godkendes i henhold til regulativ nr. 14. Det betegner også barnefastholdelsesanordninger, der anvender instrumentbrættet som kontaktzone

2.8.   "størrelse" (Size): angiver den barnehøjde, som barnefastholdelsesanordningen er konstrueret og godkendt til. Barnefastholdelsesanordninger kan dække alle størrelser, forudsat at alle krav er opfyldt

2.9.   "retning": angiver den retning, som barnefastholdelsesanordningen er godkendt til. Der skelnes mellem følgende retninger:

| a) | fremadvendende midler, som vender i køretøjets normale kørselsretning |
| --- | --- |

a)

fremadvendende midler, som vender i køretøjets normale kørselsretning

| b) | bagudvendende midler, som vender modsat køretøjets normale kørselsretning |
| --- | --- |

b)

bagudvendende midler, som vender modsat køretøjets normale kørselsretning

| c) | sidevendende midler, som vender vinkelret i forhold til køretøjets normale kørselsretning |
| --- | --- |

c)

sidevendende midler, som vender vinkelret i forhold til køretøjets normale kørselsretning

2.10.   "fastholdelsesanordning til særlige behov": en barnefastholdelsesanordning bestemt til børn med særlige behov som følge af fysisk eller mentalt handicap; sådanne anordninger kan specielt give mulighed for supplerende fastspændingsanordninger til enhver legemsdel, men skal som minimum omfatte de primære fastholdelsesmidler i henhold til dette regulativ

2.11.   "Isofix-forankringssystem": et system bestående af to nedre Isofix-forankringer, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 14, og som er konstrueret til fastgørelse af en Isofix-barnefastholdelsesanordning sammen med en antirotationsanordning

2.11.1.   "nedre Isofix-forankring": en stiv, rund horisontal stang med en diameter på 6 mm, der stikker ud fra køretøjets eller sædets konstruktion til fastgørelse og fastholdelse af en Isofix-barnefastholdelsesanordning ved hjælp af Isfofix-beslag

2.11.2.   "Isofix-beslag": en af de to forbindelser, der opfylder forskrifterne i dette regulativs punkt 6.3.3, og som stikker ud fra Isofix-barnefastholdelsesanordningens konstruktion og er kompatibelt med en nedre Isofix-forankring

2.12.   "antirotationsanordning": en anordning, der er beregnet til at begrænse barnefastholdelsesanordningens rotation ved en køretøjskollision, og som består af:

| a) | en topstropgjorde eller |
| --- | --- |

a)

en topstropgjorde eller

| b) | et støtteben, |
| --- | --- |

b)

et støtteben,

der opfylder forskrifterne i dette regulativ og er monteret på et Isofix-forankringssystem og Isofix-topstropforankringer eller på en kontaktflade på køretøjsbunden, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 14.

En "antirotationsanordning" til en køretøjsspecifik Isofix-barnefastholdelsesanordning kan omfatte et topstrop, et støtteben eller et andet rotationsbegrænsende middel

2.13.   "Isofix-topstropgjord": en gjord (eller tilsvarende), der går ud fra toppen af Isofix-barnefastholdelsesanordningen og til Isofix-topstropforankringen, og som er forsynet med en justeringsanordning, en spændingsudløsende anordning og en Isofix-topstropkonnektor

2.13.1.   "Isofix-topstrop-forankring": en anordning, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 14, som f.eks. en stang, der er placeret i en nærmere bestemt zone og er beregnet til fastgørelse af en Isofix-topstropkonnektor og overføre fastholdelseskraften til køretøjets stel

2.13.2.   "Isofix-topstropkonnektor": en anordning beregnet til fastgørelse til en Isofix-topstropforankring

2.13.3.   "Isofix-topstropkrog": en Isofix-topstropforbindelse, der typisk anvendes til at fastgøre en Isofix-topstrop til en Isofix-topstropsforankring som defineret i figur 3 i regulativ nr. 14

2.13.4.   "Isofix-topstropbeslag": en anordning til fastgørelse af Isofix-topstropgjorden til Isofix-barnefastholdelsesanordningen

2.14.   "spændingsudløsningsanordning": et system, som gøre det muligt at udløse den anordning, som justerer og fastholder tilspændingen af Isofix-topstropgjorden

2.15.   "støtteben": en antirotationsanordning permanent fastgjort til en barnefastholdelsesanordning, der skaber en rute for kompressionsbelastningen mellem barnefastholdelsesanordningen og køretøjets stel. Et støtteben skal kunne justeres i længden (retning Z) og kan desuden være justerbart i andre retninger

2.15.1.   "støttebensfod": en eller flere del(e) af støttebenet i barnefastholdelsesanordningen, som konstruktionsmæssigt er bestemt til at gå i indgreb med køretøjsbundens kontaktflade og beregnet til at overføre belastningen fra støttebenet til køretøjets stel ved et frontalt sammenstød

2.15.2.   "støttebensfodens kontakflade": den del af støttebensfodens overflade, som er i fysisk kontakt med køretøjsbundens kontaktflade og beregnet til at fordele belastningerne i hele køretøjets stel

2.15.3.   "støttebensfodens vurderingsvolumen": beskriver en rumlig volumen, som både betegner støttebensfodens bevægelsesgrad og -begrænsning. Det svarer til støttebensfodens vurderingsvolumen for køretøjer som defineret i bilag 10 til regulativ nr. 14

2.15.4.   "vurderingsvolumen for støttebenets dimensioner": en volumen, der definerer et støttebens maksimale dimensioner svarende til vurderingsvolumen for montering af støttebenet i køretøjer som defineret i bilag 17 til regulativ nr. 16, som sikrer dimensionsmæssig montering af et støtteben til en i-Size-barnefastholdelsesanordning på en i-Size-siddeplads i køretøjet

2.16.   "barnefastholdelsesfiksturens hældningsvinkel (CRF pitch angle)": vinklen mellem fiksturens underside (ISO/F2 (B)) som defineret i regulativ nr. 16 (bilag 17, tillæg 2, figur 2) og køretøjets vandrette Z-plan som defineret i regulativ nr. 14 (bilag 4, tillæg 2), når fiksturen er monteret i køretøjet som angivet i regulativ nr. 16 (bilag 17, tillæg 2)

2.17.   "køretøjets sædefikstur (VSF)": en fikstur i overensstemmelse med de Isofix-størrelsesklasser, der er fastlagt i figur 1 til 6 i tillæg 2 til bilag 17 til regulativ nr. 16, som af en fabrikant af barnefastholdelsesanordninger bruges til at bestemme de passende dimensioner af en Isofix-barnefastholdelsesanordning og placeringen af dennes Isofix-beslag

2.18.   "barnesikkerhedsstol": en barnefastholdelsesanordning, der omfatter en stol, hvori barnet er fastholdt

2.19.   "stol": en struktur, der udgør en del af barnefastholdelsesanordningen og er bestemt til anbringelse af et barn i siddende stilling

2.20.   "stoleunderstøtning": den del af barnefastholdelsesanordningen, med hvilken stolen kan hæves

2.21.   "sele": en barnefastholdelsesanordning, der omfatter en kombination af gjorde med lukkebeslag, justeringsanordninger og befæstigelsesbeslag

2.22.   "H-sele": en komplet sele bestående af hoftesele, skuldergjord og en skridtgjord

2.23.   "Y-sele": en sele bestående af en gjord, der føres mellem barnets ben, og en gjord til hver skulder

2.24.   "lift": et fastholdelsessystem beregnet til anbringelse og fastgøring af barnet liggende på ryggen eller på maven med barnets ryg vinkelret på køretøjets længdeakse. Systemet er udformet, så det det fordeler fastholdelseskræfterne på barnets hoved og krop uden dets lemmer i tilfælde af et sammenstød

2.25.   "liftsele": en anordning, der anvendes til at fastholde en lift til køretøjets struktur

2.26.   "bagudvendt barnesæde": et fastholdelsessystem, bestemt til anbringelse af et barn i bagudvendende halvt liggende stilling. Systemet er udformet, så det fordeler fastholdelseskræfterne på barnets hoved og krop, men ikke dets lemmer, i tilfælde af et frontalt sammenstød

2.27.   "barneunderstøtning": den del af barnefastholdelsesanordningen, med hvilken barnet kan løftes i barnefastholdelsesanordningen

2.28.   "kollisionsværn": en anordning, der er fastgjort foran barnet og beregnet til at fordele fastholdelseskræfterne i højderetningen over størstedelen af barnets krop i tilfælde af et frontalsammenstød

2.29.   "gjord": en bøjelig komponent, der skal holde kroppen tilbage og overføre påvirkninger

2.30.   "hoftesele": en sele, der, enten i form af en komplet sele eller som del af en sådan sele, føres hen over og enten direkte eller indirekte fastholder barnets bækken

2.31.   "skuldersele": den del af selen, der fastholder barnets overkrop

2.32.   "skridtgjord": en gjord (eller delt gjorde, hvis den består af to eller flere gjorde), som er fastgjort til barnefastholdelsesanordningen og hofteselen og er placeret, så den føres mellem barnets lår. Den er beregnet til at forhindre, at barnet glider under hofteselen under normal brug og til at forhindre, at hofteselen glider op over bækkenet ved et sammenstød

2.33.   "barnefastholdelsesgjord": en gjord, der er en del af selen (H-sele) og kun fastholder barnets krop

2.34.   "lukkebeslag": beslag af en type med hurtig udløsning, som sikrer, at barnet fastholdes af fastholdelsesanordningen, eller at fastholdelsesanordningen fastholdes til køretøjets stel og hurtigt kan åbnes. Lukkebeslaget kan være forsynet med en justeringsanordning

2.35.   "indesluttet udløserknap for lukkebeslag": en udløserknap, der er udformet, så lukkebeslaget ikke kan udløses med en kugle med en diameter på 40 mm

2.36.   "ikke indesluttet udløserknap for lukkebeslag": en udløserknap, der er udformet, så lukkebeslaget skal kunne udløses ved hjælp af en kugle med en diameter på 40 mm

2.37.   "justeringsanordning": anordning, der gør det muligt at tilpasse fastholdelsesanordningen eller dens befæstigelsesbeslag til den enkelte bærer. Justeringsanordningen kan enten være en del af lukkebeslaget eller være en retraktor, eller enhver anden del af selen

2.38.   "kvikjusteringsanordning": en anordning, der betjenes med én hånd i en enkelt jævn bevægelse

2.39.   "justeringsanordning monteret direkte på barnefastholdelsesanordningen": en justeringsanordning til en H-sele, der er monteret direkte på barnefastholdelsesanordningen i stedet for at være anbragt direkte på den gjord, som den er bestemt til at justere

2.40.   "energiafledende anordning": en anordning, som er beregnet til at bortlede energi uafhængigt af gjorden eller sammen med denne, og som er en del af en barnefastholdelsesanordning

2.41.   "retraktor": en anordning til oprulning af en del af eller hele barnefastholdelsesanordningens gjord. Begrebet omfatter følgende arter af anordninger:

2.41.1.   "automatisk retraktor": en retraktor, som gør det muligt at rulle den ønskede længde gjord ud, og som automatisk tilpasser gjorden til brugeren, når lukkebeslaget lukkes, således at yderligere udrulning kun kan finde sted ved brugerens forsætlige indgriben

2.41.2.   "inerti-retraktor": en retraktor, som under normale kørselsforhold ikke hæmmer bevægelsesfriheden for bæreren. Retraktoren indeholder en længdejusteringsanordning, som automatisk tilpasser gjorden til brugeren samt en låsemekanisme, der aktiveres i nødstilfælde ved:

| 2.41.2.1. | deceleration af køretøjet eller udtrækning af gjorden af retraktoren eller ved andet automatisk middel (enkeltvirkende) |
| --- | --- |

2.41.2.1.

deceleration af køretøjet eller udtrækning af gjorden af retraktoren eller ved andet automatisk middel (enkeltvirkende)

| 2.41.2.2. | en kombination af flere af disse faktorer (dobbeltvirkende) |
| --- | --- |

2.41.2.2.

en kombination af flere af disse faktorer (dobbeltvirkende)

2.42.   "tilbagelænet position": den særlige position af stolen, hvor barnet kan læne sig tilbage

2.43.   "liggende/rygliggende/maveliggende": en stilling, hvori barnets hoved og krop bortset fra lemmerne befinder sig på en vandret overflade, mens barnet indtager hvilestilling i fastholdelsesanordningen

2.44.   "køretøjets sæde": en opbygning med polstring, uanset om den indgår som del i køretøjets opbygning, der tjener som siddeplads for en voksen person. I den forbindelse forstås ved:

"sammenhængende sæder": enten et udelt sæde eller adskilte sæder, der er monteret side om side (dvs. fastgjort på en sådan måde, at et af sædernes forreste forankringer flugter med et andet sædes forreste eller bageste forankringer eller befinder sig mellem dettes forankringer) og tjener som siddeplads til en eller flere voksne personer

"udelt sæde": en opbygning, komplet med beslag, der tjener som siddeplads for mindst to voksne personer

"køretøjets forsæder": sammenhængende sæder, der er placeret længst fremme i passagerkabinen, dvs. uden at noget andet sæde er direkte foran dem

"køretøjets bagsæder": faste, fremadvendende sæder, der er placeret bag andre sammenhængende sæder

2.45.   "sædetype": en kategori af voksensæder, der ikke udviser indbyrdes forskelle på væsentlige områder som f.eks. udformning, dimensioner og materialer anvendt til sædets opbygning, type og dimensioner af ryglænets justeringssystem og låsesystem, type og dimensioner af voksenselernes forankringer på sædet, af sædets forankring og de deraf berørte dele af køretøjets stel

2.46.   "indstillingsanordning": anordning, der gør det muligt at indstille sædet eller dets bestanddele, således at det passer til den siddendes voksnes legemsform. Denne anordning kan navnlig give mulighed for længdeindstilling og/eller højdeindstilling og/eller vinkelindstilling

2.47.   "sædets forankring": de anordninger, hvormed hele voksensædet er fastgjort til køretøjet, herunder de deraf berørte dele af køretøjets stel

2.48.   "forskydningsanordning": en anordning, der for at lette ind- og udstigning og læsning og udtagning af bagage gør det muligt at foretage en vinkel - eller længdeforskydning af sædet eller dets bestanddele uden fast mellemstilling

2.49.   "spærreanordning": en anordning, der sikrer fastholdelse af sædet og dele deraf i brugsstillingen

2.50.   "samling mellem ryg og sæde": området i nærheden af skæringslinien for køretøjssædets sædehynde og ryglænet

2.51.   "Isofix-position": en placering, der tillader montering af enten:

| a) | en universel Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44 eller |
| --- | --- |

a)

en universel Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44 eller

| b) | en køretøjsspecifik Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44 eller et "køretøjsspecifikt Isofix" som defineret i nærærende regulativ eller |
| --- | --- |

b)

en køretøjsspecifik Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44 eller et "køretøjsspecifikt Isofix" som defineret i nærærende regulativ eller

| c) | en i-Size-barnefastholdelsesanordning, der er egnet til brug på specifikke Isofix-pladser som defineret af køretøjets fabrikant i henhold til regulativ 16 |
| --- | --- |

c)

en i-Size-barnefastholdelsesanordning, der er egnet til brug på specifikke Isofix-pladser som defineret af køretøjets fabrikant i henhold til regulativ 16

2.52.   "typegodkendelsesprøvning": en prøvning til bestemmelse af, i hvor høj grad en type barnefastholdelsesanordning, der er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne

2.53.   "produktionsprøvning": en prøvning, der skal bestemme, om fabrikanten er i stand til at producere en barnefastholdelsesanordning, der er i overensstemmelse med den barnefastholdelsesanordning, der er indleveret til typegodkendelse

2.54.   "rutinemæssig prøvning (eller prøvning af produktionens overensstemmelse)": prøvning af et antal barnefastholdelsesanordninger udvalgt fra en enkelt batch for at kontrollere, om de opfylder forskrifterne

2.55.   "skuldergjordregulator": en anordning, der er beregnet til under normale kørselsforhold at fastholde en passende placering af skuldergjorden på barnets krop ved at forbinde skuldergjordene til hinanden.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse af en type barnefastholdelsesanordning indgives af indehaveren af varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant og følger godkendelsesproceduren omhandlet i bilag 11. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse af en type barnefastholdelsesanordning indgives af indehaveren af varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant og følger godkendelsesproceduren omhandlet i bilag 11.

| 3.2. | Ansøgningen om godkendelse skal for hver type barnefastholdelsesanordning ledsages af:






  3.2.1. | En teknisk beskrivelse af barnefastholdelsesanordningen med oplysninger om gjordene og de andre anvendte materialer sammen med de belastningsbegrænsende anordningers forventede og reproducerbare reaktion. Den skal være ledsaget af tegninger af barnefastholdelsesanordningens dele og i påkommende tilfælde monteringsvejledning for retraktorer og disses følere, erklæring om giftighed (punkt 6.3.1.1) og antændelighed (punkt 6.3.1.2), idet tegningerne skal vise den påtænkte placering af et enkelt godkendelsesnummer og ekstra symbol(er) i forhold til godkendelsesmærkets cirkel. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Ansøgningen om godkendelse skal for hver type barnefastholdelsesanordning ledsages af:

3.2.1.

En teknisk beskrivelse af barnefastholdelsesanordningen med oplysninger om gjordene og de andre anvendte materialer sammen med de belastningsbegrænsende anordningers forventede og reproducerbare reaktion. Den skal være ledsaget af tegninger af barnefastholdelsesanordningens dele og i påkommende tilfælde monteringsvejledning for retraktorer og disses følere, erklæring om giftighed (punkt 6.3.1.1) og antændelighed (punkt 6.3.1.2), idet tegningerne skal vise den påtænkte placering af et enkelt godkendelsesnummer og ekstra symbol(er) i forhold til godkendelsesmærkets cirkel.

| 3.2.2. | Ansøgeren skal angive ansøgningstypen:






  a) | ansøgning om i-Size-barnefastholdelsesanordninger eller |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Ansøgeren skal angive ansøgningstypen:

a)

ansøgning om i-Size-barnefastholdelsesanordninger eller

| b) | ansøgning om en køretøjsspecifik Isofix-barnefastholdelsesanordning. |
| --- | --- |

b)

ansøgning om en køretøjsspecifik Isofix-barnefastholdelsesanordning.

| 3.2.3. | For barnefastholdelsesanordninger, der prøves på en prøvevogn i et køretøjskarrosseri i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2 i dette regulativ eller i et komplet køretøj i overensstemmelse med punkt 7.1.3.3 i dette regulativ, skal ansøgeren forelægge dokumentation (tegninger og/eller fotos) om den kombination af barnefastholdelsesanordning og bil eller Isofix-siddeplads og det relevante udstyr i bilen, for hvilken fabrikanten har anmodet om en "køretøjsspecifik Isofix"-godkendelse. Denne dokumentation skal indeholde oplysninger om:






  a) | Det disponible område omkring barnefastholdelsesanordningen, når denne er monteret på siddepladsen. Den skal navnlig omfatte dele, som kan påvirke barnefastholdelsesanordningen ved kollision. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

For barnefastholdelsesanordninger, der prøves på en prøvevogn i et køretøjskarrosseri i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2 i dette regulativ eller i et komplet køretøj i overensstemmelse med punkt 7.1.3.3 i dette regulativ, skal ansøgeren forelægge dokumentation (tegninger og/eller fotos) om den kombination af barnefastholdelsesanordning og bil eller Isofix-siddeplads og det relevante udstyr i bilen, for hvilken fabrikanten har anmodet om en "køretøjsspecifik Isofix"-godkendelse. Denne dokumentation skal indeholde oplysninger om:

a)

Det disponible område omkring barnefastholdelsesanordningen, når denne er monteret på siddepladsen. Den skal navnlig omfatte dele, som kan påvirke barnefastholdelsesanordningen ved kollision.

| b) | Alle relevante dele af køretøjet, som kan påvirke barnefastholdelsesanordningens bevægelser ved en kollision på grund af deres styrke og stivhed. |
| --- | --- |

b)

Alle relevante dele af køretøjet, som kan påvirke barnefastholdelsesanordningens bevægelser ved en kollision på grund af deres styrke og stivhed.

| 3.2.4. | Prøveeksemplar af barnefastholdelsesanordningen, som den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningen, har anmodet om. |
| --- | --- |

3.2.4.

Prøveeksemplar af barnefastholdelsesanordningen, som den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningen, har anmodet om.

| 3.2.5. | 10 meter af hver type gjord, der er anvendt i barnefastholdelsesanordningen. |
| --- | --- |

3.2.5.

10 meter af hver type gjord, der er anvendt i barnefastholdelsesanordningen.

| 3.2.6. | Vejledning og nærmere enkeltheder vedrørende emballering i henhold til punkt 14 i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.6.

Vejledning og nærmere enkeltheder vedrørende emballering i henhold til punkt 14 i dette regulativ.

| 3.2.7. | Hvis der er tale om en ansøgning om et "køretøjsspecifikt Isofix", og der foretages prøvning i et køretøjskarrosseri, skal køretøjets karrosseri med voksensæder og det relevante biludstyr være tilgængelige. |
| --- | --- |

3.2.7.

Hvis der er tale om en ansøgning om et "køretøjsspecifikt Isofix", og der foretages prøvning i et køretøjskarrosseri, skal køretøjets karrosseri med voksensæder og det relevante biludstyr være tilgængelige.

| 3.3. | I bilag 20 ses en liste over mindstekrav til de dokumenter, der skal vedlægges ansøgningen om godkendelse som angivet i punkt 3.2 ovenfor, og som kræves andetsteds i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.3.

I bilag 20 ses en liste over mindstekrav til de dokumenter, der skal vedlægges ansøgningen om godkendelse som angivet i punkt 3.2 ovenfor, og som kræves andetsteds i dette regulativ.

| 3.4. | Inden en kontraherende parts typegodkendende myndighed meddeler typegodkendelse, skal den forvisse sig om, at der findes sådanne foranstaltninger og procedurer, at det effektivt kan kontrolleres, at producerede barnefastholdelsesanordninger, udstyr og dele er i overensstemmelse med den godkendte type. |
| --- | --- |

3.4.

Inden en kontraherende parts typegodkendende myndighed meddeler typegodkendelse, skal den forvisse sig om, at der findes sådanne foranstaltninger og procedurer, at det effektivt kan kontrolleres, at producerede barnefastholdelsesanordninger, udstyr og dele er i overensstemmelse med den godkendte type.

4.   MÆRKNING

4.1.   Prøveeksemplarerne af barnefastholdelsesanordningen, som indleveres til godkendelse efter punkt 3.2.4 og 3.2.5 ovenfor, skal være påført fabrikantens navn, initialer eller firmamærke på tydelig og ikke sletbar måde.

4.2.   Barnefastholdelsesanordningen, undtagen gjorden(e) eller H-selen, skal være tydeligt mærket med produktionsåret på ikke sletbar måde.

4.3.   Barnefastholdelsesanordningens monteringsretning i forhold til køretøjet skal være tydeligt angivet på produktet.

Den i dette punkt fastlagte mærkning skal være synlig, når fastholdelsesanordningen er anbragt i køretøjet og barnet er anbragt i denne.

4.4.   På den synlige indvendige flade (inklusive sidestykkerne ved barnets hoved) i nærheden af det område, hvor barnets hoved hviler i barnefastholdelsesanordningen, skal bagudvendende fastholdelsesanordninger være forsynet med et nedenstående permanente mærkat (de viste oplysninger er minimumsoplysninger).

Mærkatens minimumstørrelse: 60 × 120 mm.

Mærkaten skal fastsys til betrækket omkring hele dets omkreds og/eller være permanent fastklæbet til betrækket over hele bagsiden. Enhver anden form for fastgørelse, der er permanent, og som ikke er let kan fjernes fra produktet og ikke let bliver skjult, kan accepteres. Mærkater af flagtypen er ikke tilladt.

Hvis dele af fastholdelsesanordningen eller tilbehør leveret af fabrikanten af fastholdelsesanordningen vil kunne skjule mærkaten, kræves der en ekstra mærkat. Der skal hele tiden være en advarselsmærkat synlig i alle situationer, hvor fastholdelsesanordningen klargøres til brug, uanset i hvilken konfiguration.

4.5.   Barnefastholdelsesanordninger, der kan anvendes fremadvendende, skal have følgende mærkat permanent fastgjort og synlig for den person, der monterer en barnefastholdelsesanordning i køretøjet:

| | Fabrikanten har lov til at medtage ordene "måneder" for at forklare symbolet "M" på mærkaten. Ordet "måneder" skal være affattet på et sprog, der almindeligvis tales i det eller de lande, hvor produktet sælges. Der tillades mere end ét sprog. |
| --- | --- |

Fabrikanten har lov til at medtage ordene "måneder" for at forklare symbolet "M" på mærkaten. Ordet "måneder" skal være affattet på et sprog, der almindeligvis tales i det eller de lande, hvor produktet sælges. Der tillades mere end ét sprog.

| | Mindste mærkatstørrelse 40 × 40 mm |
| --- | --- |

Mindste mærkatstørrelse 40 × 40 mm

4.6.   i-Size-mærkning

Følgende oplysninger skal hele tiden være synlige for den person, der monterer fastholdelsesanordningen i køretøjet:

| 4.6.1. | i-Size-logoet. Det nedenfor viste symbol skal have mindstedimension 25 × 25 mm, og piktogrammet skal stå i kontrast til baggrunden. Piktogrammet skal være klart synligt enten ved hjælp af kontrastfarver eller ved et passende relief, hvis det er støbt eller præget. |
| --- | --- |

4.6.1.

i-Size-logoet. Det nedenfor viste symbol skal have mindstedimension 25 × 25 mm, og piktogrammet skal stå i kontrast til baggrunden. Piktogrammet skal være klart synligt enten ved hjælp af kontrastfarver eller ved et passende relief, hvis det er støbt eller præget.

| 4.6.2. | Barnefastholdelsesanordningens størrelsesområde i centimeter. |
| --- | --- |

4.6.2.

Barnefastholdelsesanordningens størrelsesområde i centimeter.

| 4.6.3. | Den maksimalt tilladte passagermasse for barnefastholdelsesanordningen i kg. |
| --- | --- |

4.6.3.

Den maksimalt tilladte passagermasse for barnefastholdelsesanordningen i kg.

4.7.   "Køretøjsspecifik ISOFIX"-mærkning

Den køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordning skal være forsynet med følgende permanent fastgjorte mærkat, som er synlig for den person, der monterer fastholdelsesanordningen i køretøjet, og som indeholder følgende oplysninger:

"SPECIFIC VEHICLE ISOFIX" Image

4.8.   Yderligere mærkning

Følgende oplysninger kan gives ved hjælp af piktogrammer og/eller tekst. Mærkningen skal angive:

| a) | De væsentligste relevante trin i klargørelsen af barnefastholdelsesanordningen. F.eks. skal det forklares, hvordan Isofix-beslaget/beslagene forlænges. |
| --- | --- |

a)

De væsentligste relevante trin i klargørelsen af barnefastholdelsesanordningen. F.eks. skal det forklares, hvordan Isofix-beslaget/beslagene forlænges.

| b) | Placering, funktion og fortolkning af en eventuel indikator skal forklares. |
| --- | --- |

b)

Placering, funktion og fortolkning af en eventuel indikator skal forklares.

| c) | Placering og om nødvendigt fremføring af topstrop eller andre midler til begrænsning af rotation, som kræver en handling fra brugerens side, skal angives ved hjælp af det relevante af følgende symboler: |
| --- | --- |

c)

Placering og om nødvendigt fremføring af topstrop eller andre midler til begrænsning af rotation, som kræver en handling fra brugerens side, skal angives ved hjælp af det relevante af følgende symboler:

| d) | Justering af Isofix-låsemekanismer og topstrop eller andre midler til begrænsning af rotation, som kræver handling fra brugerens side, skal angives. |
| --- | --- |

d)

Justering af Isofix-låsemekanismer og topstrop eller andre midler til begrænsning af rotation, som kræver handling fra brugerens side, skal angives.

| e) | Mærkningen skal være permanent fastgjort og skal kunne ses af den bruger, som monterer sædet. |
| --- | --- |

e)

Mærkningen skal være permanent fastgjort og skal kunne ses af den bruger, som monterer sædet.

| f) | Hvis det er nødvendigt, skal der være en henvisning til barnefastholdelsesanordningens brugsanvisning og til placeringen af denne ved hjælp af nedenstående symbol. |
| --- | --- |

f)

Hvis det er nødvendigt, skal der være en henvisning til barnefastholdelsesanordningens brugsanvisning og til placeringen af denne ved hjælp af nedenstående symbol.

5.   GODKENDELSE

| 5.1. | Hver prøve, der er indleveret i henhold til punkt 3.2.4. og 3.2.5. ovenfor, skal opfylde forskrifterne i punkt 6 til 7 i dette regulativ i alle henseender, før godkendelse kan meddeles. |
| --- | --- |

5.1.

Hver prøve, der er indleveret i henhold til punkt 3.2.4. og 3.2.5. ovenfor, skal opfylde forskrifterne i punkt 6 til 7 i dette regulativ i alle henseender, før godkendelse kan meddeles.

| 5.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De to første cifre i godkendelsesnummeret (i øjeblikket 00 svarende til ændringsserie 00, der trådte i kraft den 9. juli 2013) angiver den ændringsserie, der omfatter de seneste tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for meddelelsen af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type barnefastholdelsesanordning, som omfattes af dette regulativ.
  En type barnefastholdelsesanordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, må ikke være forsynet med yderligere godkendelsesmærke i henhold til regulativ nr. 44 (barnefastholdelsesanordninger). |
| --- | --- |

5.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De to første cifre i godkendelsesnummeret (i øjeblikket 00 svarende til ændringsserie 00, der trådte i kraft den 9. juli 2013) angiver den ændringsserie, der omfatter de seneste tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for meddelelsen af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type barnefastholdelsesanordning, som omfattes af dette regulativ.

En type barnefastholdelsesanordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, må ikke være forsynet med yderligere godkendelsesmærke i henhold til regulativ nr. 44 (barnefastholdelsesanordninger).

| 5.3. | Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en blanket svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.3.

Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en blanket svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 5.4. | Foruden mærkerne i punkt 4 ovenfor skal hver barnefastholdelsesanordning, der er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, være påført følgende:






  5.4.1. | Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:






  5.4.1.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1) |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.

Foruden mærkerne i punkt 4 ovenfor skal hver barnefastholdelsesanordning, der er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, være påført følgende:

5.4.1.

Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

5.4.1.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1)

| 5.4.1.2. | et godkendelsesnummer, ordene "Regulation No.", efterfulgt af nummeret på dette regulativ, en skråstreg og ændringsserien ("Regulation No. XXX/XX") |
| --- | --- |

5.4.1.2.

et godkendelsesnummer, ordene "Regulation No.", efterfulgt af nummeret på dette regulativ, en skråstreg og ændringsserien ("Regulation No. XXX/XX")

| 5.4.2. | følgende yderligere symboler:






  5.4.2.1. | ordene "i-Size universal ISOFIX" eller "specific vehicle ISOFIX", alt efter barnefastholdelsesanordningens kategori |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

følgende yderligere symboler:

5.4.2.1.

ordene "i-Size universal ISOFIX" eller "specific vehicle ISOFIX", alt efter barnefastholdelsesanordningens kategori

| 5.4.2.2. | det størrelsesområde, som barnefastholdelsesanordningen er konstrueret til |
| --- | --- |

5.4.2.2.

det størrelsesområde, som barnefastholdelsesanordningen er konstrueret til

| 5.4.2.3. | symbolet "S" for fastholdelsesanordninger "til særlige behov". |
| --- | --- |

5.4.2.3.

symbolet "S" for fastholdelsesanordninger "til særlige behov".

| 5.5. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning. |
| --- | --- |

5.5.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.

| 5.6. | Angivelserne i punkt 5.4 ovenfor skal enten ved hjælp af en mærkat eller direkte mærkning påføres let læseligt og uudsletteligt. Mærkaten eller mærkningen skal være modstandsdygtige over for slid. |
| --- | --- |

5.6.

Angivelserne i punkt 5.4 ovenfor skal enten ved hjælp af en mærkat eller direkte mærkning påføres let læseligt og uudsletteligt. Mærkaten eller mærkningen skal være modstandsdygtige over for slid.

| 5.7. | De i punkt 5.6 ovenfor omhandlede mærkater kan enten udgives af den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelsen, eller kan med denne typegodkendende myndigheds godkendelse udformes af fabrikanten. |
| --- | --- |

5.7.

De i punkt 5.6 ovenfor omhandlede mærkater kan enten udgives af den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelsen, eller kan med denne typegodkendende myndigheds godkendelse udformes af fabrikanten.

6.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

6.1.   Placering og fastgørelse på køretøjet

6.1.1.   Barnefastholdelsesanordninger i kategorien i-Size er beregnet til anvendelse på i-Size-siddepladser, når barnefastholdelsesanordningen er monteret i overensstemmelse med køretøjsfabrikantens vejledning.

Anvendelse af barnefastholdelsesanordninger i kategorien "køretøjsspecifikt Isofix" anvendes på alle Isofix-pladser, herunder i bagageområdet, hvis fastholdelsesanordningerne er monteret efter fabrikantens vejledning.

6.1.2.   Alt efter den kategori, anordningen hører under (jf. tabel 1), skal denne fastgøres til køretøjets stel eller til køretøjets sædekonstruktoin.

| 6.1.2.1. | For i-Size-kategorien skal dette ske ved hjælp af to Isofix-beslag samt en anti-rotationsanordning, uanset om der er tale om fremadvendende eller bagudvendende barnefastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

For i-Size-kategorien skal dette ske ved hjælp af to Isofix-beslag samt en anti-rotationsanordning, uanset om der er tale om fremadvendende eller bagudvendende barnefastholdelsesanordninger.

| 6.1.2.2. | For kategorien "køretøjsspecifikt Isofix" gælder: Dette skal ske ved hjælp af Isofix-beslag, der er konstrueret af fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen og fastgjort på Isofix-forankringssystemet, som er konstrueret af køretøjsfabrikanten.

  Tabel 1


  Mulige konfigurationer til typegodkendelse | Retning | Kategori |
| --- | --- | --- | --- |
| | | i-Size-barnefastholdelsesanordning | Køretøjsspecifikt Isofix-CRS med integreret sele |
| INTEGRERET | Sidevendende (babylift) | I.r. | R |
| Bagudvendende | R | R |
| Fremadvendende (integreret) | R | R |

6.1.2.2.

For kategorien "køretøjsspecifikt Isofix" gælder: Dette skal ske ved hjælp af Isofix-beslag, der er konstrueret af fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen og fastgjort på Isofix-forankringssystemet, som er konstrueret af køretøjsfabrikanten.

Tabel 1

Mulige konfigurationer til typegodkendelse

Retning

Kategori

i-Size-barnefastholdelsesanordning

Køretøjsspecifikt Isofix-CRS med integreret sele

INTEGRERET

Sidevendende (babylift)

I.r.

R

Bagudvendende

R

R

Fremadvendende (integreret)

R

R

Forklaring:

CRS: Barnefastholdelsesanordning

R: Relevant

I.r.: Ikke relevant

6.1.3.   Til børn under 15 måneder må der kun anvendes sidevendende eller bagudvendende barnefastholdelsesanordninger.

Det betyder følgende:

| a) | En barnefastholdelsesanordning bestemt til børn op til 15 måneder gamle skal være bagudvendende og skal som minimum kunne rumme et barn med en højde på 83 cm. |
| --- | --- |

a)

En barnefastholdelsesanordning bestemt til børn op til 15 måneder gamle skal være bagudvendende og skal som minimum kunne rumme et barn med en højde på 83 cm.

| b) | En fremadvendende barnefastholdelsesanordning må ikke være konstrueret til anbringelse af bøn med en højde på under 71 cm. |
| --- | --- |

b)

En fremadvendende barnefastholdelsesanordning må ikke være konstrueret til anbringelse af bøn med en højde på under 71 cm.

| c) | Et konvertibelt sæde i bagudvendende konfiguration skal kunne rumme et barn med en højde på op til 83 cm. Dette skal ikke udelukke et barn med en højde på over 83 cm. |
| --- | --- |

c)

Et konvertibelt sæde i bagudvendende konfiguration skal kunne rumme et barn med en højde på op til 83 cm. Dette skal ikke udelukke et barn med en højde på over 83 cm.

Der kan anvendes bagudvendende barnefastholdelsesanordninger til børn i alle aldre.

6.2.   Barnefastholdelsesanordningens konfiguration

6.2.1.   Barnefastholdelsesanordningens skal være konfigureret således at følgende krav opfyldes:

| 6.2.1.1. | Fastholdelsen af barnet skal give den ønskede beskyttelse i enhver af de positioner, der er angivet for barnefastholdelsesanordningen.
  For anordninger "til særlige behov" skal det primære fastholdelsesmiddel give den ønskede beskyttelse i enhver af fastholdelsesanordningens positioner uden brug af supplerende fastholdelsesanordninger, der måtte forefindes. |
| --- | --- |

6.2.1.1.

Fastholdelsen af barnet skal give den ønskede beskyttelse i enhver af de positioner, der er angivet for barnefastholdelsesanordningen.

For anordninger "til særlige behov" skal det primære fastholdelsesmiddel give den ønskede beskyttelse i enhver af fastholdelsesanordningens positioner uden brug af supplerende fastholdelsesanordninger, der måtte forefindes.

| 6.2.1.2. | Barnefastholdelsesanordningen skal fungere således, at barnet let kan anbringes eller tages ud. For fastholdelsesanordninger, i hvilke barnet fastholdes med H-sele eller Y-sele uden retraktor, skal hver skuldergjord og hoftegjord kunne forskydes indbyrdes under den i punkt 6.7.1.4 nedenfor beskrevne procedure. I disse tilfælde kan barnefastholdelsesanordningens sele være forsynet med to eller flere forbindelsesdele.
  For fastholdelsesanordninger "til særlige behov" anerkendes det, at de supplerende fastholdelsesanordninger vil være begrænsende for, hvor hurtigt barnet kan anbringes og tages ud. Sådanne supplerende anordninger skal imidlertid så vidt muligt være udformet med henblik på hurtig udløsning. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

Barnefastholdelsesanordningen skal fungere således, at barnet let kan anbringes eller tages ud. For fastholdelsesanordninger, i hvilke barnet fastholdes med H-sele eller Y-sele uden retraktor, skal hver skuldergjord og hoftegjord kunne forskydes indbyrdes under den i punkt 6.7.1.4 nedenfor beskrevne procedure. I disse tilfælde kan barnefastholdelsesanordningens sele være forsynet med to eller flere forbindelsesdele.

For fastholdelsesanordninger "til særlige behov" anerkendes det, at de supplerende fastholdelsesanordninger vil være begrænsende for, hvor hurtigt barnet kan anbringes og tages ud. Sådanne supplerende anordninger skal imidlertid så vidt muligt være udformet med henblik på hurtig udløsning.

| 6.2.1.3. | Hvis fastholdelsesanordningens hældning kan indstilles, må en ændring i hældningen ikke kræve manuel efterjustering af nogen anden del af barnefastholdelsesanordningen. Det skal kræve et forsætligt indgreb med hånden at ændre fastholdelsesanordningens hældning. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

Hvis fastholdelsesanordningens hældning kan indstilles, må en ændring i hældningen ikke kræve manuel efterjustering af nogen anden del af barnefastholdelsesanordningen. Det skal kræve et forsætligt indgreb med hånden at ændre fastholdelsesanordningens hældning.

| 6.2.1.4. | For at forhindre, at barnet glider under selen, hvad enten det sker ved en kollision eller ved rastløshed, skal alle fremadvendende fastholdelsesanordninger med integreret H-sele være forsynet med skridtgjord. |
| --- | --- |

6.2.1.4.

For at forhindre, at barnet glider under selen, hvad enten det sker ved en kollision eller ved rastløshed, skal alle fremadvendende fastholdelsesanordninger med integreret H-sele være forsynet med skridtgjord.

| 6.2.1.5. | Alle anordninger med hoftegjord skal have tvungen styring af hoftegjorden, således at det sikres, at den af hoftegjorden overførte belastning overføres til bækkenet. Enheden må ikke udsætte svage dele af barnets krop (mave, skridt osv.) for stærke belastninger. Konstruktionen skal sikre, at barnets isse ikke udsættes for kompressionsbelastning i tilfælde af et sammenstød. |
| --- | --- |

6.2.1.5.

Alle anordninger med hoftegjord skal have tvungen styring af hoftegjorden, således at det sikres, at den af hoftegjorden overførte belastning overføres til bækkenet. Enheden må ikke udsætte svage dele af barnets krop (mave, skridt osv.) for stærke belastninger. Konstruktionen skal sikre, at barnets isse ikke udsættes for kompressionsbelastning i tilfælde af et sammenstød.

| 6.2.1.6. | Alle fastholdelsesanordningens gjorde skal være placeret således, at de ikke kan medføre ubehag for brugeren ved normal brug eller kan indtage en farlig stilling. Afstanden mellem skuldergjordene i nærheden af halsen skal mindst svare til tykkelsen af halsen på den pågældende prøvedukke. |
| --- | --- |

6.2.1.6.

Alle fastholdelsesanordningens gjorde skal være placeret således, at de ikke kan medføre ubehag for brugeren ved normal brug eller kan indtage en farlig stilling. Afstanden mellem skuldergjordene i nærheden af halsen skal mindst svare til tykkelsen af halsen på den pågældende prøvedukke.

| 6.2.1.7. | Med skridtgjorden påsat og indstillet til sin største længde må hoftegjorden hverken på den mindste eller største prøvedukke i de massegrupper, der er omfattet af godkendelsen, kunne justeres, så den kommer op over bækkenet. For alle fremadvendende anordninger må hoftegjorden hverken på den mindste eller største prøvedukke i de massegrupper, der er omfattet af godkendelsen, kunne justeres, så den kommer op over bækkenet. |
| --- | --- |

6.2.1.7.

Med skridtgjorden påsat og indstillet til sin største længde må hoftegjorden hverken på den mindste eller største prøvedukke i de massegrupper, der er omfattet af godkendelsen, kunne justeres, så den kommer op over bækkenet. For alle fremadvendende anordninger må hoftegjorden hverken på den mindste eller største prøvedukke i de massegrupper, der er omfattet af godkendelsen, kunne justeres, så den kommer op over bækkenet.

| 6.2.1.8. | Under den dynamiske prøvning, som er beskrevet i punkt 7.1.3, må hofteselen ikke gå helt ud over prøvedukkens bækkenparti i tidsrummet forud for det maksimale horisontale hovedudslag. Der foretages en vurdering ved hjælp af billeder fra højhastighedsvideo. |
| --- | --- |

6.2.1.8.

Under den dynamiske prøvning, som er beskrevet i punkt 7.1.3, må hofteselen ikke gå helt ud over prøvedukkens bækkenparti i tidsrummet forud for det maksimale horisontale hovedudslag. Der foretages en vurdering ved hjælp af billeder fra højhastighedsvideo.

6.2.2.   Barnefastholdelsesanordninger skal være konstrueret og monteret således, at:

| 6.2.2.1. | de ikke frembryder skarpe kanter eller fremspring, der kan beskadige køretøjets indtræk eller passagernes tøj |
| --- | --- |

6.2.2.1.

de ikke frembryder skarpe kanter eller fremspring, der kan beskadige køretøjets indtræk eller passagernes tøj

| 6.2.2.2. | deres stive dele ikke, på steder hvor de er i berøring med gjordene, udsætter disse for at gnave mod skarpe kanter. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

deres stive dele ikke, på steder hvor de er i berøring med gjordene, udsætter disse for at gnave mod skarpe kanter.

6.2.3.   Det må ikke være muligt uden brug af specialværktøj at fjerne eller løsne dele, der ikke er beregnet til at kunne fjernes eller løsnes. Enhver del, der er beregnet til at kunne fjernes med henblik på vedligeholdelse eller justering, skal være udformet, så enhver risiko for forkert montering og brug undgås, og monterings- og afmonteringsmetoden skal være nøje forklaret i brugervejledningen til anordningen. Ved en H-sele skal hele justeringsintervallet kunne udnyttes uden adskillelse.

6.2.4.   Fastholdelsesanordninger "til særlige behov" kan have supplerende fastholdelsesanordninger; disse skal være udformet, så der ikke er risiko for forkert montering, og således, at deres udløsning og funktionsmåde umiddelbart fremgår for udenforstående, der yder hjælp i en nødsituation.

6.2.5.   En barnefastholdelsesanordning kan være bestemt til anvendelse i et af fabrikanten specificeret størrelsesområde, forudsat at den opfylder kravene i dette regulativ.

6.2.6.   Barnefastholdelsesanordninger, der indeholder oppustelige dele, skal være således konstrueret, at anvendelsesforholdene (tryk, temperatur, fugtighed) ikke påvirker deres evne til at opfylde forskrifterne i dette regulativ.

6.3.   Specifikationer for barnefastholdelsesanordninger

6.3.1   Materiale

6.3.1.1.   Fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen skal afgive en skriftlig erklæring om, at giftigheden af de materialer, der anvendes til produktion af barnefastholdelsesanordningen, og som er tilgængelige for barnet, når dette fastholdes af anordningen, er i overensstemmelse med de pågældende afsnit af EN 71-3:1994/A1:2000/AC. Efter prøvningsmyndighedens skøn kan der udføres prøvninger til bekræftelse af denne erklærings gyldighed.

6.3.1.2.   Fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen skal afgive en skriftlig erklæring om, at brandfarligheden af de materialer, der anvendes til produktion af fastholdelsesanordningen, er i overensstemmelse med de pågældende afsnit af EN 71-2:2011. Efter prøvningsmyndighedens skøn kan der udføres prøvninger til bekræftelse af denne erklærings gyldighed.

6.3.2.   Generelle karakteristika

6.3.2.1.   Interne geometriske karakteristika

Den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningerne, skal kontrollere, at barnefastholdelsesanordningens interne dimensioner er i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 18. For enhver størrelse inden for det størrelsesområde, der er angivet af fabrikanten, skal mindstemålet for skulderbredde, hoftebredde og siddehøjde samt det mindste og maksimale mål for skulderhøjden være opfyldt.

6.3.2.2.   Eksterne dimensioner

De maksimale dimensioner for Isofix-barnefastholdelsanordningens bredde, højde og dybde samt placeringen af Isofix-forankringssysstemet, som fastholdelsesanordningens beslag skal gå i indgreb med, skal defineres ved køretøjets sædefikstur, jf. punkt 2.17 i dette regulativ.

| a) | Fremadvendende i-Size-barnefastholdelsesanordninger skal overholde dimensionerne i ISO/F2x for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde (højde 650 mm) Isofix-størrelsesklasse B1. |
| --- | --- |

a)

Fremadvendende i-Size-barnefastholdelsesanordninger skal overholde dimensionerne i ISO/F2x for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde (højde 650 mm) Isofix-størrelsesklasse B1.

| b) | Bagudvendende i-Size-barnefastholdelsesanordninger skal overholde dimensionerne i ISO/R2 for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde, Isofix-størrelsesklasse D. |
| --- | --- |

b)

Bagudvendende i-Size-barnefastholdelsesanordninger skal overholde dimensionerne i ISO/R2 for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde, Isofix-størrelsesklasse D.

| c) | Køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordninger kan overholde en vilkårlig ISO-størrelse. |
| --- | --- |

c)

Køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordninger kan overholde en vilkårlig ISO-størrelse.

6.3.2.3.   Masse

Massen for en Isofix-barnefastholdelsesanordning (herunder en i-Size-barnefastholdelsesanordning) må kombineret med massen af det største barn, som anordningen er beregnet til, ikke overstige 33 kg. Denne massegrænse gælder også for køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordninger.

6.3.3.   Isofix-beslag

6.3.3.1.   Type

Isofix-beslag kan være i overensstemmelse med de eksempler, der er vist i figur 0(a), eller af anden hensigtsmæssig konstruktion, der udgør en del af en stiv mekanisme, der kan justeres, og hvis art bestemmes af fabrikanten af Isofix-barnefastholdelsesanordningen.

Figur 0(a)

Signaturforklaring

| 1 | Beslag til Isofix-barnefastholdelsesanordning — eksempel 1 |
| --- | --- |
| 2 | Beslag til Isofix-barnefastholdelsesanordning — eksempel 2 |

1

Beslag til Isofix-barnefastholdelsesanordning — eksempel 1

2

Beslag til Isofix-barnefastholdelsesanordning — eksempel 2

Image

Dimensioner i mm

6.3.3.2.   Dimensioner

Dimensionerne for den del af Isofix-barnefastholdelsesanordningen, der går i indgreb med Isofix-forankringssystemet, må ikke overskride de maksimale dimensioner i figur 0(b).

Figur 0(b)

Image

Dimensioner i mm

6.3.3.3.   Indikation af delvis fastlåsning

Isofix-barnefastholdelsesanordningen skal omfatte et middel, der viser, at begge Isofix-beslag er fuldstændigt fastlåst med de tilsvarende nedre Isofix-forankringer. Denne indikation kan være en lyd, en følbar indikation, en synlig indikation eller en kombination af to eller flere af disse. Hvis der er tale om en synlig indikation, skal denne kunne ses under alle normale belysningsforhold.

6.3.4.   Specifikationer for topstrop til Isofix-barnefastholdelsesanordning

6.3.4.1.   Topstropkonnektor

Topstropkonnektoren bør være en Isofix-topstropkrog som vist i figur 0(c) eller lignende anordninger, der kan placeres inden for de afgrænsninger, der er angivet i figur 0(c).

6.3.4.2.   Karakteristika for Isofix-topstrop

Isofix-topstroppen skal være forsynet med en gjord (eller tilsvarende), og der skal være midler til at foretage justering og udløse tilspændingen.

6.3.4.2.1.   Længden af Isofix-topstrop

Topstroppen på en Isofix-barnefastholdelsesanordning skal have en længde på mindst 2 000 mm.

6.3.4.2.2.   Tilspændingsindikator

Isofix-topstroppen eller Isofix-barnesædet skal være forsynet med en anordning, der indikerer, at stroppen der tilspændt. Anordningen kan være del af en justerings- og spændingsudløsningsanordning.

6.3.4.2.3.   Dimensioner

Dimensionerne for Isofix-topstropkroge er vist i figur 0(c).

Figur 0(c)

Dimensioner for Isofix-topstropkonnektor (krogtypen)

Image

6.3.5.   Krav til støtteben og støttebensfod i en i-Size-barnefastholdelsesanordning

En i-Size-barnefastholdelsesanordning udstyret med støtteben skal i alle brugsstillinger (f.eks. med eventuelt længdejusterbart beslag, bund osv. indstillet i den korteste og længste indstilling) opfylde de geometriske bestemmelser, der er fastsat i dette punkt og i dets underafsnit.

Det kan fysisk eller ved computersimulering kontrolleres, om de krav, der er specificeret i afsnit 6.3.5.1 og 6.3.5.2 nedenfor, er opfyldt.

De geometriske krav i punkt 6.3.5.1 til 6.3.5.4 nedenfor er relateret til et koordinatsystem, hvis udgangspunkt er beliggende midt imellem de to Isofix-beslag og på midterlinjen for det tilsvarende Isofix-forankringssystem.

Retningen af akserne i koordinatsystemet er relateret til barnefastholdelsesfiksturen:

| a) | X′-aksen skal være parallel med undersiden af barnefastholdelsesfiksturen (2) og med køretøjets langsgående midterplan. |
| --- | --- |

a)

X′-aksen skal være parallel med undersiden af barnefastholdelsesfiksturen (2) og med køretøjets langsgående midterplan.

| b) | Y′-aksen skal være vinkelret på køretøjets langsgående midterplan. |
| --- | --- |

b)

Y′-aksen skal være vinkelret på køretøjets langsgående midterplan.

| c) | Z′-aksen skal være vinkelret på barnefastholdelsesbeslagets underside. |
| --- | --- |

c)

Z′-aksen skal være vinkelret på barnefastholdelsesbeslagets underside.

For at opfylde kravene i dette punkt skal barnefastholdelsesanordningen monteres i overensstemmelse med instruktionsbogen til barnefastholdelsesanordningen. Støttebenet i indslået position er undtaget fra disse krav.

Image

6.3.5.1.   Geometriske krav til støtteben og støttebensfod

Støttebenet, herunder dets tilslutning til barnefastholdelsesanordningen og støttebensfoden, skal ligge fuldstændigt inden for vurderingsvolumen for støttebenets dimensioner (jf. også figur 1 og 2 i bilag 19 til dette regulativ), der defineres som følger:

| a) | I bredden af to planer, der er parallelle med X′-Z′-planet adskilt af 200 mm, og centreret om udgangspunktet, og |
| --- | --- |

a)

I bredden af to planer, der er parallelle med X′-Z′-planet adskilt af 200 mm, og centreret om udgangspunktet, og

| b) | i længden af to planer, der er parallelle med Z′-Y′-planet, og som befinder sig i en afstand af 585 mm og 695 mm foran udgangspunktet langs X′-aksen, og |
| --- | --- |

b)

i længden af to planer, der er parallelle med Z′-Y′-planet, og som befinder sig i en afstand af 585 mm og 695 mm foran udgangspunktet langs X′-aksen, og

| c) | i højden af et plan, der er parallelt med X′-Y′-planet, som befinder sig i en afstand af 70 mm over udgangspunktet og vinkelret på X′-Y′-planet. Stive, ikke-justerbare dele af støttebenet må ikke rage ud over et plan, der er parallelt med X′-Y′-planet, som befinder sig i en afstand af 285 mm over udgangspunktet og vinkelret på X′-Y′-planet. |
| --- | --- |

c)

i højden af et plan, der er parallelt med X′-Y′-planet, som befinder sig i en afstand af 70 mm over udgangspunktet og vinkelret på X′-Y′-planet. Stive, ikke-justerbare dele af støttebenet må ikke rage ud over et plan, der er parallelt med X′-Y′-planet, som befinder sig i en afstand af 285 mm over udgangspunktet og vinkelret på X′-Y′-planet.

6.3.5.2.   Krav til støttebensfodens justerbarhed

Støttebenet skal være justerbart for at sikre, at støttebensfoden kan indstilles i hele højdeområdet for støttebensfodens vurderingsvolumen som anført nedenfor (jf. også figur 3 og 4 i bilag 19 til dette regulativ). Hvis der er trinvis justering, må spændet mellem to låste indstillinger højst være 20 mm.

Vurderingsvolumen for støttebensfoden defineres som følger:

| a) | I bredden af to planer, der er parallelle med X′-Z′-planet adskilt af 200 mm, og centreret om udgangspunktet, og |
| --- | --- |

a)

I bredden af to planer, der er parallelle med X′-Z′-planet adskilt af 200 mm, og centreret om udgangspunktet, og

| b) | i længden af to planer, der er parallelle med Z′-Y′-planet, og som befinder sig i en afstand af 585 mm og 695 mm foran udgangspunktet langs X′-aksen, og |
| --- | --- |

b)

i længden af to planer, der er parallelle med Z′-Y′-planet, og som befinder sig i en afstand af 585 mm og 695 mm foran udgangspunktet langs X′-aksen, og

| c) | i højden af to planer, der er parallelle med X′-Y′-planet, og som befinder sig i en afstand af 285 mm og 540 mm under udgangspunktet langs X′-aksen. |
| --- | --- |

c)

i højden af to planer, der er parallelle med X′-Y′-planet, og som befinder sig i en afstand af 285 mm og 540 mm under udgangspunktet langs X′-aksen.

Støttebenet kan være justerbart ud over højdebegrænsningerne i Z′-retningen (som angivet i tegnforklaring nr. 6 i figur 3 i bilag 19), forudsat at ingen dele rager ud over de afgrænsende planer i X′- og Y′-retningen.

6.3.5.3.   Støttebensfodens dimensioner

Støttebensfodens dimensioner skal opfylde følgende krav:

| a) | Støttebensfodens mindste kontaktflade skal være 2 500 mm2, målt som en projiceret overflade 10 mm over støttebensfodens nederste kant (se figur 0(d) |
| --- | --- |

a)

Støttebensfodens mindste kontaktflade skal være 2 500 mm2, målt som en projiceret overflade 10 mm over støttebensfodens nederste kant (se figur 0(d)

| b) | De mindste udvendige dimensioner skal være 30 mm i X′- og Y′-retningen, idet de maksimale dimensioner begrænses af vurderingsvolumen for støttebensfoden. |
| --- | --- |

b)

De mindste udvendige dimensioner skal være 30 mm i X′- og Y′-retningen, idet de maksimale dimensioner begrænses af vurderingsvolumen for støttebensfoden.

| c) | Den mindste radius for støttebensfodens kanter skal være 3,2 mm. |
| --- | --- |

c)

Den mindste radius for støttebensfodens kanter skal være 3,2 mm.

Figur 0(d)

6.3.5.4.   Skabelon til støttebensfod

Der anvendes en skabelon til at kontrollere, om støttebensfoden opfylder de krav, der er defineret i punkt 6.3.5.2 ovenfor (se figur 0(e)). Som alternativ anses en computersimulering også for at være tilfredsstillende.

Skabelonen defineres som et Isofix-barnefasholdelsesbeslag svarende til barnefastholdelsesanordningens størrelsesklasse. Skabelonen udvides med to nedre Isofix-forankringer med en diameter på 6 mm. Den stribede boks foran skabelonen placeres og skaleres i overensstemmelse med punkt 6.3.5.2 ovenfor. Når vurderingen foretages, skal barnefastholdelsesanordningens beslag være låst.

Figur 0(e)

Image

6.4.   Kontrol af mærkning

6.4.1.   Den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningerne, skal kontrollere, at mærkningen er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4 i dette regulativ.

6.5.   Kontrol af monteringsvejledning og brugsanvisning

6.5.1.   Den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningerne, skal kontrollere, at monteringsvejledningen og brugsanvisningen er i overensstemmelse med punkt 14 i dette regulativ.

6.6.   Forskrifter, der finder anvendelse på den samlede barnefastholdelsesanordning

6.6.1.   Korrosionsbestandighed

6.6.1.1.   En komplet barnefastholdelsesanordning, eller de af dens dele, der er påvirkelige af korrosion, underkastes den i punkt 7.1.1 nedenfor beskrevne korrosionsprøve.

6.6.1.2.   Efter den i punkt 7.1.1.1 og 7.1.1.2 nedenfor beskrevne korrosionsprøvning må der hverken ses forandringer, som kan forhindre barnefastholdelsesanordningens i at fungere korrekt, eller tegn på betydelig korrosion, når delene undersøges med det blotte øje af en sagkyndig iagttager.

6.6.2.   Energioptagelse

6.6.2.1.   For alle anordninger med ryglæn skal de i bilag 14 til dette regulativ definerede områder ved prøvning i henhold til bilag 13 resultere i en maksimal acceleration på under 60 g. Dette krav gælder også de områder af kollisionsværn, som befinder sig i det område, som rammes af hovedet.

6.6.2.2.   Hvis der er tale om en barnefastholdelsesanordning med permanent mekanisk fastgjorte justerbare hovedstøtteanordninger, i hvilke højden af enten voksenselen eller barneselen styres direkte af den justerbare hovedstøtte, er det ikke nødvendigt at kræve energiabsorbering i de områder defineret i bilag 18, som attrappens hoved ikke kan komme i berøring med, dvs. bagved hovedstøtten.

6.6.3.   Væltning

6.6.3.1.   Barnefastholdelsesanordningen prøves som foreskrevet i punkt 7.1.2; prøvedukken må på intet tidspunkt under den samlede prøvning blive slynget helt ud af anordningen. Hertil kommer, at når prøvesædet anbringes på hovedet, må prøvedukkens hoved ikke flytte sig mere end 300 mm fra udgangsstillingen i lodret retning i forhold til prøvesædet.

6.6.4.   Dynamisk prøvning

6.6.4.1.   Generelt: Barnefastholdelsesanordningen underkastes dynamisk prøvning efter tabel 2 i overensstemmelse med punkt 7.1.3 nedenfor.

Tabel 2

Anvendelse af forskellige kriterier alt efter prøvningsopstilling

| Frontalsammenstød | Påkørsel bagfra | Sidekollision |
| --- | --- | --- |
| Prøvning på prøvevogn+ standardsæde | Prøvning i karrosseri | Prøvning på prøvevogn+ standardsæde | Prøvning i karrosseri | Prøvning på prøvevogn+ standardsæde |
| Fremadvendende | Bagud- og sidevendende | Fremadvendende | Bagud- og sidevendende | Bagud- og sidevendende | Bagud- og sidevendende | Fremadvendende | Bagud- og sidevendende |
| Bemærk 1: | Standardsæde betyder prøvesæde eller prøvebænk. |

Frontalsammenstød

Påkørsel bagfra

Sidekollision

Prøvning på prøvevogn+ standardsæde

Prøvning i karrosseri

Prøvning på prøvevogn+ standardsæde

Prøvning i karrosseri

Prøvning på prøvevogn+ standardsæde

Fremadvendende

Bagud- og sidevendende

Fremadvendende

Bagud- og sidevendende

Bagud- og sidevendende

Bagud- og sidevendende

Fremadvendende

Bagud- og sidevendende

Bemærk 1:

Standardsæde betyder prøvesæde eller prøvebænk.

| Bemærk 2: | Hvis der i forbindelse med sidekollision for sidevendende barnefastholdelsesanordninger er to mulige positioner, skal prøvedukkens hoved befinde sig tæt ved sidedøren. |
| --- | --- |

Bemærk 2:

Hvis der i forbindelse med sidekollision for sidevendende barnefastholdelsesanordninger er to mulige positioner, skal prøvedukkens hoved befinde sig tæt ved sidedøren.

6.6.4.1.1.   i-Size-barnefastholdelsesanordninger prøves på prøvevognen ved hjælp af det i bilag 6 beskrevne prøvesæde og i overensstemmelse med punkt 7.1.3.1 nedenfor.

6.6.4.1.2.   Barnefastholdelsesanordninger i kategorien "køretøjsspecifikt Isofix" prøves med hver køretøjsmodel, som barnefastholdelsesanordningen er beregnet til. Den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen, kan indskrænke antallet af prøvede køretøjsmodeller, hvis de ikke er væsentligt forskellige i de i punkt 6.6.4.1.2.3 i dette regulativ anførte henseender. Barnefastholdelsesanordningen kan prøves på en af følgende måder:

| 6.6.4.1.2.1. | En barnefastholdelsesanordning, der er i overensstemmelse med punkt 2.5 og punkt 6.3 i dette regulativ, og som overholder den i regulativ nr. 16, bilag 17, tillæg 2, definerede størrelse, placeres på prøvevognen ved hjælp af den prøvebænk, der er foreskrevet i bilag 6, og i overensstemmelse med punkt 7.1.3.1 i dette regulativ eller i et køretøjskarrosseri i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.6.4.1.2.1.

En barnefastholdelsesanordning, der er i overensstemmelse med punkt 2.5 og punkt 6.3 i dette regulativ, og som overholder den i regulativ nr. 16, bilag 17, tillæg 2, definerede størrelse, placeres på prøvevognen ved hjælp af den prøvebænk, der er foreskrevet i bilag 6, og i overensstemmelse med punkt 7.1.3.1 i dette regulativ eller i et køretøjskarrosseri i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2 i dette regulativ.

| 6.6.4.1.2.2. | En barnefastholdelsesanordning, der ikke er i overensstemmelse med punkt 2.5, men er i overensstemmelse med punkt 6.3 i dette regulativ (f.eks. en barnefastholdelsesanordning, som ikke har antirotationsanordning, eller som bruger yderligere forankringer), eller ikke overholder den i regulativ nr. 16, bilag 17, tillæg 2, definerede størrelse, placeres på prøvevognen i et køretøjskarrosseri i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2 eller i et komplet køretøj i overensstemmelse med punkt 7.1.3.3 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.6.4.1.2.2.

En barnefastholdelsesanordning, der ikke er i overensstemmelse med punkt 2.5, men er i overensstemmelse med punkt 6.3 i dette regulativ (f.eks. en barnefastholdelsesanordning, som ikke har antirotationsanordning, eller som bruger yderligere forankringer), eller ikke overholder den i regulativ nr. 16, bilag 17, tillæg 2, definerede størrelse, placeres på prøvevognen i et køretøjskarrosseri i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2 eller i et komplet køretøj i overensstemmelse med punkt 7.1.3.3 i dette regulativ.

| 6.6.4.1.2.3. | Anvendelse af dele af køretøjets karrosseri, der er tilstrækkelige til at være repræsentative for køretøjets opbygning og kollisionsoverflader. Er barnefastholdelsesanordningen bestemt til brug på bagsædet, skal de prøvede dele omfatte forsæderyglæn, bagsæde, vognbund, B- og C-stolper og tag. Er barnefastholdelsesanordningen bestemt til brug på forsædet, skal de prøvede dele omfatte instrumentbræt, A-stolper, forrude, alle håndtag eller greb, der monteret i vognbunden eller på midterkonsollen, forsæde, vognbund og tag. Den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningen, kan tillade, at nogle dele undlades, hvis de findes overflødige. Prøvningen skal finde sted som foreskrevet i punkt 7.1.3.2 i dette regulativ, undtagen for sidekollision. |
| --- | --- |

6.6.4.1.2.3.

Anvendelse af dele af køretøjets karrosseri, der er tilstrækkelige til at være repræsentative for køretøjets opbygning og kollisionsoverflader. Er barnefastholdelsesanordningen bestemt til brug på bagsædet, skal de prøvede dele omfatte forsæderyglæn, bagsæde, vognbund, B- og C-stolper og tag. Er barnefastholdelsesanordningen bestemt til brug på forsædet, skal de prøvede dele omfatte instrumentbræt, A-stolper, forrude, alle håndtag eller greb, der monteret i vognbunden eller på midterkonsollen, forsæde, vognbund og tag. Den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningen, kan tillade, at nogle dele undlades, hvis de findes overflødige. Prøvningen skal finde sted som foreskrevet i punkt 7.1.3.2 i dette regulativ, undtagen for sidekollision.

6.6.4.1.3.   Dynamisk prøvning skal udføres på barnefastholdelsesanordninger, der ikke tidligere har været underkastet belastning.

6.6.4.1.4.   Hvis der monteres en køretøjsspecifik Isofix-barnefastholdelsesanordning i området bag det bageste fremadvendende voksensæde, (f.eks. i bagageområdet), skal der udføres én prøvning med de(n) største prøvedukke(r) på et komplet køretøj som foreskrevet i punkt 7.1.3.3 i dette regulativ. De øvrige prøvninger, herunder produktionens overensstemmelse, kan på fabrikantens anmodning udføres som foreskrevet i punkt 7.1.3.2 i dette regulativ.

6.6.4.1.5.   For anordninger "til særlige behov" skal alle dynamiske prøvninger som foreskrevet i dette regulativ for det af fabrikanten specificerede størrelsesområde udføres to gange: første gang med det primære fastholdelsesmiddel, anden gang med alle fastholdelsesanordninger i brug. Ved disse prøver skal man være særlig opmærksom på forskrifterne i punkt 6.2.1.5 og 6.2.1.6 i dette regulativ.

6.6.4.1.6.   Hvis der er tale om en barnefastholdelsesanordning, der anvender en antirotationsanordning, udføres den dynamiske prøvning således:

| 6.6.4.1.6.1. | med antirotationsanordningen i brug, og |
| --- | --- |

6.6.4.1.6.1.

med antirotationsanordningen i brug, og

| 6.6.4.1.6.2. | uden antirotationsanordningen i brug, medmindre der findes en mekanisme til forhindring af ukorrekt anvendelse af antirotationsanordningen. |
| --- | --- |

6.6.4.1.6.2.

uden antirotationsanordningen i brug, medmindre der findes en mekanisme til forhindring af ukorrekt anvendelse af antirotationsanordningen.

6.6.4.2.   Ved de dynamiske prøvninger må der ikke opstå hele eller delvise brud på nogen af de dele i barnefastholdelsesanordningen, der har betydning for fastholdelsen af barnet, og intet lukkebeslag, låsesystem eller forskydningssystem må udløses eller låses op. Den eneste undtagelse er, hvis sådanne dele eller systemer i fabrikantens tekniske beskrivelse er identificeret som belastningsbegrænsende funktion som defineret i punkt 3.2.1 i dette regulativ, og opfylder følgende kriterier:

| 6.6.4.2.1. | præsterer som forudset af fabrikanten |
| --- | --- |

6.6.4.2.1.

præsterer som forudset af fabrikanten

| 6.6.4.2.2. | ikke forringer barnefastholdelsesanordningens evne til at beskytte barnet. |
| --- | --- |

6.6.4.2.2.

ikke forringer barnefastholdelsesanordningens evne til at beskytte barnet.

6.6.4.3.   Kriterier for prøvedukken ved frontalkollision og påkørsel bagfra.

6.6.4.3.1.   Kriterier for vurdering af læsioner ved frontalsammenstød og påkørsel bagfra som vist i tabel 3.

Tabel 3

| Indeks | Forkortelse | Enhed | Q0 | Q1 | Q1,5 | Q3 | Q6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belastningsindeks for hoved (kun i tilfælde af kontakt under prøvning i køretøjet) | HPC (3) (15) | | 600 | 600 | 600 | 800 | 800 |
| Hovedets acceleration 3 ms | A head 3 ms | g | 75 | 75 | 75 | 80 | 80 |
| Trækkraft for øvre del af halsen | Fz | N | Kun til overvågningsformål (4) |
| Bøjningsmoment for øvre del af halsen | My | Nm | Kun til overvågningsformål (5) |
| Brystets acceleration 3 ms | A chest 3 ms | g | 55 | 55 | 55 | 55 | 55 |

Indeks

Forkortelse

Enhed

Q0

Q1

Q1,5

Q3

Q6

Belastningsindeks for hoved (kun i tilfælde af kontakt under prøvning i køretøjet)

HPC (3) (15)

600

600

600

800

800

Hovedets acceleration 3 ms

A head 3 ms

g

75

75

75

80

80

Trækkraft for øvre del af halsen

Fz

N

Kun til overvågningsformål (4)

Bøjningsmoment for øvre del af halsen

My

Nm

Kun til overvågningsformål (5)

Brystets acceleration 3 ms

A chest 3 ms

g

55

55

55

55

55

6.6.4.4.   Forskydning af prøvedukkens hoved ved frontalkollision og påkørsel bagfra.

6.6.4.4.1.   Barnefastholdelsesanordninger i i-Size-kategorien:

6.6.4.4.1.1.   Fremadvendende barnefastholdelsesanordninger

Hovedudslag: Ingen del af prøvedukkens hoved må overskride plan BA, DA og DE defineret i figur 1 nedenfor. Dette skal vurderes i indtil 300 ms, eller indtil prøvedukken er fuldstændig i ro, afhængigt af hvilken begivenhed der indtræder først.

6.6.4.4.1.1.1.   Såfremt en prøvning gennemføres i overensstemmelse med punkt 6.6.4.1.6.2 ovenfor, anvendes en tolerance på + 10 % på værdien for hovedudslagsafstanden mellem Cr-punktet og planet AB.

Figur 1

Prøveopstilling for fremadvendende anordning

Image

Dimensioner i mm

6.6.4.4.1.2.   Bagudvendende barnefastholdelsesanordninger og lifte:

| 6.6.4.4.1.2.1. | Hovedudslag: Ingen del af prøvedukkens hoved må overskride plan FD, FG og DE som vist i figur 2 nedenfor. Dette skal vurderes i indtil 300 ms, eller indtil prøvedukken er fuldstændig i ro, afhængigt af hvilken begivenhed der indtræder først.
  I tilfælde, hvor en sådan barnefastholdelsesanordning er i berøring med stangen, som har en diameter på 100 mm, og alle kriterier for læsionsvurdering og forskydning af prøvedukkens hoved er opfyldt, skal der udføres endnu en dynamisk prøvning (frontalsammenstød) med den tungeste prøvedukke beregnet til den pågældende størrelse barnefastholdelsesanordning uden stangen med diameteren 100 mm; ved denne prøvning skal alle krav bortset fra kravet om fremadgående forskydning være opfyldt.
  Hvis en prøvning gennemføres i overensstemmelse med punkt 6.6.4.1.6.2 ovenfor, vil kun den anden konfiguration uden stangen med diameteren på 100 mm blive taget i betragtning. |
| --- | --- |

6.6.4.4.1.2.1.

Hovedudslag: Ingen del af prøvedukkens hoved må overskride plan FD, FG og DE som vist i figur 2 nedenfor. Dette skal vurderes i indtil 300 ms, eller indtil prøvedukken er fuldstændig i ro, afhængigt af hvilken begivenhed der indtræder først.

I tilfælde, hvor en sådan barnefastholdelsesanordning er i berøring med stangen, som har en diameter på 100 mm, og alle kriterier for læsionsvurdering og forskydning af prøvedukkens hoved er opfyldt, skal der udføres endnu en dynamisk prøvning (frontalsammenstød) med den tungeste prøvedukke beregnet til den pågældende størrelse barnefastholdelsesanordning uden stangen med diameteren 100 mm; ved denne prøvning skal alle krav bortset fra kravet om fremadgående forskydning være opfyldt.

Hvis en prøvning gennemføres i overensstemmelse med punkt 6.6.4.1.6.2 ovenfor, vil kun den anden konfiguration uden stangen med diameteren på 100 mm blive taget i betragtning.

Figur 2

Prøvningsopstilling for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, der ikke støtter mod instrumentbrættet

Image

6.6.4.4.2.   Når barnefastholdelsesanordninger i kategorien "køretøjsspecifikt Isofix" prøves i et komplet køretøj eller et køretøjskarrosseri, anvendes belastningsindekset for hovedet (HPC) og hovedets acceleration 3 ms som vurderingskriterier. Hvis der ikke er berøring med hovedet, er disse kriterier opfyldt uden måling og skal blot registreres som "Ingen berøring med hovedet". Efter prøvning med et komplet køretøj skal det være muligt at fjerne prøvedukken i fuldt samlet tilstand fra barnefastholdelsesanordningen uden brug af mekanisk kraft, eller brug af værktøj på barnefastholdelsesanordningen eller køretøjets konstruktion.

6.6.4.4.3   Ved de dynamiske prøver må ingen del af barnefastholdelsesanordningen, der fastholder barnet i dets position, svigte. Dette omfatter lukkebeslag, låsesystemer og sædejusteringssystemer, medmindre sådanne er defineret som en belastningsbegrænsende anordning. Enhver belastningsbegrænsende anordning skal være angivet i fabrikantens tekniske beskrivelser som defineret i punkt 3.2.1 i dette regulativ.

6.6.4.5.   Kriterier for prøvedukken i fremadvendende og bagudvendende barnefastholdelsesanordninger i forbindelse med sidekollision.

6.6.4.5.1.   Vigtigste kriterium for læsionsvurdering - beskyttelse af hovedet

Under belastningsfasen for sidekollision (op til 80 ms) skal sidebeskyttelsen altid være i niveau med tyngdepunktet for prøvedukkens hoved vinkelret på anslagsretningen på døren. Beskyttelsen af hovedet vil blive vurderet ud fra følgende kriterier:

| a) | Hovedet har ingen berøring med dørpanelet |
| --- | --- |

a)

Hovedet har ingen berøring med dørpanelet

| b) | Hovedet må ikke overskride et lodret plan, der angives af en rød linje øverst på døren (kamera oppefra). Dette lodrette plan angives med en linje på den ramte dør som defineret i bilag 6, tillæg 3, figur 1. |
| --- | --- |

b)

Hovedet må ikke overskride et lodret plan, der angives af en rød linje øverst på døren (kamera oppefra). Dette lodrette plan angives med en linje på den ramte dør som defineret i bilag 6, tillæg 3, figur 1.

6.6.4.5.2.   Yderligere kriterier for læsionsvurdering ved sidekollision

| Indeks | Forkortelse | Enhed | Q0 | Q1 | Q1,5 | Q3 | Q6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belastningsindeks for hovedet | HPC (15) | | 600 | 600 | 600 | 800 | 800 |
| Acceleration af hoved 3 ms | A head 3 ms | g | 75 | 75 | 75 | 80 | 80 |
| Trækkraft for øvre del af halsen | Fz | N | Kun til overvågningsformål (6) |
| Bøjningsmoment for øvre del af halsen | Mx | Nm | Kun til overvågningsformål (7) |

Indeks

Forkortelse

Enhed

Q0

Q1

Q1,5

Q3

Q6

Belastningsindeks for hovedet

HPC (15)

600

600

600

800

800

Acceleration af hoved 3 ms

A head 3 ms

g

75

75

75

80

80

Trækkraft for øvre del af halsen

Fz

N

Kun til overvågningsformål (6)

Bøjningsmoment for øvre del af halsen

Mx

Nm

Kun til overvågningsformål (7)

6.6.5.   Temperaturbestandighed

6.6.5.1.   Lukkebeslag, retraktorer, justeringsanordninger og låseanordninger, der er temperaturpåvirkelige, skal underkastes prøven i punkt 7.2.7 nedenfor.

6.6.5.2.   Efter temperaturprøven som foreskrevet i punkt 7.2.7.1 må der hverken ses forandringer, som kan forhindre korrekt fastholdelse af baranet, eller tegn på betydelig korrosion, når delene undersøges med det blotte øje af en sagkyndig iagttager. Derefter foretages de dynamiske prøvninger.

6.7.   Forskrifter for fastholdelsesanordningens enkelte dele

6.7.1.   Lukkebeslag

6.7.1.1.   Lukkebeslaget skal være konstrueret, så ukorrekt betjening er udelukket. Dette betyder bl.a., at lukkebeslaget ikke må kunne være delvist låst; dets dele må ikke utilsigtet kunne forbyttes, når beslaget lukkes; lukkebeslaget må kun kunne låses, når alle dele er i indgreb. Når lukkebeslaget er i berøring med barnet, må det ikke være smallere end gjordens mindstebredde som fastlagt i punkt 6.7.4.1.1 nedenfor. Dette punkt finder ikke anvendelse på seler, der i forvejen er godkendt efter regulativ nr. 16 eller en tilsvarende gældende standard. For fastholdelsesanordninger "til særlige behov" behøver kun lukkebeslaget på det primære fastholdelsesmiddel opfylde kravene i punkt 6.7.1.2 til og med 6.7.1.8.

6.7.1.2.   Lukkebeslaget skal forblive lukket uanset dets stilling, også når det ikke er belastet. Det skal være let at betjene og gribe fat i. Det skal kunne åbnes ved tryk på en knap eller tilsvarende anordning.

Den overflade, som man skal trykke på, skal i faktisk oplåsestilling, og når den projiceres ind i et plan vinkelret på knappens indledende bevægelsesretning:

| a) | for indkapslede anordninger have en overflade på mindst 4,5 cm2 med en bredde på mindst 15 mm; |
| --- | --- |

a)

for indkapslede anordninger have en overflade på mindst 4,5 cm2 med en bredde på mindst 15 mm;

| b) | for ikke indkapslede anordninger skal overfladen være mindst 2,5 cm2 og bredden mindst 10 mm. Bredden er det mindste af de to mål, der danner det foreskrevne areal, og skal måles vinkelret på udløserknappens bevægelsesretning. |
| --- | --- |

b)

for ikke indkapslede anordninger skal overfladen være mindst 2,5 cm2 og bredden mindst 10 mm. Bredden er det mindste af de to mål, der danner det foreskrevne areal, og skal måles vinkelret på udløserknappens bevægelsesretning.

6.7.1.3.   Lukkebeslagets udløsningsflade skal være farvet rød. Ingen anden del af beslaget må have denne farve.

6.7.1.4.   Man skal kunne frigøre barnet af fastholdelsesanordningen ved et simpelt indgreb på ét lukkebeslag. Det godtages, at barnet tages ud sammen med anordninger som bæresele, lift eller liftsele, hvis barnefastholdelsessystemet kan udløses ved hjælp af højst to lukkebeslag.

6.7.1.4.1.   Skuldergjordregulator

Hvis der forefindes en skuldergjordregulator, skal den være konstrueret således, at ukorrekt betjening forhindres. Det må ikke være muligt at anvende den på en måde, som får skuldergjordene til at tvinde. Det skal være muligt at spænde anordningen med én enkelt handling. Den kraft, der er nødvendig for at spænde anordningen, må højst være 15 N.

6.7.1.4.2.   Skuldergjordregulatoren skal være let at betjene og gribe fat i. Det skal være muligt at åbne den ved en enkelt betjening, men det skal være vanskeligt for barnet i anordningen at manipulere åbnemekanismen. Den kraft, der er nødvendig for at åbne anordningen, må højst være 15 N.

6.7.1.4.3.   Skuldergjordregulatoren må ikke have en højde på over 60 mm.

6.7.1.5.   Ved oplukning af lukkebeslaget skal barnet kunne udtages uafhængigt af en eventuel "stol", "stoleholder" eller et eventuelt "kollisionsværn", og hvis anordningen er forsynet med skridtgjord, skal denne udløses ved betjening af samme lukkebeslag.

6.7.1.6.   Lukkebeslaget skal kunne opfylde kravene for temperaturafhængighed i funktionsprøven i punkt 7.2.7 nedenfor og gentagen betjening og skal, inden den dynamiske prøve i punkt 7.1.3 nedenfor, gennemgå en prøve bestående af 5 000 ± 5 åbne- og lukkecyklusser under normale anvendelsesbetingelser.

6.7.1.7.   Lukkebeslaget underkastes følgende åbningsprøvninger:

6.7.1.7.1.   Prøvning under belastning

6.7.1.7.1.1.   Til denne prøvning anvendes en barnefastholdelsesanordning, der i forvejen har været underkastet den dynamiske prøvning i punkt 7.1.3. nedenfor.

6.7.1.7.1.2.   Den til åbning af lukkebeslaget nødvendige kraft under prøvningen i punkt 7.2.1.1 nedenfor må højst være 80 N.

6.7.1.7.2.   Prøvning uden belastning

6.7.1.7.2.1.   Til denne prøvning anvendes et lukkebeslag, der ikke tidligere har været udsat for belastning. Den nødvendige kraft til åbning af lukkebeslaget, når dette er ubelastet, skal være mellem 40 og 80 N i prøven i punkt 7.2.1.2 nedenfor.

6.7.1.8.   Styrke

6.7.1.8.1.   Under prøvningen i punkt 7.2.1.3.2 nedenfor må ingen del af lukkebeslaget eller de tilstødende gjorde eller justeringsanordninger svigte eller løsne sig.

6.7.1.8.2.   Afhængigt af hvilken massegrænse, fabrikanten har oplyst, skal et lukkebeslag kunne modstå:

| 6.7.1.8.2.1. | 4 kN, hvis massegrænsen er mindre end eller lig med 13 kg |
| --- | --- |

6.7.1.8.2.1.

4 kN, hvis massegrænsen er mindre end eller lig med 13 kg

| 6.7.1.8.2.2. | 10 kN, hvis massegrænsen er større end 13 kg |
| --- | --- |

6.7.1.8.2.2.

10 kN, hvis massegrænsen er større end 13 kg

6.7.1.8.3.   Den typegodkendende myndighed kan dispensere fra kravet om prøvning af lukkebeslagets styrke, hvis de foreliggende oplysninger gør denne prøve overflødig.

6.7.2.   Indstillingsanordning

6.7.2.1.   Justeringsområdet skal være tilstrækkeligt til at give mulighed for korrekt justering af barnefastholdelsesanordningen i hele det størrelsesområde, som anordningen er beregnet til, og til at muliggøre tilfredsstillende montering i alle i-Size-kompatible køretøjer.

6.7.2.2.   Alle justeringsanordninger skal være af typen med "kvikjustering".

6.7.2.3.   Anordninger af typen med "kvikjustering" skal være lette at nå, når barnefastholdelsesanordningen er korrekt monteret, og barnet eller prøvedukken er på plads.

6.7.2.4.   Anordninger af typen med "hurtigjustering" skal let kunne justeres efter barnets fysik. Specielt må den nødvendige betjeningskraft for en manuel justeringsanordning ikke overstige 50 N ved prøvning efter punkt 7.2.2.1 nedenfor.

6.7.2.5.   To prøver af barnefastholdelsesanordningen gennemgår funktionsprøvning for temperaturafhængighed efter kravene i punkt 7.2.7.1 og punkt 7.2.3 nedenfor.

6.7.2.5.1.   Glidning af gjorden må ikke overstige 25 mm for én justeringsanordning eller 40 mm for alle justeringsanordninger.

6.7.2.6.   Der må ikke forekomme brud eller løsning af anordningen, når den prøves som foreskrevet i punkt 7.2.2.1 nedenfor.

6.7.2.7.   Justeringsanordninger, der er monteret direkte på barnefastholdelsesanordningen, skal kunne modstå gentagen brug og skal, inden den dynamiske prøve i punkt 7.1.3, gennemgå en prøvning bestående af 5 000 ± 5 åbne- og lukkecyklusser som angivet i punkt 7.2.3.

6.7.3.   Retraktorer

6.7.3.1.   Automatiske retraktorer

6.7.3.1.1.   Gjorden med automatisk retraktor må ikke bevæge sig mere end 30 mm mellem retraktorens låsestillinger. Bevæger bæreren sig bagud, skal gjorden enten forblive i sin udgangsstilling eller automatisk vende tilbage til denne stilling, når bæreren på ny bevæger sig fremad.

6.7.3.1.2.   Er retraktoren en del af en hoftesele, skal tilbagetrækningskraften være mindst 7 N, målt i henhold til punkt 7.2.4.1 nedenfor på den frie længde mellem prøvedukken og retraktoren. Hører retraktoren til brystgjorden, skal tilbagetrækningskraften på gjorden være mindst 2 N og højst 7 N målt på tilsvarende måde. Såfremt gjorden går igennem en bøjle eller en rulle, skal tilbagetrækningskraften måles på den frie længde mellem attrappen og bøjlen eller trissen. Har anordningen en manuel eller automatisk mekanisme, som forhindrer gjorden i at blive trukket helt tilbage, skal denne mekanisme være sat ud af funktion ved udførelse af målingerne.

6.7.3.1.3.   Man trækker gentagne gange gjorden ud af retraktoren og lader den rulle sig ind under de i punkt 7.2.4.2 nedenfor foreskrevne betingelser. indtil der er gennemført 5 000 cyklusser. Retraktoren gennemgår derefter prøven for temperaturafhængig funktion efter kravene i punkt 7.2.7.1., korrosionsprøven i punkt 7.1.1 nedenfor og støvbestandighedsprøven i punkt 7.2.4.5 nedenfor. Den skal derefter tilfredsstillende fuldføre yderligere 5 000 cyklusser med udtrækning og tilbagetrækning. Efter ovennævnte prøver skal retraktoren fortsat fungere korrekt og opfylde kravene i punkt 6.7.3.1.1 og 6.7.3.1.2 ovenfor.

6.7.3.2.   Inerti-retraktorer

6.7.3.2.1.   Inerti-retraktorer skal ved prøvning efter forskrifterne i punkt 7.2.4.3 opfylde nedenstående krav:

| 6.7.3.2.1.1. | Retraktoren skal låse, når køretøjets deceleration når 0,45 g. |
| --- | --- |

6.7.3.2.1.1.

Retraktoren skal låse, når køretøjets deceleration når 0,45 g.

| 6.7.3.2.1.2. | Den må ikke låse ved en acceleration af gjorden på under 0,8 g, målt i gjordens udtrækningsretning. |
| --- | --- |

6.7.3.2.1.2.

Den må ikke låse ved en acceleration af gjorden på under 0,8 g, målt i gjordens udtrækningsretning.

| 6.7.3.2.1.3. | Den må ikke låse ved, at dens føler hælder 12° eller derunder i nogen retning i forhold til den af fabrikanten angivne monteringsretning. |
| --- | --- |

6.7.3.2.1.3.

Den må ikke låse ved, at dens føler hælder 12° eller derunder i nogen retning i forhold til den af fabrikanten angivne monteringsretning.

| 6.7.3.2.1.4. | Den skal låse ved, at dens føler hælder mere end 27° i en vilkårlig retning i forhold til den af fabrikanten angivne monteringsretning. |
| --- | --- |

6.7.3.2.1.4.

Den skal låse ved, at dens føler hælder mere end 27° i en vilkårlig retning i forhold til den af fabrikanten angivne monteringsretning.

6.7.3.2.2.   Når retraktorens afhænger af et ydre signal med hensyn til energitilførsel, skal konstruktionen sikre, at retraktoren låser automatisk ved svigt eller afbrydelse af signalet eller energikilden.

6.7.3.2.3.   Dobbeltvirkende inerti-retraktorer skal opfylde ovenstående krav. Desuden gælder, at hvis en af følsomhedsfaktorerne er knyttet til udtrækning af gjorden, skal gjorden låse ved en gjord-acceleration på 1,5 g, målt i gjordens udtrækningsretning.

6.7.3.2.4.   I de i punkt 6.7.3.2.1.1 og 6.7.3.2.3 ovenfor omhandlede prøvninger må højst 50 mm gjord kunne udrulles ud over den i punkt 7.2.4.3.1 nedenfor fastsatte længde, før retraktoren låser. I den i punkt 6.7.3.2.1.2 ovenfor omhandlede prøvning må låsning ikke finde sted i løbet af de 50 mm udtrækning af gjorden, der begynder ved den i punkt 7.2.4.3.1 nedenfor fastsatte udtrækningslængde.

6.7.3.2.5.   Er retraktoren en del af en hoftesele, skal tilbagetrækningskraften være mindst 7 N, målt i henhold til punkt 7.2.4.1 nedenfor på den frie længde mellem prøvedukken og retraktoren. Hører retraktoren til brystgjorden, skal tilbagetrækningskraften på gjorden være mindst 2 N og højst 7 N målt på tilsvarende måde. Såfremt gjorden går igennem en bøjle eller en rulle, skal tilbagetrækningskraften måles på den frie længde mellem attrappen og bøjlen eller trissen. Har anordningen en manuel eller automatisk mekanisme, som forhindrer gjorden i at blive trukket helt tilbage, skal denne mekanisme være sat ud af funktion ved udførelse af målingerne.

6.7.3.2.6.   Gjorden trækkes gentagne gange ud af retractoren og ruller sig ind under de i punkt 7.2.4.2 foreskrevne betingelser, indtil der er gennemført 40 000 cykluser. Retraktoren gennemgår derefter prøve for temperaturafhængig funktion efter kravene i punkt 7.2.7, korrosionsprøven i punkt 7.1.1 og støvbestandighedsprøven i punkt 7.2.4.5.

6.7.4.   Gjorde

6.7.4.1.   Bredde

6.7.4.1.1.   Mindstebredden af de af barnefastholdelsesanordningens gjorde, der er i berøring med attrappen, er 25 mm. Disse mål skal tages under den i punkt 7.2.5.1 nedenfor foreskrevne prøve for gjordlængde, uden at maskinen standes og under en belastning svarende til 75 procent af gjordens brudbelastning.

6.7.4.2.   Styrke efter rumkonditionering

6.7.4.2.1.   På to gjordprøver, der er konditioneret som foreskrevet i punkt 7.2.5.2.1, bestemmes gjordens brudbelastning som foreskrevet i punkt 7.2.5.1.2 nedenfor.

6.7.4.2.2.   Forskellen mellem brudbelastningerne for de to prøver må ikke være over 10 % af den højeste målte brudbelastning.

6.7.4.3.   Modstandsdygtighed efter særlig konditionering

6.7.4.3.1.   På to gjorde, der er konditioneret som foreskrevet i en af bestemmelserne i punkt 7.2.5.2 nedenfor (undtagen punkt 7.2.5.2.1 nedenfor), skal gjordens brudbelastning være mindst 75 procent af gennemsnittet af de belastninger, der er bestemt i den i punkt 7.2.5.1 nedenfor omhandlede prøvning.

6.7.4.3.2.   Endvidere skal brudstyrken være mindst 3,6 kN for seler i i-Size barnefastholdelsesanordninger.

6.7.4.3.3.   Den typegodkendende kan dispensere fra kravet om en eller flere af disse prøvninger, hvis det anvendte materiales sammensætning eller allerede foreliggende oplysninger gør prøvningerne overflødige.

6.7.4.3.4.   Den i punkt 7.2.5.2.6 nedenfor fastlagte slidkonditionering af type 1 behøver kun udføres, når den i punkt 7.2.3 nedenfor fastlagte mikroglideprøve giver et resultat, der er over 50 procent af den i punkt 6.7.2.5.1 ovenfor foreskrevne grænseværdi.

6.7.4.4.   Det må ikke være muligt at trække hele gjorden gennem nogen justeringsanordninger, lukkebeslag eller forankringer.

6.7.5.   Specifikationer for Isofix-beslag

"Isofix-beslag" og indgrebsindikatorer skal kunne modstå gentagen betjening, og skal, inden den dynamiske prøvning i punkt 7.1.3 nedenfor, gennemgå en prøvning bestående af 2 000 ± 5 åbne- og lukkecyklusser under normale anvendelsesbetingelser.

| 6.7.5.1. | "Isofix-beslag" og indgrebsindikatorer skal kunne modstå gentagen betjening, og skal, inden den dynamiske prøvning i punkt 7.1.3, gennemgå en prøvning bestående af 2 000 ± 5 åbne- og lukkecykluser under normale anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

6.7.5.1.

"Isofix-beslag" og indgrebsindikatorer skal kunne modstå gentagen betjening, og skal, inden den dynamiske prøvning i punkt 7.1.3, gennemgå en prøvning bestående af 2 000 ± 5 åbne- og lukkecykluser under normale anvendelsesbetingelser.

| 6.7.5.2. | Isofix-beslag skal have en låsemekanisme, som opfylder de krav, der er angivet i a) og b):






  a) | Udløsning af lukkemekanismen på det komplette sæde skal kræve to på hinanden følgende handlinger, hvor den første skal opretholdes, mens den anden udføres, eller |
| --- | --- | --- |

6.7.5.2.

Isofix-beslag skal have en låsemekanisme, som opfylder de krav, der er angivet i a) og b):

a)

Udløsning af lukkemekanismen på det komplette sæde skal kræve to på hinanden følgende handlinger, hvor den første skal opretholdes, mens den anden udføres, eller

| b) | Åbningskraften på Isofix-beslaget skal være mindst 50 N ved prøvning efter forskrifterne i punkt 7.2.8 nedenfor. |
| --- | --- |

b)

Åbningskraften på Isofix-beslaget skal være mindst 50 N ved prøvning efter forskrifterne i punkt 7.2.8 nedenfor.

6.8.   Klassificering

6.8.1.   Barnefastholdelsesanordninger kan dække alle størrelser, forudsat kravene for hele størrelsesområdet er opfyldt

7.   PRØVNINGER

7.1.   Prøvning af den samlede barnefastholdelsesanordningen

7.1.1.   Korrosion

7.1.1.1.   Metalgenstande i barnefastholdelsesanordningen anbringes i et prøvekammer som foreskrevet i bilag 4. For barnefastholdelsesanordninger med indbygget retraktor trækkes gjorden ud i sin fulde længde minus 100 ± 3 mm. Bortset fra korte afbrydelser, der måtte være nødvendige, til f.eks. kontrol og supplering af saltopløsningen, fortsættes prøvningen uafbrudt i 50 ± 0,5 timer.

7.1.1.2.   Ved afslutning af eksponeringen afvaskes barnefastholdelsesanordningens metaldele forsigtigt eller dyppes i rent rindende vand med temperatur højst 38 °C for at fjerne eventuelle dannede saltbelægninger, hvorefter den tørrer ved rumtemperatur på 18 til 25 °C i 24 ± 1 timer, før den inspiceres i henhold til punkt 6.6.1.2 ovenfor.

7.1.2.   Væltning

7.1.2.1.   Prøvedukken skal være udstyret med en af de belastningsanordninger, som foreskrives i bilag 21. Prøvedukken anbringes i fastholdelsesanordningen, der er monteret i overensstemmelse med dette regulativ og fabrikantens vejledning, idet den standardslaphed, der foreskrives i punkt 7.1.3.5 nedenfor, finder anvendelse på alle anordninger.

7.1.2.2.   Fastholdelsesanordningen skal være fastgjort til prøvebænken eller køretøjets sæde. Hele barnefastholdelsesanordningen drejes om en vandret akse beliggende i anordningens langsgående midterplan gennem en vinkel på 540 ± 5 grader med en hastighed på 2-5 grader pr. sekund og standses i denne stilling. Til brug ved denne prøve kan anordninger, der er bestemt til anvendelse i nærmere bestemte personbiler, fastgøres til det i bilag 6 beskrevne prøvebænk.

7.1.2.3.   I denne omvendte stilling påføres en masse svarende til fire gange prøvedukkens i nedadgående retning i et plan vinkelret på rotationsaksen, samtidigt med at prøvedukken anvender den i bilag 21 beskrevne belastningsanordning. Belastningen påføres gradvist og kontrolleret med en hastighed, der ikke overstiger tyngdeaccelerationen eller 400 mm/min. Den foreskrevne maksimale belastning fastholdes i 30 – 0/+ 5 sekunder.

7.1.2.4.   Belastningen fjernes med en hastighed på højst 400 mm/min, og forskydningen måles.

7.1.2.5.   Hele sædet drejes 180 °, så det er tilbage i udgangspositionen.

7.1.2.6.   Denne prøvningscyklus gentages med drejning i den modsatte retning. Idet drejningsaksen ligger i det vandrette plan og danner en vinkel på 90° med aksen i de to foregående prøver, gentages proceduren i begge drejningsretninger.

7.1.2.7.   Prøvningerne gennemføres med både den mindste og den største pågældende prøvedukke for det størrelsesområde, som fastholdelsesanordningen er beregnet til. Under den komplette cyklus må der ikke foretages justering af prøvedukken eller barnefastholdelsesanordningen.

7.1.3.   Dynamisk prøvning for frontale kollisioner, sidekollision og påkørsel bagfra:

| a) | Der udføres frontalsammenstødsprøvning på "i-Size" (universelle Isofix-barnefastholdelsesanordninger med integreret sele) og køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

a)

Der udføres frontalsammenstødsprøvning på "i-Size" (universelle Isofix-barnefastholdelsesanordninger med integreret sele) og køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordninger.

| b) | Der udføres prøvning for påkørsel bagfra på i-Size og køretøjsspecifikke Isofix-bagudvendende barnefastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

b)

Der udføres prøvning for påkørsel bagfra på i-Size og køretøjsspecifikke Isofix-bagudvendende barnefastholdelsesanordninger.

| c) | Der udføres sidekollisionsprøvning på prøvebænk på i-Size universelle Isofix-barnefastholdelsesanordninger med integreret sele og køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

c)

Der udføres sidekollisionsprøvning på prøvebænk på i-Size universelle Isofix-barnefastholdelsesanordninger med integreret sele og køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordninger.

7.1.3.1.   Prøvninger med prøvevogn og prøvebænk

7.1.3.1.1.   Prøvning ved frontalsammenstød og påkørsel bagfra

7.1.3.1.1.1.   Prøvevognen og den prøvebænk, der bruges i den dynamiske prøvning, skal opfylde kravene i bilag 6 til dette regulativ.

7.1.3.1.1.2.   Prøvevognen skal forblive vandret under deceleration eller acceleration.

7.1.3.1.1.3.   Prøvebænken drejes 180° ved prøvning efter kravene for påkørsel bagfra.

7.1.3.1.1.4.   Ved prøvning af en bagudvendende barnefastholdelsesanordning bestemt til brug på forsædet skal køretøjets instrumentbræt være repræsenteret af en stiv stang, der fastgøres til prøvevognen på en sådan måde, at al energioptagelse finder sted i barnefastholdelsesanordningen.

7.1.3.1.1.5.   Decelerations- eller accelerationsanordninger

Ansøgeren skal vælge mellem en af følgende to anordninger:

7.1.3.1.1.5.1.   Anordning til decelerationsprøvning:

Prøvevognens deceleration opnås ved hjælp af det i bilag 6 til dette regulativ beskrevne apparat eller med enhver anden anordning, der giver tilsvarende resultater. Apparatets præstationer skal svare til forskrifterne i punkt 7.1.3.4 nedenfor og som foreskrevet i det følgende:

Kalibreringsmetode:

| | Decelerationskurven for prøvevognen skal, når barnefastholdelsesanordningen prøves i overensstemmelse med punkt 7.1.3.1 ovenfor, hvor der på prøvevognen er anbragt ballastmasser på indtil 55 kg for at reproducere en barnefastholdelsesanordning med barn, og når barnefastholdelsesanordningen prøves i et køretøjskarrosseri i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2 nedenfor, hvor der på prøvevognen er påført ballast svarende til køretøjskonstruktionen og ballastmasser indtil x gange 55 kg, der reproducerer antallet x af barnefastholdelsesanordninger med barn, ved frontalsammenstød være inden for det skraverede område i grafen i bilag 7, tillæg 1, til dette regulativ og ved påkørsel bagfra, inden for det skraverede område i grafen i bilag 7, tillæg 2, til dette regulativ. |
| --- | --- |

Decelerationskurven for prøvevognen skal, når barnefastholdelsesanordningen prøves i overensstemmelse med punkt 7.1.3.1 ovenfor, hvor der på prøvevognen er anbragt ballastmasser på indtil 55 kg for at reproducere en barnefastholdelsesanordning med barn, og når barnefastholdelsesanordningen prøves i et køretøjskarrosseri i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2 nedenfor, hvor der på prøvevognen er påført ballast svarende til køretøjskonstruktionen og ballastmasser indtil x gange 55 kg, der reproducerer antallet x af barnefastholdelsesanordninger med barn, ved frontalsammenstød være inden for det skraverede område i grafen i bilag 7, tillæg 1, til dette regulativ og ved påkørsel bagfra, inden for det skraverede område i grafen i bilag 7, tillæg 2, til dette regulativ.

| | Ved kalibrering af stopanordningen skal standselængden være 650 ± 30 mm for frontalsammenstød og 275 ± 20 mm for påkørsel bagfra. |
| --- | --- |

Ved kalibrering af stopanordningen skal standselængden være 650 ± 30 mm for frontalsammenstød og 275 ± 20 mm for påkørsel bagfra.

Dynamiske prøvningsbetingelser under prøvning:

For frontalsammenstød og påkørsel bagfra skal decelerationen opnås ved apparatet kalibreret som angivet ovenfor med følgende ændringer:

| a) | decelerationskurven må ikke i mere end 3 ms overskride de nedre grænser for præstationskravene |
| --- | --- |

a)

decelerationskurven må ikke i mere end 3 ms overskride de nedre grænser for præstationskravene

| b) | hvis ovennævnte prøvninger blev udført ved en højere hastighed og/eller hvis decelerationskurven har overskredet det skraverede område, og barnefastholdelsesanordningen opfylder kravene, anses prøvningen for tilfredsstillende. |
| --- | --- |

b)

hvis ovennævnte prøvninger blev udført ved en højere hastighed og/eller hvis decelerationskurven har overskredet det skraverede område, og barnefastholdelsesanordningen opfylder kravene, anses prøvningen for tilfredsstillende.

7.1.3.1.1.5.2.   Anordning til accelerationsprøvning

Dynamiske prøvningsbetingelser:

| | For så vidt angår påkørsel bagfra skal prøvevognen fremdrives således, at dens samlede hastighedsændring ΔV under prøvningen er 52 + 0 – 2 km/h, og dens accelerationskurve befinder sig inden for det skraverede område i grafen i bilag 7, tillæg 1, og hele tiden ligger over det segment, der afgrænses af koordinaterne (5 g, 10 ms) og (9 g, 20 ms). Anslagets starttidspunkt (T0) defineres i henhold til ISO 17 373 for et accelerationsniveau på 0,5 g. |
| --- | --- |

For så vidt angår påkørsel bagfra skal prøvevognen fremdrives således, at dens samlede hastighedsændring ΔV under prøvningen er 52 + 0 – 2 km/h, og dens accelerationskurve befinder sig inden for det skraverede område i grafen i bilag 7, tillæg 1, og hele tiden ligger over det segment, der afgrænses af koordinaterne (5 g, 10 ms) og (9 g, 20 ms). Anslagets starttidspunkt (T0) defineres i henhold til ISO 17 373 for et accelerationsniveau på 0,5 g.

| | For så vidt angår påkørsel bagfra skal prøvevognen fremdrives således, at dens samlede hastighedsændring ΔV under prøvningen er 32 + 2 – 0 km/h, og dens accelerationskurve befinder sig inden for det skraverede område i grafen i bilag 7, tillæg 2, og hele tiden ligger over det segment, der afgrænses af koordinaterne (5 g, 5 ms) og (10 g, 10 ms). Anslagets starttidspunkt (T0) defineres i henhold til ISO 17 373 for et accelerationsniveau på 0,5 g. |
| --- | --- |

For så vidt angår påkørsel bagfra skal prøvevognen fremdrives således, at dens samlede hastighedsændring ΔV under prøvningen er 32 + 2 – 0 km/h, og dens accelerationskurve befinder sig inden for det skraverede område i grafen i bilag 7, tillæg 2, og hele tiden ligger over det segment, der afgrænses af koordinaterne (5 g, 5 ms) og (10 g, 10 ms). Anslagets starttidspunkt (T0) defineres i henhold til ISO 17 373 for et accelerationsniveau på 0,5 g.

| | Uanset opfyldelsen af ovenstående forskrifter anvender den tekniske tjeneste en prøvevogn (med dens prøvebænk), som specificeret i punkt 1 i bilag 6, med en masse på over 380 kg. |
| --- | --- |

Uanset opfyldelsen af ovenstående forskrifter anvender den tekniske tjeneste en prøvevogn (med dens prøvebænk), som specificeret i punkt 1 i bilag 6, med en masse på over 380 kg.

| | Hvis ovennævnte prøvninger imidlertid blev udført ved en højere hastighed og/eller hvis accelerationskurven har overskredet det skraverede område, og barnefastholdelsesanordningen opfylder kravene, anses prøvningen dog for tilfredsstillende. |
| --- | --- |

Hvis ovennævnte prøvninger imidlertid blev udført ved en højere hastighed og/eller hvis accelerationskurven har overskredet det skraverede område, og barnefastholdelsesanordningen opfylder kravene, anses prøvningen dog for tilfredsstillende.

7.1.3.1.1.6.   Der foretages målinger af følgende:

| 7.1.3.1.1.6.1. | prøvevognens hastighed umiddelbart før anslag (kun for decelerationsslæder, nødvendig til beregning af standselængde) |
| --- | --- |

7.1.3.1.1.6.1.

prøvevognens hastighed umiddelbart før anslag (kun for decelerationsslæder, nødvendig til beregning af standselængde)

| 7.1.3.1.1.6.2. | standselængde (kun for decelerationsslæder), som kan beregnes ved dobbelt integrering af den registrerede slædedeceleration |
| --- | --- |

7.1.3.1.1.6.2.

standselængde (kun for decelerationsslæder), som kan beregnes ved dobbelt integrering af den registrerede slædedeceleration

| 7.1.3.1.1.6.3. | forskydningen af prøvedukkens hoved i lodret og vandret prøveretning med alle Q-prøvedukker, som er nødvendige for den givne i-Size-betegnelse, som minimum for de første 300 ms |
| --- | --- |

7.1.3.1.1.6.3.

forskydningen af prøvedukkens hoved i lodret og vandret prøveretning med alle Q-prøvedukker, som er nødvendige for den givne i-Size-betegnelse, som minimum for de første 300 ms

| 7.1.3.1.1.6.4. | de parametre, der er nødvendige for at foretage læsionsvurdering efter de kriterier, som er nævnt i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor, som minimum for de første 300 ms |
| --- | --- |

7.1.3.1.1.6.4.

de parametre, der er nødvendige for at foretage læsionsvurdering efter de kriterier, som er nævnt i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor, som minimum for de første 300 ms

| 7.1.3.1.1.6.5. | prøvevognens acceleration eller deceleration som minimum for de første 300 ms. |
| --- | --- |

7.1.3.1.1.6.5.

prøvevognens acceleration eller deceleration som minimum for de første 300 ms.

7.1.3.1.1.7.   Efter sammenstødet underkastes barnefastholdelsesanordningen en visuel undersøgelse, uden at lukkebeslaget åbnes, for at fastslå, om der er indtrådt svigt eller brud.

7.1.3.1.2.   Påkørsel bagfra

7.1.3.1.2.1.   Prøvesædet drejes 180° ved prøvning efter kravene for sammenstød ved påkørsel bagfra.

7.1.3.1.2.2.   Ved prøvning af en bagudvendende barnefastholdelsesanordning bestemt til brug på forsædet skal køretøjets instrumentbræt være repræsenteret af en stiv stang, der fastgøres til prøvevognen på en sådan måde, at al energioptagelse finder sted i barnefastholdelsesanordningen.

7.1.3.1.2.3.   Decelerationen skal opfylde forskrifterne i bilag 7, tillæg 2.

Accelerationen skal opfylde forskrifterne i bilag 7, tillæg 2.

7.1.3.1.2.4.   Der skal foretages målinger svarende til målingerne i punkt 7.1.3.1.1.4 til 7.1.3.1.1.5 ovenfor.

7.1.3.1.3.   Sidekollision

7.1.3.1.3.1.   Prøvebænken drejes 90 ° ved prøvning efter kravene for sidekollision.

7.1.3.1.3.2.   De nedre Isofix-forankringer bør kunne bevæges i Y-retningen for at undgå beskadigelse af prøvningsudstyrets beslag. Isofix-forankringerne skal være fastgjort til en glidende system, der muliggør en bevægelse på 200 mm – 0 mm + 50 mm.

7.1.3.1.3.3.   Belastningen af barnefastholdelsesanordningen ved sidekollision skal genereres af dørpanelet som defineret i bilag 6, tillæg 3. Panelets overflade skal være polstret som angivet i bilag 6, tillæg 3.

7.1.3.1.3.4.   Prøveopstillingen skal frembringe en relativ hastighed mellem dørpanelet og prøvebænken i overensstemmelse med bilag 7, tillæg 3. Dørpanelets maksimale indtrængningsdybde er defineret i bilag 6, tillæg 3. Den relative hastighed mellem dørpanelet og prøvebænken må ikke påvirkes af kontakten med barnefastholdelsesanordningen og skal forblive inden for det i bilag 7, tillæg 3, definerede område. I en prøve, hvor døren er stationær på tidspunktet t0, fastgøres døren, og prøvedukkens hastighed ved jorden på tidspunktet t0 skal være mellem 6,375 m/s og 7,25 m/s. I en prøve, hvor døren bevæger sig ved t0, skal dørens hastighed ved jorden forblive inden for det område, der er defineret i bilag 7, tillæg 3, som minimum indtil indtrængningen når det maksimale punkt, og prøvedukken skal være stationær ved t0.

7.1.3.1.3.5.   Barnefastholdelsesanordningen prøves i den mest oprette position.

7.1.3.1.3.6.   På tidspunktet t0 som defineret bilag 7, tillæg 3, skal prøvedukken være i sin udgangsstilling som defineret i punkt 7.1.3.5.2.1 nedenfor.

7.1.3.2.   Prøver på prøvevogn og karrosseri

7.1.3.2.1.   Prøvning ved frontalsammenstød

7.1.3.2.1.1.   Metoden, der anvendes til fastholdelse af køretøjet under prøvning, må ikke styrke forankringspunkterne af sæder eller voksenseler eller af eventuelle supplerende forankringspunkter, der er nødvendige til at fastgøre barnefastholdelsesanordningen, eller nedsætte den normale deformation af konstruktionen. Ingen del af køretøjets må medtages under forsøget, hvis det ved at begrænse prøvedukkens bevægelse kan tænkes at formindske den belastning, der påføres fastholdelsesanordningen. De manglende dele kan erstattes af dele af en tilsvarende modstandsdygtighed på betingelse af, at disse ikke hindrer prøvedukkens bevægelse.

7.1.3.2.1.2.   Et befæstigelsesbeslag anses for tilfredsstillende, såfremt det ikke har nogen indvirkning på en overflade, der dækker hele opbygningens bredde, og såfremt køretøjet eller opbygningen blokeres eller standses fortil i en afstand af mindst 500 mm fra fastholdelsesanordningens forankringspunkt. Bagtil skal opbygningen fæstnes tilstrækkeligt langt fra forankringspunkterne til at alle krav i punkt 7.1.3.2.1.1 ovenfor er opfyldt.

7.1.3.2.1.3.   Køretøjets sæde og barnefastholdelsesanordningen skal være anbragt i en position, som af den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningen, vælges som den mest ugunstige med henblik på styrken, som er forenelig med anbringelsen af prøvedukken i køretøjet. Placeringen af køretøjssædets ryglæn og af barnefastholdelsesanordningen angives i rapporten. Hvis køretøjsryglænet har justerbar hældning, skal det være låst som foreskrevet af fabrikanten, eller i mangel af sådan forskrift, i en faktisk ryglænsvinkel så tæt som muligt på 25°.

7.1.3.2.1.4.   Medmindre andet kræves i monterings- og brugsvejledningen, skal forsædet være i den længst fremadrykkede normalt anvendte stilling for barnefastholdelsesanordninger bestemt til brug på forsædet, og den bageste normalt anvendte stilling for barnefastholdelsesanordninger bestemt til brug på bagsædet.

7.1.3.2.1.5.   Decelerationen skal opfylde forskrifterne i punkt 7.1.3.4 nedenfor. Som prøvesæde skal anvendes det, der faktisk hører til det pågældende køretøj.

7.1.3.2.1.6.   Der foretages målinger af følgende:

| 7.1.3.2.1.6.1. | prøvevognens hastighed umiddelbart før anslag (kun for decelerationsslæder, nødvendig til beregning af standselængde) |
| --- | --- |

7.1.3.2.1.6.1.

prøvevognens hastighed umiddelbart før anslag (kun for decelerationsslæder, nødvendig til beregning af standselængde)

| 7.1.3.2.1.6.2. | standselængde (kun for decelerationsslæder), som kan beregnes ved dobbelt integrering af den registrerede slædedeceleration |
| --- | --- |

7.1.3.2.1.6.2.

standselængde (kun for decelerationsslæder), som kan beregnes ved dobbelt integrering af den registrerede slædedeceleration

| 7.1.3.2.1.6.3. | eventuel berøring af prøvedukkens hoved med indersiden af karrosseriet |
| --- | --- |

7.1.3.2.1.6.3.

eventuel berøring af prøvedukkens hoved med indersiden af karrosseriet

| 7.1.3.2.1.6.4. | de parametre, der er nødvendige for at foretage læsionsvurdering efter de kriterier, som er nævnt i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor, som minimum for de første 300 ms |
| --- | --- |

7.1.3.2.1.6.4.

de parametre, der er nødvendige for at foretage læsionsvurdering efter de kriterier, som er nævnt i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor, som minimum for de første 300 ms

| 7.1.3.2.1.6.5. | prøvevognen og karrosseriets acceleration eller deceleration for mindst de første 300 ms. |
| --- | --- |

7.1.3.2.1.6.5.

prøvevognen og karrosseriets acceleration eller deceleration for mindst de første 300 ms.

7.1.3.2.1.7.   Efter sammenstødet underkastes barnefastholdelsesanordningen en visuel undersøgelse, uden at lukkebeslaget åbnes, for at fastslå, om der er indtrådt svigt.

7.1.3.2.2.   Prøvning ved påkørsel bagfra

7.1.3.2.2.1.   Ved prøvning med påkørsel bagfra drejes køretøjets karrosseri 180° på prøvevognen.

7.1.3.2.2.2.   Der gælder de samme krav som for frontalsammenstød (punkt 7.1.3.2.1.1 til 7.1.3.2.1.5 ovenfor)

7.1.3.3.   Prøvning med komplet køretøj

7.1.3.3.1.   Decelerationen skal opfylde forskrifterne i punkt 7.1.3.4 nedenfor.

7.1.3.3.2.   Ved frontalsammenstødsprøvning anvendes fremgangsmåden i bilag 9 til dette regulativ.

7.1.3.3.3.   Ved prøvning med påkørsel bagfra anvendes fremgangsmåden i bilag 10 til dette regulativ.

7.1.3.3.4.   Der foretages målinger af følgende:

| 7.1.3.3.4.1. | køretøjets/slaglegemets hastighed umiddelbart før anslag (kun for decelerationsslæder, nødvendig til beregning af standselængde) |
| --- | --- |

7.1.3.3.4.1.

køretøjets/slaglegemets hastighed umiddelbart før anslag (kun for decelerationsslæder, nødvendig til beregning af standselængde)

| 7.1.3.3.4.2. | eventuel berøring af prøvedukkens hoved med indersiden af køretøjet |
| --- | --- |

7.1.3.3.4.2.

eventuel berøring af prøvedukkens hoved med indersiden af køretøjet

| 7.1.3.3.4.3. | de parametre, der er nødvendige for at foretage belastningsvurdering efter de kriterier, som er nævnt i punkt 6.6.4.3.1 over for, som minimum for de første 300 ms. |
| --- | --- |

7.1.3.3.4.3.

de parametre, der er nødvendige for at foretage belastningsvurdering efter de kriterier, som er nævnt i punkt 6.6.4.3.1 over for, som minimum for de første 300 ms.

7.1.3.3.5.   Hvis forsædernes hældning kan indstilles, låses de i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger; i mangel af sådanne anvisninger låses de, så ryglænets hældning er så tæt som muligt på 25°.

7.1.3.3.6.   Efter sammenstødet underkastes barnefastholdelsesanordningen en visuel undersøgelse, uden at lukkebeslaget åbnes for at fastslå, om der er indtrådt svigt eller brud.

7.1.3.4.   Betingelserne ved den dynamiske prøvning er sammenfattet i tabel 4:

Tabel 4

| | Frontalsammenstød | Påkørsel bagfra | Sidekollision |
| --- | --- | --- | --- |
| Prøvning | Fastholdelsesanordning | Hastighed km/h | Testimpuls nr. | Standselængde under prøvning (mm) | Hastighed km/h | Testimpuls nr. | Standselængde under prøvning (mm) | Relativ dør/bænk-hastighed | Standse-længde under prøvning (mm) Maksimal indtrængen |
| Prøvevogn med prøvebænk | Fremadvendende | 50 + 0
  – 2 | 1 | 650 ± 50 | I.r. | I.r. | I.r. | 3 | 250 ± 50 |
| Bagudvendende | 50 + 0
  – 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2
  – 0 | 2 | 275 ± 25 | 3 | 250 ± 50 |
| Sidevendende | 50 + 0
  – 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2
  – 0 | 2 | 275 ± 25 | 3 | 250 ± 50 |
| Testimpuls nr. 1 - Som foreskrevet i bilag 7/tillæg 1 - frontalsammenstød.
  Testimpuls nr. 2 - Som foreskrevet i bilag 7/tillæg 2 - påkørsel bagfra.
  Testhastighedsområdets kurve nr. 3 - Som foreskrevet i bilag 7/tillæg 3 - påkørsel bagfra
  I.r.: ikke relevant. |

Frontalsammenstød

Påkørsel bagfra

Sidekollision

Prøvning

Fastholdelsesanordning

Hastighed km/h

Testimpuls nr.

Standselængde under prøvning (mm)

Hastighed km/h

Testimpuls nr.

Standselængde under prøvning (mm)

Relativ dør/bænk-hastighed

Standse-længde under prøvning (mm) Maksimal indtrængen

Prøvevogn med prøvebænk

Fremadvendende

50 + 0

– 2

1

650 ± 50

I.r.

I.r.

I.r.

3

250 ± 50

Bagudvendende

50 + 0

– 2

1

650 ± 50

30 + 2

– 0

2

275 ± 25

3

250 ± 50

Sidevendende

50 + 0

– 2

1

650 ± 50

30 + 2

– 0

2

275 ± 25

3

250 ± 50

Testimpuls nr. 1 - Som foreskrevet i bilag 7/tillæg 1 - frontalsammenstød.

Testimpuls nr. 2 - Som foreskrevet i bilag 7/tillæg 2 - påkørsel bagfra.

Testhastighedsområdets kurve nr. 3 - Som foreskrevet i bilag 7/tillæg 3 - påkørsel bagfra

I.r.: ikke relevant.

7.1.3.5.   Prøvedukker til dynamisk prøvning

7.1.3.5.1.   Barnefastholdelsesanordningen prøves med de prøvedukker, der foreskrives i bilag 8 til dette regulativ.

7.1.3.5.2.   Placering af prøvedukken ved frontalsammenstød og påkørsel bagfra.

7.1.3.5.2.1.   Installering af en barnefastholdelsesanordning i prøvebænken.

Den ubenyttede Isofix-barnefastholdelsesanordning fastgøres til Isofix-forankringssystemet.

Ved fastgørelsen af Isofix-beslagene til de nedre Isofix-forankringer tillades det at trække den ubenyttede barnefastholdelsesanordning henimod disse forankringer.

Der påføres en yderligere kraft på 135 ± 15 N i et plan parallelt med overfladen af prøvebænkens sædehynde. Kraften skal påføres langs barnefastholdelsesanordningens midterlinje og i en højde højst 100 mm over sædehynden.

En eventuel topstrop justeres til en spænding på 50 ± 5 N. Alternativt justeres et eventuelt støtteben efter barnefastholdelsessystemsfabrikantens instruktioner.

Barnefastholdelsesanordningens midterlinje skal være rettet ind efter prøvebænkens midterlinje.

Prøvedukken anbringes i barnefastholdelsesanordningen adskilt fra ryglænet af et fleksibel afstandsstykke. Afstandsstykket skal være 2,5 cm tyk og 6 cm bredt. Det skal have en længde svarende til skulderhøjde minus lårhøjde både i siddende stilling og passende til den størrelse prøvedukke, der prøves. Den deraf følgende højde af afstandsstykket er angivet i nedenstående tabel for de forskellige størrelser prøvedukker. Brættet skal følge stolens krumning så tæt som muligt og dets nederste ende skal være i højde med prøvedukkens hofteled.

| | Q0 | Q1 | Q1,5 | Q3 | Q6 | Q10 (designmål) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Dimensioner i mm |
| Højde af afstandsstykket til placering af prøvedukken | | 229 ± 2 | 237 ± 2 | 250 ± 2 | 270 ± 2 | 359 ± 2 |

Q0

Q1

Q1,5

Q3

Q6

Q10 (designmål)

Dimensioner i mm

Højde af afstandsstykket til placering af prøvedukken

229 ± 2

237 ± 2

250 ± 2

270 ± 2

359 ± 2

Selen indstilles efter fabrikantens vejledning, men med en spænding, der er 250 ± 25 N over justeringskraften, og med en afbøjning af gjorden ved justeringsanordningen på 45 ± 5°, eller, alternativt, den af fabrikanten foreskrevne vinkel.

Afstandsstykket fjernes herefter, og prøvedukken skubbes mod ryglænet. Slækket fordeles jævnt over hele selen.

Det langsgående plan gennem attrappens midterlinje skal være midt mellem de to underste seleforankringer, dog skal der også tages hensyn til punkt 7.1.3.2.1.3 ovenfor.

Efter montering, justeres prøvedukkens placering på følgende måde:

| | Prøvedukkens midterlinje og barnefastholdelsesanordningens midterlinje rettes ind efter prøvebænkens midterlinje. |
| --- | --- |

Prøvedukkens midterlinje og barnefastholdelsesanordningens midterlinje rettes ind efter prøvebænkens midterlinje.

| | Prøvedukkens arme placeres symmetrisk. Albuerne placeres, så overarmene flugter med brystbenet. |
| --- | --- |

Prøvedukkens arme placeres symmetrisk. Albuerne placeres, så overarmene flugter med brystbenet.

| | Hænderne placeres på lårene. |
| --- | --- |

Hænderne placeres på lårene.

| | Benene placeres parallelt med hinanden eller i det mindste symmetrisk. |
| --- | --- |

Benene placeres parallelt med hinanden eller i det mindste symmetrisk.

| | I forbindelse med sidekollision træffes der aktive foranstaltninger for at sikre, at prøvedukken forbliver stabil indtil t0, hvilket skal bekræftes ved hjælp af videoanalyse. De midler, der anvendes til at stabilisere prøvedukken før t0, må ikke påvirke dukkens kinematik efter t0. |
| --- | --- |

I forbindelse med sidekollision træffes der aktive foranstaltninger for at sikre, at prøvedukken forbliver stabil indtil t0, hvilket skal bekræftes ved hjælp af videoanalyse. De midler, der anvendes til at stabilisere prøvedukken før t0, må ikke påvirke dukkens kinematik efter t0.

| | Da prøvebænksædets skumpolstring vil blive sammenpresset efter montering af barnefastholdelsesanordningen, skal den dynamiske prøvning udføres senest 10 minutter efter monteringen. |
| --- | --- |

Da prøvebænksædets skumpolstring vil blive sammenpresset efter montering af barnefastholdelsesanordningen, skal den dynamiske prøvning udføres senest 10 minutter efter monteringen.

| | For at prøvebænksædets polstring kan rejse sig, skal der gå mindst 20 minutter mellem to prøvninger med samme sæde. |
| --- | --- |

For at prøvebænksædets polstring kan rejse sig, skal der gå mindst 20 minutter mellem to prøvninger med samme sæde.

Eksempel på armenes placering:

| | |
| --- | --- |

Image

Image

7.1.3.6.   i-Size-angivelse

De dynamiske prøver skal udføres med den største og den mindste prøvedukke som defineret i følgende tabeller, afhængigt af det størrelsesområde som fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen har angivet.

Tabel 6

Udvælgelseskriterier for prøvedukkens i henhold til størrelsesområdet

| Angivelse af størrelsesområde | ≤ 60 | 60 < × ≤ 75 | 75 < × ≤ 87 | 87 < × ≤ 105 | 105 < × ≤ 125 | > 125 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prøvedukke | Q0 | Q1 | Q1,5 | Q3 | Q6 | Q10 |

Angivelse af størrelsesområde

≤ 60

60 < × ≤ 75

75 < × ≤ 87

87 < × ≤ 105

105 < × ≤ 125

> 125

Prøvedukke

Q0

Q1

Q1,5

Q3

Q6

Q10

Hvis det er nødvendigt med betydelige justeringer af barnefastholdelsesanordningen i forbindelse med forskellige størrelser (f.eks. ved konvertible barnefastholdelsesanordninger), eller hvis størrelsesområdet dækker mere end 3 størrelser, foretages prøvning med en eller flere passende mellemstørrelsesdukker foruden den/de dukker, der er defineret ovenfor.

7.1.3.6.1.   Er barnefastholdelsesanordningen bestemt til to eller flere børn, udføres en prøvning med de tungeste prøvedukker på alle siddepladser. Der udføres endnu en prøvning med den letteste og den tungeste af de ovenfor foreskrevne prøvedukker. Til prøvningerne anvendes det prøvesæde, der er vist i bilag 6, tillæg 3, figur 3. Hvis prøvningslaboratoriet finder det tilrådeligt, kan det supplere med en tredje prøve med enhver kombination af prøvedukker eller tomme sædepladser.

7.1.3.6.2.   Hvis i-Size-barnefastholdelsesanordningen anvender en topstrop, udføres en prøvning med den mindste prøvedukke med den korteste topstropafstand (forankringspunkt G1). Der udføres en anden prøvning med den tungeste prøvedukke med den længste topstropafstand (forankringspunkt G2). Topstroppen justeres til en spænding på 50 ± 5 N. I forbindelse med sidekollision prøves Isofix-barnefastholdelsesanordningen udelukkende med den korteste topstropafstand.

7.1.3.6.3.   Hvis der er tale om en i-Size-barnefastholdelsesanordning, der anvender et støtteben som antirotationsanordning, udføres den dynamiske prøvning nedenfor således:

| a) | Frontalsammenstødsprøvninger udføres med støttebenet justeret til det maksimum, der er foreneligt med placeringen af prøvevognens vognbund. Prøvninger af påkørsel bagfra skal udføres med placering som i "værste tilfælde", udvalgt af den tekniske tjeneste. Under prøvningerne skal støttebenet understøttes af prøvevognens vognbund som beskrevet i bilag 6, tillæg 3, figur 2. |
| --- | --- |

a)

Frontalsammenstødsprøvninger udføres med støttebenet justeret til det maksimum, der er foreneligt med placeringen af prøvevognens vognbund. Prøvninger af påkørsel bagfra skal udføres med placering som i "værste tilfælde", udvalgt af den tekniske tjeneste. Under prøvningerne skal støttebenet understøttes af prøvevognens vognbund som beskrevet i bilag 6, tillæg 3, figur 2.

| b) | Hvis der er tale om støtteben, der ikke befinder sig i symmetriplanet, udvælges "værste tilfælde" af den tekniske tjeneste til prøvningen. |
| --- | --- |

b)

Hvis der er tale om støtteben, der ikke befinder sig i symmetriplanet, udvælges "værste tilfælde" af den tekniske tjeneste til prøvningen.

| c) | Hvis der er tale om kategorien "køretøjsspecifikt Isofix", justeres støttebenet efter anvisningerne fra barnefastholdelsesanordningens fabrikant. |
| --- | --- |

c)

Hvis der er tale om kategorien "køretøjsspecifikt Isofix", justeres støttebenet efter anvisningerne fra barnefastholdelsesanordningens fabrikant.

| d) | Støttebenets længde skal kunne indstilles på en sådan måde, at det er i stand til at dække samtlige de vognbundsniveauer, der i henhold til regulativ nr. 16, bilag 17, er tilladt for bilsæder, der skal godkendes til montering af i-Size-barnefastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

d)

Støttebenets længde skal kunne indstilles på en sådan måde, at det er i stand til at dække samtlige de vognbundsniveauer, der i henhold til regulativ nr. 16, bilag 17, er tilladt for bilsæder, der skal godkendes til montering af i-Size-barnefastholdelsesanordninger.

7.1.3.6.4.   Den i punkt 6.6.4.1.6.2 ovenfor omhandlede prøvning er kun påkrævet for den største prøvedukke, som barnefastholdelsesanordningen er konstrueret til.

7.2.   Prøvning af de enkelte komponenter

7.2.1.   Lukkebeslag

7.2.1.1.   Oplukningsprøve under belastning

7.2.1.1.1.   Til denne prøvning anvendes en barnefastholdelsesanordning, der i forvejen har været underkastet den dynamiske afprøvning i punkt 7.1.3 ovenfor.

7.2.1.1.2.   Fastholdelsesanordningen fjernes fra prøvevognen eller køretøjet, uden at lukkebeslaget åbnes. Lukkebeslaget påføres en belastning på 200 ± 2 N. Hvis lukkebeslaget er fastgjort til en stiv del, skal kraften påføres med samme vinkel som den vinkel, der blev dannet mellem lukkebeslaget og den pågældende stive del under den dynamiske prøvning.

7.2.1.1.3.   Med en hastighed på 400 ± 20 mm/min påføres en belastning i det geometriske centrum af lukkebeslagets udløserknap langs en fast akse parallel med knappens indledende bevægelsesretning, idet det geometriske centrum henviser til den del af lukkebeslagets overflade, som udløsningstrykket påføres på. Lukkebeslaget skal være fastgjort til en stiv understøtning under påføring af åbningskraften.

7.2.1.1.4.   Lukkebeslagets åbningskraft påføres med anvendelse af et dynamometer eller tilsvarende anordning på en måde og i en retning svarende til normal brug. Berøringsfladen skal være en halvkugle med en poleret metaloverflade med radius 2,5 ± 0,1 mm.

7.2.1.1.5.   Lukkebeslagets åbningskraft måles, og ethvert svigt af lukkebeslaget noteres.

7.2.1.2.   Åbningsprøvning ubelastet

7.2.1.2.1.   Et lukkebeslag, der ikke tidligere har været udsat for belastning, monteres og anbringes i "ubelastet" tilstand.

7.2.1.2.2.   Til måling af lukkebeslagets åbningskraft benyttes metoden i punkt 7.2.1.1.3 og 7.2.1.1.4 ovenfor.

7.2.1.2.3.   Lukkebeslagets åbningskraft måles.

7.2.1.3.   Styrkeprøve

7.2.1.3.1.   Til styrkeprøven anvendes to prøveeksemplarer. Alle justeringsanordninger, bortset fra anordninger monteret direkte på en barnefastholdelsesanordning, skal omfattes af prøvningen.

7.2.1.3.2.   Bilag 16 viser en typisk anordning til prøvning af styrken af lukkebeslag. Lukkebeslaget anbringes på den øverste runde plade (A) i forsænkningen. Alle tilstødende gjorde har en længde på mindst 250 mm og anbringes hængende ned fra den øverste plade i forhold til deres position på lukkebeslaget. De frie ender af gjorden føres derefter omkring den underste runde plade (B), indtil de kommer frem ved pladens indvendige åbning. Alle gjorde skal være lodrette mellem A og B. Den runde spændplade (C) spændes derefter let mod undersiden af (B), således at gjorden stadig har en vis bevægelsesmulighed mellem dem. Med strækanordningen spændes gjordene let og trækkes mellem (B) og (C), indtil alle gjorde er belastet i forhold til deres anbringelse. Lukkebeslaget skal forblive frit af plade (A) og alle dele ved (A) under denne operation og under selve prøvningen. (B) og (C) klemmes derefter fast sammen, og trækstyrken øges med en vandringshastighed på 100 ± 20 mm/min, indtil de ønskede værdier er nået.

7.2.2.   Indstillingsanordning

7.2.2.1.   Indstillingsmuligheder

7.2.2.1.1.   Ved prøvning af håndbetjente justeringsanordninger trækkes gjorden ud af anordningen på normal måde under hensyntagen til normale brugsvilkår ved en hastighed af ca. 100 ± 20 mm/min, og maksimumsbelastningen bestemmes til nærmeste hele antal N, efter at gjorden har bevæget sig de første 25 ± 5 mm.

7.2.2.1.2.   Gjordens bevægelse gennem justeringsanordningen prøves i begge retninger, og gjorden skal gennemføre 10 komplette cyklusser før måling.

7.2.3.   Mikroglideprøve (se bilag 5, figur 3)

7.2.3.1.   De komponenter eller anordninger, der skal underkastes mikroglideprøven, opbevares i mindst 24 timer ved en lufttemperatur på 20 ± 5 °C og en relativ luftfugtighed på 65 ± 5 procent. Prøvningen gennemføres ved en temperatur på mellem 15 og 30 °C.

7.2.3.2.   Gjordens frie ende anbringes, som når anordningen er i brug i køretøjet, og må ikke fastgøres til nogen anden del.

7.2.3.3.   Justeringsanordning anbringes på et lodret stykke gjord, hvis ene ende belastes med 50 ± 0,5 N (styret således, at loddet ikke kan svinge og gjorden ikke bliver snoet). Den frie ende af gjorden fra justeringsanordningen monteres lodret opad eller nedad, ligesom den er i køretøjet. Den anden ende føres over en styrerulle med sin vandrette akse parallel med planet af den del af gjorden, der bærer loddet, mens den del af gjorden, der føres over rullen, er vandret.

7.2.3.4.   Den prøvede anordning anbringes, så dens centrum i den højeste stilling, den kan indtage, er 300 ± 5 mm fra underlaget, og belastningen på 50 N er 100 ± 5 mm fra underlaget.

7.2.3.5.   Der gennemføres 20 ± 2 forprøvecyklusser efterfulgt af 1 000 ± 5 cyklusser med en frekvens på 30 ± 10 cyklusser pr. minut, idet den totale amplitude er 300 ± 20 mm eller som foreskrevet i punkt 7.2.5.2.6.2 ovenfor. Belastningen på 50 N påføres kun i et tidsrum svarende til den tid, det tager at gennemløbe 100 ± 20 mm for hver halvperiode. Mikroglidning måles fra positionen svarende til afslutning af de 20 forprøvecyklusser.

7.2.4.   Retraktor

7.2.4.1.   Oprulningskraft

7.2.4.1.1.   Oprulningskraften måles med sikkerhedsselen spændt på en attrap svarende til den, der benyttes til den dynamiske afprøvning efter punkt 7.1.3 ovenfor. Spændingen i gjorden måles i det punkt, der netop er fri af attrappen (men så nær ved denne som muligt), mens gjorden rulles op med en hastighed på omkring 0,6 m/min.

7.2.4.2.   Retraktormekanismens holdbarhed

7.2.4.2.1.   Gjorden udtrækkes og oprulles det foreskrevne antal gange med højst 30 frem- og tilbagegående bevægelser i minuttet. Ved inerti-retraktorer gives gjorden et ryk, der låser retraktoren ved hver femte bevægelse. Samme antal ryk påføres fem forskellige steder på gjorden, når denne er trukket ud til henholdsvis 90 %, 80 %, 75 %, 70 % og 65 % af gjordens totale længde. Er gjorden imidlertid længere end 900 mm, opfattes de nævnte procenttal i forhold til de sidste 900 mm gjord, der kan trækkes ud af retraktoren.

7.2.4.3.   Låsning af inerti-retraktorer

7.2.4.3.1.   Retraktoren afprøves én gang for låsning, når gjorden er rullet ud i sin fulde længde minus 300 ± 3 mm.

7.2.4.3.2.   Når låsningen af en inerti-retraktor fremkaldes ved en accelererende bevægelse af gjorden, skal udtrækningen af gjorden ske i den retning, den normalt forekommer, når retraktoren er monteret i et køretøj.

7.2.4.3.3.   Ved prøvning af retraktorernes følsomhed for acceleration af køretøjet skal udtrækningen ske efter to på hinanden vinkelrette akser, som er vandrette, hvis retraktoren er bestemt til at monteres i et køretøj som foreskrevet af fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen. Når denne position ikke er angivet, skal den prøvende myndighed forhøre sig hos fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen. Den ene prøveretning skal være den, som den tekniske tjeneste, der foretager godkendelsesprøvningen, anser for mest ugunstig for låsemekanismens funktion.

7.2.4.3.4.   Apparaturet skal være udført således, at den foreskrevne acceleration nås med en middeltilvækst på mindst 25 g/s (8).

7.2.4.3.5.   For at kontrollere overensstemmelsen med forskrifterne i punkt 6.7.3.2.1.3 og 6.7.3.2.1.4 ovenfor monteres retraktoren på en vandret plade, og denne vippes med en hastighed af højst 2° i sekundet, indtil retraktoren låser. Prøvningen gentages i andre retninger for at sikre, at kravene er opfyldt.

7.2.4.4.   Korrosionsprøvning

7.2.4.4.1.   Korrosionsprøvning udføres som beskrevet i punkt 7.1.1 ovenfor.

7.2.4.5.   Modstandsdygtighed over for støv

7.2.4.5.1.   Retraktoren anbringes i et prøvekammer som beskrevet i bilag 3 til dette regulativ. Den monteres med en hældning svarende til monteringen i et køretøj. Prøvekammeret skal indeholde støv som beskrevet i punkt 7.2.4.5.2 nedenfor. Retraktorens gjord trækkes 500 mm ud og holdes udtrukket således, undtagen efter hver støvblæsning, hvor gjorden rulles op og trækkes ud 10 gange i løbet af 1-2 minutter. I fem timer blæses støvet i fem sekunder hvert 20. minut op mod retraktoren ved hjælp af tør, oliefri trykluft med et overtryk på 5,5 ± 0,5 bar, der tilføres gennem en åbning med en diameter på 1,5 ± 0,1 mm.

7.2.4.5.2.   Det støv, der anvendes ved prøvningen i punkt 7.2.4.5.1 ovenfor, består af omkring 1 kg tørt kvarts. Partikelstørrelsesfordelingen skal være følgende:

| a) | skal kunne passere en 150 μm maskevidde, 104 μm tråddiameter: 99 til 100 % |
| --- | --- |

a)

skal kunne passere en 150 μm maskevidde, 104 μm tråddiameter: 99 til 100 %

| b) | skal kunne passere en 105 μm maskevidde, 64 μm tråddiameter: 76 til 86 % |
| --- | --- |

b)

skal kunne passere en 105 μm maskevidde, 64 μm tråddiameter: 76 til 86 %

| c) | skal kunne passere en 75 μm maskevidde, 52 μm tråddiameter: 60 til 70 %. |
| --- | --- |

c)

skal kunne passere en 75 μm maskevidde, 52 μm tråddiameter: 60 til 70 %.

7.2.5.   Statisk prøvning af gjorde

7.2.5.1.   Styrkeprøvning af gjorde

7.2.5.1.1.   Hver prøvning udføres på to nye gjordprøver, der er konditioneret som angivet i punkt 6.7.4 i dette regulativ.

7.2.5.1.2.   Hver af prøverne monteres i indspændingshovedet på en trækprøvningsmaskine. Indspændingshovederne skal være konstrueret således, at brud på gjorden inde i disse eller i nærheden af dem ikke finder sted. Bevægelseshastigheden skal være 100 ± 20 mm/min. Ved afprøvningens begyndelse skal gjordens fri længde mellem indspændingshovederne være 200 mm ± 40 mm.

7.2.5.1.2.1.   Spændingen øges, indtil gjorden brister, og brudspændingen noteres.

7.2.5.1.3.   Hvis prøveemnet glider eller brister i indspændingshovederne eller brister mindre end 10 mm fra et af disse, anses prøvningen for ugyldig og skal gentages på et nyt prøveemne.

7.2.5.2.   Prøver, der udtages af de i punkt 3.2.3 i dette regulativ omhandlede gjorde, konditioneres på følgende måde:

7.2.5.2.1.   Rumkonditionering

7.2.5.2.1.1.   Gjorden opbevares i 24 ± 1 timer i luft med en temperatur på 23 ± 5° og en relativ luftfugtighed på 50 ± 10 procent. Hvis prøvningen ikke påbegyndes straks efter konditioneringen, anbringes stykket i en hermetisk lukket beholder, indtil prøvningen begynder. Brudbelastningen skal bestemmes mindre end 5 minutter efter, at prøven er taget ud af konditioneringsatmosfæren eller beholderen.

7.2.5.2.2.   Konditionering med lys

7.2.5.2.2.1.   Bestemmelserne i anbefaling ISO/105-B02(1978) finder anvendelse. Gjorden udsættes for lys, indtil der et fremkommet en ændring af blå standardtype nr. 7, der svarer til grad 4 på gråskalaen.

7.2.5.2.2.2.   Efter eksponering opbevares gjorden i mindst 24 timer i luft med en temperatur på 23 °C + 5 °C og relativ luftfugtighed på 50 ± 10 %. Brudbelastningen skal bestemmes, mindre end fem minutter efter at prøven er taget ud af konditioneringsenheden.

7.2.5.2.3.   Konditionering med kulde

7.2.5.2.3.1.   Gjorden opbevares i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 23 °C ± 5 °C og 50 ± 10 % relativ luftfugtighed.

7.2.5.2.3.2.   Gjorden anbringes derefter i 90 ± 5 minutter på en plan flade i fryserum med en lufttemperatur på -30 °C ± 5 °C. Derefter foldes prøven, og folden belastes med en masse på 2 ± 0,2 kg, som i forvejen er afkølet til -30 °C ± 5 °C. Efter endnu 30 ± 5 minutters belastning i samme fryserum fjernes massen, og brudbelastningen bestemmes inden fem minutter efter at prøven er taget ud af fryserummet.

7.2.5.2.4.   Konditionering med varme

7.2.5.2.4.1.   Gjorden opbevares i 180 ± 10 minutter i varmeskab med temperatur 60 °C ± 5 °C og relativ luftfugtighed 65 ± 5 %.

7.2.5.2.4.2.   Brudbelastningen bestemmes, inden fem minutter efter at prøvestykket er taget ud af varmeskabet.

7.2.5.2.5.   Konditionering med vand

7.2.5.2.5.1.   Gjorden opbevares i 180 ± 10 minutter helt nedsænket i destilleret vand ved en temperatur på 20 °C ± 5 °C tilsat en anelse befugtningsmiddel. Der kan anvendes ethvert befugtningsmiddel, der er egnet til det afprøvede fibermateriale.

7.2.5.2.5.2.   Brudbelastningen bestemmes inden 10 minutter efter, at prøvestykket er taget op af vandet.

7.2.5.2.6.   Konditionering med slid

7.2.5.2.6.1.   De komponenter eller anordninger, der skal underkastes slidprøven, opbevares i mindst 24 timer før prøvningen i luft med temperatur 23 °C ± 5 °C og relativ luftfugtighed 50 ± 10 %. Konditioneringen udføres ved en temperatur mellem 15 °C og 30 °C.

7.2.5.2.6.2.   Nedenstående skema angiver de almindelige vilkår for hver prøvning.

Tabel 8

| | Belastning (N) | Cyklusser pr. minut | Cykluser (antal) |
| --- | --- | --- | --- |
| Type 1-procedure | 10 ± 0,1 | 30 ± 10 | 1 000 ± 5 |
| Type 2-procedure | 5 ± 0,05 | 30 ± 10 | 5 000 ± 5 |

Belastning (N)

Cyklusser pr. minut

Cykluser (antal)

Type 1-procedure

10 ± 0,1

30 ± 10

1 000 ± 5

Type 2-procedure

5 ± 0,05

30 ± 10

5 000 ± 5

Når der ikke er tilstrækkelig gjord til at foretage prøvningen over en forskydning på 300 mm, kan prøvning finde sted over en mindre længde, dog ikke under 100 mm.

7.2.5.2.6.3.   Særlige prøvningsbetingelser

7.2.5.2.6.3.1.   Type 1-procedure: I tilfælde, hvor gjorden passerer gennem en kvikjusteringsanordning. Belastningen på 10 N påføres lodret på den ene del af gjorden. Den anden del af gjorden anbringes vandret og fastgøres til en anordning, der påfører gjorden en frem- og tilbagegående bevægelse. Justeringsanordningen indstilles, så den vandrette sektion af gjorden holdes strakt (se bilag 5, figur 1).

7.2.5.2.6.3.2.   Type 2-procedure: I tilfælde, hvor gjorden skifter retning ved at passere gennem en stiv del. Under denne prøvning skal vinklerne på de to gjordsektioner være som vist i bilag 5, figur 2. Belastningen på 5 N skal påføres konstant. I tilfælde, hvor gjorden skifter retning mere end én gang ved at passere gennem en stiv del, kan belastningen på 5 N øges for at opnå den foreskrevne gjordbevægelse på 300 mm gennem den stive del.

7.2.6.   Konditioneringsprøvning for justeringsanordninger, der er monteret direkte på en barnefastholdelsesanordning

Monter den største prøvedukke, som fastholdelsesanordningen er beregnet til, på samme måde som til den dynamiske prøve, herunder med det standardslæk, der foreskrives i punkt 7.1.3.5 ovenfor. Afsæt en referencelinje på selen, hvor selens frie ende træder ind i justeringsanordningen.

Fjern attrappen og anbring fastholdelsesanordningen i konditioneringsopstillingen vist i bilag 16, figur 1.

Den cykliske bevægelse af selen i justeringsanordningen skal være mindst 150 mm. Denne bevægelse skal være sådan, at mindst 100 mm af selen nærmest den frie ende af selen i forhold til referencelinjen og resten af den bevægelige længde (ca. 50 mm) nærmest den indbyggede sele i forhold til referencelinjen bevæger sig gennem justeringsanordningen.

Er gjordens længde fra referencelinjen til selens frie ende ikke tilstrækkelig til ovenstående bevægelse, skal de 150 mm bevægelse gennem justeringsanordningen finde sted fra selens helt udtrukne position.

Den cykliske bevægelse skal have en frekvens på 10 ± 1 cykluser/min. med en hastighed i "B" på 150 ± 10 mm/s.

7.2.7.   Temperaturprøvning

7.2.7.1.   De i punkt 6.6.5.1 ovenfor angivne komponenter anbringes over en vandoverflade i et lukket rum med lufttemperatur mindst 80° C i mindst 24 timer uden afbrydelse og køler derefter af ved en omgivende temperatur på højst 23° C. Afkølingsperioden efterfølges straks af tre på hinanden følgende 24-timers-cykluser, der hver består af nedenstående på hinanden følgende sekvenser:

| a) | en omgivende temperatur på mindst 100 °C opretholdes i et tidsrum af på 6 timer uafbrudt, idet disse betingelser skal nås inden 80 minutter efter cyklusens påbegyndelse; derefter |
| --- | --- |

a)

en omgivende temperatur på mindst 100 °C opretholdes i et tidsrum af på 6 timer uafbrudt, idet disse betingelser skal nås inden 80 minutter efter cyklusens påbegyndelse; derefter

| b) | en omgivende temperatur på højst 0 °C, opretholdes uafbrudt i 6 timer, idet disse betingelser skal nås inden 90 minutter; derefter |
| --- | --- |

b)

en omgivende temperatur på højst 0 °C, opretholdes uafbrudt i 6 timer, idet disse betingelser skal nås inden 90 minutter; derefter

| c) | en temperatur på højst 23° C opretholdes i resten af 24-timers-cyklusen. |
| --- | --- |

c)

en temperatur på højst 23° C opretholdes i resten af 24-timers-cyklusen.

7.2.8.   Det komplette sæde eller komponenten monteret med Isofix-beslag (f.eks. Isofix-sokkel), hvis denne har en udløserknap, fastgøres solidt til en prøveopstilling, således at Isofix-konnektorerne er lodretstillede som vist i figur 3. En stang med en diameter på 6 mm og en længde på 350 mm forbindes til Isofix-konnektorerne. Der forbindes en masse på 5 kg til stangens ender.

7.2.8.1.   Udløserknappen eller -håndtaget påføres en åbningskraft langs en fast akse, der forløber parallelt med knappens/håndtagets oprindelige bevægelsesretning; det geometriske centrum henviser til den del af lukkebeslagets overflade, som udløsningstrykket påføres på.

7.2.8.2.   Isofix-beslagets åbningskraft påføres med anvendelse af et dynamometer eller tilsvarende anordning på normal måde og i den normale retning som angivet af fabrikanten i instruktionsbogen. Kontaktpunktet skal være en poleret halvkugleformet metaloverflade med radius 2,5 ± 0,1 mm for en udløserknap eller en poleret metalkrog med radius 25 mm.

7.2.8.3.   Hvis udformningen af barnefastholdelsesanordningen gør det umuligt at følge den i punkt 7.2.8.1 og 7.2.8.2 beskrevne metode, kan der anvendes en alternativ metode efter aftale med den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen.

7.2.8.4.   Den åbningskraft for Isofix-beslaget, der skal måles, er den, som er nødvendig for at udløse den første konnektor.

7.2.8.5.   Prøvningen udføres med et nyt sæde og gentages med et sæde, som har gennemgået den cyklus, som er beskrevet i punkt 6.7.5.1.

Image

7.3.   Certificering af prøvebænkens sædehynde.

7.3.1.   Prøvebænkens sædehynde skal certificeres, når den er ny, for at bestemme de indledende værdier af indtrængning ved anslag og accelerationens spidsværdi, derefter for hver 50 dynamiske prøver, dog mindst en gang om måneden, eller før hver prøve, hvis prøveopstillingen anvendes hyppigt.

7.3.2.   Certificerings- og måleprocedurer skal svare til dem, der foreskrives i den seneste version af ISO 6487; måleudstyret skal svare til specifikationen af en datakanal i kanalfilterklasse (CFC) 60.

Ved hjælp af prøvningsanordningen foreskrevet i bilag 14 til dette regulativ udføres tre prøvninger 150 ± 5 mm fra forkanten af sædehynden i centerlinjen og 150 ± 5 mm i hver retning fra midterlinjen.

Anordningen anbringes lodret på et fladt, stift underlag. Sænk slagmassen, til den rører overfladen, og nulstil penetrationsmarkøren. Anbring anordningen lodret over prøvepunktet, løft massen 500 ± 5 mm og lad den falde frit, så den rammer overfladen af prøvebænkens sædehynde. Registrer penetrationen og decelerationskurven.

7.3.3.   Spidsværdierne må højst afvige 15 procent fra startværdierne.

7.4.   Registrering af dynamiske egenskaber

7.4.1.   For at bestemme prøvedukkens dynamiske egenskaber og dens forskydninger skal alle dynamiske prøvninger registreres efter følgende betingelser:

| 7.4.1.1. | Betingelser for videooptagelse og registrering:






  a) | frekvensen skal være mindst 1 000 billeder pr. sekund |
| --- | --- | --- |

7.4.1.1.

Betingelser for videooptagelse og registrering:

a)

frekvensen skal være mindst 1 000 billeder pr. sekund

| b) | prøvningen optages på video eller et digitalt medie som minimum under de første 300 ms. |
| --- | --- |

b)

prøvningen optages på video eller et digitalt medie som minimum under de første 300 ms.

| 7.4.1.2. | Usikkerhedsvurdering: | Prøvningslaboratorier skal have og skal anvende procedurer til vurderingen af usikkerheden ved måling af forskydningen af prøvedukkens hoved. Usikkerheden skal ligge inden for ± 25 mm. |
| --- | --- | --- |

7.4.1.2.

Usikkerhedsvurdering:

Prøvningslaboratorier skal have og skal anvende procedurer til vurderingen af usikkerheden ved måling af forskydningen af prøvedukkens hoved. Usikkerheden skal ligge inden for ± 25 mm.

| | Eksempler på internationale standarder for sådanne procedurer er EA-4/02 fra European Accreditation Organization eller ISO 5725:1994 eller metoden General Uncertainty Measurement (GUM). |
| --- | --- |

Eksempler på internationale standarder for sådanne procedurer er EA-4/02 fra European Accreditation Organization eller ISO 5725:1994 eller metoden General Uncertainty Measurement (GUM).

7.5.   Måleprocedurerne skal svare til dem, der er fastlagt i den nyeste udgave af ISO 6487. Kanalfrekvensklassen skal være:

Tabel 9

| Målingens art | CFC(FH) | Afskæringsfrekvens (FN) |
| --- | --- | --- |
| Acceleration af prøvevogn | 600 | jf. ISO 6487 Annex A |
| Selebelastning | 600 | jf. ISO 6487 Annex A |
| Acceleration af brystkassen | 600 | jf. ISO 6487 Annex A |
| Acceleration af hoved | 1 000 | 1 650 Hz |
| Trækkraft for øvre del af halsen | 600 | |
| Moment for øvre del af halsen | 600 | |
| Brystkasseindbøjning | 600 | |

Målingens art

CFC(FH)

Afskæringsfrekvens (FN)

Acceleration af prøvevogn

600

jf. ISO 6487 Annex A

Selebelastning

600

jf. ISO 6487 Annex A

Acceleration af brystkassen

600

jf. ISO 6487 Annex A

Acceleration af hoved

1 000

1 650 Hz

Trækkraft for øvre del af halsen

600

Moment for øvre del af halsen

600

Brystkasseindbøjning

600

Der skal anvendes en samplingfrekvens på mindst 10 gange kanalfrekvensklassen (i opstillinger med en kanalfrekvensklasse på 1 000 svarer dette således til en mindste samplingfrekvens på ca. 10 000 samplinger pr. sekund pr. kanal).

8.   PRØVNINGSRAPPORTER FOR TYPEGODKENDELSE OG PRODUKTIONSGODKENDELSE

| 8.1. | Prøvningsrapporten skal registrere resultaterne af alle prøvninger og målinger, herunder følgende prøvningsdata:






  a) | Den type anordning, der er anvendt ved prøvningen (accelerations- eller decelerationsanordning). |
| --- | --- | --- |

8.1.

Prøvningsrapporten skal registrere resultaterne af alle prøvninger og målinger, herunder følgende prøvningsdata:

a)

Den type anordning, der er anvendt ved prøvningen (accelerations- eller decelerationsanordning).

| b) | Den samlede hastighedsændring. |
| --- | --- |

b)

Den samlede hastighedsændring.

| c) | Prøvevognens hastighed umiddelbart før anslaget, kun for decelerationsslæder. |
| --- | --- |

c)

Prøvevognens hastighed umiddelbart før anslaget, kun for decelerationsslæder.

| d) | Accelerations- eller decelerationskurve under hele prøvevognens hastighedsændring og i mindst 300 ms. |
| --- | --- |

d)

Accelerations- eller decelerationskurve under hele prøvevognens hastighedsændring og i mindst 300 ms.

| e) | Tiden (i ms) hvor prøvedukkens hoved når den maksimale forskydning under gennemførelsen af den dynamiske prøvning. |
| --- | --- |

e)

Tiden (i ms) hvor prøvedukkens hoved når den maksimale forskydning under gennemførelsen af den dynamiske prøvning.

| f) | Lukkebeslagets plads under prøven, hvis den kan ændres. |
| --- | --- |

f)

Lukkebeslagets plads under prøven, hvis den kan ændres.

| g) | Eventuelle skader eller brud. |
| --- | --- |

g)

Eventuelle skader eller brud.

| h) | Følgende kriterier for prøvedukken: HIC-indeks (Head Injury Criteria), hovedets acceleration 3 ms, trækkraft for øvre del af halsen, moment for øvre del af halsen, brystkasses indbøjning. |
| --- | --- |

h)

Følgende kriterier for prøvedukken: HIC-indeks (Head Injury Criteria), hovedets acceleration 3 ms, trækkraft for øvre del af halsen, moment for øvre del af halsen, brystkasses indbøjning.

| i) | Hofteselens kraft. |
| --- | --- |

i)

Hofteselens kraft.

| 8.2. | Hvis bestemmelserne om forankringer i bilag 6, tillæg 3, til dette regulativ ikke er blevet overholdt, skal prøvningsrapporten beskrive, hvordan barnefastholdelsesanordningen er monteret og angive vigtige vinkler og dimensioner. |
| --- | --- |

8.2.

Hvis bestemmelserne om forankringer i bilag 6, tillæg 3, til dette regulativ ikke er blevet overholdt, skal prøvningsrapporten beskrive, hvordan barnefastholdelsesanordningen er monteret og angive vigtige vinkler og dimensioner.

| 8.3. | Når barnefastholdelsesanordningen afprøves i et køretøj eller en køretøjskonstruktion, skal forsøgsrapporten angive, hvordan køretøjskonstruktionen er fastgjort til prøvevognen, placeringen af barnefastholdelsesanordningen og køretøjets sæde samt hældningen af køretøjets ryglæn. |
| --- | --- |

8.3.

Når barnefastholdelsesanordningen afprøves i et køretøj eller en køretøjskonstruktion, skal forsøgsrapporten angive, hvordan køretøjskonstruktionen er fastgjort til prøvevognen, placeringen af barnefastholdelsesanordningen og køretøjets sæde samt hældningen af køretøjets ryglæn.

| 8.4. | Kontrollen af mærkninger og monterings- og brugsanvisninger skal registreres i prøvningsrapporterne for typegodkendelse og produktionsgodkendelse |
| --- | --- |

8.4.

Kontrollen af mærkninger og monterings- og brugsanvisninger skal registreres i prøvningsrapporterne for typegodkendelse og produktionsgodkendelse

9.   PRODUKTIONSGODKENDELSE

9.1.   For at sikre, at fabrikantens produktionssystem er tilfredsstillende, skal den tekniske tjeneste, der udførte typegodkendelsesprøvningerne, gennemføre produktionsgodkendelsesprøvninger i overensstemmelse med punkt 9.2 nedenfor.

9.2.   Godkendelse af produktionen af barnefastholdelsesanordninger

Produktionen af hver ny godkendt type barnefastholdelsesanordning i kategorierne i-Size og køretøjsspecifik skal gennemgå produktionsprøvninger. Der kan foreskrives yderligere produktionsprøvning efter punkt 11.1.3.

Med henblik herpå udtages en stikprøve på fem barnefastholdelsesanordninger fra den første produktionsbatch.

Den første produktionsbatch anses for at være produktionen af den første blok omfattende mindst 50 barnefastholdelsesanordninger og højst 5 000 barnefastholdelsesanordninger.

9.2.1.   Dynamisk prøvning ved frontalkollision og påkørsel bagfra.

| 9.2.1.1. | Fem barnefastholdelsesanordninger skal gennemgå den dynamiske prøvning, der er beskrevet i punkt 7.1.3 ovenfor. Den tekniske tjeneste, der udførte typegodkendelsesprøvningerne, skal udvælge de betingelser, der gav anledning til det maksimale horisontale hovedudslag i de dynamiske typegodkendelsesprøvninger, med undtagelse af de betingelser, der er beskrevet i punkt 6.6.4.1.6.2 ovenfor. Alle fem barnefastholdelsesanordninger skal prøves under samme betingelser. |
| --- | --- |

9.2.1.1.

Fem barnefastholdelsesanordninger skal gennemgå den dynamiske prøvning, der er beskrevet i punkt 7.1.3 ovenfor. Den tekniske tjeneste, der udførte typegodkendelsesprøvningerne, skal udvælge de betingelser, der gav anledning til det maksimale horisontale hovedudslag i de dynamiske typegodkendelsesprøvninger, med undtagelse af de betingelser, der er beskrevet i punkt 6.6.4.1.6.2 ovenfor. Alle fem barnefastholdelsesanordninger skal prøves under samme betingelser.

| 9.2.1.2. | For hver prøvning beskrevet i punkt 9.2.1.1 ovenfor måles de læsionskriterier, som er beskrevet i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor, og
  for fremadvendende måles de i punkt 6.6.4.4.1.1 ovenfor beskrevne hovedudslag.
  for bagudvendende anordninger og lifte måles de i punkt 6.6.4.4.1.2.1 ovenfor beskrevne hovedudslag. |
| --- | --- |

9.2.1.2.

For hver prøvning beskrevet i punkt 9.2.1.1 ovenfor måles de læsionskriterier, som er beskrevet i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor, og

for fremadvendende måles de i punkt 6.6.4.4.1.1 ovenfor beskrevne hovedudslag.

for bagudvendende anordninger og lifte måles de i punkt 6.6.4.4.1.2.1 ovenfor beskrevne hovedudslag.

| 9.2.1.3. | Resultaterne for maksimalt hovedudslag skal opfylde følgende to betingelser:






  9.2.1.3.1. | Ingen værdi må overskride 1,05 L, og
  X + S må ikke overskride L
  hvor:







  L | = | den foreskrevne grænseværdi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| X | = | værdiernes gennemsnit |
| S | = | standardafvigelsen for værdierne. |

9.2.1.3.

Resultaterne for maksimalt hovedudslag skal opfylde følgende to betingelser:

9.2.1.3.1.

Ingen værdi må overskride 1,05 L, og

X + S må ikke overskride L

hvor:

L

=

den foreskrevne grænseværdi

X

=

værdiernes gennemsnit

S

=

standardafvigelsen for værdierne.

| 9.2.1.3.2. | Resultaterne af læsionskriterierne skal opfylde kravene i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor, og desuden skal X + S-betingelsen i punkt 9.2.1.3.1 ovenfor anvendes på resultaterne af 3 ms-læsionskriterierne (som defineret i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor) og registreres udelukkende til orientering. |
| --- | --- |

9.2.1.3.2.

Resultaterne af læsionskriterierne skal opfylde kravene i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor, og desuden skal X + S-betingelsen i punkt 9.2.1.3.1 ovenfor anvendes på resultaterne af 3 ms-læsionskriterierne (som defineret i punkt 6.6.4.3.1 ovenfor) og registreres udelukkende til orientering.

9.2.2.   Dynamisk prøvning ved sidekollision

9.2.3.   Kontrol af mærkning

| 9.2.3.1. | Den tekniske tjeneste, der udførte godkendelsesprøvningerne, skal kontrollere, at mærkningen er i overensstemmelse forskrifterne i punkt 4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.3.1.

Den tekniske tjeneste, der udførte godkendelsesprøvningerne, skal kontrollere, at mærkningen er i overensstemmelse forskrifterne i punkt 4 i dette regulativ.

| 9.2.3.2. | Kontrol af monteringsvejledning og brugsanvisning |
| --- | --- |

9.2.3.2.

Kontrol af monteringsvejledning og brugsanvisning

| 9.2.3.3. | Den tekniske tjeneste, der udførte godkendelsesprøvningerne, skal kontrollere, at monteringsvejledningen og brugsanvisningen er i overensstemmelse med punkt 14 i dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.3.3.

Den tekniske tjeneste, der udførte godkendelsesprøvningerne, skal kontrollere, at monteringsvejledningen og brugsanvisningen er i overensstemmelse med punkt 14 i dette regulativ.

10.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE OG RUTINEPRØVNINGER

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

| 10.1. | Barnefastholdelsesanordninger, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 til 7 ovenfor. |
| --- | --- |

10.1.

Barnefastholdelsesanordninger, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 til 7 ovenfor.

| 10.2. | De i bilag 12 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt. |
| --- | --- |

10.2.

De i bilag 12 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

| 10.3. | Den godkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Disse kontroller skal normalt udføres to gange årligt. |
| --- | --- |

10.3.

Den godkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Disse kontroller skal normalt udføres to gange årligt.

11.   ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN BARNEFASTHOLDELSESANORDNING

| 11.1. | Enhver ændring af en barnefastholdelsesanordning skal anmeldes til den typegodkendende myndighed, som har godkendt typen. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:






  11.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at barnefastholdelsesanordningen stadig opfylder forskrifterne eller |
| --- | --- | --- |

11.1.

Enhver ændring af en barnefastholdelsesanordning skal anmeldes til den typegodkendende myndighed, som har godkendt typen. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:

11.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at barnefastholdelsesanordningen stadig opfylder forskrifterne eller

| 11.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

11.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

| 11.2. | Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den ovenfor i punkt 5.3 anførte procedure. |
| --- | --- |

11.2.

Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den ovenfor i punkt 5.3 anførte procedure.

| 11.1.3. | Hvis der kræves en yderligere prøvningsrapport, sammenlignes resultatet af det horisontale hovedudslag med det værste tilfælde blandt alle de tidligere registrerede resultater.






  a) | Hvis udslaget er større, skal der foretages en ny produktionsprøvning. |
| --- | --- | --- |

11.1.3.

Hvis der kræves en yderligere prøvningsrapport, sammenlignes resultatet af det horisontale hovedudslag med det værste tilfælde blandt alle de tidligere registrerede resultater.

a)

Hvis udslaget er større, skal der foretages en ny produktionsprøvning.

| b) | Hvis udslaget er mindre, er produktionsprøvning ikke nødvendig. |
| --- | --- |

b)

Hvis udslaget er mindre, er produktionsprøvning ikke nødvendig.

| 11.4. | Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ herom, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

11.4.

Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ herom, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

12.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 12.1. | En godkendelse for en barnefastholdelsesanordning, der er meddelt i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis en barnefastholdelsesanordning med de i punkt 5.4 i dette regulativ omhandlede mærker ikke består stikprøvekontrollen som beskrevet i punkt 9 ovenfor eller ikke er i overensstemmelse med den godkendte type. |
| --- | --- |

12.1.

En godkendelse for en barnefastholdelsesanordning, der er meddelt i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis en barnefastholdelsesanordning med de i punkt 5.4 i dette regulativ omhandlede mærker ikke består stikprøvekontrollen som beskrevet i punkt 9 ovenfor eller ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

| 12.2. | Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.2.

Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

13.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

| 13.1. | Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en bestemt type barnefastholdelsesanordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter den typegodkendende myndighed de øvrige parter i 1958-overenskomsten om dette regulativ herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.1.

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en bestemt type barnefastholdelsesanordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter den typegodkendende myndighed de øvrige parter i 1958-overenskomsten om dette regulativ herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

14.   OPLYSNINGER TIL BRUGERNE

| 14.1. | Hver barnefastholdelsesanordning skal ledsages af en vejledning affattet på det sprog, der tales i den stat, hvor anordningen er solgt, med følgende indhold: |
| --- | --- |

14.1.

Hver barnefastholdelsesanordning skal ledsages af en vejledning affattet på det sprog, der tales i den stat, hvor anordningen er solgt, med følgende indhold:

| 14.2. | Monteringsvejledninger skal indeholde følgende punkter:






  14.2.1. | For en barnefastholdelsesanordning i-Size-kategorien skal nedenstående mærkat være anbragt på emballagen, så den er let synlig:






  Bemærk

  Dette er en i-Size-barnefastholdelsesanordning. Den er godkendt efter regulativ nr. 129 til brug på i-Size-kompatible siddepladser som angivet af køretøjsfabrikanten i køretøjets instruktionsbog.
  Er De i tvivl, bedes De forhøre Dem hos barnefastholdelsesanordningens fabrikant eller forhandleren. |
| --- | --- | --- |

14.2.

Monteringsvejledninger skal indeholde følgende punkter:

14.2.1.

For en barnefastholdelsesanordning i-Size-kategorien skal nedenstående mærkat være anbragt på emballagen, så den er let synlig:

Bemærk

Dette er en i-Size-barnefastholdelsesanordning. Den er godkendt efter regulativ nr. 129 til brug på i-Size-kompatible siddepladser som angivet af køretøjsfabrikanten i køretøjets instruktionsbog.

Er De i tvivl, bedes De forhøre Dem hos barnefastholdelsesanordningens fabrikant eller forhandleren.

| 14.2.2. | For barnefastholdelsesanordninger i kategorien "Køretøjsspecifikt Isofix" skal nedenstående mærkat være anbragt på salgsstedet, så den er let synlig, uden at emballagen fjernes fra barnefastholdelsesanordningen. |
| --- | --- |

14.2.2.

For barnefastholdelsesanordninger i kategorien "Køretøjsspecifikt Isofix" skal nedenstående mærkat være anbragt på salgsstedet, så den er let synlig, uden at emballagen fjernes fra barnefastholdelsesanordningen.

| 14.2.3. | Fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen skal på emballagen angive en adresse, hvortil kunden kan rette skriftlig henvendelse for at få nærmere oplysninger om montering af barnefastholdelsesanordningen i nærmere bestemte biler. |
| --- | --- |

14.2.3.

Fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen skal på emballagen angive en adresse, hvortil kunden kan rette skriftlig henvendelse for at få nærmere oplysninger om montering af barnefastholdelsesanordningen i nærmere bestemte biler.

| 14.2.4. | Fremgangsmåde ved montering, illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger. |
| --- | --- |

14.2.4.

Fremgangsmåde ved montering, illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger.

| 14.2.5. | Brugeren skal gøres opmærksom på, at sikkerhedsselens stive dele og plastdele skal anbringes og monteres, så der ved normal brug af køretøjet ikke er mulighed for, at de bliver fastklemt under et forskydeligt sæde eller i døren på køretøjet. |
| --- | --- |

14.2.5.

Brugeren skal gøres opmærksom på, at sikkerhedsselens stive dele og plastdele skal anbringes og monteres, så der ved normal brug af køretøjet ikke er mulighed for, at de bliver fastklemt under et forskydeligt sæde eller i døren på køretøjet.

| 14.2.6. | Brugeren skal instrueres i, at lifte skal anbringes vinkelret på køretøjets længdeakse |
| --- | --- |

14.2.6.

Brugeren skal instrueres i, at lifte skal anbringes vinkelret på køretøjets længdeakse

| 14.2.7. | For bagudvendende systemer skal kunden instrueres i, at de ikke må benyttes på siddepladser, hvor der er monteret en aktiv frontairbag. Disse oplysninger skal være anbragt på salgsstedet, så de er let synlige, uden at emballagen aftages. |
| --- | --- |

14.2.7.

For bagudvendende systemer skal kunden instrueres i, at de ikke må benyttes på siddepladser, hvor der er monteret en aktiv frontairbag. Disse oplysninger skal være anbragt på salgsstedet, så de er let synlige, uden at emballagen aftages.

| 14.2.8. | For i-Size-barnefastholdelsesanordninger i kategorien "særlige behov" skal nedenstående oplysninger være anbragt på salgsstedet, så de er let synlige, uden at emballagen aftages:





  Denne i-Size-barnefastholdelsesanordning til særlige behov er bestemt til at give ekstra støtte til børn, der har vanskeligt ved at sidde korrekt i sædvanlige sæder. Forhør Dem altid hos lægen om egnetheden af denne fastholdelsesanordning til Deres barn. |
| --- | --- |

14.2.8.

For i-Size-barnefastholdelsesanordninger i kategorien "særlige behov" skal nedenstående oplysninger være anbragt på salgsstedet, så de er let synlige, uden at emballagen aftages:

Denne i-Size-barnefastholdelsesanordning til særlige behov er bestemt til at give ekstra støtte til børn, der har vanskeligt ved at sidde korrekt i sædvanlige sæder. Forhør Dem altid hos lægen om egnetheden af denne fastholdelsesanordning til Deres barn.

| 14.3. | Brugsvejledningen skal indeholde følgende punkter:






  14.3.1. | Det i-Size-størrelsesområde og den maksimale passagermasse, som anordningen er beregnet til: |
| --- | --- | --- |

14.3.

Brugsvejledningen skal indeholde følgende punkter:

14.3.1.

Det i-Size-størrelsesområde og den maksimale passagermasse, som anordningen er beregnet til:

| 14.3.2. | Anvendelsesmetoden skal være illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger. For sæder, der kan anvendes både fremad- og bagudvendende, skal der tydeligt advares om, at anordningen skal anvendes bagudvendende, indtil barnets alder er over en angiven grænse eller en anden størrelsesangivelse er overskredet. |
| --- | --- |

14.3.2.

Anvendelsesmetoden skal være illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger. For sæder, der kan anvendes både fremad- og bagudvendende, skal der tydeligt advares om, at anordningen skal anvendes bagudvendende, indtil barnets alder er over en angiven grænse eller en anden størrelsesangivelse er overskredet.

| 14.3.3. | For en fremadvendende barnefastholdelsesanordning skal nedenstående oplysninger være anbragt på emballagen, så de er let synlige:





  "VIGTIGT: MÅ IKKE BENYTTES FREMADVENDENDE, FØR BARNET ER OVER 15 måneder (se vejledning)" |
| --- | --- |

14.3.3.

For en fremadvendende barnefastholdelsesanordning skal nedenstående oplysninger være anbragt på emballagen, så de er let synlige:

"VIGTIGT: MÅ IKKE BENYTTES FREMADVENDENDE, FØR BARNET ER OVER 15 måneder (se vejledning)"

| 14.3.4. | Lukkebeslagets og justeringsanordningens virkemåde skal være tydeligt forklaret. |
| --- | --- |

14.3.4.

Lukkebeslagets og justeringsanordningens virkemåde skal være tydeligt forklaret.

| 14.3.5. | Det skal anbefales, at alle gjorde, der fastspænder fastholdelsesanordningen til køretøjet, skal være stramme, at et eventuelt støtteben skal være i kontakt med køretøjets bund, at alle gjorde, der fastholder barnet, indstilles efter barnets krop, og at gjordene ikke må være snoet. |
| --- | --- |

14.3.5.

Det skal anbefales, at alle gjorde, der fastspænder fastholdelsesanordningen til køretøjet, skal være stramme, at et eventuelt støtteben skal være i kontakt med køretøjets bund, at alle gjorde, der fastholder barnet, indstilles efter barnets krop, og at gjordene ikke må være snoet.

| 14.3.6. | Det skal fremhæves, at det er vigtigt at sørge for, at hoftegjorden placeres lavt, så den ligger fast hen over bækkenet. |
| --- | --- |

14.3.6.

Det skal fremhæves, at det er vigtigt at sørge for, at hoftegjorden placeres lavt, så den ligger fast hen over bækkenet.

| 14.3.7. | Det skal anbefales, at anordningen udskiftes, hvis den har været udsat for kraftig belastning under et uheld. |
| --- | --- |

14.3.7.

Det skal anbefales, at anordningen udskiftes, hvis den har været udsat for kraftig belastning under et uheld.

| 14.3.8. | Der skal gives vejledning i renholdelse. |
| --- | --- |

14.3.8.

Der skal gives vejledning i renholdelse.

| 14.3.9. | Der skal gives en generel advarsel til brugeren om faren ved at foretage ændringer eller tilføjelser til anordningen uden den typegodkendende myndigheds godkendelse, og om faren ved ikke nøje at følge monteringsvejledningen fra fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen |
| --- | --- |

14.3.9.

Der skal gives en generel advarsel til brugeren om faren ved at foretage ændringer eller tilføjelser til anordningen uden den typegodkendende myndigheds godkendelse, og om faren ved ikke nøje at følge monteringsvejledningen fra fabrikanten af barnefastholdelsesanordningen

| 14.3.10. | Har stolen ikke tekstilovertræk, skal det anbefales, at stolen beskyttes mod sollys, da den ellers kan blive for varm for barnets hud. |
| --- | --- |

14.3.10.

Har stolen ikke tekstilovertræk, skal det anbefales, at stolen beskyttes mod sollys, da den ellers kan blive for varm for barnets hud.

| 14.3.11. | Det skal anbefales, at børn ikke efterlades i barnefastholdelsesanordningen uden opsyn. |
| --- | --- |

14.3.11.

Det skal anbefales, at børn ikke efterlades i barnefastholdelsesanordningen uden opsyn.

| 14.3.12. | Det skal anbefales, at al bagage og andre genstande, der kan medføre kvæstelser ved et sammenstød, skal være forsvarligt fastgjort. |
| --- | --- |

14.3.12.

Det skal anbefales, at al bagage og andre genstande, der kan medføre kvæstelser ved et sammenstød, skal være forsvarligt fastgjort.

| 14.3.13. | Følgende anbefalinger skal gives:






  14.3.13.1. | Barnefastholdelsesanordningen må ikke bruges uden betrækket. |
| --- | --- | --- |

14.3.13.

Følgende anbefalinger skal gives:

14.3.13.1.

Barnefastholdelsesanordningen må ikke bruges uden betrækket.

| 14.3.13.2. | Barnefastholdelsesanordnings betræk må ikke erstattes med et andet end det, der anbefales af fabrikanten, da betrækket er nødvendigt for fastholdelsesanordningens funktion. |
| --- | --- |

14.3.13.2.

Barnefastholdelsesanordnings betræk må ikke erstattes med et andet end det, der anbefales af fabrikanten, da betrækket er nødvendigt for fastholdelsesanordningens funktion.

| 14.3.14. | Der skal være bestemmelser, der sikrer, at vejledningen på barnefastholdelsesanordningen kan bevares i hele dennes levetid eller, for indbyggede fastholdelsesanordninger, i køretøjets instruktionsbog. |
| --- | --- |

14.3.14.

Der skal være bestemmelser, der sikrer, at vejledningen på barnefastholdelsesanordningen kan bevares i hele dennes levetid eller, for indbyggede fastholdelsesanordninger, i køretøjets instruktionsbog.

| 14.3.15. | For en i-Size-barnefastholdelsesanordning skal brugeren også henvises til køretøjets instruktionsbog. |
| --- | --- |

14.3.15.

For en i-Size-barnefastholdelsesanordning skal brugeren også henvises til køretøjets instruktionsbog.

15.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3.

(2)  Barnefastholdelsesfikstur som defineret i regulativ nr. 16 (sikkerhedsseler).

(3)  HPC: se bilag 17.

(4)  Revideres senest 3 år efter dette regulativs ikrafttræden.

(5)  Revideres senest 3 år efter dette regulativs ikrafttræden.

(6)  Revideres senest 3 år efter dette regulativs ikrafttræden.

(7)  Revideres senest 3 år efter dette regulativs ikrafttræden.

(8)  g = 9,81 m/s2.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET

Image

Barnefastholdelsesanordningen med ovenstående godkendelsesmærke er en anordning, der kan monteres i enhver siddeplads i et i-Size-kompatibelt køretøj og kan anvendes i størrelsesområdet 40 cm - 70 cm og med massegrænsen 24 kg. Den er godkendt i Frankrig (E2) under nummer 002439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i regulativet om godkendelse af forbedrede barnefastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer som ændret ved ændringsserie 00. Desuden skal regulativets nummer fremgå af godkendelsesmærket efterfulgt af den ændringsserie, i henhold til hvilken der er meddelt godkendelse.

Image

Barnefastholdelsesanordningen med ovenstående godkendelsesmærke er en anordning, der ikke kan monteres i ethvert køretøj, og som kan anvendes i størrelsesområdet 40 cm - 70 cm og med massegrænsen 24 kg. Den er godkendt i Frankrig (E2) under nummer 002450. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i regulativet om godkendelse af køretøjsspecifikke Isofix-barnefastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer som ændret ved ændringsserie 00. Desuden skal regulativets nummer fremgå af godkendelsesmærket efterfulgt af den ændringsserie, i henhold til hvilken der er meddelt godkendelse.

Bemærk: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet "E" eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet "E" og vende samme vej. De supplerende symboler skal anbringes diametralt over for godkendelsesnummeret. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

---

BILAG 3

OPSTILLING AF APPARATUR TIL PRØVNING FOR MODSTANDSDYGTIGHED MOD STØV

Image

Image

---

BILAG 4

KORROSIONSPRØVNING

1.   PRØVNINGSAPPARATUR

| 1.1. | Apparatet består af et salttågekammer, en beholder til saltopløsningen, en tilførsel af komprimeret luft tilpasset formålet, en eller flere forstøverdyser, holdere for prøveeksemplarerne, en anordning til opvarmning af kammeret og de nødvendige kontrolmidler. Dimensioner og konstruktionsdetaljer for apparatet er valgfri, når blot prøvningsbetingelserne overholdes. |
| --- | --- |

1.1.

Apparatet består af et salttågekammer, en beholder til saltopløsningen, en tilførsel af komprimeret luft tilpasset formålet, en eller flere forstøverdyser, holdere for prøveeksemplarerne, en anordning til opvarmning af kammeret og de nødvendige kontrolmidler. Dimensioner og konstruktionsdetaljer for apparatet er valgfri, når blot prøvningsbetingelserne overholdes.

| 1.2. | Det er vigtigt at sikre, at dråber af opløsningen, som samler sig på kammerets dæksel, ikke falder ned på prøveeksemplaret. |
| --- | --- |

1.2.

Det er vigtigt at sikre, at dråber af opløsningen, som samler sig på kammerets dæksel, ikke falder ned på prøveeksemplaret.

| 1.3. | Opløsning, som drypper ned fra prøveemnet, må ikke føres tilbage til beholderen og derefter forstøves på ny. |
| --- | --- |

1.3.

Opløsning, som drypper ned fra prøveemnet, må ikke føres tilbage til beholderen og derefter forstøves på ny.

| 1.4. | Apparatet må ikke være bygget af materialer, der kan påvirke opløsningens korroderende egenskaber. |
| --- | --- |

1.4.

Apparatet må ikke være bygget af materialer, der kan påvirke opløsningens korroderende egenskaber.

2.   PRØVEEMNETS ANBRINGELSE I TÅGEKAMMERET

| 2.1. | Prøveeksemplarerne med undtagelse af retraktorerne skal fastholdes eller være udspændt mellem 15° og 30° i forhold til lodret og så vidt muligt parallelt med den vandrette salttågestrøms hovedretning bestemt i forhold til den dominerende overflade af prøveemnet. |
| --- | --- |

2.1.

Prøveeksemplarerne med undtagelse af retraktorerne skal fastholdes eller være udspændt mellem 15° og 30° i forhold til lodret og så vidt muligt parallelt med den vandrette salttågestrøms hovedretning bestemt i forhold til den dominerende overflade af prøveemnet.

| 2.2. | Retraktorerne skal være understøttet eller udspændt på en sådan måde, at aksler i ruller til oprulning af gjorden er vinkelrette på den vandrette salttågestrøms hovedretning i kammeret. Den åbning, som er bestemt til selens indgang i retraktoren, skal vende mod denne hovedretning. |
| --- | --- |

2.2.

Retraktorerne skal være understøttet eller udspændt på en sådan måde, at aksler i ruller til oprulning af gjorden er vinkelrette på den vandrette salttågestrøms hovedretning i kammeret. Den åbning, som er bestemt til selens indgang i retraktoren, skal vende mod denne hovedretning.

| 2.3. | Hver prøve skal anbringes, så salttågen har fri adgang til alle prøver. |
| --- | --- |

2.3.

Hver prøve skal anbringes, så salttågen har fri adgang til alle prøver.

| 2.4. | Prøverne skal være anbragt således, at det forhindres, at saltopløsning drypper fra den ene prøve på den anden. |
| --- | --- |

2.4.

Prøverne skal være anbragt således, at det forhindres, at saltopløsning drypper fra den ene prøve på den anden.

3.   SALTOPLØSNING

| 3.1. | Saltopløsningen fremstilles ved opløsning af 5 ± 1 dele efter vægt natriumchlorid i 95 dele destilleret vand. Det anvendte natriumchlorid skal i det væsentlige være nikkel- og kobberfrit og må i tør tilstand indeholde højst 0,1 % natriumiodid og højst 0,3 % totale urenheder. |
| --- | --- |

3.1.

Saltopløsningen fremstilles ved opløsning af 5 ± 1 dele efter vægt natriumchlorid i 95 dele destilleret vand. Det anvendte natriumchlorid skal i det væsentlige være nikkel- og kobberfrit og må i tør tilstand indeholde højst 0,1 % natriumiodid og højst 0,3 % totale urenheder.

| 3.2. | Opløsningen skal være sådan, at når den forstøves ved 35 °C, ligger pH af den opsamlede væske i området 6,5 til 7,2. |
| --- | --- |

3.2.

Opløsningen skal være sådan, at når den forstøves ved 35 °C, ligger pH af den opsamlede væske i området 6,5 til 7,2.

4.   TRYKLUFT

| 4.1. | Den tilførte trykluft til dysen (dyserne) til forstøvning af saltopløsningen skal være fri for olie og urenheder og skal have et tryk mellem 70 kN/m2 og 170 kN/m2. |
| --- | --- |

4.1.

Den tilførte trykluft til dysen (dyserne) til forstøvning af saltopløsningen skal være fri for olie og urenheder og skal have et tryk mellem 70 kN/m2 og 170 kN/m2.

5.   BETINGELSERNE I TÅGEKAMMERET

| 5.1. | Eksponeringsområdet i tågekammeret skal holdes på 35 ± 5° C. Der anbringes mindst to rene opsamlingskar i eksponeringsområdet, således at der ikke opsamles dråber af opløsning fra prøverne eller fra nogen anden kilde. Opsamlingskarrene skal være placeret tæt ved prøveeksemplarerne, det ene så tæt som muligt på dyserne, det andet så langt fra alle dyserne som muligt. Tågen skal være således, at der på hver 80 cm2 af den vandrette opsamlingszone i hvert opsamlingskar gennemsnitligt opsamles mellem 1,0 og 2,0 ml opløsning i timen, målt over gennemsnitligt mindst 16 timer. |
| --- | --- |

5.1.

Eksponeringsområdet i tågekammeret skal holdes på 35 ± 5° C. Der anbringes mindst to rene opsamlingskar i eksponeringsområdet, således at der ikke opsamles dråber af opløsning fra prøverne eller fra nogen anden kilde. Opsamlingskarrene skal være placeret tæt ved prøveeksemplarerne, det ene så tæt som muligt på dyserne, det andet så langt fra alle dyserne som muligt. Tågen skal være således, at der på hver 80 cm2 af den vandrette opsamlingszone i hvert opsamlingskar gennemsnitligt opsamles mellem 1,0 og 2,0 ml opløsning i timen, målt over gennemsnitligt mindst 16 timer.

| 5.2. | Dysen (eller dyserne) skal være rettet eller forskudt på en sådan måde, at forstøvningen ikke direkte slår imod prøveeksemplarerne. |
| --- | --- |

5.2.

Dysen (eller dyserne) skal være rettet eller forskudt på en sådan måde, at forstøvningen ikke direkte slår imod prøveeksemplarerne.

---

BILAG 5

PRØVNING AF SLID OG GLIDNING

Figur 1

Fremgangsmåde type 1

Image

Eksempel A

Image

Eksempel B

Eksempler på prøveopstillinger for forskellige typer justeringsanordninger

Figur 2

Fremgangsmåde type 2

Image

Image

Figur 3

Mikroglideprøvning

Image

Belastningen på 50 N af prøvningsanordningen skal være lodret styret, så det forhindres, at massen kommer i svingninger og gjorden bliver snoet.

Fastgørelsesanordningen skal være fastgjort til belastningen på 50 N på samme måde som i køretøjet.

---

BILAG 6

BESKRIVELSE AF PRØVEVOGNEN

1.   VOGNEN

| 1.1. | Til prøvning af barnefastholdelsesanordninger skal vognens masse, når den alene bærer sædet, være større end 380 kg. Til prøvning af barnefastholdelsesanordninger i kategorien "køretøjsspecifikt Isofix" skal prøvevognen med den påmonterede køretøjsstruktur have en masse på over 800 kg. |
| --- | --- |

1.1.

Til prøvning af barnefastholdelsesanordninger skal vognens masse, når den alene bærer sædet, være større end 380 kg. Til prøvning af barnefastholdelsesanordninger i kategorien "køretøjsspecifikt Isofix" skal prøvevognen med den påmonterede køretøjsstruktur have en masse på over 800 kg.

2.   KALIBRERINGSSKÆRM

| 2.1. | En kalibreringsskærm fastgøres solidt til vognen og forsynes med en tydelig udslagsgrænselinje, der gør det muligt at fastslå overholdelsen af kriterierne for fremadgående bevægelse ud fra fotografiske optegnelser. |
| --- | --- |

2.1.

En kalibreringsskærm fastgøres solidt til vognen og forsynes med en tydelig udslagsgrænselinje, der gør det muligt at fastslå overholdelsen af kriterierne for fremadgående bevægelse ud fra fotografiske optegnelser.

3.   PRØVEBÆNK

3.1.   Prøvebænken skal være konstrueret som følger:

| 3.1.1. | Sædet skal have stift, fast ryglæn med de i tillæg 1 til dette bilag angivne mål. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sædet skal have stift, fast ryglæn med de i tillæg 1 til dette bilag angivne mål.

| 3.1.2. | Sædehynden er stiv og har de i tillæg 1 til dette bilag angivne mål. Sædehyndens bageste del er udført i stiv metalplade. Sædets forreste del er ligeledes udført i rør Ø 20 mm. |
| --- | --- |

3.1.2.

Sædehynden er stiv og har de i tillæg 1 til dette bilag angivne mål. Sædehyndens bageste del er udført i stiv metalplade. Sædets forreste del er ligeledes udført i rør Ø 20 mm.

| 3.1.3. | For at give adgang til Isofix-forankringssystemet skal prøvebænkens sædehynde bagtil have åbninger som foreskrevet i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

3.1.3.

For at give adgang til Isofix-forankringssystemet skal prøvebænkens sædehynde bagtil have åbninger som foreskrevet i tillæg 1 til dette bilag.

| 3.1.4. | Prøvebænkens bredde skal være er 800 mm. |
| --- | --- |

3.1.4.

Prøvebænkens bredde skal være er 800 mm.

| 3.1.5. | Sædets ryglæn og sædehynde er betrukket med polyurethanskum, hvis karakteristika er angivet i tabel 1. Hyndens dimensioner er angivet i tillæg 1 til dette bilag.

  Tabel 1 | Standardretraktor | Værdi | Enhed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Massefylde | EN ISO 845 | 68-74 | kg/m3 |
| Kompressionsresistens | EN ISO 3386/1 (40 % kompression) | 13 | kPa |
| Indtrykning (Indentation Load Deflection - ILD) | EN ISO 2439B (40 % kompression) | 500 (+/15 %) | N |
| Trækstyrke | EN ISO 1798 | ≥ 150 | kPa |
| Brudforlængelse | EN ISO 1798 | ≥ 120 | % |
| Kompressionssæt | EN ISO 1856 (22hr/50 %/70 °C) | ≤ 3 | % |

3.1.5.

Sædets ryglæn og sædehynde er betrukket med polyurethanskum, hvis karakteristika er angivet i tabel 1. Hyndens dimensioner er angivet i tillæg 1 til dette bilag.

Tabel 1

Standardretraktor

Værdi

Enhed

Massefylde

EN ISO 845

68-74

kg/m3

Kompressionsresistens

EN ISO 3386/1 (40 % kompression)

13

kPa

Indtrykning (Indentation Load Deflection - ILD)

EN ISO 2439B (40 % kompression)

500 (+/15 %)

N

Trækstyrke

EN ISO 1798

≥ 150

kPa

Brudforlængelse

EN ISO 1798

≥ 120

%

Kompressionssæt

EN ISO 1856 (22hr/50 %/70 °C)

≤ 3

%

| 3.1.6. | Polyurethanskummet skal være overtrukket med markisestof af polyacrylat-fiber med karakteristika som angivet i tabel 2.

  Tabel 2






  Specifik masse (g/m2) 290
  Brudstyrke efter DIN 53587 på 50 mm bredt prøveemne:
  i længderetningen (kg): 120
  i bredden (kg): 80 |
| --- | --- |

3.1.6.

Polyurethanskummet skal være overtrukket med markisestof af polyacrylat-fiber med karakteristika som angivet i tabel 2.

Tabel 2

Specifik masse (g/m2) 290

Brudstyrke efter DIN 53587 på 50 mm bredt prøveemne:

i længderetningen (kg): 120

i bredden (kg): 80

| 3.1.7. | Omfattende prøvebænkens sædehynde og prøvebænkens ryglænshynde






  3.1.7.1. | Prøvebænkens sædehynde fremstilles af en kasseformet skumblok (800 × 575 × 135 mm) på en sådan måde (se figur 1 i tillæg 1 til dette bilag), at dets form svarer til den i figur 2 i tillæg 1 til dette bilag foreskrevne aluminiumbundplade. |
| --- | --- | --- |

3.1.7.

Omfattende prøvebænkens sædehynde og prøvebænkens ryglænshynde

3.1.7.1.

Prøvebænkens sædehynde fremstilles af en kasseformet skumblok (800 × 575 × 135 mm) på en sådan måde (se figur 1 i tillæg 1 til dette bilag), at dets form svarer til den i figur 2 i tillæg 1 til dette bilag foreskrevne aluminiumbundplade.

| 3.1.7.2. | Der bores seks huller i bundpladen til fastboltning til vognen. Hullerne bores langs pladens længste side, tre i hver side, og placeres afhængigt af vognens konstruktion. Der føres seks bolte gennem hullerne. Det anbefales at fæstne boltene til pladen med et passende klæbemiddel. Derefter fastgøres boltene med møtrikker. |
| --- | --- |

3.1.7.2.

Der bores seks huller i bundpladen til fastboltning til vognen. Hullerne bores langs pladens længste side, tre i hver side, og placeres afhængigt af vognens konstruktion. Der føres seks bolte gennem hullerne. Det anbefales at fæstne boltene til pladen med et passende klæbemiddel. Derefter fastgøres boltene med møtrikker.

| 3.1.7.3. | Betrækket (1 250 × 1 200 mm, figur 3 i tillæg 1 til dette bilag) skæres i tværretningen, så materialet ikke har mulighed for at overlappe efter påsætning. Mellem betrækkets kanter skal der være et mellemrum på ca. 100 mm. Der skal således skæres ca. 1 200 mm af materialet. |
| --- | --- |

3.1.7.3.

Betrækket (1 250 × 1 200 mm, figur 3 i tillæg 1 til dette bilag) skæres i tværretningen, så materialet ikke har mulighed for at overlappe efter påsætning. Mellem betrækkets kanter skal der være et mellemrum på ca. 100 mm. Der skal således skæres ca. 1 200 mm af materialet.

| 3.1.7.4. | Der afsættes to streger på tværs hen over betrækket. De afsættes 375 mm fra dettes midterlinje (se figur 3 i tillæg 1 til dette bilag) |
| --- | --- |

3.1.7.4.

Der afsættes to streger på tværs hen over betrækket. De afsættes 375 mm fra dettes midterlinje (se figur 3 i tillæg 1 til dette bilag)

| 3.1.7.5. | Testbænkens sædehynde anbringes med oversiden nedad på betrækket med aluminiumbundpladen opad. |
| --- | --- |

3.1.7.5.

Testbænkens sædehynde anbringes med oversiden nedad på betrækket med aluminiumbundpladen opad.

| 3.1.7.6. | Betrækket strækkes på begge sider, til de afsatte streger passer med kanterne af aluminiumbundpladen. Svarende til hver bolt skæres et lille snit, og betrækket trækkes over boltene. |
| --- | --- |

3.1.7.6.

Betrækket strækkes på begge sider, til de afsatte streger passer med kanterne af aluminiumbundpladen. Svarende til hver bolt skæres et lille snit, og betrækket trækkes over boltene.

| 3.1.7.7. | Der skæres et snit i betrækket svarende til rillerne i bundpladen og i skummet. |
| --- | --- |

3.1.7.7.

Der skæres et snit i betrækket svarende til rillerne i bundpladen og i skummet.

| 3.1.7.8. | Betrækket limes fast på aluminiumpladen med en fleksibel lim. Møtrikkerne skal fjernes, før der limes. |
| --- | --- |

3.1.7.8.

Betrækket limes fast på aluminiumpladen med en fleksibel lim. Møtrikkerne skal fjernes, før der limes.

| 3.1.7.9. | Flapperne på siden foldes ind mod pladen og limes ligeledes. |
| --- | --- |

3.1.7.9.

Flapperne på siden foldes ind mod pladen og limes ligeledes.

| 3.1.7.10. | Flapperne i rillerne foldes ind og fæstnes med stærk tape. |
| --- | --- |

3.1.7.10.

Flapperne i rillerne foldes ind og fæstnes med stærk tape.

| 3.1.7.11. | Den fleksible lim skal tørre i mindst 12 timer. |
| --- | --- |

3.1.7.11.

Den fleksible lim skal tørre i mindst 12 timer.

| 3.1.7.12. | Prøvebænkens sædehynde hynde betrækkes på nøjagtig samme måde som sædet, bortset fra at stregerne på betrækket
  (1 250 × 850 mm) afsættes 333 mm fra materialets centerlinje. |
| --- | --- |

3.1.7.12.

Prøvebænkens sædehynde hynde betrækkes på nøjagtig samme måde som sædet, bortset fra at stregerne på betrækket

(1 250 × 850 mm) afsættes 333 mm fra materialets centerlinje.

| 3.1.8. | Linjen Cr falder sammen med skæringslinjen mellem oversiden af prøvebænkens sædehynde og forsiden af prøvebænkens ryglænshynde. |
| --- | --- |

3.1.8.

Linjen Cr falder sammen med skæringslinjen mellem oversiden af prøvebænkens sædehynde og forsiden af prøvebænkens ryglænshynde.

3.2.   Prøvning af bagudvendende anordninger

| 3.2.1. | Til at bære barnefastholdelsesanordningen monteres en særlig ramme på vognen som vist i figur 1. |
| --- | --- |

3.2.1.

Til at bære barnefastholdelsesanordningen monteres en særlig ramme på vognen som vist i figur 1.

| 3.2.2. | Et stålrør fastgøres solidt til vognen, således at en belastning på 5 000 ± 50 N, der påføres vandret på midten af røret, ikke medfører en større bevægelse end 2 mm. |
| --- | --- |

3.2.2.

Et stålrør fastgøres solidt til vognen, således at en belastning på 5 000 ± 50 N, der påføres vandret på midten af røret, ikke medfører en større bevægelse end 2 mm.

| 3.2.3. | Rørets dimensioner skal være: 500 × 100 × 90 mm. |
| --- | --- |

3.2.3.

Rørets dimensioner skal være: 500 × 100 × 90 mm.

Figur 1

Opstilling for prøvning af bagudvendende anordning

Image

Mål i mm

3.3.   Prøvevognens vognbund

| 3.3.1. | Prøvevognens vognbund skal fremstilles af en flad metalplade af ensartet tykkelse og ensartet materiale, jf. figur 2 til tillæg 3 til dette bilag.






  3.3.1.1. | Vognbunden skal være stift monteret på prøvevognen. Vognbundens højde i forhold til projektionspunktet for Cr-aksen, dimension (1) i tillæg 2 til dette bilag, figur 2, skal justeres, så den opfylder forskrifterne i punkt 7.1.3.6.3 i dette regulativ. |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Prøvevognens vognbund skal fremstilles af en flad metalplade af ensartet tykkelse og ensartet materiale, jf. figur 2 til tillæg 3 til dette bilag.

3.3.1.1.

Vognbunden skal være stift monteret på prøvevognen. Vognbundens højde i forhold til projektionspunktet for Cr-aksen, dimension (1) i tillæg 2 til dette bilag, figur 2, skal justeres, så den opfylder forskrifterne i punkt 7.1.3.6.3 i dette regulativ.

| 3.3.1.2. | Vognbunden skal konstrueres således, at overfladehårdheden ikke er under 120 HB i henhold til EN ISO 6506-1:1999. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Vognbunden skal konstrueres således, at overfladehårdheden ikke er under 120 HB i henhold til EN ISO 6506-1:1999.

| 3.3.1.3. | Vognbunden skal kunne modstå en påført vertikal belastning på 5 kN, uden at der opstår en vertikal bevægelse på mere end 2 mm i forhold til Cr-aksen, og uden at der opstår blivende deformation. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

Vognbunden skal kunne modstå en påført vertikal belastning på 5 kN, uden at der opstår en vertikal bevægelse på mere end 2 mm i forhold til Cr-aksen, og uden at der opstår blivende deformation.

| 3.3.1.4. | Vognbundens overfladeruhed må højst være Ra 6,3 i henhold til ISO 4287:1997. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

Vognbundens overfladeruhed må højst være Ra 6,3 i henhold til ISO 4287:1997.

| 3.3.1.5. | Vognbunden skal være konstrueret således, at der ikke opstår en blivende deformation efter en dynamisk prøvning af en barnefastholdelsesanordning i overensstemmelse med dette regulativ. |
| --- | --- |

3.3.1.5.

Vognbunden skal være konstrueret således, at der ikke opstår en blivende deformation efter en dynamisk prøvning af en barnefastholdelsesanordning i overensstemmelse med dette regulativ.

4.   STOPANORDNING

| 4.1. | Anordningen består af to ens energioptagende enheder, der er monteret parallelt. |
| --- | --- |

4.1.

Anordningen består af to ens energioptagende enheder, der er monteret parallelt.

| 4.2. | Om nødvendigt anvendes en ekstra energioptagende enhed for hver 200 kg forøgelse af den nominelle masse. Hver energioptagende enhed består af:






  4.2.1. | en kappe bestående af et stålrør |
| --- | --- | --- |

4.2.

Om nødvendigt anvendes en ekstra energioptagende enhed for hver 200 kg forøgelse af den nominelle masse. Hver energioptagende enhed består af:

4.2.1.

en kappe bestående af et stålrør

| 4.2.2. | et energiafledende rør af polyuretan |
| --- | --- |

4.2.2.

et energiafledende rør af polyuretan

| 4.2.3. | en olivenformet knap af poleret stål, der trænger ind i den energioptagende enhed, og |
| --- | --- |

4.2.3.

en olivenformet knap af poleret stål, der trænger ind i den energioptagende enhed, og

| 4.2.4. | en stang og en anslagsplade. |
| --- | --- |

4.2.4.

en stang og en anslagsplade.

| 4.3. | Dimensionerne på de forskellige dele af denne energioptagende enhed er gengivet i tillæg 2 til dette bilag. |
| --- | --- |

4.3.

Dimensionerne på de forskellige dele af denne energioptagende enhed er gengivet i tillæg 2 til dette bilag.

| 4.4. | Specifikationerne for det energioptagende materiale er angivet i tabel 3 og 4 i dette bilag. |
| --- | --- |

4.4.

Specifikationerne for det energioptagende materiale er angivet i tabel 3 og 4 i dette bilag.

| 4.5. | Stopanordningen opbevares i mindst 12 timer ved en temperatur mellem 15 og 25 °C, før den anvendes til den i bilag 7 til de i dette regulativ beskrevne kalibreringsprøver. Ved hver type prøve skal stopanordningen opfylde præstationskravene i bilag 7, tillæg 1 og 2. Til dynamisk prøvning af barnefastholdelsesanordningen skal stopanordningen opbevares i mindst 12 timer ved samme temperatur, som inden for ± 2 °C svarer til temperaturen ved kalibreringsprøven. Enhver anden anordning, der giver tilsvarende resultater, kan godtages.

  Tabel 3


  Specifikationer for energioptagende materiale "A"
   (2)







  (ASTM Metode 2000 (1980) medmindre andet er angivet) |
| --- | --- |
| Shore-hårdhed A: | 88 ± 2 ved 20 °C ± 5 °C |
| Brudstyrke: | Ro ≥ 300 kg/cm2 |
| Minimumsforlængelse: | Ao ≥ 400 % |
| Modul ved 100 % forlængelse: | ≥ 70 kg/cm2 |
| Modul ved 300 % forlængelse: | ≥ 130 kg/cm2 |
| Lavtemperaturskørhed (ASTM Metode D 736): | 5 timer ved -55 °C |
| Blivende deformation (Metode B): | 22 timer ved 70 °C ≤ 45 % |
| Vægtfylde ved 25 °C: | 1,08-1,12 |
| Ældning i luft (ASTM Metode D 573 (1981)): | |
| 70 timer ved 100 °C: | Shore-hårdhed: maks. ændring ± 3
  Brudstyrke: formindskelse < 10 % af Ro

  Forlængelse: formindskelse < 10 % of Ao

  Vægt: formindskelse < 1 % |
| Nedsænkning i olie (ASTM Metode D 471 (1979) Olie nr. 1): | |
| 70 timer ved 100 °C: | Shore-hårdhed: maks. ændring ± 4
  Brudstyrke: formindskelse < 15 % af Ro

  Forlængelse: formindskelse < 10 % of Ao

  Volumen: kvældning < 5 % |
| Nedsænkning i olie (ASTM Metode D 471 (1979) Olie nr. 3): | |
| 70 timer ved 100 °C: | Brudstyrke: formindskelse < 15 % af Ro

  Forlængelse: formindskelse < 15 % of Ao

  Volumen: kvældning < 20 % |
| Nedsænkning i destilleret vand: | |
| 1 uge ved 70 °C: | Brudstyrke: formindskelse < 35 % af Ro |
| | Forlængelse: forøgelse < 20 % of Ao |

4.5.

Stopanordningen opbevares i mindst 12 timer ved en temperatur mellem 15 og 25 °C, før den anvendes til den i bilag 7 til de i dette regulativ beskrevne kalibreringsprøver. Ved hver type prøve skal stopanordningen opfylde præstationskravene i bilag 7, tillæg 1 og 2. Til dynamisk prøvning af barnefastholdelsesanordningen skal stopanordningen opbevares i mindst 12 timer ved samme temperatur, som inden for ± 2 °C svarer til temperaturen ved kalibreringsprøven. Enhver anden anordning, der giver tilsvarende resultater, kan godtages.

Tabel 3

Specifikationer for energioptagende materiale "A"
   (2)

(ASTM Metode 2000 (1980) medmindre andet er angivet)

Shore-hårdhed A:

88 ± 2 ved 20 °C ± 5 °C

Brudstyrke:

Ro ≥ 300 kg/cm2

Minimumsforlængelse:

Ao ≥ 400 %

Modul ved 100 % forlængelse:

≥ 70 kg/cm2

Modul ved 300 % forlængelse:

≥ 130 kg/cm2

Lavtemperaturskørhed (ASTM Metode D 736):

5 timer ved -55 °C

Blivende deformation (Metode B):

22 timer ved 70 °C ≤ 45 %

Vægtfylde ved 25 °C:

1,08-1,12

Ældning i luft (ASTM Metode D 573 (1981)):

70 timer ved 100 °C:

Shore-hårdhed: maks. ændring ± 3

Brudstyrke: formindskelse < 10 % af Ro

Forlængelse: formindskelse < 10 % of Ao

Vægt: formindskelse < 1 %

Nedsænkning i olie (ASTM Metode D 471 (1979) Olie nr. 1):

70 timer ved 100 °C:

Shore-hårdhed: maks. ændring ± 4

Brudstyrke: formindskelse < 15 % af Ro

Forlængelse: formindskelse < 10 % of Ao

Volumen: kvældning < 5 %

Nedsænkning i olie (ASTM Metode D 471 (1979) Olie nr. 3):

70 timer ved 100 °C:

Brudstyrke: formindskelse < 15 % af Ro

Forlængelse: formindskelse < 15 % of Ao

Volumen: kvældning < 20 %

Nedsænkning i destilleret vand:

1 uge ved 70 °C:

Brudstyrke: formindskelse < 35 % af Ro

Forlængelse: forøgelse < 20 % of Ao

Tabel 4

Specifikationer for det energioptagende materiale "B"

| ASTM Metode 2000 (1980) medmindre andet er angivet |
| --- |
| Shore-hårdhed A: | 88 ± 2 ved 20 °C ± 55 °C |
| Brudstyrke: | Ro ≥ 300 kg/cm2 |
| Minimumsforlængelse: | Ao ≥ 400 % |
| Modul ved 100 % forlængelse: | ≥ 70 kg/cm2 |
| Modul ved 300 % forlængelse: | ≥ 130 kg/cm2 |
| Lavtemperaturskørhed (ASTM Metode D 736): | 5 timer ved -55 °C |
| Blivende deformation (Metode B): | 22 timer ved 70 °C ≤ 45 % |
| Vægtfylde ved 25 °C: | 1,08-1,12 |
| Ældning i luft (ASTM Metode D 573 (1981)): | |
| 70 timer ved 100 °C: | Shore-hårdhed: maks. ændring ± 4
  Brudstyrke: formindskelse < 15 % af Ro

  Forlængelse: formindskelse < 10 % of Ao

  Volumen: kvældning < 5 % |
| Nedsænkning i olie (ASTM Metode D 471 (1979) Olie nr. 3): | |
| 70 timer ved 100 °C: | Brudstyrke: formindskelse < 15 % af Ro

  Forlængelse: formindskelse < 15 % of Ao

  Volumen: kvældning < 20 % |
| Nedsænkning i destilleret vand: | |
| 1 uge ved 70 °C: | Brudstyrke: formindskelse < 35 % af Ro |
| | Forlængelse: forøgelse < 20 % of Ao |

ASTM Metode 2000 (1980) medmindre andet er angivet

Shore-hårdhed A:

88 ± 2 ved 20 °C ± 55 °C

Brudstyrke:

Ro ≥ 300 kg/cm2

Minimumsforlængelse:

Ao ≥ 400 %

Modul ved 100 % forlængelse:

≥ 70 kg/cm2

Modul ved 300 % forlængelse:

≥ 130 kg/cm2

Lavtemperaturskørhed (ASTM Metode D 736):

5 timer ved -55 °C

Blivende deformation (Metode B):

22 timer ved 70 °C ≤ 45 %

Vægtfylde ved 25 °C:

1,08-1,12

Ældning i luft (ASTM Metode D 573 (1981)):

70 timer ved 100 °C:

Shore-hårdhed: maks. ændring ± 4

Brudstyrke: formindskelse < 15 % af Ro

Forlængelse: formindskelse < 10 % of Ao

Volumen: kvældning < 5 %

Nedsænkning i olie (ASTM Metode D 471 (1979) Olie nr. 3):

70 timer ved 100 °C:

Brudstyrke: formindskelse < 15 % af Ro

Forlængelse: formindskelse < 15 % of Ao

Volumen: kvældning < 20 %

Nedsænkning i destilleret vand:

1 uge ved 70 °C:

Brudstyrke: formindskelse < 35 % af Ro

Forlængelse: forøgelse < 20 % of Ao

---

(1)  Dimensionen × skal være 210 mm med et justeringsområde på ± 70 mm.

(2)  Den relevante ASTM-standard kan rekvireres fra: ASTM, 1916 Race Street, Philadelphia, USA Pa 19 103.

Tillæg 1

Figur 1

Dimensioner af sædet og dets hynder

Image

Image

Dimensioner i mm

Figur 2

Dimensioner på aluminiumbundplade

Image

Figur 3

Betrækkets dimensioner (dimensioner i mm)

Image

Tillæg 2

Anbringelse og brug af forankringer på prøvevognen

| 1. | Forankringerne anbringes som vist i nedenstående figur. |
| --- | --- |

1.

Forankringerne anbringes som vist i nedenstående figur.

| 2. | Til barnefastholdelsesanordninger i i-Size-kategorien "universal", "specifik" og "begrænset" anvendes følgende forankringspunkter: H1 og H2 |
| --- | --- |

2.

Til barnefastholdelsesanordninger i i-Size-kategorien "universal", "specifik" og "begrænset" anvendes følgende forankringspunkter: H1 og H2

| 3. | Til prøvning af barnefastholdelsesanordninger med topstrop anvendes forankringerne G1 og G2. |
| --- | --- |

3.

Til prøvning af barnefastholdelsesanordninger med topstrop anvendes forankringerne G1 og G2.

| 4. | Hvis der er tale om en barnefastholdelsesanordning, der anvender et støtteben, udvælger den tekniske tjeneste de forankringer, der skal anvendes, i henhold til punkt 3 ovenfor og med støttebenet justeret som angivet i punkt 7.1.3.6.3 i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.

Hvis der er tale om en barnefastholdelsesanordning, der anvender et støtteben, udvælger den tekniske tjeneste de forankringer, der skal anvendes, i henhold til punkt 3 ovenfor og med støttebenet justeret som angivet i punkt 7.1.3.6.3 i dette regulativ.

| 5. | Den struktur, der bærer forankringerne, skal være stiv. De øverste forankringer må ikke blive forskudt mere end 0,2 mm i længderetningen, når de belastes med 980 N i denne retning. Vognen skal være udført således, at der ikke sker nogen blivende deformering af de dele, som bærer forankringerne under prøvningen. |
| --- | --- |

5.

Den struktur, der bærer forankringerne, skal være stiv. De øverste forankringer må ikke blive forskudt mere end 0,2 mm i længderetningen, når de belastes med 980 N i denne retning. Vognen skal være udført således, at der ikke sker nogen blivende deformering af de dele, som bærer forankringerne under prøvningen.

Figur 1

Set ovenfra - Bænk med forankringer (generel tolerance: ±2)

Image

Figur 2

Set fra siden - Bænk med forankringer (generel tolerance: ±2)

Image

Tillæg 3

Definition af dør til sidekollision

1.   DEFINITION AF DØRPANEL

Sidekollisionsdørens dimensioner og oprindelige position i forhold til prøvebænken er angivet i følgende figurer.

Dørpanelets stivhed og styrke skal være tilstrækkelig til at undgå for store svingninger eller væsentlig deformation under den sideværts dynamiske prøvning.

Figur 1

Dørpanelets geometri og position ved T0 - set ovenfra

Image

Figur 2

Dørpanelets geometri og position ved T0 - set fra siden

Image

Figur 3

Dørpanelets omtrentlige maksimale indtrængen - set fra siden (til orientering)

Image

2.   SPECIFIKATION AF PANELPOLSTRING

2.1.   Generelt

Dørpanelet polstres med 55 mm polstringsmateriale (bilag 6, tillæg 3, figur 1), som skal opfylde de ydelseskrav, der er beskrevet i punkt 2.3 i tillæg 3 til dette regulativ, ved en prøveopstilling som beskrevet i punkt 2.2 i tillæg 3 til dette regulativ.

2.2.   Prøvningsprocedure for vurderingen af panelets polstringsmateriale

Prøven består af en simpel faldprøvning med en kugleformet hovedattrap. Den kugleformede hovedattrap skal have en diameter på 150 mm og en masse på 6 kg (± 0,1 kg). Anslagshastigheden er 4 m/s (± 0,1 m/s). Instrumenterne skal gøre det muligt at vurdere tidspunktet for den første kontakt mellem slaglegemet og prøveemnet samt hovedattrappens acceleration som minimum i anslagsretningen (Z-retningen).

Materialeprøven skal have dimensionerne 400 x 400 mm. Prøveemnet skal rammes i dets centrum.

2.3.   Ydelseskriterier polstringsmaterialet

Tidspunktet for den første kontakt mellem prøvematerialet og hovedattrappen (t0) er 0 ms.

Slaglegemets acceleration må ikke overstige 58 g.

Figur 4

Grænseområde for polstringsmateriale

Image

Signaturforklaring

| 1 - | Øvre grænse på 58 g |
| --- | --- |

1 -

Øvre grænse på 58 g

| 2 - | Nedre grænse for den maksimale spidsværdi ved 53 g (11-12 ms) |
| --- | --- |

2 -

Nedre grænse for den maksimale spidsværdi ved 53 g (11-12 ms)

| 3 - | Øvre grænse for accelerationsfald (15 g ved 20,5 ms til 10 g ved 21,5 ms) |
| --- | --- |

3 -

Øvre grænse for accelerationsfald (15 g ved 20,5 ms til 10 g ved 21,5 ms)

| 4 - | Nedre grænse for accelerationsfald (10 g ved 20 ms til 7 g ved 21 ms) |
| --- | --- |

4 -

Nedre grænse for accelerationsfald (10 g ved 20 ms til 7 g ved 21 ms)

---

BILAG 7

KURVE OVER VOGNENS DECELERATION ELLER ACCELERATION SOM FUNKTION AF TIDEN

I alle tilfælde skal kalibrerings- og måleprocedurerne svare til dem, der er fastlagt i den internationale standard ISO 6487; måleudstyret skal svare til specifikationen for en datakanal med kanalfrekvensklasse (CFC) 60.

Tillæg 1

Frontalsammenstød

Kurve over vognens deceleration eller acceleration som funktion af tiden

Frontalsammenstød - Testimpuls 1

| Definition af de forskellige kurver |
| --- |
| Tid (ms) | Acceleration (g)
  Lavt område | Acceleration (g)
  Højt område |
| 0 | — | 10 |
| 20 | 0 | — |
| 50 | 20 | 28 |
| 65 | 20 | — |
| +80 | — | 28 |
| 100 | 0 | — |
| 120 | — | 0 |

Definition af de forskellige kurver

Tid (ms)

Acceleration (g)

Lavt område

Acceleration (g)

Højt område

0

—

10

20

0

—

50

20

28

65

20

—

+80

—

28

100

0

—

120

—

0

Regulativ nr. 44 frontalsammenstød

Tillægssegmentet finder kun anvendelse på acceleratiosslæden.

Tillæg 2

Påkørsel bagfra

Kurver over vognens deceleration eller acceleration som funktion af tiden

Påkørsel bagfra - Testimpuls 2

| Definition af de forskellige kurver |
| --- |
| Tid (ms) | Acceleration (g)
  Lavt område | Acceleration (g)
  Højt område |
| 0 | — | 21 |
| 10 | 0 | |
| 10 | 7 | — |
| 20 | 14 | — |
| 37 | 14 | — |
| 52 | 7 | — |
| 52 | 0 | |
| 70 | — | 21 |
| 70 | — | 0 |

Definition af de forskellige kurver

Tid (ms)

Acceleration (g)

Lavt område

Acceleration (g)

Højt område

0

—

21

10

0

10

7

—

20

14

—

37

14

—

52

7

—

52

0

70

—

21

70

—

0

Regulativ nr. 44 frontalsammenstød

Tillægssegmentet finder kun anvendelse på acceleratiosslæden.

Tillæg 3

Sidekollision

Kurve over relativ hastighed mellem vogn og dørpanel som funktion af tiden

Sidekollision - Prøvningshastighedsområde 3

| | Nedre grænse for relativ hastighed |
| --- | --- |
| | Øvre grænse for relativ hastighed |
| | Nedre grænse for dørens hastighed ved jorden (dørbevægelsesprøvning udelukkende ved t0) |
| | Øvre grænse for dørens hastighed ved jorden (dørbevægelsesprøvning udelukkende ved t0) |

Image

Nedre grænse for relativ hastighed

Image

Øvre grænse for relativ hastighed

Image

Nedre grænse for dørens hastighed ved jorden (dørbevægelsesprøvning udelukkende ved t0)

Image

Øvre grænse for dørens hastighed ved jorden (dørbevægelsesprøvning udelukkende ved t0)

| Definition af de forskellige kurver |
| --- |
| Tid (ms) | Relativ dør/bænk-hastighed (m/s)
  Nedre grænse | Relativ dør/bænk-hastighed (m/s)
  Øvre grænse |
| 0 | 6,375 | 7,25 |
| 15 | 5,5 | — |
| 18 | — | 6,2 |
| 60 | 0 | — |
| 70 | — | 0 |

Definition af de forskellige kurver

Tid (ms)

Relativ dør/bænk-hastighed (m/s)

Nedre grænse

Relativ dør/bænk-hastighed (m/s)

Øvre grænse

0

6,375

7,25

15

5,5

—

18

—

6,2

60

0

—

70

—

0

Bemærkning: Området skal defineres på baggrund af erfaringer fra de respektive testlaboratorier.

Tillæg 4

1.   DEFINITION AF DØRPANEL

Dørpanelets geometri skal være på linje med prøvebænkens definition.

Der vil blive foreslået en tegning, som beskriver døren, i overensstemmelse med NPACS-bænken.

2.   SPECIFIKATION AF PANELPOLSTRING

2.1.   Generelt

Dørpanelets anslagsflade skal være helt dækket med et polstringsmateriale med en tykkelse på 55 mm. Materialet skal opfylde ydelseskriterierne i punkt 2.3 i dette tillæg, når det prøves i henhold til punkt 2.2 i dette tillæg.

Dette tillægs punkt 2.4 indeholder en nærmere beskrivelse af en materialekombination, som vides at opfylde disse krav.

2.2.   Prøvningsprocedure for vurderingen af panelets polstringsmateriale

Prøven består af en simpel faldprøvning med en kugleformet hovedattrap. Den kugleformede hovedattrap skal have en diameter på 150 mm og en masse på 6 kg (± 0,1 kg). Anslagshastigheden er 4 m/s (± 0,1 m/s). Instrumenterne skal gøre det muligt at vurdere tidspunktet for den første kontakt mellem slaglegemet og prøveemnet samt hovedattrappens acceleration som minimum i anslagsretningen (Z-retningen).

Materialeprøven skal have dimensionerne 400 × 400 mm. Prøveemnet skal rammes i dets centrum.

2.3.   Ydelseskriterier polstringsmaterialet

Tidspunktet for den første kontakt mellem prøvematerialet og hovedattrappen (t0) er 0 ms.

Slaglegemets acceleration må ikke overstige 58 g.

Figur 1

Grænseområde for polstringsmateriale

2.4.   Eksempel på materiale, der opfylder prøvens krav:

Gummicelleskum polychloropren CR4271 med en tykkelse på 35 mm fastgjort til dørpanelets konstruktion, hvorpå der fastgøres et ekstra lag af Styrodur C2500 med en tykkelse på 20 mm. Styrodurlaget skal udskiftes efter hver prøvning.

---

BILAG 8

BESKRIVELSE AF PRØVEDUKKER

1.   GENERELT

| 1.1. | De foreskrevne prøvedukker er beskrevet i dette bilag i form af tekniske tegninger fra Humanetics Innovative Solutions Inc. og i de brugervejledninger, der leveres med dukkerne. |
| --- | --- |

1.1.

De foreskrevne prøvedukker er beskrevet i dette bilag i form af tekniske tegninger fra Humanetics Innovative Solutions Inc. og i de brugervejledninger, der leveres med dukkerne.

| 1.2. | Alternative prøvedukker kan anvendes, forudsat at:






  1.2.1. | deres ækvivalens kan godtgøres til den typegodkendende myndigheds tilfredshed, og |
| --- | --- | --- |

1.2.

Alternative prøvedukker kan anvendes, forudsat at:

1.2.1.

deres ækvivalens kan godtgøres til den typegodkendende myndigheds tilfredshed, og

| 1.2.2. | deres anvendelse er registreret i prøvningsrapporten og i den i bilag 1 til dette regulativ beskrevne meddelelsesformular. |
| --- | --- |

1.2.2.

deres anvendelse er registreret i prøvningsrapporten og i den i bilag 1 til dette regulativ beskrevne meddelelsesformular.

2.   BESKRIVELSE AF PRØVEDUKKERNE

| 2.1. | Dimensioner og masse af prøvedukkerne Q0, Q1, Q1.5, Q3, Q6 og Q10, som er beskrevet nedenfor er baseret på antropometri af børn svarende til 50 % percentilen for en alder af hhv. 0, 1, 1,5, 3, 6 og 10,5 år. |
| --- | --- |

2.1.

Dimensioner og masse af prøvedukkerne Q0, Q1, Q1.5, Q3, Q6 og Q10, som er beskrevet nedenfor er baseret på antropometri af børn svarende til 50 % percentilen for en alder af hhv. 0, 1, 1,5, 3, 6 og 10,5 år.

| 2.2. | Prøvedukkerne består af et skelet af metal og plast, polstret med skumdele, som er overtrukket med plasthud for at fuldstændiggøre kropsdelene. |
| --- | --- |

2.2.

Prøvedukkerne består af et skelet af metal og plast, polstret med skumdele, som er overtrukket med plasthud for at fuldstændiggøre kropsdelene.

3.   BYGGERI OG ANLÆG

3.1.   Hoved

Hovedet består for størstedelens vedkommende af syntetisk materiale. Hulrummet i hovedet er stort nok til at rumme adskillige instrumenter, herunder lineære accelerometre og vinkelhastighedsfølere.

3.2.   Hals

Halsen er fleksibel og giver mulighed for forskydning og bøjning i alle retninger. Den segmenterede konstruktion muliggør en realistisk rotationsrespons. Halsen er udstyret med halssnor med lav strækning for at forhindre uforholdsmæssigt stor forlængelse. Halssnoren er også konstrueret til at fungere som sikkerhedssnor, såfremt gummien brister. En belastningscelle med seks kanaler kan monteres på bindeleddet mellem hals-hoved og hals-torso. Q0, Q1 og Q1.5 kan ikke rumme belastningscellen mellem hals og torso.

3.3.   Brystkasse

Barnets brystkasse er repræsenteret ved en enkelt brystkasse. Deformationen kan måles med et strengpotentiometer i Q1 og Q1.5 og en IR-TRACC-føler i Q3, Q6 og Q10. Skuldrene er med et fleksibelt led forbundet til thorax, som muliggør deformering i fremadgående retning.

3.4.   Der kan monteres accelerometre på rygsøjlen til måling af lineære accelerationer. Q0-thoraxen har en forenklet sammensætning med en integreret skumdel til den samlede torso.

3.5.   Underliv

Underlivet er overtrukket med skum og hud. Der er anvendt biomekaniske data fra børn til at bestemme den nødvendige stivhed. Q0-underlivet har en forenklet sammensætning med en integreret skumdel til den samlede torso.

3.6.   Lændehvirvelsøjle

Lændehvirvelsøjlen er en fleksibel gummisøjle, som giver mulighed for forskydning og bøjning i alle retninger. En belastningscelle med seks kanaler kan monteres mellem lændehvirvelsøjlen og bækkenet, bortset fra ved Q0.

3.7.   Bækken

Bækkenet er fremstillet af en hoftebens-korsbensknogledel overtrukket med "kød" af plast, der skal simulere den ydre kontur. Der indsættes aftagelige hofteled i knogledelen. Der kan monteres et accelerometer-array i bækkenet. Der findes særlige hofteled, der gør det muligt at placere dukken i stående position. Q0-bækkenet har en forenklet sammensætning med en integreret skumdel til den samlede torso.

3.8.   Ben

Benene er fremstillet med metalforstærkede plastknogler overtrukket med skumdele med PVC-hud, der repræsenterer det øvre og nedre kød. Knæleddene kan fastlåses i en vilkårlig position. Denne funktion gør det lettere at placere dukken i stående position. (Bemærk, at prøvedukken ikke kan stå uden ekstern støtte.) Q0-benene har en forenklet opbygning med en integreret del pr. ben med en fast knævinkel.

3.9.   Arme

Armene er fremstillet med plastknogler overtrukket med skumdele med PVC-hud, der der repræsenterer det øvre og nedre kød. Albueleddene kan fastlåses i en vilkårlig position. Q0-armene har en forenklet opbygning med en integreret del pr. arm med en fast albuevinkel.

4.   HOVEDKARAKTERISTIKA

4.1.   Masse

Tabel 1

Q-prøvedukkens massefordeling

| | Q0 | Q1 | Q1,5 | Q3 | Q6 | Q10-designmål |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Masse i [kg] |
| Hoved + nakke (inkl. acc.-montering) | 1,10 ± 0,10 | 2,41 ± 0,10 | 2,80 ± 0,10 | 3,17 ± 0,10 | 3,94 ± 0,10 | 4,19 |
| Torso (inkl. acc.-montering og føler for brystkasseindbøjning) | 1,50 ± 0,15 | 4,21 ± 0,25 | 4,74 ± 0,25 | 6,00 ± 0,30 | 9,07 ± 0,40 | 14,85 (inkl. påklædning) |
| Ben (tilsammen) | 0,58 ± 0,06 | 1,82 ± 0,20 | 2,06 ± 0,20 | 3,54 ± 0,10 | 6,90 ± 0,10 | 12,50 |
| Arme (tilsammen) | 0,28 ± 0,03 | 0,89 ± 0,20 | 1,20 ± 0,20 | 1,48 ± 0,10 | 2,49 ± 0,10 | 4,00 |
| Påklædning | 0,27 ± 0,05 | 0,27 ± 0,05 | 0,30 ± 0,05 | 0,40 ± 0,10 | 0,55 ± 0,10 | (se torso) |
| I alt | 3,73 ± 0,39 | 9,6 ± 0,80 | 11,10 ± 0,80 | 14,59 ± 0,70 | 22,95 ± 0,80 | 35,54 |

Q0

Q1

Q1,5

Q3

Q6

Q10-designmål

Masse i [kg]

Hoved + nakke (inkl. acc.-montering)

1,10 ± 0,10

2,41 ± 0,10

2,80 ± 0,10

3,17 ± 0,10

3,94 ± 0,10

4,19

Torso (inkl. acc.-montering og føler for brystkasseindbøjning)

1,50 ± 0,15

4,21 ± 0,25

4,74 ± 0,25

6,00 ± 0,30

9,07 ± 0,40

14,85 (inkl. påklædning)

Ben (tilsammen)

0,58 ± 0,06

1,82 ± 0,20

2,06 ± 0,20

3,54 ± 0,10

6,90 ± 0,10

12,50

Arme (tilsammen)

0,28 ± 0,03

0,89 ± 0,20

1,20 ± 0,20

1,48 ± 0,10

2,49 ± 0,10

4,00

Påklædning

0,27 ± 0,05

0,27 ± 0,05

0,30 ± 0,05

0,40 ± 0,10

0,55 ± 0,10

(se torso)

I alt

3,73 ± 0,39

9,6 ± 0,80

11,10 ± 0,80

14,59 ± 0,70

22,95 ± 0,80

35,54

4.2.   Vigtigste dimensioner

Figur 2

Prøvedukkens vigtigste dimensioner

Tabel 2

Q-prøvedukkens dimensioner

| Nr. | | Q0 | Q1 | Q1.5 | Q3 | Q6 | Q10 (designmål) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dimensioner i mm |
| 17 | Siddehøjde (hovedhældning fremad) | 355 ± 9 | 479 ± 9 | 499 ± 9 | 544 ± 9 | 601 ± 9 | < 748 ± 9 |
| 18 | Skulderhøjde (siddende) | 225 ± 7 | 298 ± 7 | 309 ± 7 | 329 ± 7 | 362 ± 7 | 473 ± 7 |
| | Højde (hovedhældning fremad) | — | 740 ± 9 | 800 ± 9 | 985 ± 9 | 1 143 ± 9 | < 1 443 ± 9 |
| 5 | Brystkassedybde | — | 114 ± 5 | 113 ± 5 | 146 ± 5 | 141 ± 5 | 171 ± 5 |
| 15 | Skulderbredde | 230 ± 7 | 227 ± 7 | 227 ± 7 | 259 ± 7 | 305 ± 7 | 338 ± 7 |
| 12 | Hoftebredde | — | 191 ± 7 | 194 ± 7 | 200 ± 7 | 223 ± 7 | 270 ± 7 |
| 1 | Bagside af balder til forside af knæ | 130 ± 5 | 211 ± 5 | 235 ± 5 | 305 ± 5 | 366 ± 5 | 488 ± 5 |
| 2 | Bagside af balder til popliteus | — | 161 ± 5 | 185 ± 5 | 253 ± 5 | 299 ± 5 | 418 ± 5 |
| 21 | Lårhøjde, siddende | | 69 | 72 | 79 | 92 | 114 |
| | Højde af afstandsstykket til placering af prøvedukken (1) | | 229 ± 2 | 237 ± 2 | 250 ± 2 | 270 ± 2 | 359 ± 2 |

Nr.

Q0

Q1

Q1.5

Q3

Q6

Q10 (designmål)

Dimensioner i mm

17

Siddehøjde (hovedhældning fremad)

355 ± 9

479 ± 9

499 ± 9

544 ± 9

601 ± 9

< 748 ± 9

18

Skulderhøjde (siddende)

225 ± 7

298 ± 7

309 ± 7

329 ± 7

362 ± 7

473 ± 7

Højde (hovedhældning fremad)

—

740 ± 9

800 ± 9

985 ± 9

1 143 ± 9

< 1 443 ± 9

5

Brystkassedybde

—

114 ± 5

113 ± 5

146 ± 5

141 ± 5

171 ± 5

15

Skulderbredde

230 ± 7

227 ± 7

227 ± 7

259 ± 7

305 ± 7

338 ± 7

12

Hoftebredde

—

191 ± 7

194 ± 7

200 ± 7

223 ± 7

270 ± 7

1

Bagside af balder til forside af knæ

130 ± 5

211 ± 5

235 ± 5

305 ± 5

366 ± 5

488 ± 5

2

Bagside af balder til popliteus

—

161 ± 5

185 ± 5

253 ± 5

299 ± 5

418 ± 5

21

Lårhøjde, siddende

69

72

79

92

114

Højde af afstandsstykket til placering af prøvedukken (1)

229 ± 2

237 ± 2

250 ± 2

270 ± 2

359 ± 2

Bemærkninger:

1.   Justering af led

Samlinger bør tilpasses efter procedurerne brugervejledningen for Q-prøvedukkerne (2).

2.   Instrumenter

Instrumenter i Q-familien af prøvedukker installeres og kalibreres i overensstemmelse med procedurerne i brugervejledningen for Q-prøvedukkerne (2).

---

(1)  Jf. afsnit 7.1.3.5.2.1: Afstandsstykket højde (hængslet plade eller lignende bøjelig anordning) er lig med siddende skulderhøjde minus siddende lårhøjde.

(2)  De tekniske specifikationer og detaljerede tegninger af Q-prøvedukken og de tekniske forskrifter for deres tilpasning til prøvningerne i dette regulativ findes midlertidigt på webstedet for den uformelle arbejdsgruppe for barnefastholdelsesanordninger https://www2.unece.org/wiki/display/trans/Q-dummy+drawings under FN/ECE, Palais de Nations, Geneve, Schweiz. På tidspunktet for vedtagelsen af dette regulativ af World Forum for Harmonization of Vehicle Regulations (WP.29) vil teksten vedrørende begrænsningen i anvendelsen af tegningerne og de tekniske forskrifter blive fjernet fra de enkelte sider og igen blive uploadet til nævnte websted. Efter det tidsrum, som den uformelle arbejdsgruppe har brug for til at færdiggøre undersøgelsen af de tekniske forskrifter for og tegninger af prøvedukker i forbindelse med dette regulativs fase-2, vil de endelige og vedtagne tegninger blive flyttet til den fælles resolution vedrørende 1958- og 1998-overenskomsten, der findes på webstedet for World Forum WP.29.

---

BILAG 9

PRØVNING AF FRONTALSAMMENSTØD MOD BARRIERE

1.1.   Prøvningsareal

Prøvningsarealet skal være tilstrækkelig stort til at rumme tilløbsbane, barriere og de tekniske installationer, der er nødvendige til prøvningen. Den sidste del af prøvebanen - mindst 5 m før barrieren - skal være vandret, plan og jævn.

1.2.   Barriere

Barrieren er en armeret betonblok, som fortil er mindst 3 m bred og mindst 1,5 m høj. Barrierens tykkelse skal være således, at dens masse er mindst 70 ton. Frontfladen skal være vinkelret på den sidste del af tilløbsbanen og belagt med krydsfiner med tykkelse 20 ± 1 mm. Barrieren skal være fastgjort til jorden, om nødvendigt med en ekstra stopanordning, der begrænser dens bevægelse. En alternativ barriere med andre karakteristika kan anvendes, når den giver mindst lige så konklusive resultater.

1.3.   Køretøjets fremdrift

I sammenstødsøjeblikket må køretøjet ikke længere være underkastet virkningen af ekstra styre- eller fremdrivningsanordninger. Det skal ramme barrieren i en retning vinkelret på kollisionsvæggen; den lodrette midterlinje gennem køretøjets front og den lodrette midterlinje gennem sammenstødsvæggen må højst være forskudt ± 30 cm fra hinanden i sideretningen.

1.4.   Køretøjets tilstand

| 1.4.1. | Under prøven skal køretøjet enten være monteret med alle sine sædvanlige komponenter og udstyrsdele, som medregnes i dets egenvægt, eller være i en sådan tilstand, at dette krav er opfyldt for komponenter og udstyr, som har betydning for passagerkabinen og køretøjets vægtfordeling som helhed. |
| --- | --- |

1.4.1.

Under prøven skal køretøjet enten være monteret med alle sine sædvanlige komponenter og udstyrsdele, som medregnes i dets egenvægt, eller være i en sådan tilstand, at dette krav er opfyldt for komponenter og udstyr, som har betydning for passagerkabinen og køretøjets vægtfordeling som helhed.

| 1.4.2. | Såfremt køretøjets fremdrift sker med ydre midler, skal brændstofbeholderen være fyldt op til mindst 90 procent af sin kapacitet, enten med brændstof eller med en ikke-brændbar væske med omtrent samme densitet og viskositet som det normalt benyttede brændstof. Alle øvrige systemer (bremsevæskebeholdere, køler osv.) skal være tomme. |
| --- | --- |

1.4.2.

Såfremt køretøjets fremdrift sker med ydre midler, skal brændstofbeholderen være fyldt op til mindst 90 procent af sin kapacitet, enten med brændstof eller med en ikke-brændbar væske med omtrent samme densitet og viskositet som det normalt benyttede brændstof. Alle øvrige systemer (bremsevæskebeholdere, køler osv.) skal være tomme.

| 1.4.3. | Såfremt køretøjet fremdrives af sin egen motor, skal brændstofbeholderen være mindst 90 procent fyldt. Alle øvrige væskebeholdere skal være fyldt op. |
| --- | --- |

1.4.3.

Såfremt køretøjet fremdrives af sin egen motor, skal brændstofbeholderen være mindst 90 procent fyldt. Alle øvrige væskebeholdere skal være fyldt op.

| 1.4.4. | På fabrikantens begæring kan den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningerne, tillade, at samme køretøj, som er blevet benyttet til prøver i henhold til andre regulativer (herunder prøver, som kan påvirke køretøjets opbygning), desuden benyttes til de i dette regulativ foreskrevne prøver. |
| --- | --- |

1.4.4.

På fabrikantens begæring kan den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningerne, tillade, at samme køretøj, som er blevet benyttet til prøver i henhold til andre regulativer (herunder prøver, som kan påvirke køretøjets opbygning), desuden benyttes til de i dette regulativ foreskrevne prøver.

1.5.   Sammenstødshastighed

Sammenstødshastigheden skal være 50 + 0/-2 km/h. Har sammenstødshastigheden været højere, anses udfaldet af prøven dog for tilfredsstillende, når de fastlagte krav er overholdt.

1.6.   Måleinstrumenter

Det i punkt 1.5 ovenfor omhandlede apparat til hastighedsregistrering skal have en nøjagtighed på 1 %.

---

BILAG 10

FREMGANGSMÅDE VED PRØVNING MED PÅKØRSEL BAGFRA

1.   OPSTILLING, FREMGANGSMÅDE OG MÅLEAPPARATUR

1.1.   Prøvningsareal

Prøvearealet skal være tilstrækkelig stort til at rumme fremdriftssystemet for slaglegemet og give plads til, at det ramte køretøj bevæger sig efter sammenstødet, samt til at montere prøvningsudstyret. Den del af prøvearealet, hvor sammenstød og forskubning af det ramte køretøj finder sted, skal være vandret. (Der skal være mindre end 3 % hældning, målt et vilkårligt sted over en længde af en meter).

1.2.   Slaglegeme

| 1.2.1. | Slaglegemet skal være af stål og stift opbygget. |
| --- | --- |

1.2.1.

Slaglegemet skal være af stål og stift opbygget.

| 1.2.2. | Anslagsfladen skal være flad og mindst 2 500 mm bred og 800 mm høj. Dens kanter skal være afrundede med krumningsradius mellem 40 og 50 mm. Den skal være beklædt med et lag krydsfiner med tykkelse 20 ± 1 mm. |
| --- | --- |

1.2.2.

Anslagsfladen skal være flad og mindst 2 500 mm bred og 800 mm høj. Dens kanter skal være afrundede med krumningsradius mellem 40 og 50 mm. Den skal være beklædt med et lag krydsfiner med tykkelse 20 ± 1 mm.

| 1.2.3. | I anslagsøjeblikket skal følgende krav være opfyldt:






  1.2.3.1. | Anslagsfladen skal være lodret og vinkelret på køretøjets langsgående midterplan. |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

I anslagsøjeblikket skal følgende krav være opfyldt:

1.2.3.1.

Anslagsfladen skal være lodret og vinkelret på køretøjets langsgående midterplan.

| 1.2.3.2. | Slaglegemets bevægelsesretning skal være tilnærmelsesvis vandret og parallel med det ramte køretøjs langsgående midterplan. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

Slaglegemets bevægelsesretning skal være tilnærmelsesvis vandret og parallel med det ramte køretøjs langsgående midterplan.

| 1.2.3.3. | Den lodrette midterlinje af anslagsfladen og det ramte køretøjs langsgående midterplan må højst afvige 300 mm i sideretningen fra hinanden. Endvidere skal anslagsfladen strække sig over hele det ramte køretøjs bredde. |
| --- | --- |

1.2.3.3.

Den lodrette midterlinje af anslagsfladen og det ramte køretøjs langsgående midterplan må højst afvige 300 mm i sideretningen fra hinanden. Endvidere skal anslagsfladen strække sig over hele det ramte køretøjs bredde.

| 1.2.3.4. | Frihøjden af underkanten af den anslåede overflade skal være 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

1.2.3.4.

Frihøjden af underkanten af den anslåede overflade skal være 175 ± 25 mm.

1.3.   Slaglegemets fremdrift

Slaglegemet kan enten være fastgjort på en vogn (bevægelig barriere) eller være en del af et pendul.

1.4.   Særlige bestemmelser, som finder anvendelse, når en bevægelig barriere anvendes

| 1.4.1. | Er slaglegemet fastgjort til vognen (bevægelig barriere) med en fastgøringsdel, skal denne være stiv og ude af stand til at blive deformeret ved anslaget; i anslagsøjeblikket skal vognen kunne bevæge sig frit og skal ikke længere være påvirket af fremdriftsanordningen. |
| --- | --- |

1.4.1.

Er slaglegemet fastgjort til vognen (bevægelig barriere) med en fastgøringsdel, skal denne være stiv og ude af stand til at blive deformeret ved anslaget; i anslagsøjeblikket skal vognen kunne bevæge sig frit og skal ikke længere være påvirket af fremdriftsanordningen.

| 1.4.2. | Den samlede masse af vogn og slaglegeme skal være 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.4.2.

Den samlede masse af vogn og slaglegeme skal være 1 100 ± 20 kg.

1.5.   Særlige bestemmelser, som finder anvendelse, når der anvendes et pendul

| 1.5.1. | Afstanden mellem centrum af anslagsoverfladen og pendulets drejningsakse skal være mindst 5 m. |
| --- | --- |

1.5.1.

Afstanden mellem centrum af anslagsoverfladen og pendulets drejningsakse skal være mindst 5 m.

| 1.5.2. | Slaglegemet skal være frit ophængt i stive arme, der er stift fastgjort på det. Det således opbyggede pendul må i det væsentlige ikke kunne deformeres ved anslaget. |
| --- | --- |

1.5.2.

Slaglegemet skal være frit ophængt i stive arme, der er stift fastgjort på det. Det således opbyggede pendul må i det væsentlige ikke kunne deformeres ved anslaget.

| 1.5.3. | Pendulet skal have en indbygget stopanordning, der forhindrer sekundært anslag af slaglegemet mod prøvekøretøjet. |
| --- | --- |

1.5.3.

Pendulet skal have en indbygget stopanordning, der forhindrer sekundært anslag af slaglegemet mod prøvekøretøjet.

| 1.5.4. | I anslagsøjeblikket skal hastigheden af pendulets slagcentrum være mellem 30 og 32 km/h. |
| --- | --- |

1.5.4.

I anslagsøjeblikket skal hastigheden af pendulets slagcentrum være mellem 30 og 32 km/h.

| 1.5.5. | Den reducerede masse "mr" af pendulets slagcentrum defineres som funktion af totalmassen "m", afstanden "a" (1) mellem anslagscentret og drejningsaksen og afstanden "l" mellem tyngdepunktet og drejningsaksen, ved følgende udtryk: |
| --- | --- |

1.5.5.

Den reducerede masse "mr" af pendulets slagcentrum defineres som funktion af totalmassen "m", afstanden "a" (1) mellem anslagscentret og drejningsaksen og afstanden "l" mellem tyngdepunktet og drejningsaksen, ved følgende udtryk:

Formula

| 1.5.6. | Den reducerede masse "mr" skal være 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.5.6.

Den reducerede masse "mr" skal være 1 100 ± 20 kg.

1.6.   Generelle bestemmelser vedrørende slagslegemets masse og hastighed

Har prøvning har fundet sted med højere anslagshastighed end de i punkt 1.5.4 ovenfor foreskrevne og/eller med en større masse end de i punkt 1.5.3 eller 1.5.6 ovenfor foreskrevne, og køretøjets opfylder kravene, anses prøven for at være tilfredsstillende udført.

1.7.   Køretøjets tilstand under prøvningen

Under prøven skal køretøjet enten være monteret med alle sine sædvanlige komponenter og udstyrsdele, som medregnes i egenvægten, eller være i en sådan tilstand, at dette krav er opfyldt for komponenter og udstyr, som har betydning for passagerkabinen og køretøjets vægtfordeling som helhed.

1.8.   Det komplette køretøj, hvori barnefastholdelsesanordningen er monteret efter monteringsvejledningen, skal stå på en hård, flad og vandret overflade med håndbremsen udløst og i frigear. Der kan prøves flere barnefastholdelsesanordninger ved samme sammenstødsprøve.

---

(1)  Afstanden "a" er lig længden af det betragtede synkrone pendul.

---

BILAG 11

TYPEGODKENDELSESORDNING (RUTEDIAGRAM ISO 9002:2000)

---

BILAG 12

KONTROL MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   PRØVNINGER

Barnefastholdelsesanordninger skal godtgøres at være i overensstemmelse med de forskrifter, som følgende prøvninger er baseret på:

1.1.   Kontrol af inerti-retraktorers låsetærskel og holdbarhed

Efter bestemmelserne i punkt 7.2.4.3 i dette regulativ i den retning, der anses for mest ugunstig efter udførelse af holdbarhedsprøvningen beskrevet i punkt 7.2.4.2, 7.2.4.4 og 7.2.4.5 i dette regulativ i henhold til forskriften i punkt 6.7.3.2.6 i dette regulativ.

1.2.   Kontrol af holdbarheden af automatiske retraktorer

Efter bestemmelserne i punkt 7.2.4.2 i dette regulativ, suppleret med prøvningerne i punkt 7.2.4.4 og 7.2.4.5 i dette regulativ ifølge forskriften i punkt 6.7.3.1.3.

1.3.   Prøvning af gjordenes styrke efter konditionering

I henhold til proceduren i punkt 6.7.4.2 i dette regulativ efter konditionering i henhold til kravene i punkt 7.2.5.2.1. til 7.2.5.2.5 i dette regulativ.

1.3.1.   Prøvning af gjordenes styrke efter konditionering med slid

I henhold til proceduren i punkt 6.7.4.2 i dette regulativ efter konditionering i henhold til kravene i punkt 7.2.5.2.6 i dette regulativ.

1.4.   Mikroglideprøvning

Efter metoden beskrevet i punkt 7.2.3 i dette regulativ.

1.5.   Energioptagelse

Efter bestemmelserne i punkt 6.6.2. i dette regulativ.

1.6.   Efterprøvning af barnefastholdelsesanordningens præstationer ved den pågældende dynamiske prøve:

Efter forskrifterne i punkt 7.1.3 i dette regulativ med eventuelle lukkebeslag forkonditioneret efter forskrifterne i punkt 6.7.1.6 i dette regulativ, således at de pågældende forskrifter i punkt 6.6.4 i dette regulativ (for barnefastholdelsesanordningens samlede præstationer) og punkt 6.7.1.7.1 i dette regulativ (for funktion af eventuelle belastede lukkebeslag) er opfyldt.

1.7.   Temperaturprøvning

Efter bestemmelserne i punkt 6.6.5. i dette regulativ.

2.   PRØVNINGSFREKVENS OG -RESULTATER

2.1.   Hyppigheden af prøvning efter forskrifterne i punkt 1.1 til 1.5 og 1.7 ovenfor skal baseres på en statistisk kontrolleret stikprøveudtagning svarende til den, der anvendes ved rutinemæssig kvalitetssikring, og skal udføres mindst én gang om året.

2.2.   Minimumbetingelser for kontrol af overensstemmelsen af banefastholdelsesanordninger i kategorierne "universal", "semi-universal" og "begrænset" i forbindelse med de dynamiske prøvninger i henhold til punkt 1.6 ovenfor.

I forståelse med de relevante myndigheder overvåger indehaveren af en godkendelse overensstemmelseskontrollen efter medtoden med batchkontrol (punkt 2.2.1 nedenfor) eller metoden med løbende kontrol (punkt 2.2.2 nedenfor).

2.2.1.   Batchkontrol af barnefastholdelsesanordninger

| 2.2.1.1. | Indehaveren af godkendelsen skal inddele barnefastholdelsesanordningerne i batch, som er så ensartede som mulig med hensyn til de råvarer eller mellemprodukter, der indgår i produktionen (forskellige farver på skallen, forskellige selefabrikater) og med hensyn til produktionsbetingelserne. Antallet i en batch må ikke overstige 5 000 enheder.
  Efter aftale med de relevante myndigheder kan prøvninger udføres af den tekniske tjeneste eller under godkendelsesindehaverens ansvar. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Indehaveren af godkendelsen skal inddele barnefastholdelsesanordningerne i batch, som er så ensartede som mulig med hensyn til de råvarer eller mellemprodukter, der indgår i produktionen (forskellige farver på skallen, forskellige selefabrikater) og med hensyn til produktionsbetingelserne. Antallet i en batch må ikke overstige 5 000 enheder.

Efter aftale med de relevante myndigheder kan prøvninger udføres af den tekniske tjeneste eller under godkendelsesindehaverens ansvar.

| 2.2.1.2. | Der skal udtages en prøve fra hver batch i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 2.2.1.4 nedenfor. Prøven kan udtages, før batchen er komplet, men mindst 20 % af batchen skal være produceret. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Der skal udtages en prøve fra hver batch i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 2.2.1.4 nedenfor. Prøven kan udtages, før batchen er komplet, men mindst 20 % af batchen skal være produceret.

| 2.2.1.3. | Barnefastholdelsesanordningerne og antallet af dynamiske prøvninger, der skal udføres, er angivet i punkt 2.2.1.4 nedenfor. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Barnefastholdelsesanordningerne og antallet af dynamiske prøvninger, der skal udføres, er angivet i punkt 2.2.1.4 nedenfor.

| 2.2.1.4. | For at kunne accepteres, skal en batch af barnefastholdelsesanordninger opfylde følgende betingelser:










  Antal stk. i batchen | Antal prøver/ karakteristika for barnefastholdelsesanordningen | Antal prøver i alt | Godkendelseskriterier | Afvisningskriterier | Kontrolniveau |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N < 500 | 1. = 1MH | 1 | 0 | — | Almindelige |
| 2. = 1MH | 2 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 1MH + 1LH | 2 | 0 | 2 | Almindelige |
| 2. = 1MH + 1LH | 4 | 1 | 2 |
| N < 500 | 1. = 2MH | 2 | 0 | 2 | Strengt |
| 2. = 2MH | 4 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 2MH + 2LH | 4 | 0 | 2 | Strengt |
| 2. = 2MH + 2LH | 8 | 1 | 2 |

2.2.1.4.

For at kunne accepteres, skal en batch af barnefastholdelsesanordninger opfylde følgende betingelser:

Antal stk. i batchen

Antal prøver/ karakteristika for barnefastholdelsesanordningen

Antal prøver i alt

Godkendelseskriterier

Afvisningskriterier

Kontrolniveau

N < 500

1. = 1MH

1

0

—

Almindelige

2. = 1MH

2

1

2

500 < N < 5 000

1. = 1MH + 1LH

2

0

2

Almindelige

2. = 1MH + 1LH

4

1

2

N < 500

1. = 2MH

2

0

2

Strengt

2. = 2MH

4

1

2

500 < N < 5 000

1. = 2MH + 2LH

4

0

2

Strengt

2. = 2MH + 2LH

8

1

2

Bemærkninger:

Ved MH forstås hårdere konfiguration (de mindst gode resultater opnået ved godkendelse eller udvidelse af godkendelse).

Ved LH forstås mindre hård konfiguartion.

Denne dobbelte prøveudtagningsplan fungerer som følger:

| | Ved normal kontrol accepteres batchen, hvis den første prøveudtagning ikke indeholder defekte enheder, uden prøvning af en anden prøveudtagning. Hvis den første prøveudtagning indeholder to defekte enheder, accepteres batchen ikke. Hvis den indeholder én defekt enhed, foretages en anden prøveudtagning, og det er det samlede antal, der skal opfylde kravet i kolonne 5 i ovenstående tabel. |
| --- | --- |

Ved normal kontrol accepteres batchen, hvis den første prøveudtagning ikke indeholder defekte enheder, uden prøvning af en anden prøveudtagning. Hvis den første prøveudtagning indeholder to defekte enheder, accepteres batchen ikke. Hvis den indeholder én defekt enhed, foretages en anden prøveudtagning, og det er det samlede antal, der skal opfylde kravet i kolonne 5 i ovenstående tabel.

| | Der skiftes fra normal kontrol til streng kontrol, hvis to ud 5 på hinanden følgende batch ikke accepteres. Der skiftes igen til normal kontrol, hvis 5 på hinanden følgende batch accepteres. |
| --- | --- |

Der skiftes fra normal kontrol til streng kontrol, hvis to ud 5 på hinanden følgende batch ikke accepteres. Der skiftes igen til normal kontrol, hvis 5 på hinanden følgende batch accepteres.

| | Hvis en batch ikke accepteres, anses produktionen for at være ikke-overensstemmende og batchen må ikke frigives. |
| --- | --- |

Hvis en batch ikke accepteres, anses produktionen for at være ikke-overensstemmende og batchen må ikke frigives.

| | Hvis to på hinanden følgende batch underkastet den strenge kontrol ikke accepteres, finder bestemmelserne i punkt 13 i dette regulativ anvendelse. |
| --- | --- |

Hvis to på hinanden følgende batch underkastet den strenge kontrol ikke accepteres, finder bestemmelserne i punkt 13 i dette regulativ anvendelse.

| 2.2.1.5. | Kontrollen af barnefastholdelsesanordningernes overensstemmelse starter med den første batch, der fremstilles efter den første batch, der var genstand for produktionsgodkendelse. |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Kontrollen af barnefastholdelsesanordningernes overensstemmelse starter med den første batch, der fremstilles efter den første batch, der var genstand for produktionsgodkendelse.

| 2.2.1.6. | Prøvningsresultaterne i punkt 2.2.1.4 ovenfor må ikke overskride L, hvor L er grænseværdien foreskrevet for hver enkel godkendelsesprøvning. |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Prøvningsresultaterne i punkt 2.2.1.4 ovenfor må ikke overskride L, hvor L er grænseværdien foreskrevet for hver enkel godkendelsesprøvning.

2.2.2.   Løbende kontrol

| 2.2.2.1. | Indehaveren af en godkendelse er forpligtet til at udføre løbende kvalitetskontrol af sin fabrikationsproces på statistisk grundlag og ved prøveudtagning. Efter aftale med de relevante myndigheder kan prøvninger udføres af den tekniske tjeneste eller under godkendelsesindehaverens ansvar, som er ansvarlig for produktets sporbarhed. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Indehaveren af en godkendelse er forpligtet til at udføre løbende kvalitetskontrol af sin fabrikationsproces på statistisk grundlag og ved prøveudtagning. Efter aftale med de relevante myndigheder kan prøvninger udføres af den tekniske tjeneste eller under godkendelsesindehaverens ansvar, som er ansvarlig for produktets sporbarhed.

| 2.2.2.2. | Prøveudtagninger skal finde sted i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 2.2.2.4 nedenfor. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Prøveudtagninger skal finde sted i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 2.2.2.4 nedenfor.

| 2.2.2.3. | Barnefastholdelsesanordningens karakteristika udvælges tilfældigt, og de prøvninger, der skal udføres, er beskrevet i punkt 2.2.2.4 nedenfor. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Barnefastholdelsesanordningens karakteristika udvælges tilfældigt, og de prøvninger, der skal udføres, er beskrevet i punkt 2.2.2.4 nedenfor.

| 2.2.2.4. | Kontrollen skal opfylde følgende krav:






  Udtagne barnefastholdelsesanordninger | Kontrolniveau |
| --- | --- | --- |
| ved 0,02 % forstås én udtaget barnefastholdelsesanordning for hver 5 000 fremstillet | Almindelige |
| ved 0,05 % forstås én udtaget barnefastholdelsesanordning for hver 2 000 fremstillet | Strengt |

2.2.2.4.

Kontrollen skal opfylde følgende krav:

Udtagne barnefastholdelsesanordninger

Kontrolniveau

ved 0,02 % forstås én udtaget barnefastholdelsesanordning for hver 5 000 fremstillet

Almindelige

ved 0,05 % forstås én udtaget barnefastholdelsesanordning for hver 2 000 fremstillet

Strengt

Denne dobbelte prøveudtagningsplan fungerer som følger:

| | Hvis barnefastholdelsesanordningen anses for overensstemmende, er produktionen overensstemmende. |
| --- | --- |

Hvis barnefastholdelsesanordningen anses for overensstemmende, er produktionen overensstemmende.

| | Hvis barnefastholdelsesanordningen ikke opfylder forskrifterne, udtages en anden barnefastholdelsesanordning. |
| --- | --- |

Hvis barnefastholdelsesanordningen ikke opfylder forskrifterne, udtages en anden barnefastholdelsesanordning.

| | Hvis den anden barnefastholdelsesanordning opfylder forskrifterne, er produktionen overensstemmende. |
| --- | --- |

Hvis den anden barnefastholdelsesanordning opfylder forskrifterne, er produktionen overensstemmende.

| | Hvis hverken den første eller den anden barnefastholdelsesanordning opfylder forskrifterne, er produktionen ikke overensstemmende, og barnefastholdelsesanordninger, der med sandsynlighed indeholder samme defekt, skal trækkes tilbage, og der skal træffe de nødvendige foranstaltninger til at genetablere produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

Hvis hverken den første eller den anden barnefastholdelsesanordning opfylder forskrifterne, er produktionen ikke overensstemmende, og barnefastholdelsesanordninger, der med sandsynlighed indeholder samme defekt, skal trækkes tilbage, og der skal træffe de nødvendige foranstaltninger til at genetablere produktionens overensstemmelse.

| | Normal kontrol erstattes af streng kontrol, hvis produktionen skal trækkes tilbage to gange ud af 10 000 konsekutivt fremstillede barnefastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

Normal kontrol erstattes af streng kontrol, hvis produktionen skal trækkes tilbage to gange ud af 10 000 konsekutivt fremstillede barnefastholdelsesanordninger.

| | Der skiftes tilbage til normal kontrol, hvis 10 000 konsekutivt fremstillede barnefastholdelsesanordninger anses for at være overensstemmende. |
| --- | --- |

Der skiftes tilbage til normal kontrol, hvis 10 000 konsekutivt fremstillede barnefastholdelsesanordninger anses for at være overensstemmende.

| | Hvis produktion underkastet den strenge kontrol tilbagetrækkes i to på hinanden følgende tilfælde, finder bestemmelserne i punkt 13 anvendelse. |
| --- | --- |

Hvis produktion underkastet den strenge kontrol tilbagetrækkes i to på hinanden følgende tilfælde, finder bestemmelserne i punkt 13 anvendelse.

| 2.2.2.5. | Den løbende kontrol af barnefastholdelsesanordninger indledes efter produktionsgodkendelsen. |
| --- | --- |

2.2.2.5.

Den løbende kontrol af barnefastholdelsesanordninger indledes efter produktionsgodkendelsen.

| 2.2.2.6. | Prøvningsresultaterne i punkt 2.2.2.4 ovenfor må ikke overskride L, hvor L er grænseværdien foreskrevet for hver enkel godkendelsesprøvning. |
| --- | --- |

2.2.2.6.

Prøvningsresultaterne i punkt 2.2.2.4 ovenfor må ikke overskride L, hvor L er grænseværdien foreskrevet for hver enkel godkendelsesprøvning.

2.3.   For køretøjsspecifikke Isofix-anordninger i henhold til punkt 2.1.2.4.1 ovenfor kan barnefastholdelsesanordningens fabrikant vælge metoder til produktionens overensstemmelse i henhold til enten punkt 2.2 ovenfor på et prøvesæde eller punkt 2.3.1 og 2.3.2 ovenfor i et køretøjskarrosseri.

2.3.1.   For køretøjsspecifikke Isofix-anordninger finder følgende prøvningsfrekvenser anvendelse: en gang hver ottende uge:

| | Forskrifterne i punkt 6.6.4 og 6.7.1.7.1 i dette regulativ skal være overholdt ved hver prøvning. Giver alle prøvninger i løbet af et år tilfredsstillende resultater, kan fabrikanten dog efter aftale med den typegodkendende myndighed nedsætte frekvensen til en gang hver 16. uge. |
| --- | --- |

Forskrifterne i punkt 6.6.4 og 6.7.1.7.1 i dette regulativ skal være overholdt ved hver prøvning. Giver alle prøvninger i løbet af et år tilfredsstillende resultater, kan fabrikanten dog efter aftale med den typegodkendende myndighed nedsætte frekvensen til en gang hver 16. uge.

| | Når årsproduktionen er 1 000 barnefastholdelsesanordninger eller derunder, tillades dog en mindste prøvningsfrekvens på én prøvning om året. |
| --- | --- |

Når årsproduktionen er 1 000 barnefastholdelsesanordninger eller derunder, tillades dog en mindste prøvningsfrekvens på én prøvning om året.

2.3.2.   Når et prøveeksemplar ikke består en given prøve, skal endnu en prøvning med samme krav udføres på mindst tre andre prøveeksemplarer. For dynamiske prøvninger gælder, at hvis en af disse prøveeksemplarer ikke klarer prøvningen, anses produktionen for at være ikke-overensstemmende, og prøvningsfrekvensen øges til den højere frekvens, hvis den lavere blev anvendt i henhold til punkt 2.3 ovenfor, og de nødvendige foranstaltninger træffes til genetablering af produktionens overensstemmelse.

2.4.   Hvis produktionen konstateres at være ikke-overensstemmende i henhold til punkt 2.2.1.4, 2.2.2.4 eller 2.3.2 ovenfor, skal indehaveren af godkendelsen eller dennes bemyndigede repræsentant:

| 2.4.1. | underrette den typegkendende myndighed, som har meddelt typegodkendelsen, og angive, hvilke foranstaltninger der er truffet til genoprettelse af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

2.4.1.

underrette den typegkendende myndighed, som har meddelt typegodkendelsen, og angive, hvilke foranstaltninger der er truffet til genoprettelse af produktionens overensstemmelse.

2.5.   Fabrikanten skal på kvartårlig basis underrette den typegodkendende myndighed om mængden af produkter, der er produceret for hvert godkendelsesnummer, med angivelse af, hvordan det fastslås, hvilke produkter der svarer til det pågældende godkendelsesnummer.

---

BILAG 13

PRØVNING AF ENERGIOPTAGENDE MATERIALE

1.   HOVEDATTRAP

| 1.1. | Hovedattrappen er en massiv halvkugle af træ, hvorpå der er påsat en mindre kuglekalot som vist i figur A nedenfor. Den skal være konstrueret, så den kan falde frit langs den angivne akse, og være indrettet så den kan monteres med et accelerometer til måling af accelerationen i faldretningen. |
| --- | --- |

1.1.

Hovedattrappen er en massiv halvkugle af træ, hvorpå der er påsat en mindre kuglekalot som vist i figur A nedenfor. Den skal være konstrueret, så den kan falde frit langs den angivne akse, og være indrettet så den kan monteres med et accelerometer til måling af accelerationen i faldretningen.

| 1.2. | Hovedattrappens totale masse, inklusive accelerometer, skal være 2,75 ± 0,05 kg. |
| --- | --- |

1.2.

Hovedattrappens totale masse, inklusive accelerometer, skal være 2,75 ± 0,05 kg.

Figur A

Hovedattrap

Image

2.   INSTRUMENTER

Under prøvningen skal accelerationen registreres ved hjælp af udstyr i overensstemmelse med kanalfrekvensklasse 1 000 som foreskrevet i den seneste version af ISO 6487.

3.   PROCEDURE

| 3.1. | Barnefastholdelsesanordningen placeres på en stiv og plan overflade i anslagsområdet med mindstemål på 500 × 500 mm, således at anslagsretningen er vinkelret på barnefastholdelsesanordnings indre flade i anslagsområdet. |
| --- | --- |

3.1.

Barnefastholdelsesanordningen placeres på en stiv og plan overflade i anslagsområdet med mindstemål på 500 × 500 mm, således at anslagsretningen er vinkelret på barnefastholdelsesanordnings indre flade i anslagsområdet.

| 3.2. | Løft hovedattrappen til en højde af 100 – 0/+ 5 mm fra de pågældende øverste overflader af den samlede barnefastholdelsesanordning til det laveste punkt på hovedformen, og lad den falde. Registrer hovedformens acceleration under anslaget. |
| --- | --- |

3.2.

Løft hovedattrappen til en højde af 100 – 0/+ 5 mm fra de pågældende øverste overflader af den samlede barnefastholdelsesanordning til det laveste punkt på hovedformen, og lad den falde. Registrer hovedformens acceleration under anslaget.

---

BILAG 14

METODE TIL FASTLÆGGELSE AF ANSLAGSOMRÅDET FOR HOVEDET FOR ANORDNINGER MED RYGLÆN OG FOR BAGUDVENDENDE ANORDNINGER, MED FASTLÆGGELSE AF SIDEFLØJENES MINDSTESTØRRELSE

| 1. | Enheden anbringes på det i bilag 6 beskrevne prøvesæde. På anordninger med indstilleligt ryglæn stilles denne i den mest oprette position. Anbring den mindste prøvedukke i anordningen efter fabrikantens vejledning. Afsæt et punkt "A" på ryglænet i samme vandrette niveau som skulderen af den mindste prøvedukke i et punkt 2 cm inden for ydersiden af armen. Alle indvendige overflader over det vandrette plan gennem punkt A skal prøves efter bilag 17. Dette område skal omfatte ryglænet og sidefløjene, herunder sidefløjenes indvendige kanter (afrundede områder). Hvis der er tale om lifte, hvor det ikke er muligt at anbringe attrappen symmetrisk som følge af anordningen og fabrikantens anvisninger, er det område, der er i overensstemmelse med bilag 17, alle indvendige flader over punktet "A", som tidligere defineret, i hovedets retning, når der måles med denne attrap i liften i den værste position, der er i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger, når liften er anbragt på prøvebænken.
  Hvis det er muligt at anbringe attrappen symmetrisk i liften, skal alle de indvendige flader være i overensstemmelse med bilag 13. |
| --- | --- |

1.

Enheden anbringes på det i bilag 6 beskrevne prøvesæde. På anordninger med indstilleligt ryglæn stilles denne i den mest oprette position. Anbring den mindste prøvedukke i anordningen efter fabrikantens vejledning. Afsæt et punkt "A" på ryglænet i samme vandrette niveau som skulderen af den mindste prøvedukke i et punkt 2 cm inden for ydersiden af armen. Alle indvendige overflader over det vandrette plan gennem punkt A skal prøves efter bilag 17. Dette område skal omfatte ryglænet og sidefløjene, herunder sidefløjenes indvendige kanter (afrundede områder). Hvis der er tale om lifte, hvor det ikke er muligt at anbringe attrappen symmetrisk som følge af anordningen og fabrikantens anvisninger, er det område, der er i overensstemmelse med bilag 17, alle indvendige flader over punktet "A", som tidligere defineret, i hovedets retning, når der måles med denne attrap i liften i den værste position, der er i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger, når liften er anbragt på prøvebænken.

Hvis det er muligt at anbringe attrappen symmetrisk i liften, skal alle de indvendige flader være i overensstemmelse med bilag 13.

| 2. | Bagudvendende anordninger skal have sidefløje med en mindstedybde på 90 mm, målt fra midterlinjen af ryglænets overflade. Sidefløjene skal udgå fra det vandrette plan gennem punktet "A" og fortsætte til overkanten af ryglænet. Begyndende fra et punkt 90 mm under ryglænets overkant kan sidefløjenes dybde gradvis aftage. |
| --- | --- |

2.

Bagudvendende anordninger skal have sidefløje med en mindstedybde på 90 mm, målt fra midterlinjen af ryglænets overflade. Sidefløjene skal udgå fra det vandrette plan gennem punktet "A" og fortsætte til overkanten af ryglænet. Begyndende fra et punkt 90 mm under ryglænets overkant kan sidefløjenes dybde gradvis aftage.

---

BILAG 15

BESKRIVELSE AF KONDITIONERINGEN AF JUSTERINGSANORDNINGER MONTERET DIREKTE PÅ BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGER

Figur 1

1.   METODE

| 1.1. | Med gjordene anbragt i den i punkt 7.2.6 beskrevne referenceposition trækkes mindst 50 mm gjord af den indbyggede sele ud ved træk i gjordens frie ende. |
| --- | --- |

1.1.

Med gjordene anbragt i den i punkt 7.2.6 beskrevne referenceposition trækkes mindst 50 mm gjord af den indbyggede sele ud ved træk i gjordens frie ende.

| 1.2. | Den justerede del af den indbyggede sele anbringes i trækanordningen A. |
| --- | --- |

1.2.

Den justerede del af den indbyggede sele anbringes i trækanordningen A.

| 1.3. | Justeringanordningen aktiveres, og der trækkes mindst 150 mm gjord ind i den indbyggede sele. Dette repræsenter halvdelen af en cyklus og bringer trækanordningen A i en position svarende til maksimal udtrækning af gjorden. |
| --- | --- |

1.3.

Justeringanordningen aktiveres, og der trækkes mindst 150 mm gjord ind i den indbyggede sele. Dette repræsenter halvdelen af en cyklus og bringer trækanordningen A i en position svarende til maksimal udtrækning af gjorden.

| 1.4. | Gjordens frie ende tilsluttes trækanordning B. |
| --- | --- |

1.4.

Gjordens frie ende tilsluttes trækanordning B.

2.   CYKLUSSEN BESTÅR AF FØLGENDE:

| 2.1. | Træk mindst 150 mm ud i B, mens A ikke udøver noget træk i den indbyggede sele. |
| --- | --- |

2.1.

Træk mindst 150 mm ud i B, mens A ikke udøver noget træk i den indbyggede sele.

| 2.2. | Aktivér justeringsanordningerne og træk i A, mens B ikke udøver noget træk i den frie ende af gjorden. |
| --- | --- |

2.2.

Aktivér justeringsanordningerne og træk i A, mens B ikke udøver noget træk i den frie ende af gjorden.

| 2.3. | Ved afslutningen af bevægelsen bringes justeringsanordningen ud af funktion. |
| --- | --- |

2.3.

Ved afslutningen af bevægelsen bringes justeringsanordningen ud af funktion.

| 2.4. | Gentag cyklussen som foreskrevet i punkt 6.7.2.7 i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.4.

Gentag cyklussen som foreskrevet i punkt 6.7.2.7 i dette regulativ.

---

BILAG 16

ANORDNING TIL STYRKEPRØVNING AF TYPISK LUKKEBESLAG

Image

---

BILAG 17

BESTEMMELSE AF BELASTNINGSINDEKS

1.   BELASTNINGSINDEKS FOR HOVEDET (HEAD PERFORMANCE CRITERION, HPC)

| 1.1. | Kriteriet er opfyldt, hvis hovedet under prøven ikke kommer i berøring med nogen del af køretøjet. |
| --- | --- |

1.1.

Kriteriet er opfyldt, hvis hovedet under prøven ikke kommer i berøring med nogen del af køretøjet.

| 1.2. | Hvis det ikke er tilfældet foretages beregning af HPC-værdien på grundlag af accelerationen (a) (1) ved følgende udtryk:



  hvor:






  1.2.1. | "a" svarer til accelerationen målt målt i tyngdeenheder, g (1 g = 9,81 m/s2). |
| --- | --- | --- |

1.2.

Hvis det ikke er tilfældet foretages beregning af HPC-værdien på grundlag af accelerationen (a) (1) ved følgende udtryk:

Formula

hvor:

1.2.1.

"a" svarer til accelerationen målt målt i tyngdeenheder, g (1 g = 9,81 m/s2).

| 1.2.2. | Hvis begyndelsestidspunktet for hovedets berøring kan fastlægges tilstrækkelig sikkert, er t1 og t2 de to tidspunkter, angivet i sekunder, der afgrænser det interval mellem begyndelsen af hovedets berøring og registreringens afslutning, hvor størrelsen af HPC er maksimal. |
| --- | --- |

1.2.2.

Hvis begyndelsestidspunktet for hovedets berøring kan fastlægges tilstrækkelig sikkert, er t1 og t2 de to tidspunkter, angivet i sekunder, der afgrænser det interval mellem begyndelsen af hovedets berøring og registreringens afslutning, hvor størrelsen af HPC er maksimal.

| 1.2.3. | Hvis begyndelsestidspunktet for hovedets berøring ikke kan fastlægges, er t1 og t2 de to tidspunkter, angivet i sekunder, der afgrænser det tidsinterval mellem begyndelsen og afslutningen af registreringen, hvor størrelsen af HPC er maksimal. |
| --- | --- |

1.2.3.

Hvis begyndelsestidspunktet for hovedets berøring ikke kan fastlægges, er t1 og t2 de to tidspunkter, angivet i sekunder, der afgrænser det tidsinterval mellem begyndelsen og afslutningen af registreringen, hvor størrelsen af HPC er maksimal.

| 1.2.4. | Ved beregning af maksimumsværdien ses bort fra de værdier af HPC, for hvilke tidsintervallet (t1 - t2) er større end 36 ms. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ved beregning af maksimumsværdien ses bort fra de værdier af HPC, for hvilke tidsintervallet (t1 - t2) er større end 36 ms.

| 1.3. | Værdien af den kumulative acceleration for hovedet under den fremadgående bevægelse, der overskrides i 3 ms, beregnes på grundlag af accelerationen for hovedet. |
| --- | --- |

1.3.

Værdien af den kumulative acceleration for hovedet under den fremadgående bevægelse, der overskrides i 3 ms, beregnes på grundlag af accelerationen for hovedet.

---

(1)  Accelerationen (a), henført til tyngdepunktet, beregnes på grundlag af accelerationens tre-aksede komponenter, målt med en CFC på 1 000.

---

BILAG 18

BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGERS (I-SIZE) GEOMETRISKE DIMENSIONER

Figur 1

| Højde cm | Siddehøjde cm | Skulderbredde cm | Hoftebredde cm | Skulderhøjde cm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| | 95 %il | 95 %il | 95 %il | 5 %il | 95 %il |
| 40 | I.r. | I.r. | I.r. | I.r. | I.r. |
| 45 | 39,0 | 12,1 | 14,2 | 27,4 | 29,0 |
| 50 | 40,5 | 14,1 | 14,8 | 27,6 | 29,2 |
| 55 | 42,0 | 16,1 | 15,4 | 27,8 | 29,4 |
| 60 | 43,5 | 18,1 | 16,0 | 28,0 | 29,6 |
| 65 | 45,0 | 20,1 | 17,2 | 28,2 | 29,8 |
| 70 | 47,1 | 22,1 | 18,4 | 28,3 | 30,0 |
| 75 | 49,2 | 24,1 | 19,6 | 28,4 | 31,3 |
| 80 | 51,3 | 26,1 | 20,8 | 29,2 | 32,6 |
| 85 | 53,4 | 26,9 | 22,0 | 30,0 | 33,9 |
| 90 | 55,5 | 27,7 | 22,5 | 30,8 | 35,2 |
| 95 | 57,6 | 28,5 | 23,0 | 31,6 | 36,5 |
| 100 | 59,7 | 29,3 | 23,5 | 32,4 | 37,8 |
| 105 | 61,8 | 30,1 | 24,9 | 33,2 | 39,1 |
| 110 | 63,9 | 30,9 | 26,3 | 34,0 | 40,4 |
| 115 | 66,0 | 32,1 | 27,7 | 35,5 | 41,7 |
| 120 | 68,1 | 33,3 | 29,1 | 37,0 | 43,0 |
| 125 | 70,2 | 34,5 | 30,5 | 38,5 | 44,3 |
| 130 | 72,3 | 35,7 | 31,9 | 40,0 | 46,1 |
| 135 | 74,4 | 36,9 | 33,3 | 41,5 | 47,9 |
| 140 | 76,5 | 38,1 | 34,7 | 43,0 | 49,7 |
| 145 | 78,6 | 39,3 | 36,3 | 44,5 | 51,5 |
| 150 | 81,1 | 41,5 | 37,9 | 46,3 | 53,3 |

Højde cm

Siddehøjde cm

Skulderbredde cm

Hoftebredde cm

Skulderhøjde cm

A

B

C

D

E

95 %il

95 %il

95 %il

5 %il

95 %il

40

I.r.

I.r.

I.r.

I.r.

I.r.

45

39,0

12,1

14,2

27,4

29,0

50

40,5

14,1

14,8

27,6

29,2

55

42,0

16,1

15,4

27,8

29,4

60

43,5

18,1

16,0

28,0

29,6

65

45,0

20,1

17,2

28,2

29,8

70

47,1

22,1

18,4

28,3

30,0

75

49,2

24,1

19,6

28,4

31,3

80

51,3

26,1

20,8

29,2

32,6

85

53,4

26,9

22,0

30,0

33,9

90

55,5

27,7

22,5

30,8

35,2

95

57,6

28,5

23,0

31,6

36,5

100

59,7

29,3

23,5

32,4

37,8

105

61,8

30,1

24,9

33,2

39,1

110

63,9

30,9

26,3

34,0

40,4

115

66,0

32,1

27,7

35,5

41,7

120

68,1

33,3

29,1

37,0

43,0

125

70,2

34,5

30,5

38,5

44,3

130

72,3

35,7

31,9

40,0

46,1

135

74,4

36,9

33,3

41,5

47,9

140

76,5

38,1

34,7

43,0

49,7

145

78,6

39,3

36,3

44,5

51,5

150

81,1

41,5

37,9

46,3

53,3

Ved måling under en kontaktkraft på 50 N med anordningen beskrevet i figur 2 i dette bilag gælder følgende tolerancer for dimensionerne:

| | Mindste siddehøjde:






  — | Fra 40 to 87 cm B - 5 percentil |
| --- | --- | --- |

Mindste siddehøjde:

—

Fra 40 to 87 cm B - 5 percentil

| — | Fra 87 cm og op B - 10 percentil |
| --- | --- |

—

Fra 87 cm og op B - 10 percentil

| | Mindste skulderbredde: C -0
  +2 cm |
| --- | --- |

Mindste skulderbredde: C -0
  +2 cm

| | Mindste hoftebredde: D -0
  +2 cm |
| --- | --- |

Mindste hoftebredde: D -0
  +2 cm

| | Mindste skulderhøjde (5 percentil): E1 -2
  +0 cm |
| --- | --- |

Mindste skulderhøjde (5 percentil): E1 -2
  +0 cm

| | Største skulderhøjde (95 percentil): E2 -0
  +2 cm |
| --- | --- |

Største skulderhøjde (95 percentil): E2 -0
  +2 cm

Figur 2

Måleanordningen set fra siden og forfra

Image

Bemærkninger:

| Hb | : | Hoftebredde variabel fra 140 til 380 mm |
| --- | --- | --- |
| Scb | : | Skulderbredde variabel fra 120 til 400 mm |
| Sih | : | Siddehøjde variabel fra 400 til 800 mm |
| Shh | : | Skulderhøjde variabel fra 270 til 540 mm |

Hb

:

Hoftebredde variabel fra 140 til 380 mm

Scb

:

Skulderbredde variabel fra 120 til 400 mm

Sih

:

Siddehøjde variabel fra 400 til 800 mm

Shh

:

Skulderhøjde variabel fra 270 til 540 mm

Figur 3

3D-illustration af måleanordningen

---

BILAG 19

VURDERINGSVOLUMEN FOR "I-SIZE"-STØTTEBEN OG STØTTEFOD

Figur 1

Vurderingsvolumen for støttebenets dimensioner set fra siden

Image

Tegnforklaring:

| 1. | Barnefastholdelsesfikstur (CFR). |
| --- | --- |

1.

Barnefastholdelsesfikstur (CFR).

| 2. | Stang til nedre Isofix-forankringer. |
| --- | --- |

2.

Stang til nedre Isofix-forankringer.

| 3. | Plan, der udgøres af undersiden af barnefastholdelsesfiksturen, som er parallel med og 15 mm under X'-Y'-planet i koordinatsystemet. |
| --- | --- |

3.

Plan, der udgøres af undersiden af barnefastholdelsesfiksturen, som er parallel med og 15 mm under X'-Y'-planet i koordinatsystemet.

| 4. | Z'-Y'-plan i koordinatsystemet |
| --- | --- |

4.

Z'-Y'-plan i koordinatsystemet

| 5. | Vurderingsvolumen for den øvre del af støttebenets dimensioner, som viser dimensionsbegrænsningerne i X'- og Y'-retningen, den øvre højdegrænse i Z'-retningen samt den nedre højdebegrænsning i Z'-retningen for stive støttebenskomponenter, der ikke kan justeres i Z'-retningen. |
| --- | --- |

5.

Vurderingsvolumen for den øvre del af støttebenets dimensioner, som viser dimensionsbegrænsningerne i X'- og Y'-retningen, den øvre højdegrænse i Z'-retningen samt den nedre højdebegrænsning i Z'-retningen for stive støttebenskomponenter, der ikke kan justeres i Z'-retningen.

Bemærk:

| 1. | Tegning ikke i målestoksforhold. |
| --- | --- |

1.

Tegning ikke i målestoksforhold.

Figur 2

3D-illustration af vurderingsvolumen for støttebenets dimensioner

Image

Bemærk:

| 1. | Tegning ikke i målestoksforhold. |
| --- | --- |

1.

Tegning ikke i målestoksforhold.

Figur 3

Vurderingsvolumen for støttebensfodens dimensioner set fra siden

Image

Tegnforklaring:

| 1. | Barnefastholdelsesfikstur (CFR). |
| --- | --- |

1.

Barnefastholdelsesfikstur (CFR).

| 2. | Stang til nedre Isofix-forankringer. |
| --- | --- |

2.

Stang til nedre Isofix-forankringer.

| 3. | Plan, der udgøres af undersiden af barnefastholdelsesfiksturen, som er parallel med og 15 mm under X'-Y'-planet i koordinatsystemet. |
| --- | --- |

3.

Plan, der udgøres af undersiden af barnefastholdelsesfiksturen, som er parallel med og 15 mm under X'-Y'-planet i koordinatsystemet.

| 4. | Z'-Y'-plan i koordinatsystemet |
| --- | --- |

4.

Z'-Y'-plan i koordinatsystemet

| 5. | Vurderingsvolumen for støttebensfoden, som viser det påkrævede justeringsområde for støttebenet i Z'-retningen samt dimensionsbegrænsningerne i X'- og Y'-retningen. |
| --- | --- |

5.

Vurderingsvolumen for støttebensfoden, som viser det påkrævede justeringsområde for støttebenet i Z'-retningen samt dimensionsbegrænsningerne i X'- og Y'-retningen.

| 6. | De yderligere volumener viser det yderligere tilladelige justeringsområde i Z'-retningen for støttebensfoden. |
| --- | --- |

6.

De yderligere volumener viser det yderligere tilladelige justeringsområde i Z'-retningen for støttebensfoden.

Bemærk:

| 1. | Tegning ikke i målestoksforhold. |
| --- | --- |

1.

Tegning ikke i målestoksforhold.

Figur 4

3D-illustration af vurderingsvolumen for støttebensfoden

Image

Bemærkninger:

| 1. | Tegning ikke i målestoksforhold. |
| --- | --- |

1.

Tegning ikke i målestoksforhold.

---

BILAG 20

MINIMUMSLISTE OVER DOKUMENTER, DER KRÆVES MED HENBLIK PÅ GODKENDELSE

| | i-Size-barnefastholdelsesanordning | Køretøjsspecifikt Isofix-CRS | Punkt |
| --- | --- | --- | --- |
| Generelle dokumenter | Ansøgningsbrev/anmodning | Ansøgningsbrev/anmodning | 3.1. |
| | Teknisk beskrivelse af CRS | Teknisk beskrivelse af CRS | 3.2.1. |
| | Monteringsvejledning for retraktorer | Monteringsvejledning for retraktorer | 3.2.1. |
| | Toksicitetserklæring | Toksicitetserklæring | 3.2.1. |
| | Antændelighedserklæring | Antændelighedserklæring | 3.2.1. |
| | Vejledning og nærmere enkeltheder vedrørende emballering | Vejledning og nærmere enkeltheder vedrørende emballering | 3.2.6. |
| | Materialespecifikationer for delene | Materialespecifikationer for delene | 2.46 og 2.2.1.1 i bilag 12 |
| | Monteringsvejledning for aftagelige dele | Monteringsvejledning for aftagelige dele | 6.2.3. |
| | Dokumentation om brugeroplysning | Dokumentation om brugeroplysning, herunder henvisning til relevante køretøj(er) | 14. |
| | | Liste over køretøjsmodeller | Bilag 1 |
| | Dokumenter om produktionens overensstemmelse, herunder virksomhedens organisationsdiagram, handelskammerregister, erklæring om produktionsanlæg, kvalitetssystemcertifikat, metode til erklæring af produktionens overensstemmelse | Dokumenter om produktionens overensstemmelse, herunder virksomhedens organisationsdiagram, handelskammerregister, erklæring om produktionsanlæg, kvalitetssystemcertifikat, metode til erklæring af produktionens overensstemmelse og metode til prøveudtagning pr. produkttype | 3.1 og Bilag 11 |
| Tegninger/billeder | Sprængskitse af CRS og tegninger af alle dens relevante dele | Sprængskitse af CRS og tegninger af alle dens relevante dele | 3.2.1 og Bilag 1 |
| | Godkendelsesmærkets placering | Godkendelsesmærkets placering | 3.2.1. |
| | | Tegninger eller billeder om kombinationen af CRS og bil eller Isofix-sædeposition og de relevante omgivelser i bilen (1) | 3.2.3. |
| | | Tegninger af køretøjet og sædets konstruktion, justeringsanordninger og beslag (1) | Bilag 1 |
| | Fotografier af CRS | Fotografier af CRS og/eller køretøjets og sædets opbygning | Bilag 1 |
| | i-Size-barnefastholdelsesanordning | Køretøjsspecifikt Isofix-CRS | Punkt |
| | Såfremt dette ikke er angivet på prøverne på tidspunktet for indsendelse til godkendelse:
  Eksempel på mærkning med fabrikantens navn, initialer eller firmamærke, produktionsår, retning, advarselsmærkater, i-Size-logo, størrelsesområde, brugerens masse og supplerende mærkning. | Såfremt dette ikke er angivet på prøverne på tidspunktet for indsendelse til godkendelse:
  Eksempel på mærkning med fabrikantens navn, initialer eller firmamærke, produktionsår, retning, advarselsmærkater, i-Size-logo, størrelsesområde, brugerens masse, køretøjsspecifik Isofix-mærkning og supplerende mærkning. | 4. |

i-Size-barnefastholdelsesanordning

Køretøjsspecifikt Isofix-CRS

Punkt

Generelle dokumenter

Ansøgningsbrev/anmodning

Ansøgningsbrev/anmodning

3.1.

Teknisk beskrivelse af CRS

Teknisk beskrivelse af CRS

3.2.1.

Monteringsvejledning for retraktorer

Monteringsvejledning for retraktorer

3.2.1.

Toksicitetserklæring

Toksicitetserklæring

3.2.1.

Antændelighedserklæring

Antændelighedserklæring

3.2.1.

Vejledning og nærmere enkeltheder vedrørende emballering

Vejledning og nærmere enkeltheder vedrørende emballering

3.2.6.

Materialespecifikationer for delene

Materialespecifikationer for delene

2.46 og 2.2.1.1 i bilag 12

Monteringsvejledning for aftagelige dele

Monteringsvejledning for aftagelige dele

6.2.3.

Dokumentation om brugeroplysning

Dokumentation om brugeroplysning, herunder henvisning til relevante køretøj(er)

14.

Liste over køretøjsmodeller

Bilag 1

Dokumenter om produktionens overensstemmelse, herunder virksomhedens organisationsdiagram, handelskammerregister, erklæring om produktionsanlæg, kvalitetssystemcertifikat, metode til erklæring af produktionens overensstemmelse

Dokumenter om produktionens overensstemmelse, herunder virksomhedens organisationsdiagram, handelskammerregister, erklæring om produktionsanlæg, kvalitetssystemcertifikat, metode til erklæring af produktionens overensstemmelse og metode til prøveudtagning pr. produkttype

3.1 og Bilag 11

Tegninger/billeder

Sprængskitse af CRS og tegninger af alle dens relevante dele

Sprængskitse af CRS og tegninger af alle dens relevante dele

3.2.1 og Bilag 1

Godkendelsesmærkets placering

Godkendelsesmærkets placering

3.2.1.

Tegninger eller billeder om kombinationen af CRS og bil eller Isofix-sædeposition og de relevante omgivelser i bilen (1)

3.2.3.

Tegninger af køretøjet og sædets konstruktion, justeringsanordninger og beslag (1)

Bilag 1

Fotografier af CRS

Fotografier af CRS og/eller køretøjets og sædets opbygning

Bilag 1

i-Size-barnefastholdelsesanordning

Køretøjsspecifikt Isofix-CRS

Punkt

Såfremt dette ikke er angivet på prøverne på tidspunktet for indsendelse til godkendelse:

Eksempel på mærkning med fabrikantens navn, initialer eller firmamærke, produktionsår, retning, advarselsmærkater, i-Size-logo, størrelsesområde, brugerens masse og supplerende mærkning.

Såfremt dette ikke er angivet på prøverne på tidspunktet for indsendelse til godkendelse:

Eksempel på mærkning med fabrikantens navn, initialer eller firmamærke, produktionsår, retning, advarselsmærkater, i-Size-logo, størrelsesområde, brugerens masse, køretøjsspecifik Isofix-mærkning og supplerende mærkning.

4.

---

(1)  I tilfælde af prøvning på en prøvevogn i et køretøjskarrosseri i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2 eller i et komplet køretøj i overensstemmelse med punkt 7.1.3.3 i dette regulativ.

---

BILAG 21

ANORDNINGER TIL KRAFTPÅFØRING

Anordning til kraftpåføring I

Image

| Nr. | Delnummer | Navn | Oplysninger | Mængde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PV000009.1 | Hovedsele - 39 mm | — | 1 |
| 2 | PV000009.2 | Skuldersele ventre/højre – 39 mm | — | 2 |
| 3 | PV000009.3 | Skridtsele - 39 mm | — | 1 |
| 4 | PV000009.4 | Hoftesele - 39 mm | — | 1 |
| 5 | 102 18 31 | Syningens mønster (30 × 17) | Syning: 77, tråd: 30, farve: SABA-grå | 8 |
| 6 | PV000009.5 | Plastikspænde | | 2 |
| 7 | PV000009.6 | Syningens mønster (2 × 37) | Syning: 77, tråd: 30, farve: SABA-grå | 2 |

Nr.

Delnummer

Navn

Oplysninger

Mængde

1

PV000009.1

Hovedsele - 39 mm

—

1

2

PV000009.2

Skuldersele ventre/højre – 39 mm

—

2

3

PV000009.3

Skridtsele - 39 mm

—

1

4

PV000009.4

Hoftesele - 39 mm

—

1

5

102 18 31

Syningens mønster (30 × 17)

Syning: 77, tråd: 30, farve: SABA-grå

8

6

PV000009.5

Plastikspænde

2

7

PV000009.6

Syningens mønster (2 × 37)

Syning: 77, tråd: 30, farve: SABA-grå

2

| Stræklængde | (+/– 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Prøvedukke Q 0 | Q 1 | Q 1,5 | Q 3 | Q 6 | Q 10 |
| Hovedsele | 1 000 mm | 1 000 mm | 1 000 mm | 1 200 mm | 1 200 mm | 1 200 mm |
| Skuldersele | 750 mm | 850 mm | 950 mm | 1 000 mm | 1 100 mm | 1 300 mm |
| Skridtsele | 300 mm | 350 mm | 400 mm | 400 mm | 450 mm | 570 mm |
| Hoftesele | 400 mm | 500 mm | 550 mm | 600 mm | 700 mm | 800 mm |
| Dimension X | 120 mm | 130 mm | 140 mm | 140 mm | 150 mm | 160 mm |

Stræklængde

(+/– 5 mm)

Prøvedukke Q 0

Q 1

Q 1,5

Q 3

Q 6

Q 10

Hovedsele

1 000 mm

1 000 mm

1 000 mm

1 200 mm

1 200 mm

1 200 mm

Skuldersele

750 mm

850 mm

950 mm

1 000 mm

1 100 mm

1 300 mm

Skridtsele

300 mm

350 mm

400 mm

400 mm

450 mm

570 mm

Hoftesele

400 mm

500 mm

550 mm

600 mm

700 mm

800 mm

Dimension X

120 mm

130 mm

140 mm

140 mm

150 mm

160 mm

| Sele | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Bredde | Tykkelse | Udvidelse | Holdbarhed |
| 39 mm +/– 1 mm | 1 mm +/– 0,1 mm | 5,5 – 6,5 % | Min. 15 000 N |

Sele

Bredde

Tykkelse

Udvidelse

Holdbarhed

39 mm +/– 1 mm

1 mm +/– 0,1 mm

5,5 – 6,5 %

Min. 15 000 N

| Syningens mønster | Min. påkrævede kraft |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Syningens mønster

Min. påkrævede kraft

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

hele selens radius = 5 mm

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Anordning til kraftpåføring II

Image

| Nr. | Navn | Oplysninger | Mængde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hovedsele - 39 mm | — | 1 |
| 2 | Hoftesele (øvre/nedre) - 39 mm | — | 2 |
| 3 | Syningens mønster (30 × 17) | Syning: 77, tråd: 30- | 4 |

Nr.

Navn

Oplysninger

Mængde

1

Hovedsele - 39 mm

—

1

2

Hoftesele (øvre/nedre) - 39 mm

—

2

3

Syningens mønster (30 × 17)

Syning: 77, tråd: 30-

4

| Stræklængde | (+/– 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Q 0 | Q 1 | Q 1,5 | Q 3 | Q 6 | Q 10 |
| Hovedsele (A) | 1 740 mm | 1 850 mm | 1 900 mm | 2 000 mm | 2 000 mm | 2 100 mm |
| Hoftesele (B) | 530 mm | 560 mm | 600 mm | 630 mm | 660 mm | 700 mm |
| Mindste dimension (C) | 125 mm | 150 mm | 150 mm | 170 mm | 200 mm | 200 mm |
| Mellemdimension (D) | 270 mm | 300 mm | 350 mm | 380 mm | 380 mm | 400 mm |

Stræklængde

(+/– 5 mm)

Q 0

Q 1

Q 1,5

Q 3

Q 6

Q 10

Hovedsele (A)

1 740 mm

1 850 mm

1 900 mm

2 000 mm

2 000 mm

2 100 mm

Hoftesele (B)

530 mm

560 mm

600 mm

630 mm

660 mm

700 mm

Mindste dimension (C)

125 mm

150 mm

150 mm

170 mm

200 mm

200 mm

Mellemdimension (D)

270 mm

300 mm

350 mm

380 mm

380 mm

400 mm

| Sele | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Bredde | Tykkelse | Udvidelse | Holdbarhed |
| 39 mm +/– 1 mm | 1 mm +/– 0,1 mm | 5,5 – 6,5 % | Min. 15 000 N |

Sele

Bredde

Tykkelse

Udvidelse

Holdbarhed

39 mm +/– 1 mm

1 mm +/– 0,1 mm

5,5 – 6,5 %

Min. 15 000 N

| Syningens mønster | Min. påkrævede kraft |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Syningens mønster

Min. påkrævede kraft

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

alle selers radius = 5 mm

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---