# Jurnalul Oficial L 59/2014

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2014.059.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 59 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5728 februarie 2014 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2014.059.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 59

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5728 februarie 2014

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia nr. 189/2014/UE a Consiliului din 20 februarie 2014 de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul tradițional produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion și de abrogare a Deciziei 2007/659/CE | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DECIZII

*

Decizia nr. 189/2014/UE a Consiliului din 20 februarie 2014 de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul tradițional produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion și de abrogare a Deciziei 2007/659/CE

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2014/107/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 11 februarie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală | 4 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 190/2014 al Consiliului din 24 februarie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilentereftalat (PET) originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 | 5 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 191/2014 al Consiliului din 24 februarie 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumiți dioxizi de mangan originari din Republica Africa de Sud, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 192/2014 al Comisiei din 27 februarie 2014 de autorizare a substanței active 1,4-dimetilnaftalen, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 20 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 193/2014 al Comisiei din 27 februarie 2014 de autorizare a substanței active amisulbrom, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  ) | 25 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 194/2014 al Comisiei din 27 februarie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 30 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva de punere în aplicare 2014/37/UE a Comisiei din 27 februarie 2014 de modificare a Directivei 91/671/CEE a Consiliului privind utilizarea obligatorie a centurilor de siguranță și a sistemelor de siguranță pentru copii în vehicule | 32 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/108/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 27 februarie 2014 de numire a unui membru în cadrul Curții de Conturi | 34 |
| | | 2014/109/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 4 februarie 2014 de abrogare a Deciziei 2000/745/CE privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții referitoare la importurile anumitor tipuri de polietilentereftalat (PET) originare, printre altele, din India | 35 |
| | | 2014/110/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 25 februarie 2014 de modificare a Deciziei 2007/479/CE privind compatibilitatea cu dreptul Uniunii a măsurilor adoptate de Belgia în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE a Consiliului privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege și acte administrative ale statelor membre cu privire la desfășurarea activităților de difuzare a programelor de televiziune | 39 |

II   Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2014/107/UE

*

Decizia Consiliului din 11 februarie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală

4

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 190/2014 al Consiliului din 24 februarie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilentereftalat (PET) originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009

5

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 191/2014 al Consiliului din 24 februarie 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumiți dioxizi de mangan originari din Republica Africa de Sud, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 192/2014 al Comisiei din 27 februarie 2014 de autorizare a substanței active 1,4-dimetilnaftalen, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

20

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 193/2014 al Comisiei din 27 februarie 2014 de autorizare a substanței active amisulbrom, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  )

1

25

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 194/2014 al Comisiei din 27 februarie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

30

DIRECTIVE

*

Directiva de punere în aplicare 2014/37/UE a Comisiei din 27 februarie 2014 de modificare a Directivei 91/671/CEE a Consiliului privind utilizarea obligatorie a centurilor de siguranță și a sistemelor de siguranță pentru copii în vehicule

32

DECIZII

2014/108/UE

*

Decizia Consiliului din 27 februarie 2014 de numire a unui membru în cadrul Curții de Conturi

34

2014/109/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 4 februarie 2014 de abrogare a Deciziei 2000/745/CE privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții referitoare la importurile anumitor tipuri de polietilentereftalat (PET) originare, printre altele, din India

35

2014/110/UE

*

Decizia Comisiei din 25 februarie 2014 de modificare a Deciziei 2007/479/CE privind compatibilitatea cu dreptul Uniunii a măsurilor adoptate de Belgia în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE a Consiliului privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege și acte administrative ale statelor membre cu privire la desfășurarea activităților de difuzare a programelor de televiziune

39

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Decizia de punere în aplicare 2012/830/UE a Comisiei din 7 decembrie 2012 privind o contribuție financiară suplimentară la programele de control, inspecție și supraveghere în domeniul pescuitului ale statelor membre pentru anul 2012 (JO L 356, 22.12.2012) | 43 |

Rectificări

*

Rectificare la Decizia de punere în aplicare 2012/830/UE a Comisiei din 7 decembrie 2012 privind o contribuție financiară suplimentară la programele de control, inspecție și supraveghere în domeniul pescuitului ale statelor membre pentru anul 2012 (JO L 356, 22.12.2012)

(JO L 356, 22.12.2012)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DECIZII

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/1

---

DECIZIA NR. 189/2014/UE A CONSILIULUI

din 20 februarie 2014

de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion și de abrogare a Deciziei 2007/659/CE

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 349,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2007/659/CE a Consiliului (2), Franța a fost autorizată să aplice pentru romul „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion (denumite în continuare „cele patru regiuni ultraperiferice în cauză”) și comercializat pe teritoriul său metropolitan o rată redusă a accizei care poate fi mai mică decât rata minimă a accizei stabilite prin Directiva 92/84/CEE a Consiliului (3), dar nu cu mai mult de 50 % mai mică decât nivelul național standard al accizei la alcool. Începând cu 1 ianuarie 2011, rata redusă a accizei este limitată la un contingent anual de 120 000 de hectolitri de alcool pur (hlap). Respectiva derogare a expirat la 31 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2007/659/CE a Consiliului (2), Franța a fost autorizată să aplice pentru romul „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion (denumite în continuare „cele patru regiuni ultraperiferice în cauză”) și comercializat pe teritoriul său metropolitan o rată redusă a accizei care poate fi mai mică decât rata minimă a accizei stabilite prin Directiva 92/84/CEE a Consiliului (3), dar nu cu mai mult de 50 % mai mică decât nivelul național standard al accizei la alcool. Începând cu 1 ianuarie 2011, rata redusă a accizei este limitată la un contingent anual de 120 000 de hectolitri de alcool pur (hlap). Respectiva derogare a expirat la 31 decembrie 2013.

| (2) | La data de 12 martie 2013, autoritățile franceze au solicitat Comisiei să prezinte o propunere de decizie a Consiliului de prelungire a derogării stabilite prin Decizia 2007/659/CE, în aceleași condiții, pentru o perioadă de încă șapte ani, adică până la 31 decembrie 2020. La 3 iulie și 2 august 2013, această solicitare a fost completată prin comunicarea unor informații suplimentare și modificată în ceea ce privește diferitele taxe din Franța care urmau să fie acoperite de propunerea de decizie. |
| --- | --- |

(2)

La data de 12 martie 2013, autoritățile franceze au solicitat Comisiei să prezinte o propunere de decizie a Consiliului de prelungire a derogării stabilite prin Decizia 2007/659/CE, în aceleași condiții, pentru o perioadă de încă șapte ani, adică până la 31 decembrie 2020. La 3 iulie și 2 august 2013, această solicitare a fost completată prin comunicarea unor informații suplimentare și modificată în ceea ce privește diferitele taxe din Franța care urmau să fie acoperite de propunerea de decizie.

| (3) | De asemenea, autoritățile franceze au informat Comisia cu privire la faptul că Franța a modificat, cu începere de la 1 ianuarie 2012, legislația națională referitoare la „cotisation sur les boissons alcooliques” (cunoscută și sub denumirea de „vignette sécurité sociale” sau VSS), o contribuție la Fondul național de asigurări de sănătate aplicată băuturilor alcoolice vândute în Franța pentru combaterea riscurilor consumului excesiv de astfel de produse asupra sănătății, care este percepută pe lângă acciza națională. Mai precis, baza fiscală a fost modificată de la 160 EUR pe hectolitru la 533 EUR pe hlap și s-a introdus o limitare a valorii VSS asociată accizei aplicabile. |
| --- | --- |

(3)

De asemenea, autoritățile franceze au informat Comisia cu privire la faptul că Franța a modificat, cu începere de la 1 ianuarie 2012, legislația națională referitoare la „cotisation sur les boissons alcooliques” (cunoscută și sub denumirea de „vignette sécurité sociale” sau VSS), o contribuție la Fondul național de asigurări de sănătate aplicată băuturilor alcoolice vândute în Franța pentru combaterea riscurilor consumului excesiv de astfel de produse asupra sănătății, care este percepută pe lângă acciza națională. Mai precis, baza fiscală a fost modificată de la 160 EUR pe hectolitru la 533 EUR pe hlap și s-a introdus o limitare a valorii VSS asociată accizei aplicabile.

| (4) | În cadrul solicitării formulate cu privire la prelungirea derogării prevăzute în Decizia 2007/659/CE până la data de 31 decembrie 2020, autoritățile franceze au cerut Comisiei să includă, începând cu 1 ianuarie 2012, VSS pe lista taxelor pentru care se poate aplica o rată inferioară în cazul romului „tradițional” produs în cele patru regiuni ultraperiferice în cauză. |
| --- | --- |

(4)

În cadrul solicitării formulate cu privire la prelungirea derogării prevăzute în Decizia 2007/659/CE până la data de 31 decembrie 2020, autoritățile franceze au cerut Comisiei să includă, începând cu 1 ianuarie 2012, VSS pe lista taxelor pentru care se poate aplica o rată inferioară în cazul romului „tradițional” produs în cele patru regiuni ultraperiferice în cauză.

| (5) | Cu toate acestea, este mai adecvat să se adopte o nouă decizie privind o derogare referitoare la ambele taxe, și anume acciza, conform Directivei 92/84/CEE, și VSS, decât să se prelungească derogarea stabilită în Decizia 2007/659/CE. |
| --- | --- |

(5)

Cu toate acestea, este mai adecvat să se adopte o nouă decizie privind o derogare referitoare la ambele taxe, și anume acciza, conform Directivei 92/84/CEE, și VSS, decât să se prelungească derogarea stabilită în Decizia 2007/659/CE.

| (6) | Având în vedere dimensiunile reduse ale pieței locale, distileriile din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză nu își pot dezvolta activitățile decât dacă beneficiază de acces corespunzător la piața din Franța metropolitană, care constituie principalul loc de desfacere pentru producția locală de rom (71 %). Dificultățile întâmpinate de romul „tradițional” pentru a fi competitiv pe piața Uniunii – pe lângă situația economică și socială structurală specifică a acestor regiuni ultraperiferice, care este agravată de constrângerile speciale menționate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) – sunt determinate de doi factori: costurile de producție mai ridicate și taxele mai mari pe sticlă, deoarece romul „tradițional” este de regulă comercializat în sticle mai mari și are o tărie alcoolică mai puternică. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere dimensiunile reduse ale pieței locale, distileriile din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză nu își pot dezvolta activitățile decât dacă beneficiază de acces corespunzător la piața din Franța metropolitană, care constituie principalul loc de desfacere pentru producția locală de rom (71 %). Dificultățile întâmpinate de romul „tradițional” pentru a fi competitiv pe piața Uniunii – pe lângă situația economică și socială structurală specifică a acestor regiuni ultraperiferice, care este agravată de constrângerile speciale menționate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) – sunt determinate de doi factori: costurile de producție mai ridicate și taxele mai mari pe sticlă, deoarece romul „tradițional” este de regulă comercializat în sticle mai mari și are o tărie alcoolică mai puternică.

| (7) | Costurile de producție din cadrul lanțului valoric trestie-zahăr-rom din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză sunt mai mari decât în alte regiuni ale lumii. În special costurile salariale sunt mai mari, deoarece în cele patru regiuni ultraperiferice în cauză se aplică legislația socială franceză. Aceste regiuni ultraperiferice trebuie să respecte totodată standardele de siguranță și de mediu ale Uniunii, ceea ce implică investiții și costuri importante ce nu sunt direct legate de productivitate, chiar dacă o parte din aceste investiții sunt finanțate din fondurile structurale ale Uniunii. În plus, distileriile din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză sunt mai mici decât cele ale grupurilor internaționale. Acest fapt generează costuri mai mari pe unitate de producție. La nivel global, toate aceste costuri de producție suplimentare directe, inclusiv de transport și de asigurare, corespund, conform autorităților franceze, unui procent de aproximativ 12 % din acciza aplicată în Franța băuturilor alcoolice tari în 2012. |
| --- | --- |

(7)

Costurile de producție din cadrul lanțului valoric trestie-zahăr-rom din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză sunt mai mari decât în alte regiuni ale lumii. În special costurile salariale sunt mai mari, deoarece în cele patru regiuni ultraperiferice în cauză se aplică legislația socială franceză. Aceste regiuni ultraperiferice trebuie să respecte totodată standardele de siguranță și de mediu ale Uniunii, ceea ce implică investiții și costuri importante ce nu sunt direct legate de productivitate, chiar dacă o parte din aceste investiții sunt finanțate din fondurile structurale ale Uniunii. În plus, distileriile din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză sunt mai mici decât cele ale grupurilor internaționale. Acest fapt generează costuri mai mari pe unitate de producție. La nivel global, toate aceste costuri de producție suplimentare directe, inclusiv de transport și de asigurare, corespund, conform autorităților franceze, unui procent de aproximativ 12 % din acciza aplicată în Franța băuturilor alcoolice tari în 2012.

| (8) | Romul „tradițional” vândut în Franța metropolitană este de regulă comercializat în sticle mai mari (60 % este vândut în sticle de 1 litru) și cu o tărie alcoolică superioară (variind de la 40° la 59°) mărcilor de rom concurente, care sunt în general comercializate în sticle de 0,7 litri și au o tărie de 37,5°. Nivelurile mai ridicate ale conținutului de alcool determină la rândul lor accize mai mari, o rată mai ridicată a VSS și, în plus, o rată mai mare de TVA pe litru de rom vândut. Astfel, totalul „costurilor suplimentare”, și anume costurile mai mari de producție, costurile mai ridicate de transport și taxele mai mari (acciza și TVA), corespunde unui nivel cuprins între 40 % și 50 % din acciza aplicabilă în mod normal în Franța pentru băuturile alcoolice tari în 2012. În plus, modificarea bazei de calcul a VSS de la 160 EUR pe hectolitru la 533 EUR pe hlap începând cu 1 ianuarie 2012 ar fi avut (cu TVA inclusă) un efect negativ suplimentar asupra prețului romului „tradițional”, care este comercializat cu o tărie alcoolică superioară, reprezentând aproximativ 10 % din rata standard a accizei. Pentru a contracara acest efect negativ suplimentar, strâns legat de situația economică și socială structurală specifică din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză, care este agravată de constrângerile speciale menționate la articolul 349 din TFUE, ar trebui introdusă, de asemenea, o reducere a ratei VSS pentru a fi în beneficiul romului „tradițional” din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză. |
| --- | --- |

(8)

Romul „tradițional” vândut în Franța metropolitană este de regulă comercializat în sticle mai mari (60 % este vândut în sticle de 1 litru) și cu o tărie alcoolică superioară (variind de la 40° la 59°) mărcilor de rom concurente, care sunt în general comercializate în sticle de 0,7 litri și au o tărie de 37,5°. Nivelurile mai ridicate ale conținutului de alcool determină la rândul lor accize mai mari, o rată mai ridicată a VSS și, în plus, o rată mai mare de TVA pe litru de rom vândut. Astfel, totalul „costurilor suplimentare”, și anume costurile mai mari de producție, costurile mai ridicate de transport și taxele mai mari (acciza și TVA), corespunde unui nivel cuprins între 40 % și 50 % din acciza aplicabilă în mod normal în Franța pentru băuturile alcoolice tari în 2012. În plus, modificarea bazei de calcul a VSS de la 160 EUR pe hectolitru la 533 EUR pe hlap începând cu 1 ianuarie 2012 ar fi avut (cu TVA inclusă) un efect negativ suplimentar asupra prețului romului „tradițional”, care este comercializat cu o tărie alcoolică superioară, reprezentând aproximativ 10 % din rata standard a accizei. Pentru a contracara acest efect negativ suplimentar, strâns legat de situația economică și socială structurală specifică din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză, care este agravată de constrângerile speciale menționate la articolul 349 din TFUE, ar trebui introdusă, de asemenea, o reducere a ratei VSS pentru a fi în beneficiul romului „tradițional” din cele patru regiuni ultraperiferice în cauză.

| (9) | Având în vedere faptul că avantajul fiscal respectiv acoperă atât accizele armonizate, cât și VSS, el trebuie să rămână proporțional pentru a fi autorizat, astfel încât să nu aducă atingere integrității și coerenței ordinii juridice a Uniunii, inclusiv protecției concurenței nedenaturate de pe piața internă și politicilor în materie de ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere faptul că avantajul fiscal respectiv acoperă atât accizele armonizate, cât și VSS, el trebuie să rămână proporțional pentru a fi autorizat, astfel încât să nu aducă atingere integrității și coerenței ordinii juridice a Uniunii, inclusiv protecției concurenței nedenaturate de pe piața internă și politicilor în materie de ajutoare de stat.

| (10) | Prin urmare, ar trebui luate în considerare și costurile suplimentare care decurg dintr-o practică, ce durează de mai bine de zece ani, de comercializare a romului „tradițional” cu un conținut de alcool mai ridicat și, ca atare, cu taxe mai mari. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, ar trebui luate în considerare și costurile suplimentare care decurg dintr-o practică, ce durează de mai bine de zece ani, de comercializare a romului „tradițional” cu un conținut de alcool mai ridicat și, ca atare, cu taxe mai mari.

| (11) | În 2012, Franța a aplicat o acciză de 903 EUR pe hlap pentru romul „tradițional”, nivel ce corespunde unui procent de 54,4 % din rata standard a accizei. Aceasta a mai aplicat o VSS de 361,20 EUR pe hlap, nivel ce corespunde unui procent de 67,8 % din rata standard a VSS. Cele două reduceri luate împreună corespund unui avantaj fiscal de 928,80 EUR pe hlap, ceea ce înseamnă un avantaj fiscal de 42,8 % față de ratele standard cumulate (acciza și VSS). |
| --- | --- |

(11)

În 2012, Franța a aplicat o acciză de 903 EUR pe hlap pentru romul „tradițional”, nivel ce corespunde unui procent de 54,4 % din rata standard a accizei. Aceasta a mai aplicat o VSS de 361,20 EUR pe hlap, nivel ce corespunde unui procent de 67,8 % din rata standard a VSS. Cele două reduceri luate împreună corespund unui avantaj fiscal de 928,80 EUR pe hlap, ceea ce înseamnă un avantaj fiscal de 42,8 % față de ratele standard cumulate (acciza și VSS).

| (12) | Decizia 2007/659/CE a autorizat Franța să reducă acciza națională aplicabilă romului „tradițional” cu până la 50 % din rata națională standard a accizei la alcool. Decizia respectivă nu includea rata redusă a VSS pentru romul „tradițional”, care a fost introdusă numai ca măsură compensatorie pentru sarcina suplimentară rezultată în urma reformei sistemului VSS începând de la 1 ianuarie 2012 pentru acest tip de rom. |
| --- | --- |

(12)

Decizia 2007/659/CE a autorizat Franța să reducă acciza națională aplicabilă romului „tradițional” cu până la 50 % din rata națională standard a accizei la alcool. Decizia respectivă nu includea rata redusă a VSS pentru romul „tradițional”, care a fost introdusă numai ca măsură compensatorie pentru sarcina suplimentară rezultată în urma reformei sistemului VSS începând de la 1 ianuarie 2012 pentru acest tip de rom.

| (13) | Este necesar să se remedieze această situație prin aplicarea și în cazul VSS a acelorași principii care au fost aplicate în cazul unei derogări de la articolul 110 din TFUE privind armonizarea accizelor. În același timp, Franța ar trebui să plafoneze, începând de la 1 ianuarie 2014, avantajul fiscal pe care îl poate acorda la un procentaj maxim din ratele standard pe hlap pentru acciza armonizată aferentă băuturilor alcoolice tari și pentru VSS. |
| --- | --- |

(13)

Este necesar să se remedieze această situație prin aplicarea și în cazul VSS a acelorași principii care au fost aplicate în cazul unei derogări de la articolul 110 din TFUE privind armonizarea accizelor. În același timp, Franța ar trebui să plafoneze, începând de la 1 ianuarie 2014, avantajul fiscal pe care îl poate acorda la un procentaj maxim din ratele standard pe hlap pentru acciza armonizată aferentă băuturilor alcoolice tari și pentru VSS.

| (14) | O nouă derogare ar trebui acordată pentru o perioadă de șapte ani, de la 1 ianuarie 2014 la 31 decembrie 2020. |
| --- | --- |

(14)

O nouă derogare ar trebui acordată pentru o perioadă de șapte ani, de la 1 ianuarie 2014 la 31 decembrie 2020.

| (15) | Franța ar trebui să prezinte un raport intermediar care să îi permită Comisiei să evalueze dacă motivele care au justificat acordarea derogării există în continuare, dacă avantajul fiscal acordat de Franța este în continuare proporțional și dacă este posibil să se prevadă măsuri alternative care să înlocuiască un eventual sistem de derogări fiscale, care să fie totodată suficiente pentru a susține competitivitatea lanțului valoric trestie-zahăr-rom, ținându-se în același timp cont de dimensiunea lor internațională. |
| --- | --- |

(15)

Franța ar trebui să prezinte un raport intermediar care să îi permită Comisiei să evalueze dacă motivele care au justificat acordarea derogării există în continuare, dacă avantajul fiscal acordat de Franța este în continuare proporțional și dacă este posibil să se prevadă măsuri alternative care să înlocuiască un eventual sistem de derogări fiscale, care să fie totodată suficiente pentru a susține competitivitatea lanțului valoric trestie-zahăr-rom, ținându-se în același timp cont de dimensiunea lor internațională.

| (16) | Decizia 2007/659/CE nu a putut lua în considerare la acel moment noile circumstanțe intervenite după reforma sistemului VSS. În mod excepțional, ținând seama de situația economică și socială structurală specifică menționată anterior a celor patru regiuni ultraperiferice în cauză, se justifică, prin urmare, aplicarea unui regim de rate reduse ale VSS începând cu 1 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(16)

Decizia 2007/659/CE nu a putut lua în considerare la acel moment noile circumstanțe intervenite după reforma sistemului VSS. În mod excepțional, ținând seama de situația economică și socială structurală specifică menționată anterior a celor patru regiuni ultraperiferice în cauză, se justifică, prin urmare, aplicarea unui regim de rate reduse ale VSS începând cu 1 ianuarie 2012.

| (17) | Prezenta decizie nu aduce atingere eventualei aplicări a articolelor 107 și 108 din TFUE. |
| --- | --- |

(17)

Prezenta decizie nu aduce atingere eventualei aplicări a articolelor 107 și 108 din TFUE.

| (18) | Decizia 2007/659/CE ar trebui, prin urmare, să fie abrogată, |
| --- | --- |

(18)

Decizia 2007/659/CE ar trebui, prin urmare, să fie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 110 din TFUE, Franța este autorizată să prelungească aplicarea, pe teritoriul său metropolitan, în cazul romului „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica sau în Réunion, a unei rate a accizei inferioare ratei integrale a accizei pentru alcool, stabilită la articolul 3 din Directiva 92/84/CEE, și să aplice o rată a taxei denumite „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) mai mică decât rata integrală aplicabilă în conformitate cu legislația națională franceză.

Articolul 2

Derogarea prevăzută la articolul 1 se limitează la rom, astfel cum este definit la punctul 1 litera (f) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (4), produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion pe bază de trestie de zahăr recoltată la locul de fabricare, cu un conținut de substanțe volatile, altele decât alcool etilic și metilic, mai mare de sau egal cu 225 de grame pe hectolitru de alcool pur și cu o tărie alcoolică mai mare de sau egală cu 40 % vol.

Articolul 3

(1)   Ratele reduse ale accizei și ale VSS menționate la articolul 1 și aplicabile romului menționat la articolul 2 sunt limitate la un contingent anual de 120 000 hectolitri de alcool pur.

(2)   Ratele reduse ale accizei și ale VSS menționate la articolul 1 din prezenta decizie pot, fiecare în parte, să fie inferioare ratei minime a accizei pentru alcool stabilite prin Directiva 92/84/CEE, dar nu sunt mai mici cu mai mult de 50 % decât rata integrală pentru alcool stabilită în conformitate cu articolul 3 din Directiva 92/84/CEE sau decât rata integrală a VSS pentru alcool.

(3)   Avantajele fiscale cumulate autorizate în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol nu depășesc 50 % din rata integrală pentru alcool stabilită în conformitate cu articolul 3 din Directiva 92/84/CEE.

Articolul 4

Până la 31 iulie 2017, Franța prezintă Comisiei un raport care să îi permită acesteia să evalueze dacă motivele care au justificat acordarea derogării se mențin și dacă avantajul fiscal acordat de Franța a rămas și se preconizează că va rămâne proporțional și suficient pentru a susține competitivitatea lanțului valoric trestie-zahăr-rom din Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica și Réunion.

Articolul 5

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020, cu excepția articolului 1 și a articolului 3 alineatele (1) și (2), care se aplică începând cu 1 ianuarie 2012.

Articolul 6

(1)   Decizia 2007/659/CE se abrogă.

(2)   Trimiterile la decizia abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta decizie.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, 20 februarie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

K. HATZIDAKIS

---

(1)  Avizul din 16 ianuarie 2014 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Decizia 2007/659/CE a Consiliului din 9 octombrie 2007 de autorizare a Franței în vederea aplicării unui nivel redus al accizei pentru romul „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion (JO L 270, 13.10.2007, p. 12).

2

(3)  Directiva 92/84/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la alcool și băuturi alcoolice (JO L 316, 31.10.1992, p. 29).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului (JO L 39, 13.2.2008, p. 16).

4

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/4

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 11 februarie 2014

privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală

(2014/107/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 79 alineatul (3), coroborat cu articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 19 decembrie 2011, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu Republica Azerbaidjan în vederea unui acord între Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală („acordul”). Negocierile au fost încheiate cu succes și acordul a fost parafat la 29 iulie 2013. |
| --- | --- |

(1)

La 19 decembrie 2011, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu Republica Azerbaidjan în vederea unui acord între Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală („acordul”). Negocierile au fost încheiate cu succes și acordul a fost parafat la 29 iulie 2013.

| (2) | Acordul ar trebui semnat în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Acordul ar trebui semnat în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

| (3) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și cea a Irlandei în ceea ce privește spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul menționat, respectivele state membre nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu au obligații în temeiul acesteia, iar decizia nu li se aplică. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și cea a Irlandei în ceea ce privește spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul menționat, respectivele state membre nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu au obligații în temeiul acesteia, iar decizia nu li se aplică.

| (4) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia, iar decizia nu i se aplică, |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia, iar decizia nu i se aplică,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie se autorizează semnarea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală, sub rezerva încheierii acordului menționat (1).

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul în numele Uniunii.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 11 februarie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

E. VENIZELOS

---

(1)  Textul acordului se va publica împreună cu decizia privind încheierea sa.

1

---

REGULAMENTE

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 190/2014 AL CONSILIULUI

din 24 februarie 2014

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilentereftalat (PET) originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 13,

având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA ANTERIOARĂ

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (2), Consiliul a impus măsuri compensatorii la importurile de polietilentereftalat („PET”) originare din India. În urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, măsurile respective au fost menținute prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (2), Consiliul a impus măsuri compensatorii la importurile de polietilentereftalat („PET”) originare din India. În urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, măsurile respective au fost menținute prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 al Consiliului (3).

| (2) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 (4), Consiliul a impus măsuri antidumping la importurile de PET originare din India. În urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, măsurile respective au fost menținute prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 al Consiliului (5). La 24 februarie 2012, Comisia a inițiat o nouă reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Prin Decizia de punere în aplicare 2013/226/UE (6), Consiliul a respins propunerea Comisiei de regulament de punere în aplicare al Consiliului privind menținerea taxei antidumping la importurile de PET originare, printre altele, din India și, prin urmare, măsurile antidumping au expirat. |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 (4), Consiliul a impus măsuri antidumping la importurile de PET originare din India. În urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, măsurile respective au fost menținute prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 al Consiliului (5). La 24 februarie 2012, Comisia a inițiat o nouă reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Prin Decizia de punere în aplicare 2013/226/UE (6), Consiliul a respins propunerea Comisiei de regulament de punere în aplicare al Consiliului privind menținerea taxei antidumping la importurile de PET originare, printre altele, din India și, prin urmare, măsurile antidumping au expirat.

| (3) | În 2000, prin Decizia 2000/745/CE (7), Comisia a acceptat angajamentele de preț, oferite, printre altele, de societățile indiene Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl”) și Reliance Industries Limited („Reliance”), în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenție. În 2005, prin Decizia 2005/697/CE (8), Comisia a acceptat un angajament din partea societății indiene South Asean Petrochem Limited care, în urma unei fuziuni, și-a schimbat denumirea în Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) (9). |
| --- | --- |

(3)

În 2000, prin Decizia 2000/745/CE (7), Comisia a acceptat angajamentele de preț, oferite, printre altele, de societățile indiene Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl”) și Reliance Industries Limited („Reliance”), în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenție. În 2005, prin Decizia 2005/697/CE (8), Comisia a acceptat un angajament din partea societății indiene South Asean Petrochem Limited care, în urma unei fuziuni, și-a schimbat denumirea în Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) (9).

B.   RETRAGEREA ANGAJAMENTELOR ȘI MODIFICAREA REGULAMENTULUI DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 461/2013

| (4) | Prin Decizia de punere în aplicare 2014/109/UE (10), Comisia a retras acceptarea angajamentelor oferite de trei societăți indiene: Dhunseri, Reliance și Pearl. Prin urmare, articolul 1 alineatul (4) și articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013, precum și anexa la regulamentul respectiv ar trebui să fie abrogate. Prin urmare, taxele compensatorii definitive instituite prin articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 ar trebui să se aplice importurilor de PET fabricat de societățile Dhunseri, Reliance și Pearl (cod adițional TARIC A585 pentru Dhunseri, cod adițional TARIC A181 pentru Reliance și cod adițional TARIC A182 pentru Pearl), |
| --- | --- |

(4)

Prin Decizia de punere în aplicare 2014/109/UE (10), Comisia a retras acceptarea angajamentelor oferite de trei societăți indiene: Dhunseri, Reliance și Pearl. Prin urmare, articolul 1 alineatul (4) și articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013, precum și anexa la regulamentul respectiv ar trebui să fie abrogate. Prin urmare, taxele compensatorii definitive instituite prin articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 ar trebui să se aplice importurilor de PET fabricat de societățile Dhunseri, Reliance și Pearl (cod adițional TARIC A585 pentru Dhunseri, cod adițional TARIC A181 pentru Reliance și cod adițional TARIC A182 pentru Pearl),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se abrogă articolul 1 alineatul (4) și articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013, precum și anexa la regulament.

(2)   Articolul 1 alineatul (5) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 se renumerotează ca articolul 1 alineatul (4).

(3)   Articolul 3 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 se renumerotează ca articolul 2.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statelele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 al Consiliului din 27 noiembrie 2000 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile anumitor tipuri de polietilenă tereftalat originare din India, Malaezia și Thailanda și de închidere a procedurii antisubvenții privind importurile anumitor tipuri de polietilenă tereftalat originare din Indonezia, Republica Coreea și Taiwan (JO L 301, 30.11.2000, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 al Consiliului din 21 mai 2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India, în urma reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (JO L 137, 23.5.2013, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 al Consiliului din 27 noiembrie 2000 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit pentru importurile de anumite tipuri de polietilenă tereftalată originare din India, Indonezia, Malaysia, Republica Coreea, Taiwan și Thailanda (JO L 301, 30.11.2000, p. 21).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 192/2007 al Consiliului din 22 februarie 2007 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originar din India, Indonezia, Malaezia, Republica Coreea, Thailanda și Taiwan, după o reexaminare în temeiul expirării măsurilor și o reexaminare intermediară parțială, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) și articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 348/96 (JO L 59, 27.2.2007, p. 1).

5

(6)  Decizia de punere în aplicare 2013/226/UE a Consiliului din 21 mai 2013 de respingere a propunerii de regulament de punere în aplicare al Consiliului privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din India, Taiwan și Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, și de încheiere a unei proceduri de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din Indonezia și Malaysia, având în vedere că propunerea ar impune o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din India, Taiwan și Thailanda (JO L 136, 23.5.2013, p. 12).

6

(7)  Decizia 2000/745/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2000 privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții referitoare la importurile anumitor tipuri de polietilenă tereftalată (PET) originare din India, Indonezia, Malaysia, Republica Coreea, Taiwan și Thailanda (JO L 301, 30.11.2000, p. 88).

7

(8)  Decizia 2005/697/CE a Comisiei din 12 septembrie 2005 de modificare a Deciziei 2000/745/CE privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții privind importurile de anumite tipuri de polietilenă tereftalată (PET) originare, printre altele, din India (JO L 266, 11.10.2005, p. 62).

8

(9)  Avizul privind măsurile compensatorii în vigoare referitoare la importurile în Uniune de anumite tipuri de polietilen tereftalat originar din India: schimbarea numelui unei societăți supuse unei taxe compensatorii individuale (JO C 335, 11.12.2010, p. 7).

9

(10)  Decizia de punere în aplicare 2014/109/UE a Comisiei din 4 februarie 2014 de abrogare a Deciziei 2000/745/CE privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții referitoare la importurile anumitor tipuri de polietilentereftalat (PET) originare, printre altele, din India (a se vedea pagina 35 din prezentul Jurnal Oficial).

10

---

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/7

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 191/2014 AL CONSILIULUI

din 24 februarie 2014

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumiți dioxizi de mangan originari din Republica Africa de Sud, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsurile în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a impus, prin Regulamentul (CE) nr. 221/2008 (2), o taxă antidumping definitivă de 17,1 % asupra importurilor de dioxizi electrolitici de mangan (adică dioxizi de mangan produși printr-un proces electrolitic) netratați termic după procesul electrolitic, încadrați în prezent la codul NC ex 2820 10 00 originari din Republica Africa de Sud (denumită în continuare „Africa de Sud”) (denumite în continuare „măsurile antidumping în vigoare”). |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a impus, prin Regulamentul (CE) nr. 221/2008 (2), o taxă antidumping definitivă de 17,1 % asupra importurilor de dioxizi electrolitici de mangan (adică dioxizi de mangan produși printr-un proces electrolitic) netratați termic după procesul electrolitic, încadrați în prezent la codul NC ex 2820 10 00 originari din Republica Africa de Sud (denumită în continuare „Africa de Sud”) (denumite în continuare „măsurile antidumping în vigoare”).

2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (2) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 11 decembrie 2012, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de către societățile comerciale Cegasa Internacional SA și Tosoh Hellas A.I.C. (denumite în continuare „solicitanții”), singurii doi producători din Uniune de DEM. |
| --- | --- |

(2)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 11 decembrie 2012, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de către societățile comerciale Cegasa Internacional SA și Tosoh Hellas A.I.C. (denumite în continuare „solicitanții”), singurii doi producători din Uniune de DEM.

| (3) | Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor antidumping în vigoare ar putea conduce la continuarea dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor antidumping în vigoare ar putea conduce la continuarea dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei Uniunii.

3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 12 martie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(4)

Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 12 martie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

4.   Anchetă

4.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (5) | Ancheta privind probabilitatea reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2012 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(5)

Ancheta privind probabilitatea reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2012 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).

4.2.   Părțile vizate de anchetă

| (6) | Comisia a informat în mod oficial solicitanții, producătorul-exportator din Africa de Sud, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a informat în mod oficial solicitanții, producătorul-exportator din Africa de Sud, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (7) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(7)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

| (8) | Având în vedere numărul limitat de părți interesate care s-au făcut cunoscute, eșantionarea părților interesate nu a fost necesară. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere numărul limitat de părți interesate care s-au făcut cunoscute, eșantionarea părților interesate nu a fost necesară.

| (9) | S-au primit răspunsuri la chestionar de la producătorul-exportator din Africa de Sud, de la cei doi producători din Uniune și de la doi utilizatori aparținând aceluiași grup de societăți afiliate. |
| --- | --- |

(9)

S-au primit răspunsuri la chestionar de la producătorul-exportator din Africa de Sud, de la cei doi producători din Uniune și de la doi utilizatori aparținând aceluiași grup de societăți afiliate.

| (10) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | producători din Uniune:






  — | Cegasa Internacional SA („Cegasa”); |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

producători din Uniune:

—

Cegasa Internacional SA („Cegasa”);

| — | Tosoh Hellas A.I.C. („THA”); |
| --- | --- |

—

Tosoh Hellas A.I.C. („THA”);

| (b) | producători-exportatori din Africa de Sud:






  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(b)

producători-exportatori din Africa de Sud:

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.;

| (c) | utilizatori







  — | Panasonic Energy Belgium NV. |
| --- | --- | --- |

(c)

utilizatori

—

Panasonic Energy Belgium NV.

| (11) | La 29 octombrie 2013, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să propună menținerea măsurilor antidumping în vigoare. Din nou, părțile au avut posibilitatea de a prezenta observații, și celor care au solicitat acest lucru li s-a acordat o audiere în prezența consilierului-auditor. Observațiile prezentate de părțile interesate au fost luate în considerare de Comisie și au răspuns la aspectele prezentate în continuare. |
| --- | --- |

(11)

La 29 octombrie 2013, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să propună menținerea măsurilor antidumping în vigoare. Din nou, părțile au avut posibilitatea de a prezenta observații, și celor care au solicitat acest lucru li s-a acordat o audiere în prezența consilierului-auditor. Observațiile prezentate de părțile interesate au fost luate în considerare de Comisie și au răspuns la aspectele prezentate în continuare.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (12) | Produsul în cauză care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în Regulamentul (CE) nr. 221/2008, și anume dioxizii electrolitici de mangan (adică dioxizi de mangan produși printr-un proces electrolitic) netratați termic după procesul electrolitic (denumiți în continuare „produsul care face obiectul reexaminării” sau „DEM”), originari din Republica Africa de Sud, care se încadrează în prezent la codul NC ex 2820 10 00. Acesta include două tipuri principale, DEM de tip carbon-zinc și DEM de tip alcalin. |
| --- | --- |

(12)

Produsul în cauză care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în Regulamentul (CE) nr. 221/2008, și anume dioxizii electrolitici de mangan (adică dioxizi de mangan produși printr-un proces electrolitic) netratați termic după procesul electrolitic (denumiți în continuare „produsul care face obiectul reexaminării” sau „DEM”), originari din Republica Africa de Sud, care se încadrează în prezent la codul NC ex 2820 10 00. Acesta include două tipuri principale, DEM de tip carbon-zinc și DEM de tip alcalin.

| (13) | Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul examinat importat pe piața Uniunii și produsele fabricate și vândute de producătorul-exportator pe piața sa internă, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune („produsul similar”), au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul examinat importat pe piața Uniunii și produsele fabricate și vândute de producătorul-exportator pe piața sa internă, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune („produsul similar”), au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

1.   Observații preliminare

| (14) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o reapariție a dumpingului. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o reapariție a dumpingului.

2.   Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR

| (15) | Importurile în Uniune din Africa de Sud au scăzut la aproape zero după instituirea măsurilor, existând numai o cantitate foarte mică exportată în 2010, în 2011 și în cursul PAR. Pentru a evalua dacă singurul producător-exportator cunoscut Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta”) a exportat către Uniune la prețuri de dumping în cursul perioadei de anchetă, Comisia a trimis un chestionar către Delta. Aceasta a primit un răspuns care includea date privind vânzările pe piața internă și exporturile către Uniune și către alte destinații. Răspunsul oferit a fost verificat conform explicațiilor de mai jos. |
| --- | --- |

(15)

Importurile în Uniune din Africa de Sud au scăzut la aproape zero după instituirea măsurilor, existând numai o cantitate foarte mică exportată în 2010, în 2011 și în cursul PAR. Pentru a evalua dacă singurul producător-exportator cunoscut Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta”) a exportat către Uniune la prețuri de dumping în cursul perioadei de anchetă, Comisia a trimis un chestionar către Delta. Aceasta a primit un răspuns care includea date privind vânzările pe piața internă și exporturile către Uniune și către alte destinații. Răspunsul oferit a fost verificat conform explicațiilor de mai jos.

2.1.   Valoarea normală

| (16) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările înregistrate de Delta pe piața internă au fost examinate mai întâi pentru fiecare producător care a cooperat pentru a stabili dacă volumul total al vânzărilor de produs similar către clienți independenți a fost reprezentativ în comparație cu volumul său total al vânzărilor la export către Uniune, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările înregistrate de Delta pe piața internă au fost examinate mai întâi pentru fiecare producător care a cooperat pentru a stabili dacă volumul total al vânzărilor de produs similar către clienți independenți a fost reprezentativ în comparație cu volumul său total al vânzărilor la export către Uniune, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune.

| (17) | Deși vânzările pe piața internă ale produsului care face obiectul reexaminării au fost reprezentative, nu au existat vânzări în cadrul operațiunilor comerciale normale, deoarece vânzările realizate de Delta pe piața internă au fost neprofitabile. Prin urmare, valoarea normală a fost construită în temeiul articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(17)

Deși vânzările pe piața internă ale produsului care face obiectul reexaminării au fost reprezentative, nu au existat vânzări în cadrul operațiunilor comerciale normale, deoarece vânzările realizate de Delta pe piața internă au fost neprofitabile. Prin urmare, valoarea normală a fost construită în temeiul articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (18) | Calculul s-a făcut pe baza costului real al producției de DEM, la care s-a adăugat o sumă rezonabilă pentru profit și pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și pentru profit în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

Calculul s-a făcut pe baza costului real al producției de DEM, la care s-a adăugat o sumă rezonabilă pentru profit și pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și pentru profit în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (19) | VAG s-au calculat în temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, deoarece vânzările societății Delta nu s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale și deoarece nici litera (a), nici litera (b) de la articolul 2 alineatul (6) din respectivul regulament nu au fost aplicabile, dat fiind faptul că nu mai există alți exportatori sau producători care fac obiectul anchetei, iar Delta nu are nicio altă vânzare de produse din aceeași categorie generală. În consecință s-a considerat a fi o metodă rezonabilă utilizarea VAG din ancheta inițială, care au oferit un procent aproape identic cu VAG reale. |
| --- | --- |

(19)

VAG s-au calculat în temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, deoarece vânzările societății Delta nu s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale și deoarece nici litera (a), nici litera (b) de la articolul 2 alineatul (6) din respectivul regulament nu au fost aplicabile, dat fiind faptul că nu mai există alți exportatori sau producători care fac obiectul anchetei, iar Delta nu are nicio altă vânzare de produse din aceeași categorie generală. În consecință s-a considerat a fi o metodă rezonabilă utilizarea VAG din ancheta inițială, care au oferit un procent aproape identic cu VAG reale.

| (20) | După comunicarea informațiilor, Delta a solicitat Comisiei să calculeze valoarea normală construită prin exprimarea VAG calculate mai sus ca procent din costul de producție și nu ca procent din cifra de afaceri. Având în vedere faptul că toate vânzările de pe piața internă s-au realizat fără profit, utilizarea cifrei de afaceri ar duce la costuri VAG supradimensionate. Comisia a acceptat cererea societății Delta și la calcularea valorii normale, Comisia a adăugat VAG ca procent din costul de producție per kg rezultat din această anchetă de reexaminare. |
| --- | --- |

(20)

După comunicarea informațiilor, Delta a solicitat Comisiei să calculeze valoarea normală construită prin exprimarea VAG calculate mai sus ca procent din costul de producție și nu ca procent din cifra de afaceri. Având în vedere faptul că toate vânzările de pe piața internă s-au realizat fără profit, utilizarea cifrei de afaceri ar duce la costuri VAG supradimensionate. Comisia a acceptat cererea societății Delta și la calcularea valorii normale, Comisia a adăugat VAG ca procent din costul de producție per kg rezultat din această anchetă de reexaminare.

| (21) | De asemenea, profitul s-a calculat folosind aceeași metodologie ca în ancheta inițială, și anume pe baza ratelor dobânzii împrumuturilor comerciale pe termen lung în Africa de Sud în cursul PAR în temeiul articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. Delta nu vinde alte produse pe piața internă și nu sunt cunoscuți alți producători de DEM sau alți producători de produse din aceeași categorie generală din Africa de Sud de la care ar putea fi luate date privind profitul. |
| --- | --- |

(21)

De asemenea, profitul s-a calculat folosind aceeași metodologie ca în ancheta inițială, și anume pe baza ratelor dobânzii împrumuturilor comerciale pe termen lung în Africa de Sud în cursul PAR în temeiul articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. Delta nu vinde alte produse pe piața internă și nu sunt cunoscuți alți producători de DEM sau alți producători de produse din aceeași categorie generală din Africa de Sud de la care ar putea fi luate date privind profitul.

| (22) | După comunicarea informațiilor, industria din Uniune a solicitat Comisiei să folosească exporturile către Statele Unite pentru a determina valoarea normală, deoarece acestea îndeplinesc funcția de vânzări pe piața internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

După comunicarea informațiilor, industria din Uniune a solicitat Comisiei să folosească exporturile către Statele Unite pentru a determina valoarea normală, deoarece acestea îndeplinesc funcția de vânzări pe piața internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (23) | Această solicitare a fost respinsă deoarece valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, folosind aceeași metodologie ca și în cadrul anchetei inițiale și, prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(23)

Această solicitare a fost respinsă deoarece valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, folosind aceeași metodologie ca și în cadrul anchetei inițiale și, prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul respectiv.

2.2.   Prețul de export

| (24) | Cantitatea foarte redusă de DEM exportat către Uniune în cursul PAR a fost vândută direct către un importator independent din Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit ca prețul plătit de importator către Delta. |
| --- | --- |

(24)

Cantitatea foarte redusă de DEM exportat către Uniune în cursul PAR a fost vândută direct către un importator independent din Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit ca prețul plătit de importator către Delta.

2.3.   Comparație

| (25) | S-a realizat o comparație între prețul de export și valoarea normală construită prin luarea în considerare a ajustărilor susținute și verificate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, și anume costurile de transport, de asigurare, costurile de credit și taxele de manipulare în ceea ce privește exportul. Valoarea normală a fost calculată pe baza prețului franco fabrică prin eliminarea tarifelor pentru transport, precum și a costurilor de credit. Cheltuielile de ambalare și de asistență tehnică nu au fost eliminate, deoarece erau deja incluse în costul de producție și, prin urmare, sunt incluse atât în prețul de export, cât și valoarea normală construită. |
| --- | --- |

(25)

S-a realizat o comparație între prețul de export și valoarea normală construită prin luarea în considerare a ajustărilor susținute și verificate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, și anume costurile de transport, de asigurare, costurile de credit și taxele de manipulare în ceea ce privește exportul. Valoarea normală a fost calculată pe baza prețului franco fabrică prin eliminarea tarifelor pentru transport, precum și a costurilor de credit. Cheltuielile de ambalare și de asistență tehnică nu au fost eliminate, deoarece erau deja incluse în costul de producție și, prin urmare, sunt incluse atât în prețul de export, cât și valoarea normală construită.

2.4.   Marja de dumping

| (26) | S-a constatat că DEM vândut de către Delta în Uniune în cursul PAR nu a făcut obiectul unui dumping. Cu toate acestea, cantitatea implicată a fost extrem de redusă și, prin urmare, această constatare nu ar putea fi pe deplin utilizată pentru a stabili probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(26)

S-a constatat că DEM vândut de către Delta în Uniune în cursul PAR nu a făcut obiectul unui dumping. Cu toate acestea, cantitatea implicată a fost extrem de redusă și, prin urmare, această constatare nu ar putea fi pe deplin utilizată pentru a stabili probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor.

3.   Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (27) | Deoarece nu au putut fi trase concluzii din vânzările către Uniune în cursul PAR, Comisia a verificat dacă există elemente de probă referitoare la probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export din Africa de Sud către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea disponibilă din Africa de Sud și atractivitatea pieței din Uniune și a altor piețe din țări terțe. |
| --- | --- |

(27)

Deoarece nu au putut fi trase concluzii din vânzările către Uniune în cursul PAR, Comisia a verificat dacă există elemente de probă referitoare la probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export din Africa de Sud către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea disponibilă din Africa de Sud și atractivitatea pieței din Uniune și a altor piețe din țări terțe.

3.1.   Exporturile din Africa de Sud către alte destinații

| (28) | Delta produce atât DEM de tip carbon-zinc, cât și DEM de tip alcalin și, dat fiind că există o piață în Uniune pentru DEM de tip alcalin și, de asemenea, (într-o măsură mai mică) pentru DEM de tip carbon-zinc, Comisia a examinat prețul de export pentru ambele forme către țări terțe pe durata PAR. Aceste vânzări au fost comparate cu valoarea normală construită, astfel cum s-a calculat mai sus, ținând seama de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

(28)

Delta produce atât DEM de tip carbon-zinc, cât și DEM de tip alcalin și, dat fiind că există o piață în Uniune pentru DEM de tip alcalin și, de asemenea, (într-o măsură mai mică) pentru DEM de tip carbon-zinc, Comisia a examinat prețul de export pentru ambele forme către țări terțe pe durata PAR. Aceste vânzări au fost comparate cu valoarea normală construită, astfel cum s-a calculat mai sus, ținând seama de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.

| (29) | Vânzările de DEM de tip alcalin către SUA, cea mai importantă piață de export a societății Delta, au reprezentat aproximativ două treimi din totalul exporturilor societății Delta în cursul PAR și nu au făcut obiectul unui dumping. Cu toate acestea, vânzările de DEM de tip alcalin către alte destinații (cum ar fi Thailanda, Coreea, China și Brazilia), constând în cantități mai mici, s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje cuprinse între 2 % și 21 %. În plus, în ceea ce privește vânzările la export de DEM de tip carbon-zinc către alte destinații, în principal vândute la prețuri și cantități mici, marjele de dumping au fost mai mari, între 13 % și 66 %. |
| --- | --- |

(29)

Vânzările de DEM de tip alcalin către SUA, cea mai importantă piață de export a societății Delta, au reprezentat aproximativ două treimi din totalul exporturilor societății Delta în cursul PAR și nu au făcut obiectul unui dumping. Cu toate acestea, vânzările de DEM de tip alcalin către alte destinații (cum ar fi Thailanda, Coreea, China și Brazilia), constând în cantități mai mici, s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje cuprinse între 2 % și 21 %. În plus, în ceea ce privește vânzările la export de DEM de tip carbon-zinc către alte destinații, în principal vândute la prețuri și cantități mici, marjele de dumping au fost mai mari, între 13 % și 66 %.

| (30) | În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a afirmat că vânzările efectuate către SUA în cursul PAR nu ar trebui să fie avute în vedere de Comisie, deoarece prețurile pe acea piață nu reprezentau un punct orientativ adecvat în ceea ce privește nivelul vânzărilor către piața din Uniune în cazul în care măsurile ar expira. |
| --- | --- |

(30)

În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a afirmat că vânzările efectuate către SUA în cursul PAR nu ar trebui să fie avute în vedere de Comisie, deoarece prețurile pe acea piață nu reprezentau un punct orientativ adecvat în ceea ce privește nivelul vânzărilor către piața din Uniune în cazul în care măsurile ar expira.

| (31) | Pe de altă parte, după comunicarea informațiilor, Delta a solicitat Comisiei să acorde o atenție deosebită vânzărilor efectuate către SUA, care reprezintă marea majoritate a exporturilor sale de tip alcalin, susținând că aceasta este cea mai comparabilă piață cu cea din Uniune. |
| --- | --- |

(31)

Pe de altă parte, după comunicarea informațiilor, Delta a solicitat Comisiei să acorde o atenție deosebită vânzărilor efectuate către SUA, care reprezintă marea majoritate a exporturilor sale de tip alcalin, susținând că aceasta este cea mai comparabilă piață cu cea din Uniune.

| (32) | Comisia a analizat toate vânzările la export către toate destinațiile, a calculat o medie ponderată a prețului de export pentru exporturile efectuate de Delta către toate celelalte destinații din afara UE, dar a examinat, de asemenea, foarte detaliat și prețurile de export către fiecare dintre țările terțe. În ceea ce privește probabilitatea de reapariție a dumpingului, toate vânzările la export pentru toate destinațiile au fost considerate relevante, în special având în vedere diferențele semnificative de preț constatate pe diverse piețe de export. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a analizat toate vânzările la export către toate destinațiile, a calculat o medie ponderată a prețului de export pentru exporturile efectuate de Delta către toate celelalte destinații din afara UE, dar a examinat, de asemenea, foarte detaliat și prețurile de export către fiecare dintre țările terțe. În ceea ce privește probabilitatea de reapariție a dumpingului, toate vânzările la export pentru toate destinațiile au fost considerate relevante, în special având în vedere diferențele semnificative de preț constatate pe diverse piețe de export.

| (33) | Piața din SUA are propriile caracteristici specifice, permițând ca Delta să perceapă prețuri semnificativ mai mari decât în altă parte. În SUA, cererea depășește în mod semnificativ oferta internă. De asemenea, există obstacole considerabile la intrarea pe piață pentru un mare număr de concurenți potențiali, deoarece se aplică taxe antidumping ridicate împotriva importurilor din China și Australia. |
| --- | --- |

(33)

Piața din SUA are propriile caracteristici specifice, permițând ca Delta să perceapă prețuri semnificativ mai mari decât în altă parte. În SUA, cererea depășește în mod semnificativ oferta internă. De asemenea, există obstacole considerabile la intrarea pe piață pentru un mare număr de concurenți potențiali, deoarece se aplică taxe antidumping ridicate împotriva importurilor din China și Australia.

| (34) | În aceste circumstanțe, nu există niciun motiv pentru care Comisia ar trebui să își bazeze constatările numai pe prețul mediu de export sau să examineze numai vânzările la export către o țară în loc să analizeze toate vânzările la export către toate destinațiile. |
| --- | --- |

(34)

În aceste circumstanțe, nu există niciun motiv pentru care Comisia ar trebui să își bazeze constatările numai pe prețul mediu de export sau să examineze numai vânzările la export către o țară în loc să analizeze toate vânzările la export către toate destinațiile.

| (35) | Comportamentul în materie de prețuri al societății Delta către alte piețe de export decât Uniunea arată că, deși exporturile sale către cea mai importantă piață a sa (SUA) nu au fost vândute la prețuri de dumping, vânzările către alte destinații au făcut obiectul unui dumping. Mai mulți indicatori, astfel cum se precizează în continuare, sunt, prin urmare, necesari pentru a evalua probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(35)

Comportamentul în materie de prețuri al societății Delta către alte piețe de export decât Uniunea arată că, deși exporturile sale către cea mai importantă piață a sa (SUA) nu au fost vândute la prețuri de dumping, vânzările către alte destinații au făcut obiectul unui dumping. Mai mulți indicatori, astfel cum se precizează în continuare, sunt, prin urmare, necesari pentru a evalua probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor.

3.2.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Africa de Sud

| (36) | Delta deține capacitate de producție neutilizată pentru DEM care i-ar putea permite să își reia exporturile către Uniune în cantități semnificative dacă măsurile expiră. Delta a estimat, iar Comisia a confirmat, că această capacitate neutilizată reprezenta un volum cuprins între 4 000 și 6 000 de tone metrice pe an. Calculul ia în considerare penuria de energie electrică frecventă în Africa de Sud și volumul de deșeuri. Ținând cont de unele dificultăți în menținerea nivelurilor de calitate cu o instalație controlată manual, Comisia estimează, într-un mod prudent, că între 2 000 și 3 000 de tone metrice pe an ar fi DEM de tip alcalin, iar restul ar fi DEM de tip carbon-zinc. Cu toate acestea, ambele tipuri ar fi adecvate pentru piața Uniunii. În timp ce o parte din cantitatea de DEM de tip carbon-zinc ar putea fi absorbită de alte piețe din țări terțe, nu există niciun indiciu conform căruia piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi importanta capacitate de producție neutilizată de DEM de tip alcalin. |
| --- | --- |

(36)

Delta deține capacitate de producție neutilizată pentru DEM care i-ar putea permite să își reia exporturile către Uniune în cantități semnificative dacă măsurile expiră. Delta a estimat, iar Comisia a confirmat, că această capacitate neutilizată reprezenta un volum cuprins între 4 000 și 6 000 de tone metrice pe an. Calculul ia în considerare penuria de energie electrică frecventă în Africa de Sud și volumul de deșeuri. Ținând cont de unele dificultăți în menținerea nivelurilor de calitate cu o instalație controlată manual, Comisia estimează, într-un mod prudent, că între 2 000 și 3 000 de tone metrice pe an ar fi DEM de tip alcalin, iar restul ar fi DEM de tip carbon-zinc. Cu toate acestea, ambele tipuri ar fi adecvate pentru piața Uniunii. În timp ce o parte din cantitatea de DEM de tip carbon-zinc ar putea fi absorbită de alte piețe din țări terțe, nu există niciun indiciu conform căruia piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi importanta capacitate de producție neutilizată de DEM de tip alcalin.

| (37) | Delta a declarat în cursul verificării că este de mult timp un furnizor de „suplimentare” pentru clienții lor pe piața americană, completând lipsurile în cazul în care producătorii naționali nu pot produce suficient. Exporturile realizate de Delta către SUA au fost stabile de-a lungul ultimilor patru ani, ceea ce sugerează că nu exista nicio posibilitate ca Delta să își crească vânzările către SUA. Dacă ar fi fost posibil să își crească exporturile către SUA, Delta ar fi făcut deja acest lucru pentru a beneficia de prețurile mai ridicate care predomină pe piața Statelor Unite, precum și de economiile de scară mai mari, care rezultă din producerea unor cantități mai mari. |
| --- | --- |

(37)

Delta a declarat în cursul verificării că este de mult timp un furnizor de „suplimentare” pentru clienții lor pe piața americană, completând lipsurile în cazul în care producătorii naționali nu pot produce suficient. Exporturile realizate de Delta către SUA au fost stabile de-a lungul ultimilor patru ani, ceea ce sugerează că nu exista nicio posibilitate ca Delta să își crească vânzările către SUA. Dacă ar fi fost posibil să își crească exporturile către SUA, Delta ar fi făcut deja acest lucru pentru a beneficia de prețurile mai ridicate care predomină pe piața Statelor Unite, precum și de economiile de scară mai mari, care rezultă din producerea unor cantități mai mari.

| (38) | Vânzările realizate de Delta pe piața asiatică s-au axat mai degrabă pe DEM de tip carbon-zinc. Vânzările realizate de Delta în Asia reprezintă 50 % din totalul vânzărilor societății Delta de DEM de tip carbon-zinc. China are producători interni de DEM, iar exporturile realizate de Delta către China în timpul PA au rămas limitate la cantități foarte mici de DEM de tip alcalin. Întrucât, în prezent, exporturile de DEM către Japonia sunt supuse măsurilor antidumping și întrucât Japonia are producători interni de DEM, este puțin probabil ca această piață să absoarbă capacitatea neutilizată a societății Delta. Prin urmare, este puțin probabil că piața asiatică ar putea absorbi DEM de tip alcalin provenit din capacitățile neutilizate ale societății Delta. |
| --- | --- |

(38)

Vânzările realizate de Delta pe piața asiatică s-au axat mai degrabă pe DEM de tip carbon-zinc. Vânzările realizate de Delta în Asia reprezintă 50 % din totalul vânzărilor societății Delta de DEM de tip carbon-zinc. China are producători interni de DEM, iar exporturile realizate de Delta către China în timpul PA au rămas limitate la cantități foarte mici de DEM de tip alcalin. Întrucât, în prezent, exporturile de DEM către Japonia sunt supuse măsurilor antidumping și întrucât Japonia are producători interni de DEM, este puțin probabil ca această piață să absoarbă capacitatea neutilizată a societății Delta. Prin urmare, este puțin probabil că piața asiatică ar putea absorbi DEM de tip alcalin provenit din capacitățile neutilizate ale societății Delta.

| (39) | În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a afirmat că capacitățile neutilizate ale societății Delta sunt mult mai mari decât cele menționate mai sus și a indicat mai mulți factori în acest sens. De asemenea, industria din Uniune a afirmat că toate capacitățile neutilizate ale societății Delta ar putea fi folosite pentru a produce DEM de tip alcalin de o calitate care să fie vândută pe piața Uniunii la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(39)

În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a afirmat că capacitățile neutilizate ale societății Delta sunt mult mai mari decât cele menționate mai sus și a indicat mai mulți factori în acest sens. De asemenea, industria din Uniune a afirmat că toate capacitățile neutilizate ale societății Delta ar putea fi folosite pentru a produce DEM de tip alcalin de o calitate care să fie vândută pe piața Uniunii la prețuri de dumping.

| (40) | Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că exporturile societății Delta către SUA vor scădea cel mai probabil în viitorul apropiat, deoarece un producător american a anunțat deja creșterea capacității sale de producție, dar și din motivul probabilei scăderi a cererii pentru DEM în SUA în urma ieșirii anunțate de pe piață a unui utilizator de DEM. În plus, industria din Uniune a afirmat că vânzările din Africa de Sud către SUA după sfârșitul perioadei de anchetă începuseră deja să scadă. Acest lucru ar însemna că este posibil ca Delta să dispună de cantități suplimentare de DEM de tip alcalin care, cel mai probabil, ar fi direcționate către piața Uniunii în cazul în care măsurile ar expira. |
| --- | --- |

(40)

Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că exporturile societății Delta către SUA vor scădea cel mai probabil în viitorul apropiat, deoarece un producător american a anunțat deja creșterea capacității sale de producție, dar și din motivul probabilei scăderi a cererii pentru DEM în SUA în urma ieșirii anunțate de pe piață a unui utilizator de DEM. În plus, industria din Uniune a afirmat că vânzările din Africa de Sud către SUA după sfârșitul perioadei de anchetă începuseră deja să scadă. Acest lucru ar însemna că este posibil ca Delta să dispună de cantități suplimentare de DEM de tip alcalin care, cel mai probabil, ar fi direcționate către piața Uniunii în cazul în care măsurile ar expira.

| (41) | În cursul anchetei, Comisia a verificat uzina, capacitatea și capacitatea de a produce ale societății Delta. După cum s-a precizat mai sus, Comisia s-a bazat în calculele sale pe presupoziții prudente, în special pe o estimare prudentă a repartizării între producția de DEM de tip alcalin și de tip carbon-zinc, pe baza folosirii capacităților sale neutilizate. Chiar și cu această estimare prudentă, s-a stabilit o capacitate importantă neutilizată, în vederea consumului în Uniune a produsului în cauză, care poate fi folosită pentru a produce DEM de tip alcalin. |
| --- | --- |

(41)

În cursul anchetei, Comisia a verificat uzina, capacitatea și capacitatea de a produce ale societății Delta. După cum s-a precizat mai sus, Comisia s-a bazat în calculele sale pe presupoziții prudente, în special pe o estimare prudentă a repartizării între producția de DEM de tip alcalin și de tip carbon-zinc, pe baza folosirii capacităților sale neutilizate. Chiar și cu această estimare prudentă, s-a stabilit o capacitate importantă neutilizată, în vederea consumului în Uniune a produsului în cauză, care poate fi folosită pentru a produce DEM de tip alcalin.

| (42) | În ceea ce privește afirmația referitoare la evoluția probabilă a exporturilor realizate de Delta către SUA, dovezile prezentate Comisiei sugerează că acestea ar putea deveni obiectul unor presiuni în cazul în care capacitatea SUA de DEM ar continua să crească, iar cererea să scadă. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește afirmația referitoare la evoluția probabilă a exporturilor realizate de Delta către SUA, dovezile prezentate Comisiei sugerează că acestea ar putea deveni obiectul unor presiuni în cazul în care capacitatea SUA de DEM ar continua să crească, iar cererea să scadă.

| (43) | După comunicarea informațiilor, unul dintre utilizatori a susținut că Delta deține o capacitate neutilizată redusă, având în vedere că Delta avea o cotă de piață cuprinsă între 60 % și 70 % înainte de instituirea măsurilor. Cu toate acestea, chiar și utilizând o estimare prudentă privind capacitatea neutilizată a societății Delta, dacă această capacitate neutilizată este folosită pentru exportul în Uniune, Delta ar putea ușor să își crească semnificativ cota de piață fără a lua în considerare posibilitatea ca exporturile către alte destinații să fie redirecționate către Uniune. O astfel de evoluție ar avea drept rezultat o creștere și mai mare a cotei de piață care ar putea fi deținută de Delta. |
| --- | --- |

(43)

După comunicarea informațiilor, unul dintre utilizatori a susținut că Delta deține o capacitate neutilizată redusă, având în vedere că Delta avea o cotă de piață cuprinsă între 60 % și 70 % înainte de instituirea măsurilor. Cu toate acestea, chiar și utilizând o estimare prudentă privind capacitatea neutilizată a societății Delta, dacă această capacitate neutilizată este folosită pentru exportul în Uniune, Delta ar putea ușor să își crească semnificativ cota de piață fără a lua în considerare posibilitatea ca exporturile către alte destinații să fie redirecționate către Uniune. O astfel de evoluție ar avea drept rezultat o creștere și mai mare a cotei de piață care ar putea fi deținută de Delta.

3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe

| (44) | Delta beneficiază de mult timp de un canal de vânzări profitabil către SUA și nu au fost găsite dovezi care să arate că ar fi în interesul societății să redirecționeze în mod deliberat oricare dintre aceste vânzări către Uniune. Cu toate acestea, capacitatea neutilizată constatată în cursul anchetei sau cel puțin o parte substanțială a acesteia ar putea fi direcționată numai către Uniune din motivele menționate în considerentele de mai sus. În sprijinul acestei supoziții stă și faptul că piața Uniunii se numără printre cele mai mari din lume. În plus, înainte de instituirea măsurilor antidumping în vigoare, piața Uniunii a fost foarte atractivă pentru Delta deoarece deținea o cotă de piață cuprinsă între 60 % și 70 %. |
| --- | --- |

(44)

Delta beneficiază de mult timp de un canal de vânzări profitabil către SUA și nu au fost găsite dovezi care să arate că ar fi în interesul societății să redirecționeze în mod deliberat oricare dintre aceste vânzări către Uniune. Cu toate acestea, capacitatea neutilizată constatată în cursul anchetei sau cel puțin o parte substanțială a acesteia ar putea fi direcționată numai către Uniune din motivele menționate în considerentele de mai sus. În sprijinul acestei supoziții stă și faptul că piața Uniunii se numără printre cele mai mari din lume. În plus, înainte de instituirea măsurilor antidumping în vigoare, piața Uniunii a fost foarte atractivă pentru Delta deoarece deținea o cotă de piață cuprinsă între 60 % și 70 %.

| (45) | Dacă Delta ar concura cu producătorii din Uniune privind prețurile, ar fi obligată să își reducă prețurile de export și să vândă astfel la prețuri de dumping pentru a se alinia prețurilor practicate de un producător din Uniune în cursul PAR. Delta ar putea, de asemenea, să își reorienteze exporturile de DEM de tip alcalin care sunt vândute în prezent în țări terțe (altele decât SUA) către Uniune la prețuri de dumping, deoarece piața Uniunii este mai atractivă decât alte piețe non-americane datorită dimensiunii sale și, în general, datorită prețurilor mai ridicate. În plus, dacă în viitor Delta ar trebui să reducă cantitățile de DEM exportate către SUA, piața Uniunii ar fi, foarte probabil, destinația unor asemenea cantități disponibile suplimentare. |
| --- | --- |

(45)

Dacă Delta ar concura cu producătorii din Uniune privind prețurile, ar fi obligată să își reducă prețurile de export și să vândă astfel la prețuri de dumping pentru a se alinia prețurilor practicate de un producător din Uniune în cursul PAR. Delta ar putea, de asemenea, să își reorienteze exporturile de DEM de tip alcalin care sunt vândute în prezent în țări terțe (altele decât SUA) către Uniune la prețuri de dumping, deoarece piața Uniunii este mai atractivă decât alte piețe non-americane datorită dimensiunii sale și, în general, datorită prețurilor mai ridicate. În plus, dacă în viitor Delta ar trebui să reducă cantitățile de DEM exportate către SUA, piața Uniunii ar fi, foarte probabil, destinația unor asemenea cantități disponibile suplimentare.

| (46) | În urma comunicării informațiilor, Delta a afirmat că politica sa de prețuri a fost de a vinde pe piața Uniunii doar dacă ar putea obține prețuri profitabile. |
| --- | --- |

(46)

În urma comunicării informațiilor, Delta a afirmat că politica sa de prețuri a fost de a vinde pe piața Uniunii doar dacă ar putea obține prețuri profitabile.

| (47) | Acesta poate fi sau nu cazul, însă o vânzare profitabilă poate fi totuși una care face obiectul unui dumping, în cazul în care prețul de export este mai scăzut decât valoarea normală. În orice caz, nu s-au putut furniza dovezi care să susțină o astfel de afirmație, deoarece Delta nu a exportat cantități semnificative pe piața Uniunii în ultimii cinci ani. În plus, industria din Uniune a afirmat că vânzările de cantități mici de DEM realizate de Delta în Uniune în cursul PA au fost efectuate în scopul de a-și menține certificarea pe lângă clienții din Uniune. |
| --- | --- |

(47)

Acesta poate fi sau nu cazul, însă o vânzare profitabilă poate fi totuși una care face obiectul unui dumping, în cazul în care prețul de export este mai scăzut decât valoarea normală. În orice caz, nu s-au putut furniza dovezi care să susțină o astfel de afirmație, deoarece Delta nu a exportat cantități semnificative pe piața Uniunii în ultimii cinci ani. În plus, industria din Uniune a afirmat că vânzările de cantități mici de DEM realizate de Delta în Uniune în cursul PA au fost efectuate în scopul de a-și menține certificarea pe lângă clienții din Uniune.

| (48) | Delta a comentat, de asemenea, că prețul mediu de import în Uniune pentru DEM în cursul anului 2012 a fost de 1 809 EUR pe tonă metrică, care a depășit valoarea normală a societății, ceea ce arată că, din punctul de vedere al societății Delta, acestea ar putea concura cu ceilalți importatori fără să practice dumpingul. |
| --- | --- |

(48)

Delta a comentat, de asemenea, că prețul mediu de import în Uniune pentru DEM în cursul anului 2012 a fost de 1 809 EUR pe tonă metrică, care a depășit valoarea normală a societății, ceea ce arată că, din punctul de vedere al societății Delta, acestea ar putea concura cu ceilalți importatori fără să practice dumpingul.

| (49) | Totuși, această cifră medie include anumite importuri din SUA extrem de scumpe, precum și unele mult mai ieftine din China. Importurile din SUA nu au putut fi incluse în această comparație, deoarece nivelul extrem de ridicat al prețurilor (cu până la trei sau patru ori mai mari decât prețurile normale practicate pe piața Uniunii) a aruncat umbre de îndoială asupra credibilității acestor prețuri și/sau produsului importat. Dacă Delta ar trebui să concureze cu prețurile importurilor din China, la aproximativ 1 200 EUR/tonă metrică, Delta ar practica dumpingul pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(49)

Totuși, această cifră medie include anumite importuri din SUA extrem de scumpe, precum și unele mult mai ieftine din China. Importurile din SUA nu au putut fi incluse în această comparație, deoarece nivelul extrem de ridicat al prețurilor (cu până la trei sau patru ori mai mari decât prețurile normale practicate pe piața Uniunii) a aruncat umbre de îndoială asupra credibilității acestor prețuri și/sau produsului importat. Dacă Delta ar trebui să concureze cu prețurile importurilor din China, la aproximativ 1 200 EUR/tonă metrică, Delta ar practica dumpingul pe piața Uniunii.

4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (50) | Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară. DEM de tip alcalin este tipul de produs fabricat de Delta care ar fi cel mai probabil vândut către Uniune, în cazul în care măsurile ar expira, deoarece acesta este tipul de produs care a fost exportat de către Delta în trecut. De asemenea, și în prezent cea mai mare cerere în Uniune este pentru DEM de tip alcalin. Ancheta a arătat că vânzările de DEM de tip alcalin către alte destinații, cum ar fi Coreea de Sud, China și Brazilia, constând în cantități mai mici, s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje cuprinse între 2 % și 21 %. |
| --- | --- |

(50)

Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară. DEM de tip alcalin este tipul de produs fabricat de Delta care ar fi cel mai probabil vândut către Uniune, în cazul în care măsurile ar expira, deoarece acesta este tipul de produs care a fost exportat de către Delta în trecut. De asemenea, și în prezent cea mai mare cerere în Uniune este pentru DEM de tip alcalin. Ancheta a arătat că vânzările de DEM de tip alcalin către alte destinații, cum ar fi Coreea de Sud, China și Brazilia, constând în cantități mai mici, s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje cuprinse între 2 % și 21 %.

| (51) | În plus, capacitatea neutilizată de care dispune Delta reprezintă o cantitate semnificativă în comparație cu consumul din Uniune în cursul PAR. În cazul în care această capacitate ar fi utilizată pentru exportul către Uniune și ar concura la preț cu producătorii din Uniune sau ar concura la preț cu principalele importuri din țări terțe, este foarte probabil ca aceste exporturi să se efectueze la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(51)

În plus, capacitatea neutilizată de care dispune Delta reprezintă o cantitate semnificativă în comparație cu consumul din Uniune în cursul PAR. În cazul în care această capacitate ar fi utilizată pentru exportul către Uniune și ar concura la preț cu producătorii din Uniune sau ar concura la preț cu principalele importuri din țări terțe, este foarte probabil ca aceste exporturi să se efectueze la prețuri de dumping.

D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

| (52) | În cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de către doi producători din Uniune, THA și Cegasa, care au cooperat pe deplin la anchetă. În ancheta inițială, Cegasa, care la acel moment nu producea pentru piața liberă, ci doar pentru utilizarea captivă, nu a participat ca reclamant și nu a cooperat, dar nu s-a opus anchetei. |
| --- | --- |

(52)

În cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de către doi producători din Uniune, THA și Cegasa, care au cooperat pe deplin la anchetă. În ancheta inițială, Cegasa, care la acel moment nu producea pentru piața liberă, ci doar pentru utilizarea captivă, nu a participat ca reclamant și nu a cooperat, dar nu s-a opus anchetei.

| (53) | În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a pus sub semnul întrebării admisibilitatea Cegasa în calitate de solicitant în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor, deoarece nu a fost reclamant în ancheta inițială, nu producea pentru piața deschisă și, astfel, nu suporta prejudicii la momentul respectiv. Solicitarea a fost respinsă, deoarece o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie să fie introdusă de către sau în numele unor producători din Uniune, dar nu neapărat (numai) de reclamantul/reclamanții inițial(i). |
| --- | --- |

(53)

În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a pus sub semnul întrebării admisibilitatea Cegasa în calitate de solicitant în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor, deoarece nu a fost reclamant în ancheta inițială, nu producea pentru piața deschisă și, astfel, nu suporta prejudicii la momentul respectiv. Solicitarea a fost respinsă, deoarece o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie să fie introdusă de către sau în numele unor producători din Uniune, dar nu neapărat (numai) de reclamantul/reclamanții inițial(i).

| (54) | Cei doi producători din Uniune reprezintă întreaga producție de DEM din Uniune și constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(54)

Cei doi producători din Uniune reprezintă întreaga producție de DEM din Uniune și constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (55) | În scopul analizei prejudiciului, datorită cooperării din partea întregii industrii din Uniune, toți indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la nivel microeconomic. Pentru a proteja confidențialitatea, toate datele sunt prezentate sub formă de indici sau de intervale. |
| --- | --- |

(55)

În scopul analizei prejudiciului, datorită cooperării din partea întregii industrii din Uniune, toți indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la nivel microeconomic. Pentru a proteja confidențialitatea, toate datele sunt prezentate sub formă de indici sau de intervale.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1.   Consumul de pe piața Uniunii

| (56) | Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza (i) volumului verificat al vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii; (ii) a volumului verificat al importurilor de la singurul producător din Africa de Sud; și (iii) a importurilor din alte țări pe baza datelor Eurostat. |
| --- | --- |

(56)

Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza (i) volumului verificat al vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii; (ii) a volumului verificat al importurilor de la singurul producător din Africa de Sud; și (iii) a importurilor din alte țări pe baza datelor Eurostat.

| (57) | Consumul de DEM din Uniune a rămas stabil între 2009 și PAR. Acesta a crescut în 2010 și în 2011, însă în 2012 a revenit la nivelurile din 2009.

  Tabelul 1 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 102 | 108 | 100 |

(57)

Consumul de DEM din Uniune a rămas stabil între 2009 și PAR. Acesta a crescut în 2010 și în 2011, însă în 2012 a revenit la nivelurile din 2009.

Tabelul 1

2009

2010

2011

PAR

Indice (2009 = 100)

100

102

108

100

2.   Importurile din Africa de Sud

2.1.   Volumul și cota de piață

| (58) | În urma instituirii măsurilor, importurile din Africa de Sud practic au încetat.

  Tabelul 2 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Africa de Sud care fac obiectul măsurilor | 100 | 2 | 3 | 1 |
| Cota de piață a importurilor din Africa de Sud care fac obiectul măsurilor | 100 | 2 | 4 | 1 |

(58)

În urma instituirii măsurilor, importurile din Africa de Sud practic au încetat.

Tabelul 2

2009

2010

2011

PAR

Volumul importurilor din Africa de Sud care fac obiectul măsurilor

100

2

3

1

Cota de piață a importurilor din Africa de Sud care fac obiectul măsurilor

100

2

4

1

2.2.   Prețurile și subcotarea

| (59) | Puținele vânzări de DEM originari din Africa de Sud către Uniune în cursul PAR nu subcotau prețurile industriei din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere volumul lor foarte scăzut, nu pot fi invocate pentru a trage o concluzie pertinentă. |
| --- | --- |

(59)

Puținele vânzări de DEM originari din Africa de Sud către Uniune în cursul PAR nu subcotau prețurile industriei din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere volumul lor foarte scăzut, nu pot fi invocate pentru a trage o concluzie pertinentă.

| (60) | În consecință, s-a făcut, de asemenea, o comparație între prețurile la DEM produși și vânduți de industria din Uniune și cei produși în Africa de Sud și vânduți în restul lumii, pe baza a două scenarii, incluzându-se și excluzându-se vânzările din SUA. Motivul pentru realizarea unei analize în care să se excludă prețul practicat de Delta la exportul către SUA s-a bazat pe situația specială a pieței din SUA care implică prețuri foarte ridicate în comparație cu prețurile de export practicate de Delta către alte țări (a se vedea considerentele de mai sus). |
| --- | --- |

(60)

În consecință, s-a făcut, de asemenea, o comparație între prețurile la DEM produși și vânduți de industria din Uniune și cei produși în Africa de Sud și vânduți în restul lumii, pe baza a două scenarii, incluzându-se și excluzându-se vânzările din SUA. Motivul pentru realizarea unei analize în care să se excludă prețul practicat de Delta la exportul către SUA s-a bazat pe situația specială a pieței din SUA care implică prețuri foarte ridicate în comparație cu prețurile de export practicate de Delta către alte țări (a se vedea considerentele de mai sus).

| (61) | Comparația a arătat că, în cursul PAR, vânzările din Africa de Sud către restul lumii nu au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune dacă se iau în considerare vânzările către SUA, dar au subcotat prețurile industriei din Uniune dacă vânzările către SUA sunt excluse. În plus, cu excepția vânzărilor către SUA, prețurile practicate de Delta la export au subcotat, de asemenea, prețurile indicative ale industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(61)

Comparația a arătat că, în cursul PAR, vânzările din Africa de Sud către restul lumii nu au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune dacă se iau în considerare vânzările către SUA, dar au subcotat prețurile industriei din Uniune dacă vânzările către SUA sunt excluse. În plus, cu excepția vânzărilor către SUA, prețurile practicate de Delta la export au subcotat, de asemenea, prețurile indicative ale industriei din Uniune.

| (62) | În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a susținut că prețurile practicate de Delta către SUA nu sunt reprezentative pentru prețurile sale viitoare către Uniune și că, având în vedere diferențele structurale dintre Uniune și piața din SUA, aceste prețuri nu ar trebui să fie luate în considerare. Pe de altă parte, Delta a reiterat faptul că piața americană este una matură pentru DEM, o piață în care producătorii și importatorii concurează liber și în care există mai mulți utilizatori, inclusiv utilizatori care sunt prezenți și în Uniune. În consecință, vânzările societății Delta către SUA nu ar trebui să fie excluse. În plus, Delta a considerat că, pentru calculul subcotării, Comisia nu ar trebui să folosească profitul țintă realizat de industria din Uniune în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(62)

În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a susținut că prețurile practicate de Delta către SUA nu sunt reprezentative pentru prețurile sale viitoare către Uniune și că, având în vedere diferențele structurale dintre Uniune și piața din SUA, aceste prețuri nu ar trebui să fie luate în considerare. Pe de altă parte, Delta a reiterat faptul că piața americană este una matură pentru DEM, o piață în care producătorii și importatorii concurează liber și în care există mai mulți utilizatori, inclusiv utilizatori care sunt prezenți și în Uniune. În consecință, vânzările societății Delta către SUA nu ar trebui să fie excluse. În plus, Delta a considerat că, pentru calculul subcotării, Comisia nu ar trebui să folosească profitul țintă realizat de industria din Uniune în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping în cadrul anchetei inițiale.

| (63) | În cazul de față, cum importurile din țara în cauză au încetat practic după impunerea măsurilor inițiale, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie să efectueze o viziune prospectivă bazată pe o serie de ipoteze rezonabile, inclusiv prețul probabil la care Delta și-ar vinde DEM în Uniune în cazul în care măsurile antidumping în vigoare ar expira. |
| --- | --- |

(63)

În cazul de față, cum importurile din țara în cauză au încetat practic după impunerea măsurilor inițiale, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie să efectueze o viziune prospectivă bazată pe o serie de ipoteze rezonabile, inclusiv prețul probabil la care Delta și-ar vinde DEM în Uniune în cazul în care măsurile antidumping în vigoare ar expira.

| (64) | Este incontestabil că fiecare piață pentru DEM (SUA, UE, Asia) este diferită și că producătorii de DEM aplică diferite strategii de prețuri, având în vedere nu numai costurile lor de producție, ci și capacitatea de producție din țara țintă, necesitatea de a (re)câștiga cote de piață și condițiile locale de concurență. De asemenea, este incontestabil că Delta stabilește pentru vânzările sale de DEM pe piața din SUA prețuri semnificativ mai mari decât cele practicate pe alte piețe. Prin urmare, este de așteptat ca prețurile viitoare ale societății Delta în Uniune să nu fie determinate de prețurile sale actuale pentru SUA, ci să urmărească condițiile de piață și realitățile specifice ale Uniunii. |
| --- | --- |

(64)

Este incontestabil că fiecare piață pentru DEM (SUA, UE, Asia) este diferită și că producătorii de DEM aplică diferite strategii de prețuri, având în vedere nu numai costurile lor de producție, ci și capacitatea de producție din țara țintă, necesitatea de a (re)câștiga cote de piață și condițiile locale de concurență. De asemenea, este incontestabil că Delta stabilește pentru vânzările sale de DEM pe piața din SUA prețuri semnificativ mai mari decât cele practicate pe alte piețe. Prin urmare, este de așteptat ca prețurile viitoare ale societății Delta în Uniune să nu fie determinate de prețurile sale actuale pentru SUA, ci să urmărească condițiile de piață și realitățile specifice ale Uniunii.

| (65) | În documentul de informare, în sensul calculelor de dumping, numai prețurile de vânzare ale societății Delta pentru DEM de tip alcalin pe diferite piețe au fost comparate cu valoarea normală construită, în timp ce, pentru calculul subcotării au fost avute în vedere și vânzările pentru un DEM de tip carbon-zinc. În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a afirmat că toate vânzările societății Delta de DEM de tip alcalin și de tip carbon-zinc ar trebui să fie luate în considerare pentru calcularea dumpingului și a prejudiciului. În schimb, Delta a susținut că, deoarece marea majoritate a consumului din Uniune și exporturile societății Delta către Uniune cuprind doar DEM de tip alcalin, vânzările de DEM de tip carbon-zinc nu ar trebui să fie luate în considerare deloc. |
| --- | --- |

(65)

În documentul de informare, în sensul calculelor de dumping, numai prețurile de vânzare ale societății Delta pentru DEM de tip alcalin pe diferite piețe au fost comparate cu valoarea normală construită, în timp ce, pentru calculul subcotării au fost avute în vedere și vânzările pentru un DEM de tip carbon-zinc. În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a afirmat că toate vânzările societății Delta de DEM de tip alcalin și de tip carbon-zinc ar trebui să fie luate în considerare pentru calcularea dumpingului și a prejudiciului. În schimb, Delta a susținut că, deoarece marea majoritate a consumului din Uniune și exporturile societății Delta către Uniune cuprind doar DEM de tip alcalin, vânzările de DEM de tip carbon-zinc nu ar trebui să fie luate în considerare deloc.

| (66) | Comisia a ajuns la concluzia că atât DEM de tip alcalin, cât și DEM de tip carbon-zinc de toate tipurile ar trebui să fie luate în considerare pentru calcularea dumpingului și a prejudiciului, din următoarele motive principale: în primul rând, astfel cum s-a menționat anterior, există și o piață pentru DEM de tip carbon-zinc în Uniune, deci și o cerere pentru aceștia, deși este mai mică decât piața pentru DEM de tip alcalin, iar această piață ar putea fi, de asemenea, de interes pentru exporturile societății Delta către Uniune. În al doilea rând, DEM de tip alcalin și de tip carbon-zinc sunt produși în aceeași fabrică și pe aceeași linie de producție care utilizează aceeași materie primă și același proces de producție. În funcție de reglarea parametrilor în procesul de electroliză (densitatea curentului, temperatură, concentrația electroliților etc.), producătorii de DEM pot alege să producă DEM de tip alcalin sau de tip carbon-zinc. Prin urmare, este mai adecvat să se calculeze subcotarea prin compararea prețului mediu de export al societății Delta pentru DEM (atât de tip alcalin, cât și de tip carbon-zinc) cu prețul mediu de vânzare ale producătorilor din Uniune de DEM (atât de tip alcalin, cât și de tip carbon-zinc). |
| --- | --- |

(66)

Comisia a ajuns la concluzia că atât DEM de tip alcalin, cât și DEM de tip carbon-zinc de toate tipurile ar trebui să fie luate în considerare pentru calcularea dumpingului și a prejudiciului, din următoarele motive principale: în primul rând, astfel cum s-a menționat anterior, există și o piață pentru DEM de tip carbon-zinc în Uniune, deci și o cerere pentru aceștia, deși este mai mică decât piața pentru DEM de tip alcalin, iar această piață ar putea fi, de asemenea, de interes pentru exporturile societății Delta către Uniune. În al doilea rând, DEM de tip alcalin și de tip carbon-zinc sunt produși în aceeași fabrică și pe aceeași linie de producție care utilizează aceeași materie primă și același proces de producție. În funcție de reglarea parametrilor în procesul de electroliză (densitatea curentului, temperatură, concentrația electroliților etc.), producătorii de DEM pot alege să producă DEM de tip alcalin sau de tip carbon-zinc. Prin urmare, este mai adecvat să se calculeze subcotarea prin compararea prețului mediu de export al societății Delta pentru DEM (atât de tip alcalin, cât și de tip carbon-zinc) cu prețul mediu de vânzare ale producătorilor din Uniune de DEM (atât de tip alcalin, cât și de tip carbon-zinc).

| (67) | În ceea ce privește analiza subcotării prețurilor, Comisia a utilizat ca referință profitul țintă realizat de industria din Uniune în absența importurilor care fac obiectul unui dumping în cadrul anchetei inițiale, care corespunde profitului pe care o industrie cu investiții masive de capital precum cea a producătorilor de DEM se poate aștepta să îl obțină, în condiții normale de concurență. Cu toate acestea, chestiunea privind cel mai adecvat profit țintă nu este relevantă în contextul acestei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Într-adevăr, Comisia recunoaște că nu a existat o continuare a dumpingului și, prin urmare, nu a existat o continuare a prejudiciului din cauza subcotării. Analiza se concentrează așadar pe viitor, iar obiectivul său este, prin urmare, de a estima probabilitatea de reapariție a prejudiciului în caz de reapariție probabilă a dumpingului. |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește analiza subcotării prețurilor, Comisia a utilizat ca referință profitul țintă realizat de industria din Uniune în absența importurilor care fac obiectul unui dumping în cadrul anchetei inițiale, care corespunde profitului pe care o industrie cu investiții masive de capital precum cea a producătorilor de DEM se poate aștepta să îl obțină, în condiții normale de concurență. Cu toate acestea, chestiunea privind cel mai adecvat profit țintă nu este relevantă în contextul acestei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Într-adevăr, Comisia recunoaște că nu a existat o continuare a dumpingului și, prin urmare, nu a existat o continuare a prejudiciului din cauza subcotării. Analiza se concentrează așadar pe viitor, iar obiectivul său este, prin urmare, de a estima probabilitatea de reapariție a prejudiciului în caz de reapariție probabilă a dumpingului.

| (68) | Delta a susținut că costurile ulterioare importului păreau să fie subestimate, deoarece nu au luat în considerare costurile de transport pentru produsul livrat către clienți din portul Anvers. |
| --- | --- |

(68)

Delta a susținut că costurile ulterioare importului păreau să fie subestimate, deoarece nu au luat în considerare costurile de transport pentru produsul livrat către clienți din portul Anvers.

| (69) | Cu toate acestea, Comisia a comparat prețurile franco fabrică ale industriei din Uniune cu prețul exportatorilor la frontierele Uniunii și, prin urmare, costurile ulterioare importului vizau numai manipularea și testarea, dar nu și costurile de transport. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(69)

Cu toate acestea, Comisia a comparat prețurile franco fabrică ale industriei din Uniune cu prețul exportatorilor la frontierele Uniunii și, prin urmare, costurile ulterioare importului vizau numai manipularea și testarea, dar nu și costurile de transport. Prin urmare, argumentul a fost respins.

3.   Importurile din alte țări terțe

| (70) | Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.

  Tabelul 3 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor provenite din alte țări (în tone) | 5 000 – 10 000 | 10 000 – 15 000 | 5 000 – 10 000 | 5 000 – 10 000 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 113 | 92 | 88 |
| Cota de piață a importurilor din alte țări terțe | 25 %-30 % | 30 %-35 % | 20 %-25 % | 20 %-25 % |
| Valorile importurilor provenite din alte țări (EUR) | 10 m-15 m | 15 m-20 m | 10 m-15 m | 10 m-15 m |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 113 | 93 | 102 |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 1 566 | 1 572 | 1 590 | 1 809 |
| Sursa: Eurostat |

(70)

Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.

Tabelul 3

2009

2010

2011

PAR

Volumul importurilor provenite din alte țări (în tone)

5 000 – 10 000

10 000 – 15 000

5 000 – 10 000

5 000 – 10 000

Indice 2009 = 100

100

113

92

88

Cota de piață a importurilor din alte țări terțe

25 %-30 %

30 %-35 %

20 %-25 %

20 %-25 %

Valorile importurilor provenite din alte țări (EUR)

10 m-15 m

15 m-20 m

10 m-15 m

10 m-15 m

Indice 2009 = 100

100

113

93

102

Prețul importurilor (EUR/tonă)

1 566

1 572

1 590

1 809

Sursa: Eurostat

| (71) | Volumul importurilor în Uniune de DEM provenind din alte țări terțe a scăzut în cursul perioadei examinate. Prețurile acestor importuri sunt peste nivelul mediu al prețurilor industriei din Uniune și peste prețurile practicate de Delta pe alte piețe cu excepția SUA în cursul PAR. După cum s-a menționat mai sus, valoarea de 1 809 EUR pe tonă este o medie a prețurilor de import foarte diferite, care variază de la importuri la preț scăzut din China la importuri la prețuri foarte ridicate din SUA. În special, nivelurile de preț înregistrate la importurile din SUA sunt extrem de ridicate în comparație cu orice alte categorii de prețuri de la producători din Uniune, de la Delta și de la alți exportatori, încât acestea nu pot fi utilizate în mod rezonabil pentru a efectua analiza. Prin urmare, această medie nu poate fi luată în considerare ca preț de referință pentru importurile viitoare originare din Africa de Sud. Delta nu ar concura cu prețurile importurilor din SUA, ci cu prețurile industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(71)

Volumul importurilor în Uniune de DEM provenind din alte țări terțe a scăzut în cursul perioadei examinate. Prețurile acestor importuri sunt peste nivelul mediu al prețurilor industriei din Uniune și peste prețurile practicate de Delta pe alte piețe cu excepția SUA în cursul PAR. După cum s-a menționat mai sus, valoarea de 1 809 EUR pe tonă este o medie a prețurilor de import foarte diferite, care variază de la importuri la preț scăzut din China la importuri la prețuri foarte ridicate din SUA. În special, nivelurile de preț înregistrate la importurile din SUA sunt extrem de ridicate în comparație cu orice alte categorii de prețuri de la producători din Uniune, de la Delta și de la alți exportatori, încât acestea nu pot fi utilizate în mod rezonabil pentru a efectua analiza. Prin urmare, această medie nu poate fi luată în considerare ca preț de referință pentru importurile viitoare originare din Africa de Sud. Delta nu ar concura cu prețurile importurilor din SUA, ci cu prețurile industriei din Uniune.

4.   Situația economică a industriei din Uniune

| (72) | În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată. |
| --- | --- |

(72)

În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată.

(a)   Producție

| (73) | Producția Uniunii a crescut cu 6 % între 2009 și PAR. Mai exact, aceasta a crescut cu șapte puncte procentuale între 2009 și 2011, iar apoi a scăzut cu un punct procentual în cursul PAR.

  Tabelul 4 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 102 | 107 | 106 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(73)

Producția Uniunii a crescut cu 6 % între 2009 și PAR. Mai exact, aceasta a crescut cu șapte puncte procentuale între 2009 și 2011, iar apoi a scăzut cu un punct procentual în cursul PAR.

Tabelul 4

2009

2010

2011

PAR

Indice 2009 = 100

100

102

107

106

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(b)   Capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (74) | Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a crescut cu 9 % în cursul perioadei examinate, în principal datorită îmbunătățirilor minore aduse procesului de producție (și anume, nu s-au făcut investiții majore în instalații sau echipamente noi). |
| --- | --- |

(74)

Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a crescut cu 9 % în cursul perioadei examinate, în principal datorită îmbunătățirilor minore aduse procesului de producție (și anume, nu s-au făcut investiții majore în instalații sau echipamente noi).

| (75) | Deoarece creșterea capacității a fost mai mare decât creșterea producției, rata de utilizare a capacității a scăzut cu trei puncte procentuale.

  Tabelul 5 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indicele capacității de producție 2009 = 100 | 100 | 103 | 108 | 109 |
| Indicele de utilizare a capacității 2009 = 100 | 100 | 99 | 99 | 97 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(75)

Deoarece creșterea capacității a fost mai mare decât creșterea producției, rata de utilizare a capacității a scăzut cu trei puncte procentuale.

Tabelul 5

2009

2010

2011

PAR

Indicele capacității de producție 2009 = 100

100

103

108

109

Indicele de utilizare a capacității 2009 = 100

100

99

99

97

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(c)   Stocuri

| (76) | Volumul de stoc a rămas stabil pe durata perioadei examinate. Acesta a scăzut în 2011, dar a revenit la nivelurile din 2009 în cursul PAR.

  Tabelul 6 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 103 | 86 | 100 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare |

(76)

Volumul de stoc a rămas stabil pe durata perioadei examinate. Acesta a scăzut în 2011, dar a revenit la nivelurile din 2009 în cursul PAR.

Tabelul 6

2009

2010

2011

PAR

Indice 2009 = 100

100

103

86

100

Sursa: Răspunsuri la chestionare

(d)   Volumul vânzărilor

| (77) | Volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 10 % între 2009 și PAR. În 2011, volumul a crescut cu 20 % în comparație cu 2009, dar apoi a scăzut brusc cu 10 puncte procentuale în cursul PAR.

  Tabelul 7 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 103 | 120 | 110 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(77)

Volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 10 % între 2009 și PAR. În 2011, volumul a crescut cu 20 % în comparație cu 2009, dar apoi a scăzut brusc cu 10 puncte procentuale în cursul PAR.

Tabelul 7

2009

2010

2011

PAR

Indice 2009 = 100

100

103

120

110

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(e)   Cota de piață

| (78) | Între 2009 și PAR, producătorii din Uniune au câștigat 10 puncte procentuale din cota de piață. Creșterea cotei de piață se explică prin scăderea cotei de piață a importurilor în Uniune.

  Tabelul 8 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei Uniunii | 65 %-70 % | 65 %-70 % | 75 %-80 % | 75 %-80 % |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 101 | 111 | 110 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat |

(78)

Între 2009 și PAR, producătorii din Uniune au câștigat 10 puncte procentuale din cota de piață. Creșterea cotei de piață se explică prin scăderea cotei de piață a importurilor în Uniune.

Tabelul 8

2009

2010

2011

PAR

Cota de piață a industriei Uniunii

65 %-70 %

65 %-70 %

75 %-80 %

75 %-80 %

Indice 2009 = 100

100

101

111

110

Sursa: Răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat

(f)   Creștere

| (79) | Consumul din Uniune a rămas stabil între 2009 și PAR, astfel cum se prevede în tabelul 1 de mai sus. Toți ceilalți indici nu prezintă nicio creștere semnificativă pe piața Uniunii pentru produsul care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(79)

Consumul din Uniune a rămas stabil între 2009 și PAR, astfel cum se prevede în tabelul 1 de mai sus. Toți ceilalți indici nu prezintă nicio creștere semnificativă pe piața Uniunii pentru produsul care face obiectul reexaminării.

(g)   Ocuparea forței de muncă

| (80) | Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune prezintă o scădere cu nouă puncte procentuale între 2009 și PAR.

  Tabelul 9 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 91 | 90 | 91 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(80)

Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune prezintă o scădere cu nouă puncte procentuale între 2009 și PAR.

Tabelul 9

2009

2010

2011

PAR

Indice 2009 = 100

100

91

90

91

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(h)   Productivitate

| (81) | Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 18 % în perioada examinată. Aceasta reflectă faptul că producția a crescut cu 6 %, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 9 %. Acest fapt este evident în special în 2011, când producția a crescut, în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a continuat să scadă, iar productivitatea a fost mai mare cu 20 de procente decât în 2009.

  Tabelul 10 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 112 | 120 | 118 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare |

(81)

Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 18 % în perioada examinată. Aceasta reflectă faptul că producția a crescut cu 6 %, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 9 %. Acest fapt este evident în special în 2011, când producția a crescut, în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a continuat să scadă, iar productivitatea a fost mai mare cu 20 de procente decât în 2009.

Tabelul 10

2009

2010

2011

PAR

Indice 2009 = 100

100

112

120

118

Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare

(i)   Factorii care influențează prețurile de vânzare

| (82) | Media anuală a prețurilor de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a scăzut cu 11 % între 2009 și PAR.

  Tabelul 11 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 95 | 93 | 89 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(82)

Media anuală a prețurilor de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a scăzut cu 11 % între 2009 și PAR.

Tabelul 11

2009

2010

2011

PAR

Indice 2009 = 100

100

95

93

89

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(j)   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (83) | Deoarece importurile din Africa de Sud au încetat, practic, după impunerea măsurilor antidumping în vigoare, amploarea marjelor de dumping nu poate fi evaluată. Cu toate acestea, având în vedere indicatorii economici cheie menționați mai sus, precum și în cele ce urmează, industria din Uniune s-a dovedit a fi încă într-o situație fragilă și vulnerabilă. |
| --- | --- |

(83)

Deoarece importurile din Africa de Sud au încetat, practic, după impunerea măsurilor antidumping în vigoare, amploarea marjelor de dumping nu poate fi evaluată. Cu toate acestea, având în vedere indicatorii economici cheie menționați mai sus, precum și în cele ce urmează, industria din Uniune s-a dovedit a fi încă într-o situație fragilă și vulnerabilă.

(k)   Salarii

| (84) | Deși costul total al forței de muncă a scăzut, costul mediu al forței de muncă a crescut în cursul perioadei examinate, ca o consecință a reducerii forței de muncă totale.

  Tabelul 12 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare |

(84)

Deși costul total al forței de muncă a scăzut, costul mediu al forței de muncă a crescut în cursul perioadei examinate, ca o consecință a reducerii forței de muncă totale.

Tabelul 12

2009

2010

2011

PAR

Indice 2009 = 100

100

102

103

103

Sursa: Răspunsuri la chestionare

(l)   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

| (85) | În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii, exprimată ca procent din vânzările nete, a scăzut cu 50 % între 2009 și PAR. Rentabilitatea în cursul PAR este în mod semnificativ mai scăzută decât profitul țintă stabilit în ancheta inițială, care a fost fixat la nivelul profitului realizat de industria din Uniune în absența dumpingului prejudiciabil. |
| --- | --- |

(85)

În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii, exprimată ca procent din vânzările nete, a scăzut cu 50 % între 2009 și PAR. Rentabilitatea în cursul PAR este în mod semnificativ mai scăzută decât profitul țintă stabilit în ancheta inițială, care a fost fixat la nivelul profitului realizat de industria din Uniune în absența dumpingului prejudiciabil.

| (86) | Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității.

  Tabelul 13 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea industriei din Uniune | 5 %-10 % | 5 %-10 % | 5 %-10 % | 0 %-5 % |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 63 | 63 | 50 |
| ROI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | 15 %-20 % | 5 %-10 % | 10 %-15 % | 5 %-10 % |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 64 | 84 | 51 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare |

(86)

Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității.

Tabelul 13

2009

2010

2011

PAR

Rentabilitatea industriei din Uniune

5 %-10 %

5 %-10 %

5 %-10 %

0 %-5 %

Indice 2009 = 100

100

63

63

50

ROI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

15 %-20 %

5 %-10 %

10 %-15 %

5 %-10 %

Indice 2009 = 100

100

64

84

51

Sursa: Răspunsuri la chestionare

(m)   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

| (87) | Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a scăzut considerabil în cursul perioadei examinate, deși a rămas pozitiv, cu excepția anului 2010.

  Tabelul 14 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice 2009 = 100 | 100 | –34 | 71 | 10 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare |

(87)

Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a scăzut considerabil în cursul perioadei examinate, deși a rămas pozitiv, cu excepția anului 2010.

Tabelul 14

2009

2010

2011

PAR

Indice 2009 = 100

100

–34

71

10

Sursa: Răspunsuri la chestionare

| (88) | Nu există niciun indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în cazul în care ar fi încercat acest lucru, dar nu au existat investiții semnificative în perioada examinată și, prin urmare, industria din Uniune nu a fost „pusă la încercare”. |
| --- | --- |

(88)

Nu există niciun indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în cazul în care ar fi încercat acest lucru, dar nu au existat investiții semnificative în perioada examinată și, prin urmare, industria din Uniune nu a fost „pusă la încercare”.

(n)   Investițiile

| (89) | Sumele pe care industria din Uniune le-a investit anual pentru producerea produsului similar au scăzut cu aproximativ 50 % între 2009 și PAR. Mai precis, ele au scăzut în 2010, au crescut în 2011 și au scăzut din nou în cursul PAR. Scăderea bruscă a investițiilor, observată între 2011 și PAR, poate fi explicată, parțial, prin faptul că industria din Uniune a realizat deja, în cursul perioadei examinate, principalele investiții necesare pe care le-a programat.

  Tabelul 15 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 45 | 115 | 52 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare |

(89)

Sumele pe care industria din Uniune le-a investit anual pentru producerea produsului similar au scăzut cu aproximativ 50 % între 2009 și PAR. Mai precis, ele au scăzut în 2010, au crescut în 2011 și au scăzut din nou în cursul PAR. Scăderea bruscă a investițiilor, observată între 2011 și PAR, poate fi explicată, parțial, prin faptul că industria din Uniune a realizat deja, în cursul perioadei examinate, principalele investiții necesare pe care le-a programat.

Tabelul 15

2009

2010

2011

PAR

Indice 2009 = 100

100

45

115

52

Sursa: Răspunsuri la chestionare

5.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

| (90) | Analiza indicatorilor economici arată faptul că industria din Uniune și-a sporit producția și vânzările în perioada examinată. Cu toate acestea, majorarea de cantitate observată, care a fost nesemnificativă în sine, ar trebui privită în contextul unei creșteri a capacității de producție și al scăderii prețurilor de vânzare, care a avut drept rezultat scăderea capacităților utilizate ale producătorilor din Uniune și a prețului de vânzare pe unitate cu trei și, respectiv, 11 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(90)

Analiza indicatorilor economici arată faptul că industria din Uniune și-a sporit producția și vânzările în perioada examinată. Cu toate acestea, majorarea de cantitate observată, care a fost nesemnificativă în sine, ar trebui privită în contextul unei creșteri a capacității de producție și al scăderii prețurilor de vânzare, care a avut drept rezultat scăderea capacităților utilizate ale producătorilor din Uniune și a prețului de vânzare pe unitate cu trei și, respectiv, 11 puncte procentuale.

| (91) | În același timp, situația economică a industriei din Uniune a prezentat o deteriorare în ceea ce privește rentabilitatea, randamentul investițiilor, ocuparea forței de muncă și fluxul de numerar. În special, rentabilitatea, care constituie un important indicator al situației industriei din Uniune, este încă semnificativ inferioară profitului țintă, astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială. Industria din Uniune încă nu și-a revenit în întregime de pe urma efectelor practicilor de dumping anterioare și este încă într-o situație de fragilitate și, prin urmare, este foarte vulnerabilă la orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping. Prețurile medii de vânzare au scăzut de-a lungul anilor și, după toate probabilitățile, ar scădea și mai mult în cazul reapariției unor importuri care fac obiectul unui dumping originare din Africa de Sud, agravând situația deja fragilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(91)

În același timp, situația economică a industriei din Uniune a prezentat o deteriorare în ceea ce privește rentabilitatea, randamentul investițiilor, ocuparea forței de muncă și fluxul de numerar. În special, rentabilitatea, care constituie un important indicator al situației industriei din Uniune, este încă semnificativ inferioară profitului țintă, astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială. Industria din Uniune încă nu și-a revenit în întregime de pe urma efectelor practicilor de dumping anterioare și este încă într-o situație de fragilitate și, prin urmare, este foarte vulnerabilă la orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping. Prețurile medii de vânzare au scăzut de-a lungul anilor și, după toate probabilitățile, ar scădea și mai mult în cazul reapariției unor importuri care fac obiectul unui dumping originare din Africa de Sud, agravând situația deja fragilă a industriei din Uniune.

| (92) | În urma comunicării informațiilor, anumite părți interesate au susținut că actuala situație fragilă și vulnerabilă a industriei din Uniune nu a fost cauzată nici de importurile care fac obiectul unui dumping originare din Africa de Sud și nici de efectele practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(92)

În urma comunicării informațiilor, anumite părți interesate au susținut că actuala situație fragilă și vulnerabilă a industriei din Uniune nu a fost cauzată nici de importurile care fac obiectul unui dumping originare din Africa de Sud și nici de efectele practicilor de dumping anterioare.

| (93) | Acestea au remarcat că tendința principalilor indicatori economici menționați mai sus acoperea o perioadă (din 2009 până la sfârșitul PAR) în care: (i) măsurile antidumping originale erau deja instituite de ceva timp; (ii) importurile din Africa de Sud practic încetaseră; și (iii) un nou actor (Cegasa) a intrat pe piața deschisă din Uniune. Părțile interesate au analizat separat indicatorii economici ai fiecăruia dintre cei doi producători din Uniune, în loc să îi cumuleze, și a concluzionat că industria Uniunii se afla într-o situație dificilă din cauza concurenței interne nou apărute între singurii doi producători din Uniune de pe piață. |
| --- | --- |

(93)

Acestea au remarcat că tendința principalilor indicatori economici menționați mai sus acoperea o perioadă (din 2009 până la sfârșitul PAR) în care: (i) măsurile antidumping originale erau deja instituite de ceva timp; (ii) importurile din Africa de Sud practic încetaseră; și (iii) un nou actor (Cegasa) a intrat pe piața deschisă din Uniune. Părțile interesate au analizat separat indicatorii economici ai fiecăruia dintre cei doi producători din Uniune, în loc să îi cumuleze, și a concluzionat că industria Uniunii se afla într-o situație dificilă din cauza concurenței interne nou apărute între singurii doi producători din Uniune de pe piață.

| (94) | În special, aceste părți interesate au susținut că Comisia nu a recunoscut schimbările fundamentale care au avut loc în industria Uniunii din 2009. Ele au indicat că, în urma instituirii măsurilor antidumping în vigoare, indicatori economici ai reclamantului unic inițial (THA) s-au îmbunătățit în mod dramatic, eliminând astfel toate efectele negative ale practicilor de dumping anterioare. Cu toate acestea, ulterior, celălalt producător din Uniune, Cegasa, care anterior producea DEM doar pentru utilizarea captivă, și-a reamplasat fabrica de baterii în afara Uniunii. În consecință, Cegasa a eliberat o cantitate semnificativă de DEM pentru piața liberă și a început să o vândă la un preț scăzut, intrând astfel în concurență cu celălalt producător din Uniune și exercitând o puternică presiune descendentă asupra prețurilor, asupra gradului de utilizare a capacității de producție și asupra rentabilității. |
| --- | --- |

(94)

În special, aceste părți interesate au susținut că Comisia nu a recunoscut schimbările fundamentale care au avut loc în industria Uniunii din 2009. Ele au indicat că, în urma instituirii măsurilor antidumping în vigoare, indicatori economici ai reclamantului unic inițial (THA) s-au îmbunătățit în mod dramatic, eliminând astfel toate efectele negative ale practicilor de dumping anterioare. Cu toate acestea, ulterior, celălalt producător din Uniune, Cegasa, care anterior producea DEM doar pentru utilizarea captivă, și-a reamplasat fabrica de baterii în afara Uniunii. În consecință, Cegasa a eliberat o cantitate semnificativă de DEM pentru piața liberă și a început să o vândă la un preț scăzut, intrând astfel în concurență cu celălalt producător din Uniune și exercitând o puternică presiune descendentă asupra prețurilor, asupra gradului de utilizare a capacității de producție și asupra rentabilității.

| (95) | În documentul de informare, Comisia confirmase deja modificarea din configurația industriei din Uniune față de ancheta inițială. Aceasta a fost o evoluție pozitivă care indică deschiderea pieței și un nivel ridicat de concurență între diferiți actori, inclusiv importurile. |
| --- | --- |

(95)

În documentul de informare, Comisia confirmase deja modificarea din configurația industriei din Uniune față de ancheta inițială. Aceasta a fost o evoluție pozitivă care indică deschiderea pieței și un nivel ridicat de concurență între diferiți actori, inclusiv importurile.

| (96) | De asemenea, Comisia este de acord că, în aceste circumstanțe și, în special, în absența unor importuri din Africa de Sud, situația actuală a industriei Uniunii nu poate fi imputată dumpingului provenind din Africa de Sud și nu ar trebui să fie considerată drept „continuarea prejudiciului”. |
| --- | --- |

(96)

De asemenea, Comisia este de acord că, în aceste circumstanțe și, în special, în absența unor importuri din Africa de Sud, situația actuală a industriei Uniunii nu poate fi imputată dumpingului provenind din Africa de Sud și nu ar trebui să fie considerată drept „continuarea prejudiciului”.

| (97) | Comisia a examinat tendințele globale ale ambilor producători din Uniune începând cu 2009 și a ajuns la concluzia că indicatorii economici cheie nu sunt favorabili și că industria din Uniune se află într-o stare fragilă și vulnerabilă. În mod evident, în absența unor importuri din Africa de Sud, motivele nu pot fi practicile de dumping ale societății Delta. Cu toate acestea, în cazul în care, în cadrul unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, în care accentul cade asupra probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului în cazul expirării măsurilor, dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate din cursul PAR nu sunt factori determinanți pentru analiză. |
| --- | --- |

(97)

Comisia a examinat tendințele globale ale ambilor producători din Uniune începând cu 2009 și a ajuns la concluzia că indicatorii economici cheie nu sunt favorabili și că industria din Uniune se află într-o stare fragilă și vulnerabilă. În mod evident, în absența unor importuri din Africa de Sud, motivele nu pot fi practicile de dumping ale societății Delta. Cu toate acestea, în cazul în care, în cadrul unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, în care accentul cade asupra probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului în cazul expirării măsurilor, dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate din cursul PAR nu sunt factori determinanți pentru analiză.

| (98) | Comisia concluzionează că industria din Uniune se află în continuare într-o situație fragilă și vulnerabilă și că rentabilitatea sa este departe de nivelul care ar fi putut fi atins într-o astfel de industrie cu utilizare intensivă a capitalului. Numai pentru un producător din Uniune se poate face o comparație cu ancheta inițială, deoarece celălalt nu a vândut pe piața Uniunii în acel moment. Pentru acest producător din Uniune, profiturile în PAR au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele constatate în ancheta inițială în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(98)

Comisia concluzionează că industria din Uniune se află în continuare într-o situație fragilă și vulnerabilă și că rentabilitatea sa este departe de nivelul care ar fi putut fi atins într-o astfel de industrie cu utilizare intensivă a capitalului. Numai pentru un producător din Uniune se poate face o comparație cu ancheta inițială, deoarece celălalt nu a vândut pe piața Uniunii în acel moment. Pentru acest producător din Uniune, profiturile în PAR au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele constatate în ancheta inițială în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

1.   Impactul volumului estimat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

| (99) | Singurul producător de DEM din Africa de Sud cunoscut (Delta) deține capacități neutilizate și are potențialul de a reîncepe exporturile către piața Uniunii în cantități semnificative. În cursul perioadei examinate inițiale (2002 până în 2005/6), cota de piață deținută de Delta a crescut în mod semnificativ, de la aproximativ 30-40 % la 60-70 %. Prin urmare, Delta și-a demonstrat deja capacitatea de a crește rapid volumele de export către Uniune. |
| --- | --- |

(99)

Singurul producător de DEM din Africa de Sud cunoscut (Delta) deține capacități neutilizate și are potențialul de a reîncepe exporturile către piața Uniunii în cantități semnificative. În cursul perioadei examinate inițiale (2002 până în 2005/6), cota de piață deținută de Delta a crescut în mod semnificativ, de la aproximativ 30-40 % la 60-70 %. Prin urmare, Delta și-a demonstrat deja capacitatea de a crește rapid volumele de export către Uniune.

| (100) | Prețurile CIF de export ale societății Delta către alte piețe, cu excepția SUA și pentru toate tipurile și toate categoriile de DEM, au fost mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în PAR și le-a subcotat. Prețurile mai scăzute de pe alte piețe ar putea fi un stimulent pentru ca Delta să își transfere aceste exporturi către piața din Uniune în cazul în care măsurile ar expira. |
| --- | --- |

(100)

Prețurile CIF de export ale societății Delta către alte piețe, cu excepția SUA și pentru toate tipurile și toate categoriile de DEM, au fost mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în PAR și le-a subcotat. Prețurile mai scăzute de pe alte piețe ar putea fi un stimulent pentru ca Delta să își transfere aceste exporturi către piața din Uniune în cazul în care măsurile ar expira.

| (101) | Având în vedere capacitatea neutilizată constatată în cursul anchetei, saturarea altor piețe de export, precum și atractivitatea pieței Uniunii, Delta, după toate probabilitățile, ar încerca să își recâștige cota de piață semnificativă din Uniune care s-a pierdut după instituirea măsurilor în vigoare. Astfel cum s-a concluzionat mai sus, pentru a-și recâștiga cota de piață, Delta ar avea nevoie să exporte la prețuri de dumping. Prin urmare, în absența unor taxe antidumping asupra importurilor de DEM originari din Africa de Sus, orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(101)

Având în vedere capacitatea neutilizată constatată în cursul anchetei, saturarea altor piețe de export, precum și atractivitatea pieței Uniunii, Delta, după toate probabilitățile, ar încerca să își recâștige cota de piață semnificativă din Uniune care s-a pierdut după instituirea măsurilor în vigoare. Astfel cum s-a concluzionat mai sus, pentru a-și recâștiga cota de piață, Delta ar avea nevoie să exporte la prețuri de dumping. Prin urmare, în absența unor taxe antidumping asupra importurilor de DEM originari din Africa de Sus, orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza un prejudiciu important.

2.   Constatare privind probabilitatea reapariției prejudiciului

| (102) | Abrogarea măsurilor ar determina, după toate probabilitățile, o reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Africa de Sud, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și o înrăutățire a situației sale economice. Prin urmare, abrogarea măsurilor împotriva Africii de Sud ar duce, probabil, la o reapariție a prejudiciului din cauza posibilei exacerbări a situației deja fragile și vulnerabile în care s-a constatat că se află industria din Uniune. |
| --- | --- |

(102)

Abrogarea măsurilor ar determina, după toate probabilitățile, o reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Africa de Sud, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și o înrăutățire a situației sale economice. Prin urmare, abrogarea măsurilor împotriva Africii de Sud ar duce, probabil, la o reapariție a prejudiciului din cauza posibilei exacerbări a situației deja fragile și vulnerabile în care s-a constatat că se află industria din Uniune.

G.   INTERESUL UNIUNII

1.   Introducere

| (103) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Africii de Sud ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor în cauză. |
| --- | --- |

(103)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Africii de Sud ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor în cauză.

| (104) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(104)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (105) | În cadrul anchetei inițiale, instituirea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. Deoarece prezenta anchetă constituie o reexaminare, ea analizează o situație în care au fost deja instituite măsuri antidumping, permițând așadar evaluarea oricărui impact negativ anormal asupra părților vizate de actualele măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(105)

În cadrul anchetei inițiale, instituirea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. Deoarece prezenta anchetă constituie o reexaminare, ea analizează o situație în care au fost deja instituite măsuri antidumping, permițând așadar evaluarea oricărui impact negativ anormal asupra părților vizate de actualele măsuri antidumping.

| (106) | În ciuda concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, Comisia a examinat dacă există motive imperioase care ar duce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva importurilor de DEM originari din Africa de Sud. |
| --- | --- |

(106)

În ciuda concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, Comisia a examinat dacă există motive imperioase care ar duce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva importurilor de DEM originari din Africa de Sud.

2.   Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune

| (107) | Deși măsurile antidumping în vigoare au împiedicat ca importurile care fac obiectul unui dumping să intre pe piața Uniunii, industria din Uniune se află în continuare într-o situație fragilă și vulnerabilă, astfel cum s-a confirmat prin evoluțiile negative ale anumitor indicatori de prejudiciu esențiali. |
| --- | --- |

(107)

Deși măsurile antidumping în vigoare au împiedicat ca importurile care fac obiectul unui dumping să intre pe piața Uniunii, industria din Uniune se află în continuare într-o situație fragilă și vulnerabilă, astfel cum s-a confirmat prin evoluțiile negative ale anumitor indicatori de prejudiciu esențiali.

| (108) | În cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, este probabil ca situația actuală a industriei din Uniune să continue să se deterioreze, având în vedere probabilitatea intrării unor volumuri importante de importuri originare din Africa de Sud, care ar face obiectul unui dumping. Aceste intrări ar cauza, printre altele, pierderea cotei de piață, scăderea prețurilor de vânzare, scăderea ratei de utilizare a capacității și, în general, o deteriorare gravă a situației financiare a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(108)

În cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, este probabil ca situația actuală a industriei din Uniune să continue să se deterioreze, având în vedere probabilitatea intrării unor volumuri importante de importuri originare din Africa de Sud, care ar face obiectul unui dumping. Aceste intrări ar cauza, printre altele, pierderea cotei de piață, scăderea prețurilor de vânzare, scăderea ratei de utilizare a capacității și, în general, o deteriorare gravă a situației financiare a industriei din Uniune.

| (109) | Este așadar clar faptul că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Africii de Sud nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(109)

Este așadar clar faptul că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Africii de Sud nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune.

3.   Interesul importatorilor

| (110) | În cursul anchetei inițiale, s-a stabilit că impactul instituirii măsurilor nu era de natură să afecteze în mod grav situația importatorilor din Uniune. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se poate concluziona că menținerea măsurilor nu va afecta negativ în mod semnificativ importatorii din Uniune. |
| --- | --- |

(110)

În cursul anchetei inițiale, s-a stabilit că impactul instituirii măsurilor nu era de natură să afecteze în mod grav situația importatorilor din Uniune. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se poate concluziona că menținerea măsurilor nu va afecta negativ în mod semnificativ importatorii din Uniune.

4.   Interesul utilizatorilor

| (111) | Au fost contactați toți utilizatorii cunoscuți de DEM din Uniune (utilizați de producătorii de baterii ca materie primă). S-au primit răspunsuri de la două societăți aparținând aceluiași grup multinațional. În cadrul anchetei inițiale, alți doi producătorii de baterii au cooperat, opunându-se instituirii măsurilor. |
| --- | --- |

(111)

Au fost contactați toți utilizatorii cunoscuți de DEM din Uniune (utilizați de producătorii de baterii ca materie primă). S-au primit răspunsuri de la două societăți aparținând aceluiași grup multinațional. În cadrul anchetei inițiale, alți doi producătorii de baterii au cooperat, opunându-se instituirii măsurilor.

| (112) | Utilizatorul care a cooperat a explicat situația economică dificilă cu care se confruntă producătorii de baterii din Uniune din cauza presiunii descendente asupra prețurilor exercitată de principalii lor clienți (comercianți cu amănuntul) și de riscul potențial de a pierde locuri de muncă. Cu toate acestea, utilizatorul nu a fost în măsură să furnizeze explicații sau argumente care să explice de ce și în ce fel încetarea măsurilor împotriva importurilor de DEM originari din Africa de Sud ar permite îmbunătățirea situației. |
| --- | --- |

(112)

Utilizatorul care a cooperat a explicat situația economică dificilă cu care se confruntă producătorii de baterii din Uniune din cauza presiunii descendente asupra prețurilor exercitată de principalii lor clienți (comercianți cu amănuntul) și de riscul potențial de a pierde locuri de muncă. Cu toate acestea, utilizatorul nu a fost în măsură să furnizeze explicații sau argumente care să explice de ce și în ce fel încetarea măsurilor împotriva importurilor de DEM originari din Africa de Sud ar permite îmbunătățirea situației.

| (113) | DEM reprezintă doar 10-15 % din costul total al producției de baterii. Această valoare a scăzut în comparație cu ancheta inițială. În plus, în urma instituirii de măsuri, prețul mediu de vânzare al DEM din Uniune a scăzut de fapt. În realitate, nu a fost furnizată nicio dovadă că menținerea măsurilor în vigoare ar avea o influență deloc neglijabilă asupra costurilor de producție ale producătorilor de baterii. |
| --- | --- |

(113)

DEM reprezintă doar 10-15 % din costul total al producției de baterii. Această valoare a scăzut în comparație cu ancheta inițială. În plus, în urma instituirii de măsuri, prețul mediu de vânzare al DEM din Uniune a scăzut de fapt. În realitate, nu a fost furnizată nicio dovadă că menținerea măsurilor în vigoare ar avea o influență deloc neglijabilă asupra costurilor de producție ale producătorilor de baterii.

| (114) | În absența unor elemente de probă, Comisia concluzionează că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod necorespunzător utilizatorii de DEM. |
| --- | --- |

(114)

În absența unor elemente de probă, Comisia concluzionează că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod necorespunzător utilizatorii de DEM.

| (115) | După comunicarea informațiilor, același utilizator și-a exprimat dezacordul față de evaluarea efectuată de Comisie privind situația și a afirmat că, în urma instituirii măsurilor, o sursă de DEM de bună calitate a dispărut, prețurile la DEM au crescut și chiar dacă DEM reprezintă doar 10-15 % din costurile de producție, acest lucru are un impact semnificativ asupra rentabilității deja reduse a producătorilor de baterii din Uniune. |
| --- | --- |

(115)

După comunicarea informațiilor, același utilizator și-a exprimat dezacordul față de evaluarea efectuată de Comisie privind situația și a afirmat că, în urma instituirii măsurilor, o sursă de DEM de bună calitate a dispărut, prețurile la DEM au crescut și chiar dacă DEM reprezintă doar 10-15 % din costurile de producție, acest lucru are un impact semnificativ asupra rentabilității deja reduse a producătorilor de baterii din Uniune.

| (116) | În pofida acestei afirmații, elementele de probă de la dosar arată că alegerea utilizatorului de a nu utiliza DEM produs de Delta nu a fost legată de instituirea de taxe antidumping și că amenințarea la adresa rentabilității utilizatorului și a locurilor de muncă nu vine de la creșterea prețului la DEM, ci, de fapt, vine de la presiunea descendentă asupra prețurilor exercitată de principalii săi clienți (comercianți multinaționali cu amănuntul cu o putere de cumpărare semnificativă) și de la producătorii de baterii din China. |
| --- | --- |

(116)

În pofida acestei afirmații, elementele de probă de la dosar arată că alegerea utilizatorului de a nu utiliza DEM produs de Delta nu a fost legată de instituirea de taxe antidumping și că amenințarea la adresa rentabilității utilizatorului și a locurilor de muncă nu vine de la creșterea prețului la DEM, ci, de fapt, vine de la presiunea descendentă asupra prețurilor exercitată de principalii săi clienți (comercianți multinaționali cu amănuntul cu o putere de cumpărare semnificativă) și de la producătorii de baterii din China.

| (117) | Același utilizator de DEM a declarat că măsurile nu ar trebui să fie menținute, deoarece ancheta nu a constatat niciun dumping către Uniune în cursul PAR și deoarece nu exista niciun risc al reapariției dumpingului datorită cotei mici de piață disponibilă pentru Delta în cazul în care toate capacitățile sale neutilizate ar fi direcționate către Uniune. |
| --- | --- |

(117)

Același utilizator de DEM a declarat că măsurile nu ar trebui să fie menținute, deoarece ancheta nu a constatat niciun dumping către Uniune în cursul PAR și deoarece nu exista niciun risc al reapariției dumpingului datorită cotei mici de piață disponibilă pentru Delta în cazul în care toate capacitățile sale neutilizate ar fi direcționate către Uniune.

| (118) | Acest argument a fost respins întrucât cota de piață potențial disponibilă pentru Delta ar fi, în mod clar, semnificativă, iar aceste exporturi către Uniune ar fi realizate la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(118)

Acest argument a fost respins întrucât cota de piață potențial disponibilă pentru Delta ar fi, în mod clar, semnificativă, iar aceste exporturi către Uniune ar fi realizate la prețuri de dumping.

5.   Evoluțiile viitoare

| (119) | Reclamanții au menționat în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor că, în cazul creșterii în Uniune a cererii pentru automobile electrice în viitor, se va înregistra o creștere a cererii pentru DEM în amonte, aceștia fiind considerați drept materia primă cel mai des utilizată în producția de oxid de mangan-litiu care, la rândul său, servește ca material catodic pentru bateriile cu litiu-ion reîncărcabile folosite în numeroase modele de vehicule electrice. Ei susțin că dacă prejudiciul cauzat de importurile din Africa de Sud care fac obiectul unui dumping reapare, industria de DEM din Uniune poate că nu ar mai exista pentru a răspunde acestei cereri viitoare potențiale provenită din tehnologiile noi. |
| --- | --- |

(119)

Reclamanții au menționat în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor că, în cazul creșterii în Uniune a cererii pentru automobile electrice în viitor, se va înregistra o creștere a cererii pentru DEM în amonte, aceștia fiind considerați drept materia primă cel mai des utilizată în producția de oxid de mangan-litiu care, la rândul său, servește ca material catodic pentru bateriile cu litiu-ion reîncărcabile folosite în numeroase modele de vehicule electrice. Ei susțin că dacă prejudiciul cauzat de importurile din Africa de Sud care fac obiectul unui dumping reapare, industria de DEM din Uniune poate că nu ar mai exista pentru a răspunde acestei cereri viitoare potențiale provenită din tehnologiile noi.

| (120) | Ancheta nu a găsit dovezi concrete în sprijinul sau împotriva afirmației că o viitoare evoluție în sectorul automobilelor electrice ar influența în mod semnificativ industria de DEM și cererea de DEM. Cu toate acestea, este adevărat că industria din Uniune testează fezabilitatea fabricării de oxid de mangan-litiu pe bază de DEM, poate obține know-how-ul și echipamentele pentru fabricarea acestuia în viitor și participă la o serie de proiecte finanțate de Uniune legate de cercetare și dezvoltare de baterii litiu-ion. |
| --- | --- |

(120)

Ancheta nu a găsit dovezi concrete în sprijinul sau împotriva afirmației că o viitoare evoluție în sectorul automobilelor electrice ar influența în mod semnificativ industria de DEM și cererea de DEM. Cu toate acestea, este adevărat că industria din Uniune testează fezabilitatea fabricării de oxid de mangan-litiu pe bază de DEM, poate obține know-how-ul și echipamentele pentru fabricarea acestuia în viitor și participă la o serie de proiecte finanțate de Uniune legate de cercetare și dezvoltare de baterii litiu-ion.

| (121) | În urma comunicării de informații, acest aspect a fost menționat pe scurt de unele părți interesate, dar, din nou, nu au furnizat niciun element concludent cu privire la posibilul impact al evoluțiilor viitoare din sectorul automobilelor electrice în Uniune și/sau al altor piețe asupra produsului în cauză. |
| --- | --- |

(121)

În urma comunicării de informații, acest aspect a fost menționat pe scurt de unele părți interesate, dar, din nou, nu au furnizat niciun element concludent cu privire la posibilul impact al evoluțiilor viitoare din sectorul automobilelor electrice în Uniune și/sau al altor piețe asupra produsului în cauză.

6.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (122) | Având în vedere dovezile menționate mai sus, nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(122)

Având în vedere dovezile menționate mai sus, nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.

| (123) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite tipuri de dioxizi electrolitici de mangan provenind din Africa de Sud ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani, |
| --- | --- |

(123)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite tipuri de dioxizi electrolitici de mangan provenind din Africa de Sud ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de dioxizi electrolitici de mangan (adică dioxizi de mangan produși printr-un proces electrolitic) netratați termic după procesul electrolitic, încadrați în prezent la codul NC ex 2820 10 00 (cod TARIC 2820100010) și provenind din Republica Africa de Sud.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile enumerate mai jos este următorul:

| Societatea | Taxa antidumping | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % | A828 |
| Toate celelalte societăți | 17,1 % | A999 |

Societatea

Taxa antidumping

Codul adițional TARIC

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

17,1 %

A828

Toate celelalte societăți

17,1 %

A999

(3)   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 221/2008 al Consiliului din 10 martie 2008 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumiți dioxizi de mangan originari din Africa de Sud (JO L 69, 13.3.2008, p. 1).

2

(3)  JO C 180, 21.6.2012, p. 15.

3

(4)  JO C 72, 12.3.2013, p. 8.

4

---

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/20

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 192/2014 AL COMISIEI

din 27 februarie 2014

de autorizare a substanței active 1,4-dimetilnaftalen, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică, în ceea ce privește procedura și condițiile de autorizare, substanțelor active pentru care s-a adoptat o decizie în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din directiva respectivă înainte de 14 iunie 2011. Pentru 1,4-dimetilnaftalen, condițiile prevăzute la articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite prin Decizia 2010/244/UE a Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică, în ceea ce privește procedura și condițiile de autorizare, substanțelor active pentru care s-a adoptat o decizie în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din directiva respectivă înainte de 14 iunie 2011. Pentru 1,4-dimetilnaftalen, condițiile prevăzute la articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite prin Decizia 2010/244/UE a Comisiei (3).

| (2) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, la 25 iunie 2009, Țările de Jos au primit din partea DormFresh Ltd o cerere de înscriere a substanței active 1,4-dimetilnaftalen în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Decizia 2010/244/CE a confirmat faptul că dosarul este „complet”, în sensul că se poate considera că îndeplinește, în principiu, cerințele privind datele și informațiile prevăzute în anexele II și III la Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, la 25 iunie 2009, Țările de Jos au primit din partea DormFresh Ltd o cerere de înscriere a substanței active 1,4-dimetilnaftalen în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Decizia 2010/244/CE a confirmat faptul că dosarul este „complet”, în sensul că se poate considera că îndeplinește, în principiu, cerințele privind datele și informațiile prevăzute în anexele II și III la Directiva 91/414/CEE.

| (3) | Au fost evaluate efectele acestei substanțe active asupra sănătății umane și animale și asupra mediului, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2) și (4) din Directiva 91/414/CEE, pentru utilizările propuse de solicitant. La 21 martie 2012, statul membru raportor desemnat a prezentat un proiect de raport de evaluare. |
| --- | --- |

(3)

Au fost evaluate efectele acestei substanțe active asupra sănătății umane și animale și asupra mediului, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2) și (4) din Directiva 91/414/CEE, pentru utilizările propuse de solicitant. La 21 martie 2012, statul membru raportor desemnat a prezentat un proiect de raport de evaluare.

| (4) | Proiectul de raport de evaluare a fost examinat de statele membre și de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). La data de 16 mai 2013, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la evaluarea riscului utilizării ca pesticid a substanței active 1,4-dimetilnaftalen (4). Proiectul de raport de evaluare și concluzia autorității au fost examinate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 13 decembrie 2013 sub forma raportului de examinare al Comisiei privind substanța 1,4-dimetilnaftalen. |
| --- | --- |

(4)

Proiectul de raport de evaluare a fost examinat de statele membre și de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). La data de 16 mai 2013, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la evaluarea riscului utilizării ca pesticid a substanței active 1,4-dimetilnaftalen (4). Proiectul de raport de evaluare și concluzia autorității au fost examinate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 13 decembrie 2013 sub forma raportului de examinare al Comisiei privind substanța 1,4-dimetilnaftalen.

| (5) | Din diversele examinări efectuate reiese că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin 1,4-dimetilnaftalen să îndeplinească, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) și la articolul 5 alineatul (3) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de examinare întocmit de Comisie. Prin urmare, este adecvat ca substanța activă 1,4-dimetilnaftalen să fie autorizată. |
| --- | --- |

(5)

Din diversele examinări efectuate reiese că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin 1,4-dimetilnaftalen să îndeplinească, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) și la articolul 5 alineatul (3) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de examinare întocmit de Comisie. Prin urmare, este adecvat ca substanța activă 1,4-dimetilnaftalen să fie autorizată.

| (6) | Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 coroborat cu articolul 6 din același regulament și având în vedere datele științifice și tehnice actuale, este necesară includerea anumitor condiții și restricții. În special, este necesar să fie solicitate informații de confirmare suplimentare. |
| --- | --- |

(6)

Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 coroborat cu articolul 6 din același regulament și având în vedere datele științifice și tehnice actuale, este necesară includerea anumitor condiții și restricții. În special, este necesar să fie solicitate informații de confirmare suplimentare.

| (7) | Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de autorizare pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în scopul îndeplinirii noilor cerințe care decurg din autorizarea menționată. |
| --- | --- |

(7)

Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de autorizare pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în scopul îndeplinirii noilor cerințe care decurg din autorizarea menționată.

| (8) | Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ca urmare a autorizării, ținând seama de situația specifică creată de trecerea de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ar trebui, cu toate acestea, să se aplice următoarele dispoziții. Statelor membre ar trebui să li se acorde o perioadă de șase luni de la autorizare pentru a reexamina autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin 1,4-dimetilnaftalen. După caz, statele membre ar trebui să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizațiile. Prin derogare de la termenul respectiv, ar trebui acordată o perioadă mai lungă pentru transmiterea și evaluarea dosarului complet menționat în anexa III la Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor și pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme. |
| --- | --- |

(8)

Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ca urmare a autorizării, ținând seama de situația specifică creată de trecerea de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ar trebui, cu toate acestea, să se aplice următoarele dispoziții. Statelor membre ar trebui să li se acorde o perioadă de șase luni de la autorizare pentru a reexamina autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin 1,4-dimetilnaftalen. După caz, statele membre ar trebui să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizațiile. Prin derogare de la termenul respectiv, ar trebui acordată o perioadă mai lungă pentru transmiterea și evaluarea dosarului complet menționat în anexa III la Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor și pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme.

| (9) | Experiența dobândită ca urmare a includerii în anexa I la Directiva 91/414/CEE a substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei (5) a arătat că pot interveni dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor de autorizații existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se clarifice obligațiile statelor membre, în special aceea de a verifica faptul că titularul unei autorizații poate dovedi că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la directiva respectivă. Totuși, această clarificare nu impune nicio altă nouă obligație pentru statele membre sau titularii de autorizații în raport cu directivele adoptate până în prezent de modificare a anexei I la directiva menționată anterior sau cu regulamentele de autorizare a substanțelor active. |
| --- | --- |

(9)

Experiența dobândită ca urmare a includerii în anexa I la Directiva 91/414/CEE a substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei (5) a arătat că pot interveni dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor de autorizații existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se clarifice obligațiile statelor membre, în special aceea de a verifica faptul că titularul unei autorizații poate dovedi că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la directiva respectivă. Totuși, această clarificare nu impune nicio altă nouă obligație pentru statele membre sau titularii de autorizații în raport cu directivele adoptate până în prezent de modificare a anexei I la directiva menționată anterior sau cu regulamentele de autorizare a substanțelor active.

| (10) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (6) ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (6) ar trebui modificată în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Aprobarea substanței active

Substanța activă 1,4-dimetilnaftalen, astfel cum este menționată în anexa I, este aprobată în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Reevaluarea produselor de protecție a plantelor

1.   În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, în cazul în care este necesar, statele membre modifică sau retrag autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin 1,4-dimetilnaftalen ca substanță activă până la 31 decembrie 2014.

Până la data menționată, statele membre verifică în special dacă sunt respectate condițiile din anexa I la prezentul regulament, cu excepția celor care au fost identificate în coloana privind dispozițiile specifice din această anexă, și dacă titularul autorizației deține un dosar sau are acces la un dosar care îndeplinește cerințele din anexa II la Directiva 91/414/CEE în conformitate cu condițiile de la articolul 13 alineatele (1)-(4) din directiva menționată și de la articolul 62 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

2.   Prin derogare de la alineatul (1), pentru fiecare produs de protecție a plantelor autorizat care conține substanța 1,4-dimetilnaftalen fie ca substanță activă unică, fie ca una dintre mai multe substanțe active care au fost enumerate în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 până la 30 iunie 2014, cel târziu, statele membre reevaluează produsul în conformitate cu principiile uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, pe baza unui dosar care îndeplinește cerințele din anexa III la Directiva 91/414/CEE și ținând seama de coloana privind dispozițiile specifice din anexa I la prezentul regulament. Pe baza respectivei evaluări, statele membre stabilesc dacă produsul îndeplinește condițiile menționate la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

După stabilirea acestui fapt, statele membre:

| (a) | în cazul unui produs care conține 1,4-dimetilnaftalen ca substanță activă unică, modifică sau retrag autorizația, după caz, până la 31 decembrie 2015, cel târziu; sau |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui produs care conține 1,4-dimetilnaftalen ca substanță activă unică, modifică sau retrag autorizația, după caz, până la 31 decembrie 2015, cel târziu; sau

| (b) | în cazul unui produs care conține 1,4-dimetilnaftalen ca una dintre mai multe substanțe active, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până la 31 decembrie 2015 sau până la data stabilită pentru o astfel de modificare sau retragere în actul sau actele respective prin care s-au adăugat substanța sau substanțele relevante în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau prin care s-au autorizat substanța sau substanțele respective, aplicându-se data care survine mai târziu. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unui produs care conține 1,4-dimetilnaftalen ca una dintre mai multe substanțe active, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până la 31 decembrie 2015 sau până la data stabilită pentru o astfel de modificare sau retragere în actul sau actele respective prin care s-au adăugat substanța sau substanțele relevante în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau prin care s-au autorizat substanța sau substanțele respective, aplicându-se data care survine mai târziu.

Articolul 3

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 4

Intrarea în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 februarie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

2

(3)  Decizia 2010/244/UE a Comisiei din 26 aprilie 2010 privind recunoașterea, în principiu, a integralității dosarelor prezentate pentru examinare detaliată în vederea posibilei includeri a substanțelor 1,4-dimetilnaftalen și ciflumetofen în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (JO L 107, 29.4.2010, p. 22).

3

(4)  EFSA Journal 2013; 11(6):3229. Document disponibil online la adresa www.efsa.europa.eu

4

EFSA Journal

(5)  Regulamentul (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei din 11 decembrie 1992 de stabilire a normelor de punere în aplicare a primei etape a programului de lucru prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (JO L 366, 15.12.1992, p. 10).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active autorizate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

6

---

ANEXA I

| Denumire comună, Numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data autorizării | Expirarea autorizării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,4-dimetilnaftalen
  Nr. CAS 571-58-4
  Nr. CIPAC 822 | 1,4-dimetilnaftalen | ≥ 980 g/kg | 1 iulie 2014 | 30 iunie 2024 | Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se vor lua în considerare concluziile raportului de examinare privind substanța 1,4-dimetilnaftalen, în special apendicele I și II, astfel cum au fost stabilite de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 13 decembrie 2013.
  În această evaluare generală, statele membre acordă o atenție deosebită:






  (a) | protecției operatorilor și lucrătorilor la întoarcerea la locul de muncă și în timpul inspecției depozitelor; |

Denumire comună, Numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data autorizării

Expirarea autorizării

Dispoziții specifice

1,4-dimetilnaftalen

Nr. CAS 571-58-4

Nr. CIPAC 822

1,4-dimetilnaftalen

≥ 980 g/kg

1 iulie 2014

30 iunie 2024

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se vor lua în considerare concluziile raportului de examinare privind substanța 1,4-dimetilnaftalen, în special apendicele I și II, astfel cum au fost stabilite de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 13 decembrie 2013.

În această evaluare generală, statele membre acordă o atenție deosebită:

(a)

protecției operatorilor și lucrătorilor la întoarcerea la locul de muncă și în timpul inspecției depozitelor;

| (b) | riscului pentru organismele acvatice și mamiferele care se hrănesc cu pești atunci când substanța activă este eliberată din depozite în aer și în apa de suprafață fără a fi tratată. |
| --- | --- |

(b)

riscului pentru organismele acvatice și mamiferele care se hrănesc cu pești atunci când substanța activă este eliberată din depozite în aer și în apa de suprafață fără a fi tratată.

Condițiile de utilizare includ măsuri de atenuare a riscurilor, după caz.

Solicitantul prezintă informații de confirmare cu privire la definiția reziduurilor pentru substanța activă.

Solicitantul transmite aceste informații Comisiei, statelor membre și autorității până la 30 iunie 2016.

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de examinare.

---

ANEXA II

În partea B din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, se adaugă următoarea rubrică:

| Număr | Denumire comună, Numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data autorizării | Expirarea autorizării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „68 | 1,4-dimetilnaftalen
  Nr. CAS 571-58-4
  Nr. CIPAC 822 | 1,4-dimetilnaftalen | ≥ 980 g/kg | 1 iulie 2014 | 30 iunie 2024 | Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se vor lua în considerare concluziile raportului de examinare privind substanța 1,4-dimetilnaftalen, în special apendicele I și II, astfel cum au fost stabilite de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 13 decembrie 2013.
  În această evaluare generală, statele membre acordă o atenție deosebită:






  (a) | protecției operatorilor și lucrătorilor la întoarcerea la locul de muncă și în timpul inspecției depozitelor; |

Număr

Denumire comună, Numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data autorizării

Expirarea autorizării

Dispoziții specifice

„68

1,4-dimetilnaftalen

Nr. CAS 571-58-4

Nr. CIPAC 822

1,4-dimetilnaftalen

≥ 980 g/kg

1 iulie 2014

30 iunie 2024

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se vor lua în considerare concluziile raportului de examinare privind substanța 1,4-dimetilnaftalen, în special apendicele I și II, astfel cum au fost stabilite de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 13 decembrie 2013.

În această evaluare generală, statele membre acordă o atenție deosebită:

(a)

protecției operatorilor și lucrătorilor la întoarcerea la locul de muncă și în timpul inspecției depozitelor;

| (b) | riscului pentru organismele acvatice și mamiferele care se hrănesc cu pești atunci când substanța activă este eliberată din depozite în aer și în apa de suprafață fără a fi tratată. |
| --- | --- |

(b)

riscului pentru organismele acvatice și mamiferele care se hrănesc cu pești atunci când substanța activă este eliberată din depozite în aer și în apa de suprafață fără a fi tratată.

Condițiile de utilizare includ măsuri de atenuare a riscurilor, după caz.

Solicitantul prezintă informații de confirmare cu privire la definiția reziduurilor pentru substanța activă.

Solicitantul transmite aceste informații Comisiei, statelor membre și autorității până la 30 iunie 2016.”

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de examinare.

1

---

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 193/2014 AL COMISIEI

din 27 februarie 2014

de autorizare a substanței active amisulbrom, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică, în ceea ce privește procedura și condițiile de autorizare, substanțelor active pentru care s-a adoptat o decizie în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din directiva respectivă înainte de 14 iunie 2011. Pentru amisulbrom, condițiile prevăzute la articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite prin Decizia 2007/669/CE a Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică, în ceea ce privește procedura și condițiile de autorizare, substanțelor active pentru care s-a adoptat o decizie în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din directiva respectivă înainte de 14 iunie 2011. Pentru amisulbrom, condițiile prevăzute la articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite prin Decizia 2007/669/CE a Comisiei (3).

| (2) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, Regatul Unit a primit de la Nissan Chemical Europe S.A.R.L, la 24 martie 2006, o cerere de includere a substanței active amisulbrom în anexa I la directiva menționată. Decizia 2007/669/CE a confirmat faptul că dosarul este „complet”, în sensul că se poate considera că îndeplinește, în principiu, cerințele privind datele și informațiile prevăzute în anexele II și III la Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, Regatul Unit a primit de la Nissan Chemical Europe S.A.R.L, la 24 martie 2006, o cerere de includere a substanței active amisulbrom în anexa I la directiva menționată. Decizia 2007/669/CE a confirmat faptul că dosarul este „complet”, în sensul că se poate considera că îndeplinește, în principiu, cerințele privind datele și informațiile prevăzute în anexele II și III la Directiva 91/414/CEE.

| (3) | Au fost evaluate efectele acestei substanțe active asupra sănătății umane și animale și asupra mediului, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2) și (4) din Directiva 91/414/CEE, pentru utilizările propuse de solicitant. La 15 iulie 2008, statul membru raportor desemnat a prezentat un proiect de raport de evaluare. În conformitate cu articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 188/2011 al Comisiei (4), solicitantului i s-au cerut informații suplimentare la 20 mai 2011. Evaluarea datelor suplimentare, realizată de către Regatul Unit, a fost prezentată în februarie 2012, sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat. |
| --- | --- |

(3)

Au fost evaluate efectele acestei substanțe active asupra sănătății umane și animale și asupra mediului, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2) și (4) din Directiva 91/414/CEE, pentru utilizările propuse de solicitant. La 15 iulie 2008, statul membru raportor desemnat a prezentat un proiect de raport de evaluare. În conformitate cu articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 188/2011 al Comisiei (4), solicitantului i s-au cerut informații suplimentare la 20 mai 2011. Evaluarea datelor suplimentare, realizată de către Regatul Unit, a fost prezentată în februarie 2012, sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat.

| (4) | Proiectul de raport de evaluare a fost reexaminat de statele membre și de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). La 27 mai 2013, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la evaluarea riscului utilizării ca pesticid a substanței active amisulbrom (5). Proiectul de raport de evaluare și concluzia autorității au fost reexaminate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 13 decembrie 2013 sub forma raportului de reexaminare al Comisiei privind substanța amisulbrom. |
| --- | --- |

(4)

Proiectul de raport de evaluare a fost reexaminat de statele membre și de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). La 27 mai 2013, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la evaluarea riscului utilizării ca pesticid a substanței active amisulbrom (5). Proiectul de raport de evaluare și concluzia autorității au fost reexaminate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 13 decembrie 2013 sub forma raportului de reexaminare al Comisiei privind substanța amisulbrom.

| (5) | Din diversele reexaminări efectuate a reieșit că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin amisulbrom să îndeplinească, în general, cerințele de la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) și de la articolul 5 alineatul (3) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, substanța amisulbrom ar trebui autorizată. |
| --- | --- |

(5)

Din diversele reexaminări efectuate a reieșit că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin amisulbrom să îndeplinească, în general, cerințele de la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) și de la articolul 5 alineatul (3) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, substanța amisulbrom ar trebui autorizată.

| (6) | Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) coroborat cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 și având în vedere datele științifice și tehnice actuale, este necesară includerea anumitor condiții și restricții. În special, este necesar să fie solicitate informații de confirmare suplimentare. |
| --- | --- |

(6)

Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) coroborat cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 și având în vedere datele științifice și tehnice actuale, este necesară includerea anumitor condiții și restricții. În special, este necesar să fie solicitate informații de confirmare suplimentare.

| (7) | Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de autorizare pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească să îndeplinească noile cerințe care decurg din autorizarea menționată. |
| --- | --- |

(7)

Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de autorizare pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească să îndeplinească noile cerințe care decurg din autorizarea menționată.

| (8) | Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ca urmare a autorizării, ținând seama de situația specifică creată de tranziția de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ar trebui, cu toate acestea, să se aplice următoarele dispoziții. Statelor membre ar trebui să li se acorde o perioadă de șase luni după autorizare pentru a reexamina autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin amisulbrom. După caz, statele membre ar trebui să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizațiile. Prin derogare de la termenul respectiv, ar trebui acordată o perioadă mai lungă pentru transmiterea și evaluarea dosarului complet menționat în anexa III la Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor și pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme. |
| --- | --- |

(8)

Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ca urmare a autorizării, ținând seama de situația specifică creată de tranziția de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ar trebui, cu toate acestea, să se aplice următoarele dispoziții. Statelor membre ar trebui să li se acorde o perioadă de șase luni după autorizare pentru a reexamina autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin amisulbrom. După caz, statele membre ar trebui să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizațiile. Prin derogare de la termenul respectiv, ar trebui acordată o perioadă mai lungă pentru transmiterea și evaluarea dosarului complet menționat în anexa III la Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor și pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme.

| (9) | Experiența dobândită ca urmare a includerii în anexa I la Directiva 91/414/CEE a substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei (6) a arătat că pot interveni dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor de autorizații existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se clarifice obligațiile statelor membre, în special aceea de a verifica că titularul unei autorizații poate dovedi că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la directiva respectivă. Totuși, această clarificare nu impune nicio altă nouă obligație statelor membre sau titularilor de autorizații în raport cu directivele adoptate până în prezent de modificare a anexei I la directiva menționată anterior sau cu regulamentele de autorizare a substanțelor active. |
| --- | --- |

(9)

Experiența dobândită ca urmare a includerii în anexa I la Directiva 91/414/CEE a substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei (6) a arătat că pot interveni dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor de autorizații existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se clarifice obligațiile statelor membre, în special aceea de a verifica că titularul unei autorizații poate dovedi că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la directiva respectivă. Totuși, această clarificare nu impune nicio altă nouă obligație statelor membre sau titularilor de autorizații în raport cu directivele adoptate până în prezent de modificare a anexei I la directiva menționată anterior sau cu regulamentele de autorizare a substanțelor active.

| (10) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (7) ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (7) ar trebui modificată în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Autorizarea substanței active

Substanța activă amisulbrom, astfel cum este specificată în anexa I, este autorizată sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în anexa respectivă.

Articolul 2

Reevaluarea produselor de protecție a plantelor

(1)   În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, statele membre modifică sau retrag, după caz, autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin substanța activă amisulbrom, până la 31 decembrie 2014.

Până la data menționată, statele membre verifică în special dacă sunt respectate condițiile din anexa I la prezentul regulament, cu excepția celor care au fost identificate în coloana privind dispozițiile specifice din această anexă, și dacă titularul autorizației deține un dosar sau are acces la un dosar care îndeplinește cerințele din anexa II la Directiva 91/414/CEE în conformitate cu condițiile de la articolul 13 alineatele (1)-(4) din directiva menționată și de la articolul 62 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), pentru fiecare produs de protecție a plantelor autorizat care conține amisulbrom fie ca substanță activă unică, fie ca una din mai multe substanțe active care au fost enumerate în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 până la 30 iunie 2014 cel târziu, statele membre reevaluează produsul în conformitate cu principiile uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, pe baza unui dosar care îndeplinește cerințele din anexa III la Directiva 91/414/CEE și ținând seama de coloana privind dispoziții specifice din anexa I la prezentul regulament. Pe baza respectivei evaluări, statele membre stabilesc dacă produsul îndeplinește condițiile menționate la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

După stabilirea acestui fapt, statele membre:

| (a) | în cazul unui produs care conține amisulbrom ca substanță activă unică și dacă este necesar, modifică sau retrag autorizația până la 31 decembrie 2015 cel târziu; sau |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui produs care conține amisulbrom ca substanță activă unică și dacă este necesar, modifică sau retrag autorizația până la 31 decembrie 2015 cel târziu; sau

| (b) | în cazul unui produs care conține mai multe substanțe active, printre care și amisulbrom, modifică sau retrag autorizația, dacă este necesar, până la 31 decembrie 2015 sau până la data stabilită pentru o astfel de modificare sau retragere în actul sau actele respective prin care s-au adăugat substanța sau substanțele relevante în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau prin care s-au autorizat substanța sau substanțele respective, aplicându-se data care survine mai târziu. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unui produs care conține mai multe substanțe active, printre care și amisulbrom, modifică sau retrag autorizația, dacă este necesar, până la 31 decembrie 2015 sau până la data stabilită pentru o astfel de modificare sau retragere în actul sau actele respective prin care s-au adăugat substanța sau substanțele relevante în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau prin care s-au autorizat substanța sau substanțele respective, aplicându-se data care survine mai târziu.

Articolul 3

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 4

Intrarea în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 februarie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

2

(3)  Decizia 2007/669/CE a Comisiei din 15 octombrie 2007 de recunoaștere, în principiu, a conformității dosarelor prezentate pentru examinare detaliată în vederea posibilei înscrieri a Adoxophyes orana granulovirus, amisulbrom, emamectin, piridalil și a Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (JO L 274, 18.10.2007, p. 15).

3

Adoxophyes orana granulovirus

Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus

(4)  Regulamentul (UE) nr. 188/2011 al Comisiei din 25 februarie 2011 de stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în ceea ce privește procedura de evaluare a substanțelor active care nu existau pe piață la doi ani de la data notificării directivei menționate (JO L 53, 26.2.2011, p. 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013; 11(6):3237. Document disponibil online la adresa www.efsa.europa.eu

5

(6)  Regulamentul (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei din 11 decembrie 1992 de stabilire a normelor de punere în aplicare a primei etape a programului de lucru prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (JO L 366, 15.12.1992, p. 10).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active autorizate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

7

---

ANEXA I

| Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data autorizării | Expirarea autorizării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amisulbrom
  Nr. CAS 348635-87-0
  Nr. CIPAC 789 | 3-(3-bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamidă | ≥ 985 g/kg
  Următoarea impuritate caracteristică nu trebuie să depășească:
  3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg | 1 iulie 2014 | 30 iunie 2024 | Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 se vor lua în considerare concluziile din raportul de reexaminare privind substanța amisulbrom, în special apendicele I și II ale acestuia, în forma lor finalizată în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la data de 13 decembrie 2013.
  În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție specială riscului prezentat pentru organismele acvatice și pentru cele din sol.
  Condițiile de utilizare includ, după caz, măsuri de diminuare a riscurilor.
  Solicitantul transmite informații de confirmare cu privire la:






  1. | lipsa de semnificație a fotodegradării în metabolismul substanței amisulbrom în sol în ceea ce privește metaboliții 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol și acid 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic pentru contaminarea apei subterane; |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data autorizării

Expirarea autorizării

Dispoziții specifice

Amisulbrom

Nr. CAS 348635-87-0

Nr. CIPAC 789

3-(3-bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamidă

≥ 985 g/kg

Următoarea impuritate caracteristică nu trebuie să depășească:

3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg

1 iulie 2014

30 iunie 2024

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 se vor lua în considerare concluziile din raportul de reexaminare privind substanța amisulbrom, în special apendicele I și II ale acestuia, în forma lor finalizată în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la data de 13 decembrie 2013.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție specială riscului prezentat pentru organismele acvatice și pentru cele din sol.

Condițiile de utilizare includ, după caz, măsuri de diminuare a riscurilor.

Solicitantul transmite informații de confirmare cu privire la:

1.

lipsa de semnificație a fotodegradării în metabolismul substanței amisulbrom în sol în ceea ce privește metaboliții 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol și acid 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic pentru contaminarea apei subterane;

| 2. | potențialul scăzut al substanței amisulbrom (existent doar în scenariile FOCUS privind drenarea) și al metaboliților acid 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic, acid 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamidă, acid 2-acetamido-4-fluorobenzoic, acid 2-acetamido-4-fluoro-hidroxibenzoic și 2,2′-oxibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) de a contamina apa de suprafață sau de a expune organismele acvatice prin apă de șiroire; |
| --- | --- |

2.

potențialul scăzut al substanței amisulbrom (existent doar în scenariile FOCUS privind drenarea) și al metaboliților acid 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic, acid 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamidă, acid 2-acetamido-4-fluorobenzoic, acid 2-acetamido-4-fluoro-hidroxibenzoic și 2,2′-oxibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) de a contamina apa de suprafață sau de a expune organismele acvatice prin apă de șiroire;

| 3. | în funcție de rezultatul evaluării menționate la punctele 1 și 2, în cazurile în care există un grad considerabil de fotodegradare în sol sau un potențial ridicat de contaminare sau de expunere, metode analitice suplimentare în vederea stabilirii tuturor componentelor definiției reziduurilor privind monitorizarea în apa de suprafață; |
| --- | --- |

3.

în funcție de rezultatul evaluării menționate la punctele 1 și 2, în cazurile în care există un grad considerabil de fotodegradare în sol sau un potențial ridicat de contaminare sau de expunere, metode analitice suplimentare în vederea stabilirii tuturor componentelor definiției reziduurilor privind monitorizarea în apa de suprafață;

| 4. | riscul de otrăvire secundară a păsărilor și mamiferelor prin 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol; |
| --- | --- |

4.

riscul de otrăvire secundară a păsărilor și mamiferelor prin 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol;

| 5. | potențialul de cauzare a unor efecte de perturbare a sistemului endocrin la păsări și pești de către substanța amisulbrom și metabolitul acesteia 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol. |
| --- | --- |

5.

potențialul de cauzare a unor efecte de perturbare a sistemului endocrin la păsări și pești de către substanța amisulbrom și metabolitul acesteia 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol.

Solicitantul transmite Comisiei, statelor membre și autorității informațiile relevante menționate la punctele 1-4 până la data de 30 iunie 2016, iar pe cele menționate la punctul 5 în termen de doi ani de la adoptarea orientărilor pertinente ale OCDE pentru testele privind tulburările sistemului endocrin.

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

---

ANEXA II

În partea B din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se adaugă următoarea rubrică:

| Număr | Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data autorizării | Expirarea autorizării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „69 | Amisulbrom
  Nr. CAS 348635-87-0
  Nr. CIPAC 789 | 3-(3-bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamidă | ≥ 985 g/kg
  Următoarea impuritate caracteristică nu trebuie să depășească un anumit prag în materialul tehnic:
  3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg | 1 iulie 2014 | 30 iunie 2024 | Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 se vor lua în considerare concluziile din raportul de reexaminare privind substanța amisulbrom, în special din apendicele I și II ale acestuia, în forma lor finalizată în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la data de 13 decembrie 2013.
  În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție specială riscului prezentat pentru organismele acvatice și pentru cele din sol.
  Condițiile de utilizare includ, după caz, măsuri de diminuare a riscurilor.
  Solicitantul transmite informații de confirmare cu privire la:






  1. | lipsa de semnificație a fotodegradării în metabolismul substanței amisulbrom în sol în ceea ce privește metaboliții 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol și acid 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic pentru contaminarea apei subterane; |

Număr

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data autorizării

Expirarea autorizării

Dispoziții specifice

„69

Amisulbrom

Nr. CAS 348635-87-0

Nr. CIPAC 789

3-(3-bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamidă

≥ 985 g/kg

Următoarea impuritate caracteristică nu trebuie să depășească un anumit prag în materialul tehnic:

3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg

1 iulie 2014

30 iunie 2024

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 se vor lua în considerare concluziile din raportul de reexaminare privind substanța amisulbrom, în special din apendicele I și II ale acestuia, în forma lor finalizată în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la data de 13 decembrie 2013.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție specială riscului prezentat pentru organismele acvatice și pentru cele din sol.

Condițiile de utilizare includ, după caz, măsuri de diminuare a riscurilor.

Solicitantul transmite informații de confirmare cu privire la:

1.

lipsa de semnificație a fotodegradării în metabolismul substanței amisulbrom în sol în ceea ce privește metaboliții 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol și acid 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic pentru contaminarea apei subterane;

| 2. | potențialul scăzut al substanței amisulbrom (existent doar în scenariile FOCUS privind drenarea) și al metaboliților acid 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic, acid 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamidă, acid 2-acetamido-4-fluorobenzoic, acid 2-acetamido-4-fluoro-hidroxibenzoic și 2,2′-oxibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) de a contamina apa de suprafață sau de a expune organismele acvatice prin apă de șiroire; |
| --- | --- |

2.

potențialul scăzut al substanței amisulbrom (existent doar în scenariile FOCUS privind drenarea) și al metaboliților acid 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic, acid 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonic, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamidă, acid 2-acetamido-4-fluorobenzoic, acid 2-acetamido-4-fluoro-hidroxibenzoic și 2,2′-oxibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) de a contamina apa de suprafață sau de a expune organismele acvatice prin apă de șiroire;

| 3. | în funcție de rezultatul evaluării menționate la punctele 1 și 2, în cazurile în care există un grad considerabil de fotodegradare în sol sau un potențial ridicat de contaminare sau de expunere, metode analitice suplimentare în vederea stabilirii tuturor componentelor definiției reziduurilor privind monitorizarea în apa de suprafață; |
| --- | --- |

3.

în funcție de rezultatul evaluării menționate la punctele 1 și 2, în cazurile în care există un grad considerabil de fotodegradare în sol sau un potențial ridicat de contaminare sau de expunere, metode analitice suplimentare în vederea stabilirii tuturor componentelor definiției reziduurilor privind monitorizarea în apa de suprafață;

| 4. | riscul de otrăvire secundară a păsărilor și mamiferelor prin 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol; |
| --- | --- |

4.

riscul de otrăvire secundară a păsărilor și mamiferelor prin 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol;

| 5. | potențialul de cauzare a unor efecte de perturbare a sistemului endocrin la păsări și pești de către substanța amisulbrom și metabolitul acesteia 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol. |
| --- | --- |

5.

potențialul de cauzare a unor efecte de perturbare a sistemului endocrin la păsări și pești de către substanța amisulbrom și metabolitul acesteia 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol.

Solicitantul transmite Comisiei, statelor membre și autorității informațiile relevante menționate la punctele 1-4 până la data de 30 iunie 2016, iar pe cele menționate la punctul 5 în termen de doi ani de la adoptarea orientărilor pertinente ale OCDE pentru testele privind tulburările sistemului endocrin.”

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

1

---

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/30

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 194/2014 AL COMISIEI

din 27 februarie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 februarie 2014.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 57,0 |
| TN | 71,7 |
| TR | 89,4 |
| ZZ | 72,7 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 188,1 |
| MA | 114,7 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 160,7 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 31,6 |
| TR | 91,9 |
| ZZ | 61,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,7 |
| IL | 60,3 |
| MA | 57,7 |
| TN | 46,7 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 55,3 |
| 0805 20 10 | IL | 129,9 |
| MA | 95,0 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 137,1 |
| MA | 121,1 |
| PK | 46,0 |
| TR | 72,9 |
| US | 134,1 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 50 10 | EG | 57,3 |
| TR | 67,5 |
| ZZ | 62,4 |
| 0808 10 80 | CN | 115,7 |
| MK | 30,8 |
| US | 157,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 30 90 | AR | 120,1 |
| CL | 207,1 |
| CN | 72,1 |
| TR | 156,2 |
| US | 124,7 |
| ZA | 104,6 |
| ZZ | 130,8 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

57,0

TN

71,7

TR

89,4

ZZ

72,7

0707 00 05

EG

182,1

JO

188,1

MA

114,7

TR

158,0

ZZ

160,7

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

31,6

TR

91,9

ZZ

61,8

0805 10 20

EG

47,7

IL

60,3

MA

57,7

TN

46,7

TR

64,0

ZZ

55,3

0805 20 10

IL

129,9

MA

95,0

ZZ

112,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

137,1

MA

121,1

PK

46,0

TR

72,9

US

134,1

ZZ

102,2

0805 50 10

EG

57,3

TR

67,5

ZZ

62,4

0808 10 80

CN

115,7

MK

30,8

US

157,0

ZZ

101,2

0808 30 90

AR

120,1

CL

207,1

CN

72,1

TR

156,2

US

124,7

ZA

104,6

ZZ

130,8

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DIRECTIVE

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/32

---

DIRECTIVA DE PUNERE ÎN APLICARE 2014/37/UE A COMISIEI

din 27 februarie 2014

de modificare a Directivei 91/671/CEE a Consiliului privind utilizarea obligatorie a centurilor de siguranță și a sistemelor de siguranță pentru copii în vehicule

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 91/671/CEE a Consiliului privind utilizarea obligatorie a centurilor de siguranță și a sistemelor de siguranță pentru copii în vehicule (1), în special articolul 7a,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Decizia 97/836/CE a Consiliului (2), la 24 martie 1998, Comunitatea Europeană a aderat la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau utilizate la vehiculele cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații (denumit în continuare „Acordul revizuit din 1958”). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Decizia 97/836/CE a Consiliului (2), la 24 martie 1998, Comunitatea Europeană a aderat la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau utilizate la vehiculele cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații (denumit în continuare „Acordul revizuit din 1958”).

| (2) | În conformitate cu punctul 1 din anexa II la Decizia 97/836/CE, cerințele tehnice ale regulamentelor CEE-ONU în temeiul Acordului revizuit din 1958 devin alternative la anexele tehnice la directivele separate relevante ale Uniunii în cazul în care acestea din urmă au același domeniu de aplicare și în cazul în care pentru regulamentele CEE-ONU Uniune există directive separate ale Uniunii. Totuși, dispozițiile suplimentare ale directivelor, cum ar fi cele privind cerințele de montaj sau procedura de omologare, rămân în vigoare. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu punctul 1 din anexa II la Decizia 97/836/CE, cerințele tehnice ale regulamentelor CEE-ONU în temeiul Acordului revizuit din 1958 devin alternative la anexele tehnice la directivele separate relevante ale Uniunii în cazul în care acestea din urmă au același domeniu de aplicare și în cazul în care pentru regulamentele CEE-ONU Uniune există directive separate ale Uniunii. Totuși, dispozițiile suplimentare ale directivelor, cum ar fi cele privind cerințele de montaj sau procedura de omologare, rămân în vigoare.

| (3) | Un nou regulament CEE-ONU privind dispoziții uniforme referitoare la omologarea sistemelor de siguranță pentru copii îmbunătățite utilizate la bordul autovehiculelor (denumit în continuare „Regulamentul 129”) a fost stabilit și adoptat sub auspiciile CEE-ONU. |
| --- | --- |

(3)

Un nou regulament CEE-ONU privind dispoziții uniforme referitoare la omologarea sistemelor de siguranță pentru copii îmbunătățite utilizate la bordul autovehiculelor (denumit în continuare „Regulamentul 129”) a fost stabilit și adoptat sub auspiciile CEE-ONU.

| (4) | Regulamentul 129 a intrat în vigoare la 9 iulie 2013, ca o anexă la Acordul revizuit din 1958. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul 129 a intrat în vigoare la 9 iulie 2013, ca o anexă la Acordul revizuit din 1958.

| (5) | Cerințele standardizate din Regulamentul 129 constituie cerințe alternative mai stricte în raport cu cele stabilite în Regulament 44 privind dispozițiile uniforme referitoare la omologarea sistemelor de siguranță pentru copiii pasageri în autovehicule (denumite în continuare „sisteme de siguranță pentru copii”) (3) și reflectă progresul tehnic sub mai multe aspecte ale sistemelor de siguranță pentru copii, cum ar fi testele pentru impactele laterale, poziția orientată spre înapoi a copiilor cu vârsta de până la 15 luni, compatibilitatea cu vehicule diferite, manechinele folosite în teste și bancurile de încercare, precum și capacitatea de adaptare la mărimile diverse ale copiilor; |
| --- | --- |

(5)

Cerințele standardizate din Regulamentul 129 constituie cerințe alternative mai stricte în raport cu cele stabilite în Regulament 44 privind dispozițiile uniforme referitoare la omologarea sistemelor de siguranță pentru copiii pasageri în autovehicule (denumite în continuare „sisteme de siguranță pentru copii”) (3) și reflectă progresul tehnic sub mai multe aspecte ale sistemelor de siguranță pentru copii, cum ar fi testele pentru impactele laterale, poziția orientată spre înapoi a copiilor cu vârsta de până la 15 luni, compatibilitatea cu vehicule diferite, manechinele folosite în teste și bancurile de încercare, precum și capacitatea de adaptare la mărimile diverse ale copiilor;

| (6) | Întrucât Directiva 91/671/CEE stabilește cerințe pentru omologarea și utilizarea obligatorie a sistemelor de siguranță pentru copii în autovehicule în cadrul Uniunii, ea ar trebui, prin urmare, să fie modificată pentru a include utilizarea sistemelor de siguranță pentru copii omologate în conformitate cu cerințele tehnice din Regulamentul 129. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât Directiva 91/671/CEE stabilește cerințe pentru omologarea și utilizarea obligatorie a sistemelor de siguranță pentru copii în autovehicule în cadrul Uniunii, ea ar trebui, prin urmare, să fie modificată pentru a include utilizarea sistemelor de siguranță pentru copii omologate în conformitate cu cerințele tehnice din Regulamentul 129.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 7b din Directiva 91/671/CEE, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 7b din Directiva 91/671/CEE,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Articolul 2 din Directiva 91/671/CEE se modifică după cum urmează:

| (1) | punctul 1 litera (a) punctul (i) se înlocuiește cu următorul text:






  „(i) | pentru vehiculele din categoriile M1, N1, N2 și N3, statele membre solicită ca toți ocupanții vehiculelor în uz să folosească sistemele de siguranță prevăzute.
  Copiii cu o înălțime de sub 150 cm aflați în vehicule din categoriile M1, N1, N2 și N3 echipate cu sisteme de siguranță sunt fixați cu ajutorul unui sistem integral sau neintegral de siguranță pentru copii, în sensul articolului 1 alineatul (4) literele (a) și (b), sistem care este adecvat pentru caracteristicile fizice ale copilului în conformitate cu:






  — | clasificarea prevăzută la articolul 1 alineatul (3) pentru sistemele de siguranță pentru copii omologate în conformitate cu litera (c) punctul (i) din prezentul alineat; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

punctul 1 litera (a) punctul (i) se înlocuiește cu următorul text:

„(i)

pentru vehiculele din categoriile M1, N1, N2 și N3, statele membre solicită ca toți ocupanții vehiculelor în uz să folosească sistemele de siguranță prevăzute.

Copiii cu o înălțime de sub 150 cm aflați în vehicule din categoriile M1, N1, N2 și N3 echipate cu sisteme de siguranță sunt fixați cu ajutorul unui sistem integral sau neintegral de siguranță pentru copii, în sensul articolului 1 alineatul (4) literele (a) și (b), sistem care este adecvat pentru caracteristicile fizice ale copilului în conformitate cu:

—

clasificarea prevăzută la articolul 1 alineatul (3) pentru sistemele de siguranță pentru copii omologate în conformitate cu litera (c) punctul (i) din prezentul alineat;

| — | mărimea și greutatea maximă a ocupantului căruia îi este destinat sistemul de siguranță pentru copii, astfel cum este indicat de către producător, pentru sistemele de siguranță pentru copii omologate în conformitate cu litera (c) punctul (ii) din prezentul alineat. |
| --- | --- |

—

mărimea și greutatea maximă a ocupantului căruia îi este destinat sistemul de siguranță pentru copii, astfel cum este indicat de către producător, pentru sistemele de siguranță pentru copii omologate în conformitate cu litera (c) punctul (ii) din prezentul alineat.

În vehiculele din categoriile M1, N1, N2 și N care nu sunt echipate cu sisteme de siguranță:

| — | copiii în vârstă de până la trei ani nu pot fi transportați, |
| --- | --- |

—

copiii în vârstă de până la trei ani nu pot fi transportați,

| — | fără a se aduce atingere punctului (ii), copiii în vârstă de trei ani și peste această vârstă, având o înălțime de sub 150 cm, ocupă un alt loc decât un loc din față;” |
| --- | --- |

—

fără a se aduce atingere punctului (ii), copiii în vârstă de trei ani și peste această vârstă, având o înălțime de sub 150 cm, ocupă un alt loc decât un loc din față;”

| (2) | punctul 1 litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | în cazul utilizării unui sistem de siguranță pentru copii, acesta este omologat în conformitate cu standardele din:






  i) | Regulamentul CEE-ONU 44/03 sau Directiva 77/541/CEE sau |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

punctul 1 litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

în cazul utilizării unui sistem de siguranță pentru copii, acesta este omologat în conformitate cu standardele din:

i)

Regulamentul CEE-ONU 44/03 sau Directiva 77/541/CEE sau

| ii) | Regulamentul CEE-ONU 129; |
| --- | --- |

ii)

Regulamentul CEE-ONU 129;

sau orice adaptare ulterioară a acestora.

Sistemul de siguranță pentru copii este instalat în conformitate cu instrucțiunile de montare (de exemplu, manualul, prospectul sau publicația electronică cu instrucțiuni) furnizate de producător sistemului de siguranță pentru copii care indică în ce mod și în care tipuri de vehicule poate fi folosit sistemul în condiții de siguranță.”

Articolul 2

1.   Statele membre adoptă și publică actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive la șase luni de la intrarea în vigoare a acesteia. Statele membre comunică Comisiei textul acestor acte.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

2.   Comisiei îi este comunicat de statele membre textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 27 februarie 2014.

Pentru Comisie, pentru președinte

Siim KALLAS

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 373, 31.12.1991, p. 26.

1

(2)  Decizia 97/836/CE a Consiliului din 27 noiembrie 1997 în vederea aderării Comunității Europene la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații (JO L 346, 17.12.1997, p. 78).

2

(3)  JO L 306, 23.11.2007, p. 1.

3

---

DECIZII

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/34

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 27 februarie 2014

de numire a unui membru în cadrul Curții de Conturi

(2014/108/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special, articolul 286 alineatul (2),

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Mandatul dlui Harald WÖGERBAUER se încheie la 28 februarie 2014. |
| --- | --- |

(1)

Mandatul dlui Harald WÖGERBAUER se încheie la 28 februarie 2014.

| (2) | Ar trebui, prin urmare, să fie numit un nou membru, |
| --- | --- |

(2)

Ar trebui, prin urmare, să fie numit un nou membru,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie se numește dl Oskar HERICS în calitate de membru în cadrul Curții de Conturi, pentru perioada 1 martie 2014 - 29 februarie 2020.

Articolul 2

Prezenta decizie întră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 27 februarie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

D. KOURKOULAS

---

(1)  Avizul din 25 februarie 2014 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

---

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/35

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 4 februarie 2014

de abrogare a Deciziei 2000/745/CE privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții referitoare la importurile anumitor tipuri de polietilentereftalat (PET) originare, printre altele, din India

(2014/109/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”), în special articolul 13,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   MĂSURILE EXISTENTE

| (1) | Măsurile compensatorii la importurile de polietilentereftalat („PET”) originare din India sunt în vigoare începând cu anul 2000 (2). Cel mai recent s-a decis menținerea acestor măsuri prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 al Consiliului (3), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(1)

Măsurile compensatorii la importurile de polietilentereftalat („PET”) originare din India sunt în vigoare începând cu anul 2000 (2). Cel mai recent s-a decis menținerea acestor măsuri prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 al Consiliului (3), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (2) | Măsurile antidumping la importurile de PET originare din India sunt în vigoare începând cu anul 2000 (4). Cel mai recent s-a decis menținerea acestor măsuri prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 al Consiliului (5), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. La 24 februarie 2012, Comisia a inițiat o nouă reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Prin Decizia de punere în aplicare 2013/226/UE (6), Consiliul a respins propunerea Comisiei de regulament de punere în aplicare al Consiliului privind menținerea taxei antidumping la importurile de PET originare, printre altele, din India și, prin urmare, măsurile antidumping au expirat. |
| --- | --- |

(2)

Măsurile antidumping la importurile de PET originare din India sunt în vigoare începând cu anul 2000 (4). Cel mai recent s-a decis menținerea acestor măsuri prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 al Consiliului (5), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. La 24 februarie 2012, Comisia a inițiat o nouă reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Prin Decizia de punere în aplicare 2013/226/UE (6), Consiliul a respins propunerea Comisiei de regulament de punere în aplicare al Consiliului privind menținerea taxei antidumping la importurile de PET originare, printre altele, din India și, prin urmare, măsurile antidumping au expirat.

| (3) | În 2000, prin Decizia 2000/745/CE (7), Comisia a acceptat angajamentele de preț (denumite în continuare „angajamentele”) prezentate, printre altele, de societățile indiene Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl”) și Reliance Industries Limited („Reliance”), în legătură cu procedurile antidumping și cu procedurile antisubvenție. În 2005, prin Decizia 2005/697/CE (8) de modificare a Deciziei 2000/745/CE, Comisia a acceptat un angajament din partea societății indiene South ASEAN Petrochem Limited, care, ca urmare a unei fuziuni, și-a schimbat denumirea în Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) (9). |
| --- | --- |

(3)

În 2000, prin Decizia 2000/745/CE (7), Comisia a acceptat angajamentele de preț (denumite în continuare „angajamentele”) prezentate, printre altele, de societățile indiene Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl”) și Reliance Industries Limited („Reliance”), în legătură cu procedurile antidumping și cu procedurile antisubvenție. În 2005, prin Decizia 2005/697/CE (8) de modificare a Deciziei 2000/745/CE, Comisia a acceptat un angajament din partea societății indiene South ASEAN Petrochem Limited, care, ca urmare a unei fuziuni, și-a schimbat denumirea în Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) (9).

B.   MODIFICAREA CIRCUMSTANȚELOR PE PARCURSUL APLICĂRII ANGAJAMENTELOR

| (4) | O modificare a circumstanțelor pe parcursul aplicării angajamentelor poate justifica decizia Comisiei de a-și exercita competența de a retrage acceptarea angajamentelor, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (9) din regulamentul de bază antisubvenții. |
| --- | --- |

(4)

O modificare a circumstanțelor pe parcursul aplicării angajamentelor poate justifica decizia Comisiei de a-și exercita competența de a retrage acceptarea angajamentelor, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (9) din regulamentul de bază antisubvenții.

| (5) | Abrogarea măsurilor antidumping și menținerea taxelor compensatorii constituie o modificare a circumstanțelor în care au fost acceptate angajamentele. Angajamentele au fost acceptate în prezența ambelor măsuri (antidumping și compensatorii). Elementul central al angajamentelor, prețul minim la import („PMI”), reflectă atât elementul de dumping, cât și cel de subvenție. În prezent, nu există niciun element de dumping. Prin urmare, PMI nu este la nivelul corespunzător. |
| --- | --- |

(5)

Abrogarea măsurilor antidumping și menținerea taxelor compensatorii constituie o modificare a circumstanțelor în care au fost acceptate angajamentele. Angajamentele au fost acceptate în prezența ambelor măsuri (antidumping și compensatorii). Elementul central al angajamentelor, prețul minim la import („PMI”), reflectă atât elementul de dumping, cât și cel de subvenție. În prezent, nu există niciun element de dumping. Prin urmare, PMI nu este la nivelul corespunzător.

C.   ÎNCĂLCĂRI ALE ANGAJAMENTULUI

| (6) | În plus, Pearl, una dintre societățile indiene, nu a respectat obligația de raportare față de Comisie. Societatea nu a prezentat trimestrial rapoarte privind vânzările. Astfel, Comisia nu este în măsură să monitorizeze efectiv angajamentul. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Pearl, una dintre societățile indiene, nu a respectat obligația de raportare față de Comisie. Societatea nu a prezentat trimestrial rapoarte privind vânzările. Astfel, Comisia nu este în măsură să monitorizeze efectiv angajamentul.

| (7) | Dispozițiile angajamentului prevăd că refuzul de a prezenta rapoarte constituie o încălcare a angajamentului. O hotărâre recentă a Curții de Justiție (10) a confirmat în egală măsură că obligațiile de raportare trebuie să fie considerate drept obligații primare pentru buna funcționare a unui angajament. |
| --- | --- |

(7)

Dispozițiile angajamentului prevăd că refuzul de a prezenta rapoarte constituie o încălcare a angajamentului. O hotărâre recentă a Curții de Justiție (10) a confirmat în egală măsură că obligațiile de raportare trebuie să fie considerate drept obligații primare pentru buna funcționare a unui angajament.

| (8) | Acceptarea angajamentului prezentat de societatea Pearl trebuie să fie retrasă și pe această bază. |
| --- | --- |

(8)

Acceptarea angajamentului prezentat de societatea Pearl trebuie să fie retrasă și pe această bază.

D.   OBSERVAȚII SCRISE

| (9) | Cele trei societăți au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile și de a transmite observații în scris. Două societăți indiene și Comitetul de producători de PET din Europa (CPME), reprezentând industria din Uniune, au transmis observații. |
| --- | --- |

(9)

Cele trei societăți au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile și de a transmite observații în scris. Două societăți indiene și Comitetul de producători de PET din Europa (CPME), reprezentând industria din Uniune, au transmis observații.

1.   Modificarea circumstanțelor ca motiv pentru retragerea acceptării unui angajament

| (10) | O societate a afirmat că propunerea de a retrage acceptarea angajamentului nu are un temei juridic. Partea respectivă a susținut că articolul 13 alineatul (9) din regulamentul de bază antisubvenții nu menționează în mod explicit „modificarea circumstanțelor” și condiționează posibilitatea de a retrage acceptarea angajamentului de existența unei încălcări. A fost necesar să se respingă argumentul respectiv. Într-adevăr, articolul 13 alineatul (9) din regulamentul de bază antisubvenții nu menționează în mod explicit „modificarea circumstanțelor”. Cu toate acestea, este evident că acesta nu limitează situațiile în care Comisia poate retrage acceptarea unui angajament la cazurile de încălcare. Regulamentul prevede că, „[î]n caz de încălcare sau de retragere a unui angajament de către o parte sau în caz de retragere a acceptării angajamentului de către Comisie [sublinierea noastră], acceptarea angajamentului se retrage, după consultări...”. Prin urmare, retragerea acceptării angajamentului este evidențiată ca bază unică pentru retragere. |
| --- | --- |

(10)

O societate a afirmat că propunerea de a retrage acceptarea angajamentului nu are un temei juridic. Partea respectivă a susținut că articolul 13 alineatul (9) din regulamentul de bază antisubvenții nu menționează în mod explicit „modificarea circumstanțelor” și condiționează posibilitatea de a retrage acceptarea angajamentului de existența unei încălcări. A fost necesar să se respingă argumentul respectiv. Într-adevăr, articolul 13 alineatul (9) din regulamentul de bază antisubvenții nu menționează în mod explicit „modificarea circumstanțelor”. Cu toate acestea, este evident că acesta nu limitează situațiile în care Comisia poate retrage acceptarea unui angajament la cazurile de încălcare. Regulamentul prevede că, „[î]n caz de încălcare sau de retragere a unui angajament de către o parte sau în caz de retragere a acceptării angajamentului de către Comisie [sublinierea noastră], acceptarea angajamentului se retrage, după consultări...”. Prin urmare, retragerea acceptării angajamentului este evidențiată ca bază unică pentru retragere.

| (11) | De fapt, puterea de apreciere a Comisiei, în vederea acceptării sau respingerii unei oferte de angajament, trebuie să se reflecte în competența de a retrage acceptarea unui angajament, în cazul în care împrejurările pe baza cărora au fost acceptate ofertele de angajament suferă o schimbare. Conform jurisprudenței Curții, „este rolul instituțiilor să stabilească, prin exercitarea puterii lor de apreciere, dacă [...] angajamentele sunt acceptabile” (11). În general, instituțiile dispun de o largă putere de apreciere în domeniul măsurilor de protecție a comerțului, dat fiind că instanțele Uniunii recunosc că, în acest domeniu, instituțiile trebuie să analizeze situații economice, politice și juridice complexe. Mai precis, conform afirmațiilor Curții, Comisia, „atunci când exercită competențele care îi sunt atribuite de [regulamentul de bază], dispune de o largă putere de apreciere pentru a stabili, în funcție de interesul Comunității, adoptarea oricăror măsuri necesare pentru a face față situației constatate” (12). Prin urmare, Comisia, atunci când acceptă, respinge sau retrage un angajament, dispune de puterea de apreciere necesară pentru a permite punerea în aplicare a măsurilor în domeniul comerțului care sunt necesare în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

De fapt, puterea de apreciere a Comisiei, în vederea acceptării sau respingerii unei oferte de angajament, trebuie să se reflecte în competența de a retrage acceptarea unui angajament, în cazul în care împrejurările pe baza cărora au fost acceptate ofertele de angajament suferă o schimbare. Conform jurisprudenței Curții, „este rolul instituțiilor să stabilească, prin exercitarea puterii lor de apreciere, dacă [...] angajamentele sunt acceptabile” (11). În general, instituțiile dispun de o largă putere de apreciere în domeniul măsurilor de protecție a comerțului, dat fiind că instanțele Uniunii recunosc că, în acest domeniu, instituțiile trebuie să analizeze situații economice, politice și juridice complexe. Mai precis, conform afirmațiilor Curții, Comisia, „atunci când exercită competențele care îi sunt atribuite de [regulamentul de bază], dispune de o largă putere de apreciere pentru a stabili, în funcție de interesul Comunității, adoptarea oricăror măsuri necesare pentru a face față situației constatate” (12). Prin urmare, Comisia, atunci când acceptă, respinge sau retrage un angajament, dispune de puterea de apreciere necesară pentru a permite punerea în aplicare a măsurilor în domeniul comerțului care sunt necesare în interesul Uniunii.

| (12) | Prin urmare, Comisia respinge argumentul conform căruia o schimbare a circumstanțelor în raport cu cele existente la momentul acceptării angajamentului nu poate servi drept motiv pentru retragerea acceptării respective. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Comisia respinge argumentul conform căruia o schimbare a circumstanțelor în raport cu cele existente la momentul acceptării angajamentului nu poate servi drept motiv pentru retragerea acceptării respective.

2.   Coerența retragerii cu actele juridice precedente privind aceeași procedură

| (13) | O societate a afirmat că Decizia 2013/223/UE a Comisiei (13) a reconfirmat acceptarea angajamentului său. Un alt argument a fost acela că articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive a reprezentat o altă recunoaștere a faptului că angajamentul putea rămâne în vigoare după expirarea taxelor antidumping. Ambele argumente sunt greșite. Prin Decizia 2013/223/UE, Comisia a retras acceptarea angajamentului unei societăți indoneziene și al unei societăți indiene care nu au respectat obligațiile de raportare. O retragere privind o societate nu împiedică în niciun fel o decizie ulterioară a Comisiei de retragere a acceptării altor angajamente, dacă o astfel de măsură se justifică ținând cont de circumstanțele unui caz specific. |
| --- | --- |

(13)

O societate a afirmat că Decizia 2013/223/UE a Comisiei (13) a reconfirmat acceptarea angajamentului său. Un alt argument a fost acela că articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive a reprezentat o altă recunoaștere a faptului că angajamentul putea rămâne în vigoare după expirarea taxelor antidumping. Ambele argumente sunt greșite. Prin Decizia 2013/223/UE, Comisia a retras acceptarea angajamentului unei societăți indoneziene și al unei societăți indiene care nu au respectat obligațiile de raportare. O retragere privind o societate nu împiedică în niciun fel o decizie ulterioară a Comisiei de retragere a acceptării altor angajamente, dacă o astfel de măsură se justifică ținând cont de circumstanțele unui caz specific.

| (14) | În consecință, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013, publicat la 23 mai 2013, a reflectat modificarea Deciziei 2000/745/CE ca urmare a adoptării Deciziei 2013/223/UE (retragerea angajamentului unei societăți indoneziene și al unei societăți indiene). Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive a fost publicat în aceeași zi ca Decizia de punere în aplicare 2013/226/UE, prin care Consiliul a abrogat taxa antidumping. Consecințele celei de a doua decizii nu au putut fi evaluate de Comisie decât după adoptarea acesteia. |
| --- | --- |

(14)

În consecință, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013, publicat la 23 mai 2013, a reflectat modificarea Deciziei 2000/745/CE ca urmare a adoptării Deciziei 2013/223/UE (retragerea angajamentului unei societăți indoneziene și al unei societăți indiene). Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive a fost publicat în aceeași zi ca Decizia de punere în aplicare 2013/226/UE, prin care Consiliul a abrogat taxa antidumping. Consecințele celei de a doua decizii nu au putut fi evaluate de Comisie decât după adoptarea acesteia.

| (15) | Prin urmare, a fost necesar să se respingă argumentele avansate de către partea în cauză. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, a fost necesar să se respingă argumentele avansate de către partea în cauză.

3.   Adaptarea matematică a PMI

| (16) | O societate a solicitat Comisiei să deducă din PMI o sumă corespunzând taxei antidumping fixe, astfel încât PMI să fie în conformitate cu măsura în cauză – – taxa compensatorie. Această operațiune nu a putut fi efectuată. În primul rând, în conformitate cu termenii angajamentului, orice revizuire a domeniului de aplicare și a prețurilor minime este posibilă numai prin intermediul unei reexaminări intermediare, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază antisubvenții. În al doilea rând, societatea a solicitat pur și simplu deducerea din PMI actual a sumelor corespunzând valorii taxei antidumping fixe. În angajamentul actual, PMI și mecanismul de indexare se bazează fie pe prețul neprejudiciabil stabilit pentru piața Uniunii (preț indicativ), fie pe valoarea normală (în funcție de societatea în cauză), astfel cum a fost stabilită în 1999. În ultimul caz, dat fiind că taxa antidumping a expirat, nu există nicio bază pentru stabilirea PMI. Dacă angajamentul ar fi fost evaluat numai cu privire la taxa compensatorie, prețul de export (majorat cu valoarea taxei compensatorii fixe) ar fi putut fi considerat o valoare de referință pentru PMI. Pentru a stabili un PMI adecvat, Comisia ar trebui mai întâi să identifice prețul de export care va servi drept valoare de referință. În cazul de față nu poate fi identificată cu ușurință o astfel de valoare de referință, nu în ultimul rând deoarece măsurile sunt în vigoare de mult timp. De asemenea, mecanismul de indexare în vigoare în prezent, care se bazează pe prețul neprejudiciabil (prețul indicativ) sau pe valoarea normală, nu poate fi aplicat pur și simplu în cazul prețului de export. Pentru realizarea unei simple adaptări matematice ar fi fost necesar ca toate elementele necesare pentru a calcula PMI să fie ușor de identificat și de necontestat. Numai în acest caz Comisia poate asigura echivalența angajamentului cu măsura în vigoare. Această condiție nu este îndeplinită în cazul de față. Prin urmare, este imposibil să se efectueze o simplă operațiune matematică, după cum sugerează solicitantul. |
| --- | --- |

(16)

O societate a solicitat Comisiei să deducă din PMI o sumă corespunzând taxei antidumping fixe, astfel încât PMI să fie în conformitate cu măsura în cauză – – taxa compensatorie. Această operațiune nu a putut fi efectuată. În primul rând, în conformitate cu termenii angajamentului, orice revizuire a domeniului de aplicare și a prețurilor minime este posibilă numai prin intermediul unei reexaminări intermediare, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază antisubvenții. În al doilea rând, societatea a solicitat pur și simplu deducerea din PMI actual a sumelor corespunzând valorii taxei antidumping fixe. În angajamentul actual, PMI și mecanismul de indexare se bazează fie pe prețul neprejudiciabil stabilit pentru piața Uniunii (preț indicativ), fie pe valoarea normală (în funcție de societatea în cauză), astfel cum a fost stabilită în 1999. În ultimul caz, dat fiind că taxa antidumping a expirat, nu există nicio bază pentru stabilirea PMI. Dacă angajamentul ar fi fost evaluat numai cu privire la taxa compensatorie, prețul de export (majorat cu valoarea taxei compensatorii fixe) ar fi putut fi considerat o valoare de referință pentru PMI. Pentru a stabili un PMI adecvat, Comisia ar trebui mai întâi să identifice prețul de export care va servi drept valoare de referință. În cazul de față nu poate fi identificată cu ușurință o astfel de valoare de referință, nu în ultimul rând deoarece măsurile sunt în vigoare de mult timp. De asemenea, mecanismul de indexare în vigoare în prezent, care se bazează pe prețul neprejudiciabil (prețul indicativ) sau pe valoarea normală, nu poate fi aplicat pur și simplu în cazul prețului de export. Pentru realizarea unei simple adaptări matematice ar fi fost necesar ca toate elementele necesare pentru a calcula PMI să fie ușor de identificat și de necontestat. Numai în acest caz Comisia poate asigura echivalența angajamentului cu măsura în vigoare. Această condiție nu este îndeplinită în cazul de față. Prin urmare, este imposibil să se efectueze o simplă operațiune matematică, după cum sugerează solicitantul.

| (17) | Comisia trebuie să acționeze în timp util în ceea ce privește angajamentul în vigoare, pentru a da curs deciziei Consiliului de abrogare a taxelor antidumping în vigoare. Prin urmare, orice întârziere suplimentară trebuie să fie evitată. Retragerea acceptării angajamentului nu împiedică adoptarea unei decizii în viitor, în cazul în care o societate dorește să depună o ofertă de angajament. |
| --- | --- |

(17)

Comisia trebuie să acționeze în timp util în ceea ce privește angajamentul în vigoare, pentru a da curs deciziei Consiliului de abrogare a taxelor antidumping în vigoare. Prin urmare, orice întârziere suplimentară trebuie să fie evitată. Retragerea acceptării angajamentului nu împiedică adoptarea unei decizii în viitor, în cazul în care o societate dorește să depună o ofertă de angajament.

| (18) | În urma celei de a doua comunicări a constatărilor Comisiei, o parte a reafirmat faptul că prețul minim de import ar trebui să fie redus printr-o simplă operație matematică. Partea a contestat raționamentul Comisiei în această privință, considerându-l „neadecvat și lipsit de fundamentare”. Totuși, această poziție nu a fost justificată în mod corespunzător și, prin urmare, a trebuit să fie respinsă. În orice caz, argumentul a fost examinat la considerentul 16 de mai sus. |
| --- | --- |

(18)

În urma celei de a doua comunicări a constatărilor Comisiei, o parte a reafirmat faptul că prețul minim de import ar trebui să fie redus printr-o simplă operație matematică. Partea a contestat raționamentul Comisiei în această privință, considerându-l „neadecvat și lipsit de fundamentare”. Totuși, această poziție nu a fost justificată în mod corespunzător și, prin urmare, a trebuit să fie respinsă. În orice caz, argumentul a fost examinat la considerentul 16 de mai sus.

| (19) | În consecință, a fost necesar să se respingă cererea de a ajusta matematic PMI. |
| --- | --- |

(19)

În consecință, a fost necesar să se respingă cererea de a ajusta matematic PMI.

4.   Cauza pendinte T-422/13

| (20) | O societate a afirmat că angajamentele ar trebui să rămână în vigoare până la adoptarea hotărârii Tribunalului în cauza T-422/13, CPME și alții/Consiliul. Conform afirmațiilor respectivei societăți, în cazul în care industria din Uniune va obține câștig de cauză în recursul împotriva Deciziei de punere în aplicare 2013/226/UE de abrogare a taxelor antidumping, Comisia ar fi obligată să restabilească angajamentul. Acest argument este greșit. Comisia trebuie să evalueze situația actuală și să acționeze în timp util pentru a da curs deciziei Consiliului de abrogare a măsurilor antidumping. Deciziile Comisiei în acest sens nu se pot baza pe o anticipare a rezultatului posibil al unei cauze. Având în vedere acest fapt, decizia privind angajamentele în vigoare trebuie adoptată în timp util. |
| --- | --- |

(20)

O societate a afirmat că angajamentele ar trebui să rămână în vigoare până la adoptarea hotărârii Tribunalului în cauza T-422/13, CPME și alții/Consiliul. Conform afirmațiilor respectivei societăți, în cazul în care industria din Uniune va obține câștig de cauză în recursul împotriva Deciziei de punere în aplicare 2013/226/UE de abrogare a taxelor antidumping, Comisia ar fi obligată să restabilească angajamentul. Acest argument este greșit. Comisia trebuie să evalueze situația actuală și să acționeze în timp util pentru a da curs deciziei Consiliului de abrogare a măsurilor antidumping. Deciziile Comisiei în acest sens nu se pot baza pe o anticipare a rezultatului posibil al unei cauze. Având în vedere acest fapt, decizia privind angajamentele în vigoare trebuie adoptată în timp util.

5.   Încălcări ale angajamentului

| (21) | O societate a afirmat că nerespectarea obligațiilor de raportare de către o societate nu ar trebui să aibă consecințe asupra altor societăți. Comisia confirmă faptul că a constatat că numai societatea Pearl nu și-a respectat obligațiile de raportare. |
| --- | --- |

(21)

O societate a afirmat că nerespectarea obligațiilor de raportare de către o societate nu ar trebui să aibă consecințe asupra altor societăți. Comisia confirmă faptul că a constatat că numai societatea Pearl nu și-a respectat obligațiile de raportare.

6.   Reexaminarea eventuală și angajamentele

| (22) | Două societăți indiene au susținut că angajamentele ar trebui să rămână în vigoare până când vor fi cunoscute rezultatele unei eventuale reexaminări intermediare a PMI. Comisia remarcă faptul că, dat fiind că taxa antidumping a expirat, nu există nicio bază pentru stabilirea PMI (a se vedea considerentul 16 de mai sus). Pentru a remedia efectele acestei schimbări, o decizie trebuie adoptată în timp util. În paralel, o societate poate solicita reexaminarea măsurii în vigoare și, în acest context, poate oferi un nou angajament care să vizeze exclusiv măsurile compensatorii în vigoare. |
| --- | --- |

(22)

Două societăți indiene au susținut că angajamentele ar trebui să rămână în vigoare până când vor fi cunoscute rezultatele unei eventuale reexaminări intermediare a PMI. Comisia remarcă faptul că, dat fiind că taxa antidumping a expirat, nu există nicio bază pentru stabilirea PMI (a se vedea considerentul 16 de mai sus). Pentru a remedia efectele acestei schimbări, o decizie trebuie adoptată în timp util. În paralel, o societate poate solicita reexaminarea măsurii în vigoare și, în acest context, poate oferi un nou angajament care să vizeze exclusiv măsurile compensatorii în vigoare.

| (23) | În urma celei de a doua comunicări a constatărilor Comisiei, o parte a reafirmat faptul că ar fi trebuit lansată o reexaminare intermediară ex officio de către Comisie, iar angajamentul ar trebui să rămână în vigoare până la comunicarea rezultatelor reexaminării. |
| --- | --- |

(23)

În urma celei de a doua comunicări a constatărilor Comisiei, o parte a reafirmat faptul că ar fi trebuit lansată o reexaminare intermediară ex officio de către Comisie, iar angajamentul ar trebui să rămână în vigoare până la comunicarea rezultatelor reexaminării.

| (24) | Comisia menționează în primul rând că deschiderea unei anchete de reexaminare antisubvenție ține de puterea sa de apreciere. Totuși, în acest caz specific, deschiderea unei anchete de reexaminare este condiționată de dorința unui exportator de a oferi un nou angajament. Prin urmare, Comisia nu are niciun motiv să deschidă o anchetă de reexaminare în lipsa unei noi oferte de angajament din partea exportatorului în cauză, în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(24)

Comisia menționează în primul rând că deschiderea unei anchete de reexaminare antisubvenție ține de puterea sa de apreciere. Totuși, în acest caz specific, deschiderea unei anchete de reexaminare este condiționată de dorința unui exportator de a oferi un nou angajament. Prin urmare, Comisia nu are niciun motiv să deschidă o anchetă de reexaminare în lipsa unei noi oferte de angajament din partea exportatorului în cauză, în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază.

| (25) | Mai mult, dat fiind că reprezintă o formă de echivalare a măsurilor, un angajament trebuie să corespundă măsurii în cauză impuse de Consiliu. Dat fiind că nu mai este cazul, Comisia a propus retragerea angajamentului în vigoare. |
| --- | --- |

(25)

Mai mult, dat fiind că reprezintă o formă de echivalare a măsurilor, un angajament trebuie să corespundă măsurii în cauză impuse de Consiliu. Dat fiind că nu mai este cazul, Comisia a propus retragerea angajamentului în vigoare.

| (26) | Părțile pot, într-adevăr, să solicite o reexaminare intermediară pe baza dispozițiilor regulamentului antisubvenție de bază și orice nouă ofertă de angajament va fi examinată în contextul unei astfel de reexaminări. |
| --- | --- |

(26)

Părțile pot, într-adevăr, să solicite o reexaminare intermediară pe baza dispozițiilor regulamentului antisubvenție de bază și orice nouă ofertă de angajament va fi examinată în contextul unei astfel de reexaminări.

7.   Taxa antisubvenție – un obstacol în calea importurilor

| (27) | În urma celei de a doua comunicări a constatărilor Comisiei, o parte a afirmat că retragerea acceptării angajamentului „în loc să reducă nivelul de protecție ca răspuns la expirarea măsurilor antidumping, (...) ar împiedica utilizatorii de PET să importe”. Comisia menționează în acest sens că, în absența unui angajament, prețul minim de import nu mai reprezintă un punct de referință pentru exportator. Partea nu și-a justificat afirmația că taxa compensatorie ar împiedica exportatorii indieni să importe. În orice caz, scopul impunerii unor măsuri și al acceptării unui angajament, dacă este adecvat, nu este de a permite utilizatorilor să importe. Scopul este de a impune un nivel de protecție, după cum remarcă partea. Interesele utilizatorilor, precum și interesele tuturor celorlalte părți interesate, au fost evaluate în cadrul examinării interesului Uniunii de a impune măsuri. S-a concluzionat că impunerea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(27)

În urma celei de a doua comunicări a constatărilor Comisiei, o parte a afirmat că retragerea acceptării angajamentului „în loc să reducă nivelul de protecție ca răspuns la expirarea măsurilor antidumping, (...) ar împiedica utilizatorii de PET să importe”. Comisia menționează în acest sens că, în absența unui angajament, prețul minim de import nu mai reprezintă un punct de referință pentru exportator. Partea nu și-a justificat afirmația că taxa compensatorie ar împiedica exportatorii indieni să importe. În orice caz, scopul impunerii unor măsuri și al acceptării unui angajament, dacă este adecvat, nu este de a permite utilizatorilor să importe. Scopul este de a impune un nivel de protecție, după cum remarcă partea. Interesele utilizatorilor, precum și interesele tuturor celorlalte părți interesate, au fost evaluate în cadrul examinării interesului Uniunii de a impune măsuri. S-a concluzionat că impunerea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.

8.   Concluzie privind observațiile transmise de părți

| (28) | Niciunul dintre argumentele prezentate de către părțile interesate nu a fost de natură să modifice propunerea Comisiei de retragere a acceptării angajamentului. |
| --- | --- |

(28)

Niciunul dintre argumentele prezentate de către părțile interesate nu a fost de natură să modifice propunerea Comisiei de retragere a acceptării angajamentului.

E.   ABROGAREA DECIZIEI 2000/745/CE

| (29) | Având în vedere cele menționate anterior, se impune retragerea acceptării angajamentelor și abrogarea Deciziei 2000/745/CE. În consecință, taxele compensatorii definitive instituite prin articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 ar trebui să se aplice importurilor de PET fabricat de societățile Dhunseri, Reliance și Pearl (cod adițional TARIC A585 pentru Dhunseri, cod adițional TARIC A181 pentru Reliance și cod adițional TARIC A182 pentru Pearl), |
| --- | --- |

(29)

Având în vedere cele menționate anterior, se impune retragerea acceptării angajamentelor și abrogarea Deciziei 2000/745/CE. În consecință, taxele compensatorii definitive instituite prin articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 ar trebui să se aplice importurilor de PET fabricat de societățile Dhunseri, Reliance și Pearl (cod adițional TARIC A585 pentru Dhunseri, cod adițional TARIC A181 pentru Reliance și cod adițional TARIC A182 pentru Pearl),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2000/745/CE se abrogă.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 4 februarie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  JO L 301, 30.11.2000, p. 1.

2

(3)  JO L 137, 23.5.2013, p. 1.

3

(4)  JO L 301, 30.11.2000, p. 21.

4

(5)  JO L 59, 27.2.2007, p. 1.

5

(6)  JO L 136, 23.5.2013, p. 12.

6

(7)  JO L 301, 30.11.2000, p. 88.

7

(8)  JO L 266, 11.10.2005, p. 62.

8

(9)  JO C 335, 11.12.2010, p. 7.

9

(10)  Hotărârea Curții din 22 noiembrie 2012, Usha Martin Ltd/Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană, C-522/10 P, nepublicată încă în Repertoriu.

10

(11)  Cauza 256/84, Koyo Seiko/Consiliul, Rec., 1987, p. 1912, punctul 26; cauza 255/84, Nachi Fujikoshi/Consiliul, Rec., 1987, p. 1884, punctul 42; cauza 240/84, Toyo/Consiliul, Rec., 1987, p. 1849, punctul 34.

11

(12)  Cauza 191/82, Fediol/Comisia, Rec., 1983, p. 2913, punctul 26. A se vedea, de asemenea, cauza T-162/94, NMB Franța și alții/Comisia, Rec., 1996, p. II-427, punctul 72; cauza T-97/95, Sinochem/Consiliul, Rec., 1998, p. II-85, punctul 51 și cauza T-118/96, Thai Bicycle/Consiliul, Rec., 1998, p. II-2991, punctul 32.

12

(13)  JO L 135, 22.5.2013, p. 19.

13

---

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/39

---

DECIZIA COMISIEI

din 25 februarie 2014

de modificare a Deciziei 2007/479/CE privind compatibilitatea cu dreptul Uniunii a măsurilor adoptate de Belgia în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE a Consiliului privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege și acte administrative ale statelor membre cu privire la desfășurarea activităților de difuzare a programelor de televiziune

(2014/110/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1), în special articolul 14 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2007/479/CE (2), Comisia a decis că măsurile luate în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE a Consiliului (3) notificată Comisiei de către Belgia la 10 decembrie 2003 sunt compatibile cu dreptul comunitar. Această decizie a fost pronunțată de Curtea de Justiție (4). |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2007/479/CE (2), Comisia a decis că măsurile luate în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE a Consiliului (3) notificată Comisiei de către Belgia la 10 decembrie 2003 sunt compatibile cu dreptul comunitar. Această decizie a fost pronunțată de Curtea de Justiție (4).

| (2) | Articolul 3a din Directiva 89/552/CEE se înlocuiește cu articolul 14 din Directiva 2010/13/UE. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 3a din Directiva 89/552/CEE se înlocuiește cu articolul 14 din Directiva 2010/13/UE.

| (3) | Prin scrisoarea din data de 19 noiembrie 2013, Regatul Belgiei a notificat Comisiei Ordinul din 17 ianuarie 2013 adoptat de Guvernul Comunității franceze din Belgia, de modificare a măsurilor aplicabile Comunității franceze din Belgia. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din data de 19 noiembrie 2013, Regatul Belgiei a notificat Comisiei Ordinul din 17 ianuarie 2013 adoptat de Guvernul Comunității franceze din Belgia, de modificare a măsurilor aplicabile Comunității franceze din Belgia.

| (4) | Comisia a constatat că Ordinul din 17 ianuarie 2013 adoptat de Guvernul Comunității franceze din Belgia prevede doar actualizări terminologice și modificări foarte limitate și formale ale acelorași măsuri care au fost comunicate inițial Comisiei în 2003, care au fost revizuite de aceasta și în urma cărora Comisia a adoptat decizia menționată în considerentul 1. Acest ordin aduce doar actualizări formale și terminologice acestor măsuri. Mai exact, înlocuiește titlul măsurii; înlocuiește, în text, termenul „televiziune” cu termenul „televiziune liniară”; modifică definiția unui „post de televiziune” ca fiind cel care exercită un drept exclusiv cu privire la un eveniment de importanță majoră (fără ca prin această schimbare terminologică să se acopere alte tipuri de posturi de televiziune decât cele la care se referă măsurile notificate inițial); și reafirmă dreptul acestuia din urmă de a difuza astfel de evenimente printr-un serviciu liniar care nu se califică drept televiziune gratuită dacă exploatarea acestora a fost oferită furnizorilor de astfel de servicii. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a constatat că Ordinul din 17 ianuarie 2013 adoptat de Guvernul Comunității franceze din Belgia prevede doar actualizări terminologice și modificări foarte limitate și formale ale acelorași măsuri care au fost comunicate inițial Comisiei în 2003, care au fost revizuite de aceasta și în urma cărora Comisia a adoptat decizia menționată în considerentul 1. Acest ordin aduce doar actualizări formale și terminologice acestor măsuri. Mai exact, înlocuiește titlul măsurii; înlocuiește, în text, termenul „televiziune” cu termenul „televiziune liniară”; modifică definiția unui „post de televiziune” ca fiind cel care exercită un drept exclusiv cu privire la un eveniment de importanță majoră (fără ca prin această schimbare terminologică să se acopere alte tipuri de posturi de televiziune decât cele la care se referă măsurile notificate inițial); și reafirmă dreptul acestuia din urmă de a difuza astfel de evenimente printr-un serviciu liniar care nu se califică drept televiziune gratuită dacă exploatarea acestora a fost oferită furnizorilor de astfel de servicii.

| (5) | Comisia a informat celelalte state membre că Guvernul Comunității franceze din Belgia a intenționat și a reușit în final să adopte măsuri de modificare, astfel cum se menționează în considerentul 3, în cadrul celei de a 34-a și 38-a reuniuni a comitetului instituit în temeiul articolului 29 din Directiva 2010/13/UE, |
| --- | --- |

(5)

Comisia a informat celelalte state membre că Guvernul Comunității franceze din Belgia a intenționat și a reușit în final să adopte măsuri de modificare, astfel cum se menționează în considerentul 3, în cadrul celei de a 34-a și 38-a reuniuni a comitetului instituit în temeiul articolului 29 din Directiva 2010/13/UE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2007/479/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1
  Măsurile prevăzute în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE și notificate de Belgia Comisiei la 10 decembrie 2003, astfel cum au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 158 din 29 iunie 2005 și modificate de către o măsură, publicată în Monitorul belgian din 19 martie 2013 [C-2013/29212], p. 16401, și notificate Comisiei în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5) la 26 noiembrie 2013, sunt compatibile cu dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Măsurile prevăzute în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE și notificate de Belgia Comisiei la 10 decembrie 2003, astfel cum au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 158 din 29 iunie 2005 și modificate de către o măsură, publicată în Monitorul belgian din 19 martie 2013 [C-2013/29212], p. 16401, și notificate Comisiei în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5) la 26 noiembrie 2013, sunt compatibile cu dreptul Uniunii.

| 2. | Se introduce următorul articol 3:
  „Articolul 3
  Măsurile adoptate de Belgia, de modificare a măsurilor luate în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE și stabilite în anexa A, se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2010/13/UE.” |
| --- | --- |

2.

Se introduce următorul articol 3:

„Articolul 3

Măsurile adoptate de Belgia, de modificare a măsurilor luate în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE și stabilite în anexa A, se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2010/13/UE.”

| 3. | Se introduce anexa A, în conformitate cu anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

3.

Se introduce anexa A, în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 25 februarie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

1

(2)  Decizia 2007/479/CE a Comisiei din 25 iunie 2007 privind compatibilitatea cu dreptul comunitar a măsurilor adoptate de Belgia în temeiul articolului 3a alineatul (1) din Directiva 89/552/CEE a Consiliului privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege și acte administrative ale statelor membre cu privire la desfășurarea activităților de difuzare a programelor de televiziune (JO L 180, 10.7.2007, p. 24).

2

(3)  Directiva 89/552/CEE a Consiliului din 3 octombrie 1989 privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege și acte administrative ale statelor membre cu privire la desfășurarea activităților de difuzare a programelor de televiziune (JO L 298, 17.10.1989, p. 23).

3

(4)  Hotărârea din 18 iulie 2013, FIFA/Comisia, C-204/11 P, nepublicată în Repertoriu.

4

(5)  Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (JO L 95, 15.4.2010, p. 1).”

5

---

ANEXĂ

„ANEXA A

Publicare în temeiul articolului 14 din Directiva 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale)

Dispozițiile adoptate de Belgia, de modificare a măsurilor luate în temeiul articolului 3a din Directiva 89/552/CEE, sunt prezentate în Ordinul Guvernului Comunității franceze din 17 ianuarie 2013, publicat în Monitorul belgian la 19 martie 2013.

17 ianuarie 2013 – Ordinul Guvernului Comunității franceze de modificare a Ordinului Guvernului Comunității franceze din 8 iunie 2004 de desemnare a evenimentelor de interes major și de stabilire a modalităților prin care membrii Comunității franceze pot avea acces la acestea, prin intermediul unui post de televiziune gratuită.

Articolul 1. Titlul Ordinului Guvernului Comunității franceze din 8 iunie 2004 de desemnare a evenimentelor de interes major și de stabilire a modalităților prin care membrii Comunității franceze pot avea acces la acestea, prin intermediul unui post de televiziune gratuită, a fost modificat după cum urmează:

«Ordinul de stabilire a evenimentelor de interes major și a modalităților de difuzare a acestora».

Articolul 2. Articolul 2 din Ordin se înlocuiește cu textul următor:

Articolul 2.

«Postul de televiziune liniară, inclusiv postul de televiziune RTBF, care intenționează să exercite un drept exclusiv de difuzare pe care îl deține asupra unui eveniment de importanță majoră, trebuie să îl difuzeze cu ajutorul unui serviciu de televiziune liniară gratuită, în conformitate cu anexa la prezentul ordin.»

Articolul 3. În cadrul ordinului se inserează articolul 2a având următorul text:

Articolul 3.

| «§ 1 | Postul de televiziune liniară care intenționează să exercite un drept de exclusivitate pe care îl deține asupra unui eveniment din anexă poate să difuzeze acest eveniment prin intermediul unui serviciu de televiziune liniară cu plată, dacă respectă următoarele condiții:






  — | acesta a propus posturilor de televiziune liniară să difuzeze acest eveniment prin intermediul unui serviciu de televiziune liniară gratuită, conform modalităților menționate în anexa la prezentul ordin; |
| --- | --- | --- |

«§ 1

Postul de televiziune liniară care intenționează să exercite un drept de exclusivitate pe care îl deține asupra unui eveniment din anexă poate să difuzeze acest eveniment prin intermediul unui serviciu de televiziune liniară cu plată, dacă respectă următoarele condiții:

—

acesta a propus posturilor de televiziune liniară să difuzeze acest eveniment prin intermediul unui serviciu de televiziune liniară gratuită, conform modalităților menționate în anexa la prezentul ordin;

| — | această propunere a fost formulată într-un termen rezonabil și în condiții, mai ales financiare, care țin seama de piața drepturilor de retransmisie; |
| --- | --- |

—

această propunere a fost formulată într-un termen rezonabil și în condiții, mai ales financiare, care țin seama de piața drepturilor de retransmisie;

| — | posturile de televiziune liniară gratuită cărora le-a fost propus dreptul de difuzare nu au intenționat să achiziționeze acest drept într-un termen rezonabil. |
| --- | --- |

—

posturile de televiziune liniară gratuită cărora le-a fost propus dreptul de difuzare nu au intenționat să achiziționeze acest drept într-un termen rezonabil.

| § 2. | În caz de dezacord între postul de televiziune liniară care deține drepturile de exclusivitate asupra evenimentului și un post de televiziune liniară gratuită cu privire la condițiile propunerii de difuzare, în special cele financiare, aceștia trimit autorității jurisdicționale sau administrative competente sau spre arbitraj litigiul dintre ei. Dacă postul de televiziune liniară gratuită refuză condițiile de achiziționare a dreptului de retransmisie stabilite la încheierea acestei proceduri, postul de televiziune liniară care deține exclusivitatea poate difuza evenimentul prin intermediul unui serviciu de televiziune liniară cu plată.» |
| --- | --- |

§ 2.

În caz de dezacord între postul de televiziune liniară care deține drepturile de exclusivitate asupra evenimentului și un post de televiziune liniară gratuită cu privire la condițiile propunerii de difuzare, în special cele financiare, aceștia trimit autorității jurisdicționale sau administrative competente sau spre arbitraj litigiul dintre ei. Dacă postul de televiziune liniară gratuită refuză condițiile de achiziționare a dreptului de retransmisie stabilite la încheierea acestei proceduri, postul de televiziune liniară care deține exclusivitatea poate difuza evenimentul prin intermediul unui serviciu de televiziune liniară cu plată.»

Articolul 4. Articolul 3 din ordin se înlocuiește cu textul următor:

Articolul 4.

| «§ 1 | Postul de televiziune liniară care a dobândit un drept de difuzare în direct și integral pentru un eveniment poate să amâne difuzarea respectivului eveniment prin intermediul unui serviciu de televiziune liniară gratuită în următoarele cazuri:






  — | în cazul în care evenimentul are loc în intervalul cuprins între ora 0.00 și ora 8.00 a.m., ora Belgiei; |
| --- | --- | --- |

«§ 1

Postul de televiziune liniară care a dobândit un drept de difuzare în direct și integral pentru un eveniment poate să amâne difuzarea respectivului eveniment prin intermediul unui serviciu de televiziune liniară gratuită în următoarele cazuri:

—

în cazul în care evenimentul are loc în intervalul cuprins între ora 0.00 și ora 8.00 a.m., ora Belgiei;

| — | în cazul în care evenimentul coincide cu un program de știri sau de informații generale difuzat în mod obișnuit de postul de televiziune respectiv la acea oră; |
| --- | --- |

—

în cazul în care evenimentul coincide cu un program de știri sau de informații generale difuzat în mod obișnuit de postul de televiziune respectiv la acea oră;

| — | în cazul în care evenimentul se compune din elemente care au loc simultan. |
| --- | --- |

—

în cazul în care evenimentul se compune din elemente care au loc simultan.

| § 2. | Atunci când postul de televiziune liniară care face obiectul alineatului (1) și-a dobândit dreptul de difuzare în direct și integral în conformitate cu articolul 2a, postul de televiziune liniară care și-a cedat dreptul de exclusivitate în conformitate cu articolul 2a are dreptul de a difuza evenimentul după cum dorește, cu ajutorul unui serviciu de televiziune liniară cu plată.» |
| --- | --- |

§ 2.

Atunci când postul de televiziune liniară care face obiectul alineatului (1) și-a dobândit dreptul de difuzare în direct și integral în conformitate cu articolul 2a, postul de televiziune liniară care și-a cedat dreptul de exclusivitate în conformitate cu articolul 2a are dreptul de a difuza evenimentul după cum dorește, cu ajutorul unui serviciu de televiziune liniară cu plată.»

Articolul 5. La articolul 4 din ordin, cuvintele «posturi de televiziune ale Comunității franceze» se înlocuiesc cu «posturi de televiziune liniară».

Articolul 5.

Articolul 6. Ministrul pentru audiovizual este responsabil de punerea în aplicare a prezentului ordin.

Articolul 6.

Bruxelles, 17 ianuarie 2013.

Ministrul Culturii, Audiovizualului, Sănătății și Egalității de Șanse

Doamna F. LAANAN”

---

Rectificări

| 28.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/43

---

Rectificare la Decizia de punere în aplicare 2012/830/UE a Comisiei din 7 decembrie 2012 privind o contribuție financiară suplimentară la programele de control, inspecție și supraveghere în domeniul pescuitului ale statelor membre pentru anul 2012

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 356 din 22 decembrie 2012
  )

Anexa I la Decizia de punere în aplicare 2012/830/UE a Comisiei se modifică după cum urmează:

„ANEXA I

TEHNOLOGII ȘI REȚELE INFORMATICE NOI

| (EUR) |
| --- |
| Stat membru și codul proiectului | Cheltuieli preconizate în programul național suplimentar de control al pescuitului | Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii | Cuantumul maxim al contribuției din partea Uniunii |
| Belgia: |
| BE/12/08 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| BE/12/09 | 4 250 | 4 250 | 3 825 |
| BE/12/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 134 250 | 34 250 | 30 825 |
| Bulgaria: |
| BG/12/02 | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Subtotal | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Danemarca: |
| DK/12/20 | 336 419 | 0 | 0 |
| DK/12/22 | 269 136 | 0 | 0 |
| DK/12/23 | 538 271 | 0 | 0 |
| DK/12/24 | 134 568 | 134 568 | 121 111 |
| DK/12/25 | 95 637 | 0 | 0 |
| DK/12/26 | 158 911 | 0 | 0 |
| DK/12/27 | 275 864 | 275 864 | 248 278 |
| DK/12/28 | 272 500 | 272 500 | 245 250 |
| DK/12/29 | 281 265 | 281 265 | 250 000 |
| DK/12/30 | 282 592 | 282 592 | 250 000 |
| DK/12/31 | 280 439 | 280 439 | 250 000 |
| DK/12/32 | 296 049 | 296 049 | 250 000 |
| DK/12/33 | 262 407 | 262 407 | 235 870 |
| DK/12/34 | 269 136 | 269 136 | 242 222 |
| DK/12/35 | 22 000 | 22 000 | 19 800 |
| DK/12/36 | 405 000 | 405 000 | 250 000 |
| DK/12/37 | 375 000 | 375 000 | 250 000 |
| DK/12/38 | 163 500 | 163 500 | 147 150 |
| Subtotal | 4 718 694 | 3 320 319 | 2 759 681 |
| Germania: |
| DE/12/23 | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| DE/12/24 | 165 000 | 0 | 0 |
| DE/12/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DE/12/27 | 358 000 | 0 | 0 |
| DE/12/28 | 110 000 | 0 | 0 |
| DE/12/29 | 350 000 | 0 | 0 |
| DE/12/30 | 95 000 | 0 | 0 |
| DE/12/31 | 443 100 | 0 | 0 |
| DE/12/32 | 650 000 | 0 | 0 |
| DE/12/33 | 970 000 | 0 | 0 |
| DE/12/34 | 275 000 | 0 | 0 |
| DE/12/35 | 420 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 4 486 100 | 400 000 | 360 000 |
| Irlanda: |
| IE/12/06 | 20 000 | 0 | 0 |
| IE/12/08 | 70 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 90 000 | 0 | 0 |
| Grecia: |
| EL/12/11 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/12 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| EL/12/13 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/14 | 26 750 | 26 750 | 24 075 |
| EL/12/15 | 110 000 | 110 000 | 99 000 |
| Subtotal | 1 246 750 | 1 246 750 | 1 122 075 |
| Spania: |
| ES/12/02 | 939 263 | 939 263 | 845 336 |
| ES/12/03 | 974 727 | 974 727 | 877 255 |
| ES/12/05 | 795 882 | 795 883 | 716 294 |
| ES/12/06 | 759 305 | 759 305 | 683 375 |
| ES/12/08 | 163 250 | 163 250 | 146 925 |
| ES/12/09 | 72 000 | 72 000 | 64 800 |
| ES/12/10 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| ES/12/11 | 379 000 | 379 000 | 341 100 |
| ES/12/12 | 490 000 | 490 000 | 441 000 |
| ES/12/13 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| ES/12/15 | 150 000 | 0 | 0 |
| ES/12/18 | 54 000 | 54 000 | 48 600 |
| ES/12/19 | 290 440 | 290 440 | 261 396 |
| ES/12/21 | 17 500 | 17 500 | 15 750 |
| ES/12/22 | 681 000 | 0 | 0 |
| ES/12/23 | 372 880 | 372 880 | 335 592 |
| ES/12/24 | 415 254 | 0 | 0 |
| Subtotal | 6 804 501 | 5 558 247 | 5 002 423 |
| Franța: |
| FR/12/08 | 777 600 | 777 600 | 699 840 |
| FR/12/09 | 870 730 | 870 730 | 783 656 |
| FR/12/10 | 229 766 | 229 766 | 206 789 |
| FR/12/11 | 277 395 | 277 395 | 249 656 |
| FR/12/12 | 230 363 | 230 363 | 207 327 |
| FR/12/13 | 197 403 | 197 403 | 177 663 |
| FR/12/14 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| FR/12/15 | 211 500 | 0 | 0 |
| FR/12/16 | 274 330 | 274 330 | 246 897 |
| FR/12/17 | 254 350 | 0 | 0 |
| Subtotal | 3 773 437 | 3 307 587 | 2 976 828 |
| Italia: |
| IT/12/13 | 135 000 | 135 000 | 121 500 |
| IT/12/15 | 125 000 | 125 000 | 112 500 |
| IT/12/16 | retras | 0 | 0 |
| IT/12/17 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| IT/12/18 | 250 000 | 0 | 0 |
| IT/12/19 | 630 000 | 630 000 | 567 000 |
| IT/12/21 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 350 000 |
| IT/12/22 | 311 000 | 0 | 0 |
| IT/12/23 | 38 000 | 0 | 0 |
| IT/12/26 | 1 900 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 5 139 000 | 2 640 000 | 2 376 000 |
| Letonia: |
| LV/12/02 | 6 732 | 6 732 | 6 058 |
| LV/12/03 | 58 350 | 58 350 | 52 515 |
| Subtotal | 65 082 | 65 082 | 58 573 |
| Lituania: |
| LT/12/04 | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Subtotal | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Malta: |
| MT/12/04 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| MT/12/07 | 261 860 | 261 860 | 235 674 |
| Subtotal | 291 860 | 291 860 | 262 674 |
| Țările de Jos: |
| NL/12/07 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| NL/12/08 | 278 172 | 0 | 0 |
| NL/12/09 | 277 862 | 0 | 0 |
| NL/12/10 | 286 364 | 0 | 0 |
| NL/12/11 | 276 984 | 0 | 0 |
| NL/12/12 | 129 398 | 0 | 0 |
| NL/12/13 | 129 500 | 0 | 0 |
| NL/12/14 | 200 000 | 0 | 0 |
| NL/12/15 | 230 000 | 0 | 0 |
| NL/12/16 | 136 329 | 0 | 0 |
| NL/12/17 | 19 300 | 0 | 0 |
| NL/12/18 | 36 120 | 0 | 0 |
| NL/12/19 | 89 860 | 0 | 0 |
| NL/12/20 | 299 550 | 0 | 0 |
| Subtotal | 2 639 439 | 250 000 | 225 000 |
| Austria: |
| AT/12/01 | 128 179 | 128 179 | 115 361 |
| AT/12/02 | 280 923 | 0 | 0 |
| Subtotal | 409 102 | 128 179 | 115 361 |
| Polonia: |
| PL/12/02 | 103 936 | 0 | 0 |
| PL/12/04 | 41 028 | 0 | 0 |
| PL/12/06 | 15 955 | 0 | 0 |
| PL/12/07 | 40 500 | 0 | 0 |
| PL/12/08 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| PL/12/09 | 172 600 | 0 | 0 |
| PL/12/10 | 1 505 000 | 0 | 0 |
| PL/12/11 | 208 760 | 0 | 0 |
| PL/12/12 | 227 350 | 0 | 0 |
| PL/12/13 | 240 300 | 0 | 0 |
| PL/12/14 | 323 000 | 323 000 | 290 700 |
| PL/12/15 | 181 000 | 0 | 0 |
| PL/12/16 | 416 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 4 475 429 | 1 323 000 | 1 190 700 |
| Portugalia: |
| PT/12/08 | 25 000 | 25 000 | 22 500 |
| PT/12/10 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| PT/12/11 | 150 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 325 000 | 175 000 | 157 500 |
| Finlanda: |
| FI/12/11 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/12 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/13 | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| FI/12/14 | 280 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 2 560 000 | 2 280 000 | 2 052 000 |
| Suedia: |
| SE/12/07 | 850 000 | 850 000 | 765 000 |
| SE/12/08 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| SE/12/09 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| SE/12/10 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| SE/12/11 | 80 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 2 980 000 | 2 900 000 | 2 610 000 |
| Regatul Unit: |
| UK/12/51 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/52 | 564 086 | 0 | 0 |
| UK/12/54 | 50 141 | 50 141 | 45 127 |
| UK/12/55 | 43 873 | 43 873 | 39 486 |
| UK/12/56 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/73 | 12 535 | 12 535 | 11 282 |
| UK/12/74 | 162 958 | 162 958 | 146 662 |
| Subtotal | 1 078 032 | 513 945 | 462 551 |
| Total | 41 397 816 | 24 615 360 | 21 925 217” |

(EUR)

Stat membru și codul proiectului

Cheltuieli preconizate în programul național suplimentar de control al pescuitului

Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii

Cuantumul maxim al contribuției din partea Uniunii

Belgia:

BE/12/08

30 000

30 000

27 000

BE/12/09

4 250

4 250

3 825

BE/12/10

100 000

0

0

Subtotal

134 250

34 250

30 825

Bulgaria:

BG/12/02

30 678

30 678

27 610

Subtotal

30 678

30 678

27 610

Danemarca:

DK/12/20

336 419

0

0

DK/12/22

269 136

0

0

DK/12/23

538 271

0

0

DK/12/24

134 568

134 568

121 111

DK/12/25

95 637

0

0

DK/12/26

158 911

0

0

DK/12/27

275 864

275 864

248 278

DK/12/28

272 500

272 500

245 250

DK/12/29

281 265

281 265

250 000

DK/12/30

282 592

282 592

250 000

DK/12/31

280 439

280 439

250 000

DK/12/32

296 049

296 049

250 000

DK/12/33

262 407

262 407

235 870

DK/12/34

269 136

269 136

242 222

DK/12/35

22 000

22 000

19 800

DK/12/36

405 000

405 000

250 000

DK/12/37

375 000

375 000

250 000

DK/12/38

163 500

163 500

147 150

Subtotal

4 718 694

3 320 319

2 759 681

Germania:

DE/12/23

400 000

400 000

360 000

DE/12/24

165 000

0

0

DE/12/25

250 000

0

0

DE/12/27

358 000

0

0

DE/12/28

110 000

0

0

DE/12/29

350 000

0

0

DE/12/30

95 000

0

0

DE/12/31

443 100

0

0

DE/12/32

650 000

0

0

DE/12/33

970 000

0

0

DE/12/34

275 000

0

0

DE/12/35

420 000

0

0

Subtotal

4 486 100

400 000

360 000

Irlanda:

IE/12/06

20 000

0

0

IE/12/08

70 000

0

0

Subtotal

90 000

0

0

Grecia:

EL/12/11

180 000

180 000

162 000

EL/12/12

750 000

750 000

675 000

EL/12/13

180 000

180 000

162 000

EL/12/14

26 750

26 750

24 075

EL/12/15

110 000

110 000

99 000

Subtotal

1 246 750

1 246 750

1 122 075

Spania:

ES/12/02

939 263

939 263

845 336

ES/12/03

974 727

974 727

877 255

ES/12/05

795 882

795 883

716 294

ES/12/06

759 305

759 305

683 375

ES/12/08

163 250

163 250

146 925

ES/12/09

72 000

72 000

64 800

ES/12/10

100 000

100 000

90 000

ES/12/11

379 000

379 000

341 100

ES/12/12

490 000

490 000

441 000

ES/12/13

150 000

150 000

135 000

ES/12/15

150 000

0

0

ES/12/18

54 000

54 000

48 600

ES/12/19

290 440

290 440

261 396

ES/12/21

17 500

17 500

15 750

ES/12/22

681 000

0

0

ES/12/23

372 880

372 880

335 592

ES/12/24

415 254

0

0

Subtotal

6 804 501

5 558 247

5 002 423

Franța:

FR/12/08

777 600

777 600

699 840

FR/12/09

870 730

870 730

783 656

FR/12/10

229 766

229 766

206 789

FR/12/11

277 395

277 395

249 656

FR/12/12

230 363

230 363

207 327

FR/12/13

197 403

197 403

177 663

FR/12/14

450 000

450 000

405 000

FR/12/15

211 500

0

0

FR/12/16

274 330

274 330

246 897

FR/12/17

254 350

0

0

Subtotal

3 773 437

3 307 587

2 976 828

Italia:

IT/12/13

135 000

135 000

121 500

IT/12/15

125 000

125 000

112 500

IT/12/16

retras

0

0

IT/12/17

250 000

250 000

225 000

IT/12/18

250 000

0

0

IT/12/19

630 000

630 000

567 000

IT/12/21

1 500 000

1 500 000

1 350 000

IT/12/22

311 000

0

0

IT/12/23

38 000

0

0

IT/12/26

1 900 000

0

0

Subtotal

5 139 000

2 640 000

2 376 000

Letonia:

LV/12/02

6 732

6 732

6 058

LV/12/03

58 350

58 350

52 515

Subtotal

65 082

65 082

58 573

Lituania:

LT/12/04

150 462

150 462

135 416

Subtotal

150 462

150 462

135 416

Malta:

MT/12/04

30 000

30 000

27 000

MT/12/07

261 860

261 860

235 674

Subtotal

291 860

291 860

262 674

Țările de Jos:

NL/12/07

250 000

250 000

225 000

NL/12/08

278 172

0

0

NL/12/09

277 862

0

0

NL/12/10

286 364

0

0

NL/12/11

276 984

0

0

NL/12/12

129 398

0

0

NL/12/13

129 500

0

0

NL/12/14

200 000

0

0

NL/12/15

230 000

0

0

NL/12/16

136 329

0

0

NL/12/17

19 300

0

0

NL/12/18

36 120

0

0

NL/12/19

89 860

0

0

NL/12/20

299 550

0

0

Subtotal

2 639 439

250 000

225 000

Austria:

AT/12/01

128 179

128 179

115 361

AT/12/02

280 923

0

0

Subtotal

409 102

128 179

115 361

Polonia:

PL/12/02

103 936

0

0

PL/12/04

41 028

0

0

PL/12/06

15 955

0

0

PL/12/07

40 500

0

0

PL/12/08

1 000 000

1 000 000

900 000

PL/12/09

172 600

0

0

PL/12/10

1 505 000

0

0

PL/12/11

208 760

0

0

PL/12/12

227 350

0

0

PL/12/13

240 300

0

0

PL/12/14

323 000

323 000

290 700

PL/12/15

181 000

0

0

PL/12/16

416 000

0

0

Subtotal

4 475 429

1 323 000

1 190 700

Portugalia:

PT/12/08

25 000

25 000

22 500

PT/12/10

150 000

150 000

135 000

PT/12/11

150 000

0

0

Subtotal

325 000

175 000

157 500

Finlanda:

FI/12/11

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/12

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/13

280 000

280 000

252 000

FI/12/14

280 000

0

0

Subtotal

2 560 000

2 280 000

2 052 000

Suedia:

SE/12/07

850 000

850 000

765 000

SE/12/08

750 000

750 000

675 000

SE/12/09

300 000

300 000

270 000

SE/12/10

1 000 000

1 000 000

900 000

SE/12/11

80 000

0

0

Subtotal

2 980 000

2 900 000

2 610 000

Regatul Unit:

UK/12/51

122 219

122 219

109 997

UK/12/52

564 086

0

0

UK/12/54

50 141

50 141

45 127

UK/12/55

43 873

43 873

39 486

UK/12/56

122 219

122 219

109 997

UK/12/73

12 535

12 535

11 282

UK/12/74

162 958

162 958

146 662

Subtotal

1 078 032

513 945

462 551

Total

41 397 816

24 615 360

21 925 217”

---