# Službeni list L 57/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 57 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.3. ožujka 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 57

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.3. ožujka 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/297 оd 2. ožujka 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 1 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2016/298 od 29. veljače 2016. o stajalištu koje Europska unija treba donijeti unutar Odbora veleposlanika AKP-EU u pogledu odobrenja za odstupanja od Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (CDE) | 4 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/299 оd 2. ožujka 2016. o prekidu antidampinškog postupka u pogledu uvoza silikomangana podrijetlom iz Indije | 8 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/297 оd 2. ožujka 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

1

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2016/298 od 29. veljače 2016. o stajalištu koje Europska unija treba donijeti unutar Odbora veleposlanika AKP-EU u pogledu odobrenja za odstupanja od Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (CDE)

4

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/299 оd 2. ožujka 2016. o prekidu antidampinškog postupka u pogledu uvoza silikomangana podrijetlom iz Indije

8

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 3.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 57/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/297

оd 2. ožujka 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 2. ožujka 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 236,2 |
| MA | 89,6 |
| SN | 174,9 |
| TN | 116,3 |
| TR | 106,5 |
| ZZ | 182,5 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 80,8 |
| TR | 166,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0709 93 10 | MA | 51,3 |
| TR | 164,9 |
| ZZ | 108,1 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 76,4 |
| MA | 56,2 |
| TN | 50,0 |
| TR | 65,7 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 110,9 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 10 80 | CL | 93,5 |
| US | 114,3 |
| ZZ | 103,9 |
| 0808 30 90 | CL | 161,2 |
| CN | 90,6 |
| ZA | 91,5 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

EG

371,5

IL

236,2

MA

89,6

SN

174,9

TN

116,3

TR

106,5

ZZ

182,5

0707 00 05

JO

194,1

MA

80,8

TR

166,7

ZZ

147,2

0709 93 10

MA

51,3

TR

164,9

ZZ

108,1

0805 10 20

EG

47,8

IL

76,4

MA

56,2

TN

50,0

TR

65,7

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

110,9

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

100,1

0808 10 80

CL

93,5

US

114,3

ZZ

103,9

0808 30 90

CL

161,2

CN

90,6

ZA

91,5

ZZ

114,4

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 3.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 57/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 57/4

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/298

od 29. veljače 2016.

o stajalištu koje Europska unija treba donijeti unutar Odbora veleposlanika AKP-EU u pogledu odobrenja za odstupanja od Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (CDE)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 209. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir Prilog III. Sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (1), a posebno njegov članak 2. stavak 6.,

uzimajući u obzir Odluku br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ od 17. prosinca 2004. u pogledu Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (2),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Na 39. sjednici, održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju, u Keniji, Vijeće ministara AKP-EU dogovorilo je u Zajedničkoj izjavi da će nastaviti provedbu propisanog zatvaranja Centra za razvoj poduzetništva („CDE”) i izmijeniti Prilog III. Sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane („Sporazum o partnerstvu AKP-EU”) te, u tu svrhu, Odboru veleposlanika AKP-EU delegirati ovlasti za poduzimanje daljnjih koraka u cilju donošenja potrebnih odluka. |
| --- | --- |

(1)

Na 39. sjednici, održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju, u Keniji, Vijeće ministara AKP-EU dogovorilo je u Zajedničkoj izjavi da će nastaviti provedbu propisanog zatvaranja Centra za razvoj poduzetništva („CDE”) i izmijeniti Prilog III. Sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane („Sporazum o partnerstvu AKP-EU”) te, u tu svrhu, Odboru veleposlanika AKP-EU delegirati ovlasti za poduzimanje daljnjih koraka u cilju donošenja potrebnih odluka.

| (2) | Odbor veleposlanika AKP-EU u svojoj Odluci br. 4/2014 (3) podsjetio je da pri zatvaranju CDE-a treba poštovati nadležnosti nadzornih tijela CDE-a utvrđene u Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU te detaljne aranžmane utvrđene u Zajedničkoj izjavi Vijeća ministara AKP-EU. |
| --- | --- |

(2)

Odbor veleposlanika AKP-EU u svojoj Odluci br. 4/2014 (3) podsjetio je da pri zatvaranju CDE-a treba poštovati nadležnosti nadzornih tijela CDE-a utvrđene u Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU te detaljne aranžmane utvrđene u Zajedničkoj izjavi Vijeća ministara AKP-EU.

| (3) | U Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU zahtijeva se da Odbor veleposlanika AKP-EU nadzire ukupnu strategiju CDE-a te rad izvršnog odbora. |
| --- | --- |

(3)

U Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU zahtijeva se da Odbor veleposlanika AKP-EU nadzire ukupnu strategiju CDE-a te rad izvršnog odbora.

| (4) | U Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU od izvršnog odbora CDE-a zahtijeva se da „propisuje financijska pravila i pravila o ljudskim resursima, kao i pravilnik o radu”. |
| --- | --- |

(4)

U Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU od izvršnog odbora CDE-a zahtijeva se da „propisuje financijska pravila i pravila o ljudskim resursima, kao i pravilnik o radu”.

| (5) | U zahtjevu izvršnog odbora CDE-a iz dopisa poslanog Odboru veleposlanika AKP-EU 19. listopada 2015. objašnjeno je da izvršni odbor CDE-a u kontekstu zatvaranja CDE-a želi odstupiti od članka 27. stavaka 1. i 5. Odluke br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ od 17. prosinca 2004. u pogledu Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva („Financijski pravilnik CDE-a”) i za to odstupanje traži prethodno odobrenje nadzornih tijela. |
| --- | --- |

(5)

U zahtjevu izvršnog odbora CDE-a iz dopisa poslanog Odboru veleposlanika AKP-EU 19. listopada 2015. objašnjeno je da izvršni odbor CDE-a u kontekstu zatvaranja CDE-a želi odstupiti od članka 27. stavaka 1. i 5. Odluke br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ od 17. prosinca 2004. u pogledu Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva („Financijski pravilnik CDE-a”) i za to odstupanje traži prethodno odobrenje nadzornih tijela.

| (6) | Za izmjene Financijskog pravilnika CDE-a i Pravilnika o osoblju CDE-a (4) ili odstupanje od tih pravilnika, ovisno o potrebama koje mogu nastati u provedbi pravilnog postupka zatvaranja CDE-a, potreban je fleksibilan postupak. |
| --- | --- |

(6)

Za izmjene Financijskog pravilnika CDE-a i Pravilnika o osoblju CDE-a (4) ili odstupanje od tih pravilnika, ovisno o potrebama koje mogu nastati u provedbi pravilnog postupka zatvaranja CDE-a, potreban je fleksibilan postupak.

| (7) | Radi osiguranja efikasnijeg postupka u kontekstu zatvaranja CDE-a, treba prilagoditi zahtjev za imenovanje revizorskog društva na trogodišnje razdoblje, kako je određen u članku 27. stavku 1. Financijskog pravilnika CDE-a, i zahtjev u skladu s kojim to društvo mora svake godine sastaviti obvezno izvješće o reviziji, u skladu s člankom 27. stavkom 5. tog pravilnika, |
| --- | --- |

(7)

Radi osiguranja efikasnijeg postupka u kontekstu zatvaranja CDE-a, treba prilagoditi zahtjev za imenovanje revizorskog društva na trogodišnje razdoblje, kako je određen u članku 27. stavku 1. Financijskog pravilnika CDE-a, i zahtjev u skladu s kojim to društvo mora svake godine sastaviti obvezno izvješće o reviziji, u skladu s člankom 27. stavkom 5. tog pravilnika,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Stajalište koje Europska unija treba donijeti u okviru Odbora veleposlanika AKP-EU u pogledu odobrenja odstupanja od Financijskog pravilnika CDE-a temelji se na nacrtu Odluke Odbora veleposlanika AKP-EU priloženog ovoj Odluci.

2.   Predstavnici Unije u Odboru veleposlanika AKP-EU mogu prihvatiti manje izmjene nacrta Odluke bez daljnje odluke Vijeća.

Članak 2.

Nakon njezina donošenja, Odluka Odbora veleposlanika AKP-EU objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. veljače 2016.

Za Vijeće

Predsjednik

H.G.J. KAMP

---

(1)  Sporazum potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (SL L 317, 15.12.2000., str. 3.), kako je izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (SL L 209, 11.8.2005., str. 27.) i Sporazumom potpisanim u Ougadougouu 22. lipnja 2010. (SL L 287, 4.11.2010., str. 3.).

1

(2)  
  SL L 70, 9.3.2006., str. 52.

2

(3)  Odluka br. 4/2014 Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a od 23. listopada 2014. o mandatu koji treba dati izvršnom odboru Centra za razvoj poduzetništva (CDE) (SL L 330, 15.11.2014., str. 61.)

3

(4)  Odluka br. 9/2005 Odbora veleposlanika AKP-EZ od 27. srpnja 2005. o Pravilniku o osoblju Centra za razvoj poduzetništva (CDE) (SL L 348, 30.12.2005., str. 54.).

4

---

NACRT

ODLUKE ODBORA VELEPOSLANIKA AKP-EU

od ...

o odobrenju za odstupanja od Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (CDE)

ODBOR VELEPOSLANIKA AKP-EU,

uzimajući u obzir Prilog III. Sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (1), a posebno njegov članak 2. stavak 6.,

uzimajući u obzir Odluku br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ od 17. prosinca 2004. u pogledu Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (2),

budući da:

| (1) | Prilogom III. Sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane („Sporazum o partnerstvu AKP-EU”) zahtijeva se da Odbor veleposlanika AKP-EU nadzire ukupnu strategiju CDE-a te rad izvršnog odbora. |
| --- | --- |

(1)

Prilogom III. Sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane („Sporazum o partnerstvu AKP-EU”) zahtijeva se da Odbor veleposlanika AKP-EU nadzire ukupnu strategiju CDE-a te rad izvršnog odbora.

| (2) | Prilogom III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU od izvršnog odbora CDE-a zahtijeva se da „propisuje financijska pravila i pravila o ljudskim resursima, kao i pravilnik o radu”. |
| --- | --- |

(2)

Prilogom III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU od izvršnog odbora CDE-a zahtijeva se da „propisuje financijska pravila i pravila o ljudskim resursima, kao i pravilnik o radu”.

| (3) | Statutom i Poslovnikom Centra za razvoj poduzetništva, donesenima Odlukom br. 8/2005 Odbora veleposlanika AKP-EU (3) („Statut CDE-a”), i Odlukom br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ („Financijski pravilnik CDE-a”) (4) pruža se zaštita u smislu informacija koje se odnose na Odbor veleposlanika AKP-EU te nadzora koji taj odbor provodi. |
| --- | --- |

(3)

Statutom i Poslovnikom Centra za razvoj poduzetništva, donesenima Odlukom br. 8/2005 Odbora veleposlanika AKP-EU (3) („Statut CDE-a”), i Odlukom br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ („Financijski pravilnik CDE-a”) (4) pruža se zaštita u smislu informacija koje se odnose na Odbor veleposlanika AKP-EU te nadzora koji taj odbor provodi.

| (4) | Na 39. sjednici, održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju, Vijeće ministara AKP-EU dogovorilo se u Zajedničkoj izjavi da će nastaviti provedbu propisanog zatvaranja CDE-a i izmijeniti Prilog III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU te, u tu svrhu, Odboru veleposlanika AKP-EU delegirati ovlasti za poduzimanje daljnjih koraka u cilju donošenja potrebnih odluka. |
| --- | --- |

(4)

Na 39. sjednici, održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju, Vijeće ministara AKP-EU dogovorilo se u Zajedničkoj izjavi da će nastaviti provedbu propisanog zatvaranja CDE-a i izmijeniti Prilog III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU te, u tu svrhu, Odboru veleposlanika AKP-EU delegirati ovlasti za poduzimanje daljnjih koraka u cilju donošenja potrebnih odluka.

| (5) | Odbor veleposlanika AKP-EU u svojoj Odluci br. 4/2014 (5) podsjetio je da pri zatvaranju CDE-a treba poštovati nadležnosti nadzornih tijela CDE-a utvrđene u Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU te detaljne aranžmane utvrđene u Zajedničkoj izjavi Vijeća ministara AKP-EU. |
| --- | --- |

(5)

Odbor veleposlanika AKP-EU u svojoj Odluci br. 4/2014 (5) podsjetio je da pri zatvaranju CDE-a treba poštovati nadležnosti nadzornih tijela CDE-a utvrđene u Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU te detaljne aranžmane utvrđene u Zajedničkoj izjavi Vijeća ministara AKP-EU.

| (6) | U zahtjevu izvršnog odbora CDE-a iz dopisa poslanog Odboru veleposlanika AKP-EU 19. listopada 2015. objašnjeno je da izvršni odbor CDE-a u kontekstu zatvaranja CDE-a želi odstupiti od članka 27. stavaka 1. i 5. Financijskog pravilnika CDE-a i za to odstupanje traži prethodno odobrenje nadzornih tijela. |
| --- | --- |

(6)

U zahtjevu izvršnog odbora CDE-a iz dopisa poslanog Odboru veleposlanika AKP-EU 19. listopada 2015. objašnjeno je da izvršni odbor CDE-a u kontekstu zatvaranja CDE-a želi odstupiti od članka 27. stavaka 1. i 5. Financijskog pravilnika CDE-a i za to odstupanje traži prethodno odobrenje nadzornih tijela.

| (7) | Za izmjene Financijskog pravilnika CDE-a i Pravilnika o osoblju CDE-a (6) ili odstupanje od tih pravilnika, ovisno o potrebama koje mogu nastati u provedbi pravilnog postupka zatvaranja CDE-a, potreban je fleksibilan postupak. |
| --- | --- |

(7)

Za izmjene Financijskog pravilnika CDE-a i Pravilnika o osoblju CDE-a (6) ili odstupanje od tih pravilnika, ovisno o potrebama koje mogu nastati u provedbi pravilnog postupka zatvaranja CDE-a, potreban je fleksibilan postupak.

| (8) | Radi osiguranja efikasnijeg postupka u kontekstu zatvaranja CDE-a, treba prilagoditi zahtjev za imenovanje revizorskog društva na trogodišnje razdoblje, kako je određen u članku 27. stavku 1. Financijskog pravilnika CDE-a, i zahtjev u skladu s kojim to društvo mora svake godine sastaviti obvezno izvješće o reviziji u skladu s člankom 27. stavkom 5. tog pravilnika CDE-a, |
| --- | --- |

(8)

Radi osiguranja efikasnijeg postupka u kontekstu zatvaranja CDE-a, treba prilagoditi zahtjev za imenovanje revizorskog društva na trogodišnje razdoblje, kako je određen u članku 27. stavku 1. Financijskog pravilnika CDE-a, i zahtjev u skladu s kojim to društvo mora svake godine sastaviti obvezno izvješće o reviziji u skladu s člankom 27. stavkom 5. tog pravilnika CDE-a,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Odbor veleposlanika AKP-EU daje pozitivno mišljenje u pogledu odstupanja od članka 27. stavaka 1. i 5. Financijskog pravilnika CDE-a s trenutačnim učinkom.

2.   Odstupajući od članka 27. stavka 1. Financijskog pravilnika CDE-a, CDE može imenovati revizorsko društvo na razdoblje od četiri godine, kojim će se obuhvatiti financijske godine od 2013. do 2016. To revizorsko društvo bit će odabrano u skladu s postupcima javne nabave predviđenima u Financijskom pravilniku CDE-a.

Odstupajući od članka 27. stavka 5. Financijskog pravilnika CDE-a, za godine koje još nisu revidirane pokrenut će se višegodišnja revizija te će se izvršnom odboru CDE-a predstaviti jedinstveno konačno izvješće o reviziji.

Članak 2.

Odbor veleposlanika AKP-EU odobrava izvršnom odboru CDE-a odstupanje od Financijskog pravilnika CDE-a i Pravilnika o osoblju CDE-a i/ili izmjenu tih pravilnika ovisno o potrebama koje mogu nastati u provedbi pravilnog postupka zatvaranja CDE-a. Izvršni odbor CDE-a bez odgode obavješćuje Odbor veleposlanika AKP-EU o svakoj takvoj odluci o odstupanju i/ili izmjeni pravilnika CDE-a.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u ...

Za Odbor veleposlanika AKP-EU

Predsjednik

---

(1)  Sporazum potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (SL L 317, 15.12.2000., str. 3.), kako je izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (SL L 209, 11.8.2005., str. 27.) i Sporazumom potpisanim u Ougadougouu 22. lipnja 2010. (SL L 287, 4.11.2010., str. 3.).

1

(2)  
  SL L 70, 9.3.2006., str. 52.

2

(3)  
  SL EU L 66, 8.3.2006., str. 16.

3

(4)  Odluka br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-EZ od 17. prosinca 2004. o Financijskom pravilniku Centra za razvoj poduzetništva (SL L 70, 9.3.2006., str. 52.).

4

(5)  
  SL L 330, 15.11.2014., str. 61.

5

(6)  
  SL L 348, 30.12.2005., str. 54.

6

---

| 3.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 57/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 57/8

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/299

оd 2. ožujka 2016.

o prekidu antidampinškog postupka u pogledu uvoza silikomangana podrijetlom iz Indije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 20. prosinca 2014. antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju silikomangana podrijetlom iz Indije („dotična zemlja”) na temelju članka 5. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 20. prosinca 2014. antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju silikomangana podrijetlom iz Indije („dotična zemlja”) na temelju članka 5. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

2

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon zahtjeva koji je 10. studenoga 2014. podnio Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages („Euroalliages” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime tri proizvođača iz Unije. Podnositelj zahtjeva predstavlja više od 25 % ukupne proizvodnje silikomangana u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon zahtjeva koji je 10. studenoga 2014. podnio Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages („Euroalliages” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime tri proizvođača iz Unije. Podnositelj zahtjeva predstavlja više od 25 % ukupne proizvodnje silikomangana u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

1.2.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (3) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike i udruženja za koje se zna da se to na njih odnosi te indijska nadležna tijela i pozvala ih da sudjeluju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike i udruženja za koje se zna da se to na njih odnosi te indijska nadležna tijela i pozvala ih da sudjeluju.

| (4) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(4)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

1.3.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (5) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti odabir uzorka proizvođača iz Indije i nepovezanih uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti odabir uzorka proizvođača iz Indije i nepovezanih uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

(a)   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (6) | Zbog ograničenog broja poznatih proizvođača iz Unije odabir uzorka nije bio potreban. Svi poznati proizvođači iz Unije obaviješteni su o pokretanju ispitnog postupka i pozvani su da se jave i sudjeluju u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(6)

Zbog ograničenog broja poznatih proizvođača iz Unije odabir uzorka nije bio potreban. Svi poznati proizvođači iz Unije obaviješteni su o pokretanju ispitnog postupka i pozvani su da se jave i sudjeluju u ispitnom postupku.

(b)   Odabir uzorka uvoznika

| (7) | Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzorka potreban i, ako jest, da odabere uzorak, od svih se nepovezanih uvoznika tražilo da se jave Komisiji i da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzorka potreban i, ako jest, da odabere uzorak, od svih se nepovezanih uvoznika tražilo da se jave Komisiji i da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (8) | Četiri nepovezana uvoznika odgovorila su Komisiji, ali samo su dva dostavila zatražene podatke i pristala da budu uvršteni u uzorak. S obzirom na njihov malen broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(8)

Četiri nepovezana uvoznika odgovorila su Komisiji, ali samo su dva dostavila zatražene podatke i pristala da budu uvršteni u uzorak. S obzirom na njihov malen broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

(c)   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indije

| (9) | Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzorka potreban i, ako jest, da odabere uzorak, od svih se proizvođača izvoznika iz Indije tražilo da se jave Komisiji i da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzorka potreban i, ako jest, da odabere uzorak, od svih se proizvođača izvoznika iz Indije tražilo da se jave Komisiji i da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (10) | Izvorno je na upitnik za odabir uzorka u zadanom roku odgovorio 21 proizvođač izvoznik. Oni su prijavili ukupan obujam izvozne prodaje koji je prema podatcima Eurostata obuhvaćao 48 % ukupnog izvoza iz Indije tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(10)

Izvorno je na upitnik za odabir uzorka u zadanom roku odgovorio 21 proizvođač izvoznik. Oni su prijavili ukupan obujam izvozne prodaje koji je prema podatcima Eurostata obuhvaćao 48 % ukupnog izvoza iz Indije tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (11) | Naknadno je dodatnih 13 društava dostavilo obrasce za odabir uzorka i izrazilo spremnost na suradnju. Komisija je stupila u kontakt s tim društvima i zatražila od njih da dostave više podataka o svojem izvozu u Uniju. Međutim, samo se 11 društava javilo i dostavilo zatražene podatke. |
| --- | --- |

(11)

Naknadno je dodatnih 13 društava dostavilo obrasce za odabir uzorka i izrazilo spremnost na suradnju. Komisija je stupila u kontakt s tim društvima i zatražila od njih da dostave više podataka o svojem izvozu u Uniju. Međutim, samo se 11 društava javilo i dostavilo zatražene podatke.

| (12) | Slijedom preporuke službenika za saslušanja, Komisija je odlučila i ta društva uzeti u obzir kao proizvođače izvoznike koji surađuju u ispitnom postupku te su društva o tome na odgovarajući način obaviještena 21. svibnja 2015. Posljedično, ukupan obujam izvoza svih proizvođača izvoznika koji surađuju činio je 60 % ukupnog uvoza iz Indije (podatci Eurostata). |
| --- | --- |

(12)

Slijedom preporuke službenika za saslušanja, Komisija je odlučila i ta društva uzeti u obzir kao proizvođače izvoznike koji surađuju u ispitnom postupku te su društva o tome na odgovarajući način obaviještena 21. svibnja 2015. Posljedično, ukupan obujam izvoza svih proizvođača izvoznika koji surađuju činio je 60 % ukupnog uvoza iz Indije (podatci Eurostata).

| (13) | Izvorno je odabran uzorak koji se sastojao od četiri skupine proizvođača izvoznika koji su predstavljali najveći reprezentativni obujam izvoza koji se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Taj je uzorak činio 31 % ukupnog obujma izvoza iz Indije u Uniju prema podatcima Eurostata te 51 % ukupnog obujma izvoznika koji surađuju. |
| --- | --- |

(13)

Izvorno je odabran uzorak koji se sastojao od četiri skupine proizvođača izvoznika koji su predstavljali najveći reprezentativni obujam izvoza koji se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Taj je uzorak činio 31 % ukupnog obujma izvoza iz Indije u Uniju prema podatcima Eurostata te 51 % ukupnog obujma izvoznika koji surađuju.

| (14) | Naknadno je jedno od četiriju društava u uzorku obavijestilo Komisiju da nije u stanju nastaviti suradnju kao društvo u uzorku. U skladu s navedenim to je društvo uklonjeno iz uzorka. Međutim, preostala tri društva još su uvijek činila oko 43 % ukupnog izvoza iz Indije u Uniju proizvođača izvoznika iz Indije koji surađuju i oko 26 % ukupnog uvoza prema podatcima Eurostata te se stoga taj uzorak ipak smatrao reprezentativnim. |
| --- | --- |

(14)

Naknadno je jedno od četiriju društava u uzorku obavijestilo Komisiju da nije u stanju nastaviti suradnju kao društvo u uzorku. U skladu s navedenim to je društvo uklonjeno iz uzorka. Međutim, preostala tri društva još su uvijek činila oko 43 % ukupnog izvoza iz Indije u Uniju proizvođača izvoznika iz Indije koji surađuju i oko 26 % ukupnog uvoza prema podatcima Eurostata te se stoga taj uzorak ipak smatrao reprezentativnim.

| (15) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da uzorak nije reprezentativan jer vrste izvoza dotičnog proizvoda za dva od tri društva u uzorku nisu bile reprezentativne za veliku većinu indijskog izvoza. Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da uzorak preostalih triju društava predstavlja samo 13 % ukupnog indijskog izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(15)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da uzorak nije reprezentativan jer vrste izvoza dotičnog proizvoda za dva od tri društva u uzorku nisu bile reprezentativne za veliku većinu indijskog izvoza. Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da uzorak preostalih triju društava predstavlja samo 13 % ukupnog indijskog izvoza u Uniju.

| (16) | Podnositelj zahtjeva stoga je zatražio reviziju uzorka ili primjenu članka 18. Osnovne uredbe u slučaju da ne bude dovoljno vremena za odabir novog uzorka. |
| --- | --- |

(16)

Podnositelj zahtjeva stoga je zatražio reviziju uzorka ili primjenu članka 18. Osnovne uredbe u slučaju da ne bude dovoljno vremena za odabir novog uzorka.

| (17) | Argumenti podnositelja zahtjeva ne mogu se prihvatiti. Kao prvo, uzorak predstavlja de facto 26 % ukupnog indijskog izvoza u Uniju, a ne 13 %, što je pogrešno priopćeno zainteresiranim stranama u informativnom dokumentu iz uvodne izjave 26. u nastavku. Kao drugo, kriterij koji je upotrijebljen za odabir uzorka jest najveći obujam izvoza u Uniju u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Činjenica da dva društva u uzorku ne proizvode i izvoze sve vrste proizvoda ne čini uzorak nereprezentativnim jer uzorak općenito obuhvaća sve vrste silikomangana. Kao treće, podnositelj zahtjeva sam je u zahtjevu tvrdio da „sve kvalitete i veličine silikomangana treba smatrati jednim proizvodom jer oni svi imaju jednaka glavna kemijska i fizička svojstva i glavne namjene” (3). Kao četvrto, nije vjerojatno da će činjenica da je jedno društvo u uzorku s relativno malim obujmom izvoza prekinulo suradnju bitno utjecati na ishod ispitnog postupka ili predstavljati bitnu razinu nesuradnje iz uzorka. |
| --- | --- |

(17)

Argumenti podnositelja zahtjeva ne mogu se prihvatiti. Kao prvo, uzorak predstavlja de facto 26 % ukupnog indijskog izvoza u Uniju, a ne 13 %, što je pogrešno priopćeno zainteresiranim stranama u informativnom dokumentu iz uvodne izjave 26. u nastavku. Kao drugo, kriterij koji je upotrijebljen za odabir uzorka jest najveći obujam izvoza u Uniju u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Činjenica da dva društva u uzorku ne proizvode i izvoze sve vrste proizvoda ne čini uzorak nereprezentativnim jer uzorak općenito obuhvaća sve vrste silikomangana. Kao treće, podnositelj zahtjeva sam je u zahtjevu tvrdio da „sve kvalitete i veličine silikomangana treba smatrati jednim proizvodom jer oni svi imaju jednaka glavna kemijska i fizička svojstva i glavne namjene” (3). Kao četvrto, nije vjerojatno da će činjenica da je jedno društvo u uzorku s relativno malim obujmom izvoza prekinulo suradnju bitno utjecati na ishod ispitnog postupka ili predstavljati bitnu razinu nesuradnje iz uzorka.

de facto

sve kvalitete i veličine silikomangana treba smatrati jednim proizvodom jer oni svi imaju jednaka glavna kemijska i fizička svojstva i glavne namjene

3

| (18) | Slijedom navedenoga trebalo bi odbiti zahtjev podnositelja zahtjeva za odabir novog uzorka ili primjenu članka 18. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Slijedom navedenoga trebalo bi odbiti zahtjev podnositelja zahtjeva za odabir novog uzorka ili primjenu članka 18. Osnovne uredbe.

| (19) | Štoviše, tijekom saslušanja održanog 18. studenoga 2015. podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi izvoz silikomangana niske kvalitete u Uniju trebalo isključiti iz obujma izvoza proizvođača izvoznika u uzorku jer europske čeličane ne mogu upotrebljavati proizvod tako niske kvalitete. Komisija podsjeća da je silikomangan niske kvalitete dio dotičnog proizvoda i da je u Uniju izvezen relevantan obujam. Stoga se zahtjev za isključenje ne može prihvatiti. U svakom slučaju, čak i da se prihvati, utjecaj na reprezentativnost uzorka bio bi malen jer bi uzorak još uvijek predstavljao oko jedne četvrtine ukupnog indijskog izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(19)

Štoviše, tijekom saslušanja održanog 18. studenoga 2015. podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi izvoz silikomangana niske kvalitete u Uniju trebalo isključiti iz obujma izvoza proizvođača izvoznika u uzorku jer europske čeličane ne mogu upotrebljavati proizvod tako niske kvalitete. Komisija podsjeća da je silikomangan niske kvalitete dio dotičnog proizvoda i da je u Uniju izvezen relevantan obujam. Stoga se zahtjev za isključenje ne može prihvatiti. U svakom slučaju, čak i da se prihvati, utjecaj na reprezentativnost uzorka bio bi malen jer bi uzorak još uvijek predstavljao oko jedne četvrtine ukupnog indijskog izvoza u Uniju.

1.4.   Pojedinačno ispitivanje

Pojedinačno ispitivanje

| (20) | Pet proizvođača izvoznika iz Indije dostavilo je odgovore na upitnik i zatražilo da se utvrde njihove pojedinačne dampinške marže. |
| --- | --- |

(20)

Pet proizvođača izvoznika iz Indije dostavilo je odgovore na upitnik i zatražilo da se utvrde njihove pojedinačne dampinške marže.

| (21) | Komisija je smatrala da je nepraktično odobriti takav zahtjev s obzirom na okolnosti ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je smatrala da je nepraktično odobriti takav zahtjev s obzirom na okolnosti ispitnog postupka.

1.5.   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (22) | Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima izvoznicima ili skupinama proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku, svim poznatim proizvođačima iz Unije te uvoznicima i korisnicima koji su to zatražili. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima izvoznicima ili skupinama proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku, svim poznatim proizvođačima iz Unije te uvoznicima i korisnicima koji su to zatražili.

| (23) | Odgovori na upitnik primljeni su od triju proizvođača izvoznika ili skupina proizvođača izvoznika iz Indije, dvaju proizvođača iz Unije, dvaju nepovezanih uvoznika iz Unije i pet korisnika iz Unije. |
| --- | --- |

(23)

Odgovori na upitnik primljeni su od triju proizvođača izvoznika ili skupina proizvođača izvoznika iz Indije, dvaju proizvođača iz Unije, dvaju nepovezanih uvoznika iz Unije i pet korisnika iz Unije.

1.6.   Posjeti radi provjere

Posjeti radi provjere

| (24) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnim za privremeno utvrđivanje dampinga, proizašle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:






  (a) | proizvođači iz Unije:






  — | Comilog Dunkerque snc, Dunkerque, Francuska, |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnim za privremeno utvrđivanje dampinga, proizašle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

(a)

proizvođači iz Unije:

—

Comilog Dunkerque snc, Dunkerque, Francuska,

| — | OFZ sa, Istebné, Slovačka; |
| --- | --- |

—

OFZ sa, Istebné, Slovačka;

| (b) | proizvođači izvoznici iz Indije:






  — | Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kolkata, Indija i Gayson & Company Private Limited., Kolkata, Indija, |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvođači izvoznici iz Indije:

—

Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kolkata, Indija i Gayson & Company Private Limited., Kolkata, Indija,

| — | Tata Steel Limited, Kolkata, Indija i Tata Steel Asia (Hong Kong) Limited, Kowloon, Hong Kong, |
| --- | --- |

—

Tata Steel Limited, Kolkata, Indija i Tata Steel Asia (Hong Kong) Limited, Kowloon, Hong Kong,

| — | Indsil Hydro Power and Manganese Ltd., Indsil Energy & Electrochemicals Ltd. i Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd., Coimbatore, Indija; |
| --- | --- |

—

Indsil Hydro Power and Manganese Ltd., Indsil Energy & Electrochemicals Ltd. i Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd., Coimbatore, Indija;

| (c) | nepovezani uvoznici iz Unije:






  — | Sineco S.p.A, Follo, Italija, |
| --- | --- | --- |

(c)

nepovezani uvoznici iz Unije:

—

Sineco S.p.A, Follo, Italija,

| — | Fesil Sales, Alzingen, Luksemburg; |
| --- | --- |

—

Fesil Sales, Alzingen, Luksemburg;

| (d) | korisnici iz Unije:






  — | Aperam Sourcing SCA, Luksemburg, |
| --- | --- | --- |

(d)

korisnici iz Unije:

—

Aperam Sourcing SCA, Luksemburg,

| — | ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Luksemburg, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Luksemburg,

| — | Salzgitter AG, Salzgitter, Njemačka. |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Salzgitter, Njemačka.

1.7.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (25) | Ispitnim postupkom u vezi s dampingom i štetom obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(25)

Ispitnim postupkom u vezi s dampingom i štetom obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   NEUVOĐENJE PRIVREMENIH MJERA I DALJNJI POSTUPAK

NEUVOĐENJE PRIVREMENIH MJERA I DALJNJI POSTUPAK

| (26) | Komisija je odlučila ne uvesti privremene mjere. Sve zainteresirane strane primile su informativni dokument u kojem se navode razlozi za neuvođenje privremenih mjera. Nekoliko je zainteresiranih strana dostavilo pisane primjedbe o nalazima navedenim u informativnom dokumentu. Stranama koje su to zatražile dana je mogućnost da budu saslušane. Saslušanje s podnositeljem zahtjeva održano je 8. prosinca 2015. u nazočnosti službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je odlučila ne uvesti privremene mjere. Sve zainteresirane strane primile su informativni dokument u kojem se navode razlozi za neuvođenje privremenih mjera. Nekoliko je zainteresiranih strana dostavilo pisane primjedbe o nalazima navedenim u informativnom dokumentu. Stranama koje su to zatražile dana je mogućnost da budu saslušane. Saslušanje s podnositeljem zahtjeva održano je 8. prosinca 2015. u nazočnosti službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

| (27) | Potom je Komisija sve strane obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih ne namjerava uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz u Uniju silikomangana podrijetlom iz Indije. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu. Drugo saslušanje s podnositeljem zahtjeva održano je 20. siječnja 2016. u nazočnosti službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. Na tom je saslušanju uz podnositelja zahtjeva bio prisutan i španjolski proizvođač iz Unije FerroAtlantica, kojeg nije zastupao podnositelj zahtjeva i koji nije surađivao tijekom postupka kako je navedeno u odjeljku 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(27)

Potom je Komisija sve strane obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih ne namjerava uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz u Uniju silikomangana podrijetlom iz Indije. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu. Drugo saslušanje s podnositeljem zahtjeva održano je 20. siječnja 2016. u nazočnosti službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. Na tom je saslušanju uz podnositelja zahtjeva bio prisutan i španjolski proizvođač iz Unije FerroAtlantica, kojeg nije zastupao podnositelj zahtjeva i koji nije surađivao tijekom postupka kako je navedeno u odjeljku 5. u nastavku.

| (28) | Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir. |
| --- | --- |

(28)

Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir.

3.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

3.1.   Dotični proizvod

Dotični proizvod

| (29) | Dotični proizvod je silikomangan (uključujući ferosilikomangan) podrijetlom iz Indije, koji je trenutačno obuhvaćen brojevima oznaka KN ex 7202 30 00 i ex 8111 00 11 („dotični proizvod”). |
| --- | --- |

(29)

Dotični proizvod je silikomangan (uključujući ferosilikomangan) podrijetlom iz Indije, koji je trenutačno obuhvaćen brojevima oznaka KN ex 7202 30 00 i ex 8111 00 11 („dotični proizvod”).

| (30) | Silikomangan je ferolegura uglavnom sastavljena od mangana, silicija i željeza koja općenito sadržava manje udjele drugih elemenata kao što su ugljik, fosfor, sumpor i bor. Silikomangan se proizvodi taljenjem manganove rude u električnim pećima, a uglavnom se upotrebljava kao izvor mangana i silicija u proizvodnji čelika. |
| --- | --- |

(30)

Silikomangan je ferolegura uglavnom sastavljena od mangana, silicija i željeza koja općenito sadržava manje udjele drugih elemenata kao što su ugljik, fosfor, sumpor i bor. Silikomangan se proizvodi taljenjem manganove rude u električnim pećima, a uglavnom se upotrebljava kao izvor mangana i silicija u proizvodnji čelika.

| (31) | Postoji nekoliko različitih kvaliteta silikomangana ovisno o udjelu mangana, silicija i ugljika, a prodaje se u obliku kamena različitih veličina ovisno o zahtjevima kupaca. Međutim, sve kvalitete i veličine čine jedan proizvod, iako se za veći udio mangana ili silicija te za udio ugljika manji od 0,1 % plaća premija, što silikomangan čini primjerenim za proizvodnju određenog posebnog nehrđajućeg čelika. |
| --- | --- |

(31)

Postoji nekoliko različitih kvaliteta silikomangana ovisno o udjelu mangana, silicija i ugljika, a prodaje se u obliku kamena različitih veličina ovisno o zahtjevima kupaca. Međutim, sve kvalitete i veličine čine jedan proizvod, iako se za veći udio mangana ili silicija te za udio ugljika manji od 0,1 % plaća premija, što silikomangan čini primjerenim za proizvodnju određenog posebnog nehrđajućeg čelika.

| (32) | Veći ili manji udio drugih elemenata kao što su fosfor ili bor ne utječe na cijenu, iako udio tih elemenata iznad određenih graničnih vrijednosti čini silikomangan neprimjerenim za određenu daljnju proizvodnju. |
| --- | --- |

(32)

Veći ili manji udio drugih elemenata kao što su fosfor ili bor ne utječe na cijenu, iako udio tih elemenata iznad određenih graničnih vrijednosti čini silikomangan neprimjerenim za određenu daljnju proizvodnju.

3.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (33) | Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  1. | dotični proizvod; |
| --- | --- | --- |

(33)

Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

1.

dotični proizvod;

| 2. | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije; |
| --- | --- |

2.

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije;

| 3. | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

3.

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (34) | Komisija je u svojem informativnom dokumentu stoga zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je u svojem informativnom dokumentu stoga zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

3.3.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (35) | Neke zainteresirane strane tvrdile su da je silikomangan s vrlo niskim udjelom ugljika (uglavnom između 0,05 % i 0,1 %, a najviše 0,2 % – „silikomangan s niskim udjelom ugljika”) različit proizvod od „standardnog” silikomangana koji sadržava deset puta više ugljika (najviše 2 %). Objasnile su da, iako ta dva proizvoda sadržavaju slične kemijske elemente, tehnička svojstva se razlikuju, što utječe na njihovu namjenu: silikomangan s niskim udjelom ugljika upotrebljava se za nehrđajući i posebni čelik, a standardni silikomangan upotrebljava se za ugljični čelik. Isto tako, navele su da te dvije vrste silikomangana nisu međusobno zamjenjive. Dok se silikomangan s niskim udjelom ugljika može upotrebljavati za proizvodnju standardnog čelika, standardni silikomangan ne može se upotrebljavati za proizvodnju nehrđajućeg i posebnog čelika. Nadalje, upotreba silikomangana s niskim udjelom ugljika za proizvodnju standardnog čelika ne bi bila razumna jer je silikomangan s niskim udjelom ugljika skuplji. Stoga ih oni proizvođači čelika koji kupuju obje vrste silikomangana upotrebljavaju za različite proizvodnje. Osim toga, podsjetile su da su nadležna tijela SAD-a isključila silikomangan s niskim udjelom ugljika iz područja primjene njihovog ispitnog postupka i smatrale su da činjenica da Komisija nije pravila razliku između te dvije vrste u prethodnom ispitnom postupku ne znači da bi Komisija trebala na isti način razmišljati u ovom predmetu. Naposljetku, predložile su da bi se u slučaju sumnje na izbjegavanje pristojbi (deklariranje standardnog silikomangana kao silikomangana s niskim udjelom ugljika radi izbjegavanja antidampinških pristojbi) mogle jednostavno provesti učinkovite carinske provjere i ispitivanja. |
| --- | --- |

(35)

Neke zainteresirane strane tvrdile su da je silikomangan s vrlo niskim udjelom ugljika (uglavnom između 0,05 % i 0,1 %, a najviše 0,2 % – „silikomangan s niskim udjelom ugljika”) različit proizvod od „standardnog” silikomangana koji sadržava deset puta više ugljika (najviše 2 %). Objasnile su da, iako ta dva proizvoda sadržavaju slične kemijske elemente, tehnička svojstva se razlikuju, što utječe na njihovu namjenu: silikomangan s niskim udjelom ugljika upotrebljava se za nehrđajući i posebni čelik, a standardni silikomangan upotrebljava se za ugljični čelik. Isto tako, navele su da te dvije vrste silikomangana nisu međusobno zamjenjive. Dok se silikomangan s niskim udjelom ugljika može upotrebljavati za proizvodnju standardnog čelika, standardni silikomangan ne može se upotrebljavati za proizvodnju nehrđajućeg i posebnog čelika. Nadalje, upotreba silikomangana s niskim udjelom ugljika za proizvodnju standardnog čelika ne bi bila razumna jer je silikomangan s niskim udjelom ugljika skuplji. Stoga ih oni proizvođači čelika koji kupuju obje vrste silikomangana upotrebljavaju za različite proizvodnje. Osim toga, podsjetile su da su nadležna tijela SAD-a isključila silikomangan s niskim udjelom ugljika iz područja primjene njihovog ispitnog postupka i smatrale su da činjenica da Komisija nije pravila razliku između te dvije vrste u prethodnom ispitnom postupku ne znači da bi Komisija trebala na isti način razmišljati u ovom predmetu. Naposljetku, predložile su da bi se u slučaju sumnje na izbjegavanje pristojbi (deklariranje standardnog silikomangana kao silikomangana s niskim udjelom ugljika radi izbjegavanja antidampinških pristojbi) mogle jednostavno provesti učinkovite carinske provjere i ispitivanja.

| (36) | Komisija je smatrala da bi za potrebe ovog ispitnog postupka silikomangan trebalo smatrati jednim proizvodom. Silikomangan je ferolegura koja se pretežno upotrebljava u proizvodnji čelika. Redovito se izrađuje od istih kemijskih sastojaka, iako ponekad u malo izmijenjenim omjerima. Stoga, čak i ako je za određeni čelik potreban silikomangan s ograničenim udjelom ugljika koji se ne može zamijeniti standardnim silikomanganom, to ne znači da su te dvije vrste silikomangana različiti proizvodi. Različiti udio ugljika, kao i različiti udio mangana, u različitim vrstama silikomangana uredno se odražava u strukturi kontrolnog broja proizvoda (PCN), koja omogućuje usporedbu raznih vrsta proizvoda. Nadležna tijela SAD-a isključila su silikomangan s niskim udjelom ugljika iz opsega proizvoda u svojim ispitnim postupcima jer u SAD-u nije bilo proizvođača silikomangana s niskim udjelom ugljika. Komisija je već u prethodnim ispitnim postupcima smatrala da su standardni silikomangan i silikomangan s niskim udjelom ugljika u biti isti proizvod, među ostalim i kako bi se izbjeglo moguće izbjegavanje pristojbi putem pogrešnog deklariranja (carinska tijela ne mogu vizualno razlikovati silikomangan s niskim udjelom ugljika, za to je potrebno ispitivanje). Činjenica da je silikomangan s niskim udjelom ugljika skuplji ne jamči da bi carinska tijela mogla otkriti moguće izbjegavanje na temelju cijene na računu, posebno ako su dvije stranke u transakcijama povezane ili se dogovore o međusobnim kompenzacijama. Zbog toga se ta tvrdnja odbija. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je smatrala da bi za potrebe ovog ispitnog postupka silikomangan trebalo smatrati jednim proizvodom. Silikomangan je ferolegura koja se pretežno upotrebljava u proizvodnji čelika. Redovito se izrađuje od istih kemijskih sastojaka, iako ponekad u malo izmijenjenim omjerima. Stoga, čak i ako je za određeni čelik potreban silikomangan s ograničenim udjelom ugljika koji se ne može zamijeniti standardnim silikomanganom, to ne znači da su te dvije vrste silikomangana različiti proizvodi. Različiti udio ugljika, kao i različiti udio mangana, u različitim vrstama silikomangana uredno se odražava u strukturi kontrolnog broja proizvoda (PCN), koja omogućuje usporedbu raznih vrsta proizvoda. Nadležna tijela SAD-a isključila su silikomangan s niskim udjelom ugljika iz opsega proizvoda u svojim ispitnim postupcima jer u SAD-u nije bilo proizvođača silikomangana s niskim udjelom ugljika. Komisija je već u prethodnim ispitnim postupcima smatrala da su standardni silikomangan i silikomangan s niskim udjelom ugljika u biti isti proizvod, među ostalim i kako bi se izbjeglo moguće izbjegavanje pristojbi putem pogrešnog deklariranja (carinska tijela ne mogu vizualno razlikovati silikomangan s niskim udjelom ugljika, za to je potrebno ispitivanje). Činjenica da je silikomangan s niskim udjelom ugljika skuplji ne jamči da bi carinska tijela mogla otkriti moguće izbjegavanje na temelju cijene na računu, posebno ako su dvije stranke u transakcijama povezane ili se dogovore o međusobnim kompenzacijama. Zbog toga se ta tvrdnja odbija.

4.   DAMPING

DAMPING

4.1.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (37) | Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku predstavlja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku predstavlja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (38) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su istovjetne ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju i ispitala je li domaća prodaja svakog proizvođača izvoznika koji surađuje za svaku vrstu proizvoda reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka predstavlja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su istovjetne ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju i ispitala je li domaća prodaja svakog proizvođača izvoznika koji surađuje za svaku vrstu proizvoda reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka predstavlja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju.

| (39) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodajnu cijenu. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodajnu cijenu.

| (40) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega predstavlja više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(40)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega predstavlja više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (41) | U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(41)

U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (42) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili |
| --- | --- | --- |

(42)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

| (43) | U slučajevima kada nije bilo prodaje vrste proizvoda istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ona nije bila dostatna ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

U slučajevima kada nije bilo prodaje vrste proizvoda istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ona nije bila dostatna ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

| (44) | Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  — | ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje su proizvođači izvoznici koji surađuju imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, i |
| --- | --- | --- |

(44)

Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom razdoblja ispitnog postupka:

—

ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje su proizvođači izvoznici koji surađuju imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, i

| — | ponderirana prosječna dobit koju su proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

—

ponderirana prosječna dobit koju su proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (45) | Za jedno društvo u uzorku uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda u skladu s metodologijom opisanom u prethodnoj uvodnoj izjavi 40. Za ostala dva društva u uzorku uobičajena vrijednost za neke vrste proizvoda izračunana je primjenom metodologije opisane u prethodnoj uvodnoj izjavi 44. Za ostale vrste proizvoda koji su se prodavali u uobičajenom tijeku trgovine uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda u skladu s metodologijom opisanom u prethodnoj uvodnoj izjavi 40. |
| --- | --- |

(45)

Za jedno društvo u uzorku uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda u skladu s metodologijom opisanom u prethodnoj uvodnoj izjavi 40. Za ostala dva društva u uzorku uobičajena vrijednost za neke vrste proizvoda izračunana je primjenom metodologije opisane u prethodnoj uvodnoj izjavi 44. Za ostale vrste proizvoda koji su se prodavali u uobičajenom tijeku trgovine uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda u skladu s metodologijom opisanom u prethodnoj uvodnoj izjavi 40.

4.2.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (46) | Proizvođači izvoznici izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovaca izvan Unije. |
| --- | --- |

(46)

Proizvođači izvoznici izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovaca izvan Unije.

| (47) | Stoga je izvozna cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za dotični proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Stoga je izvozna cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za dotični proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

4.3.   Usporedba

Usporedba

| (48) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju cijena franko tvornica.

| (49) | Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

| (50) | U tom pogledu indijska vlada ima uspostavljena dva programa za poticanje izvoza, tj. program povrata carine (engl. Duty Draw Back, „DDB”) i program ciljnog proizvoda (engl. Focus Product Scheme, „FPS”). Programom DDB osigurava se povrat od 1,7 % na franko brod (FOB) izvoznu vrijednost za uvozne pristojbe i poreze na uvezene materijale ako se takvi ulazni materijali upotrebljavaju za proizvodnju gotove robe za izvoz. FPS je olakšica od 4 % na vrijednost FOB koja se odobrava određenim proizvodima koji se izvoze, bez ikakvih dodatnih uvjeta koji povezuju izvezenu i uvezenu robu. |
| --- | --- |

(50)

U tom pogledu indijska vlada ima uspostavljena dva programa za poticanje izvoza, tj. program povrata carine (engl. Duty Draw Back, „DDB”) i program ciljnog proizvoda (engl. Focus Product Scheme, „FPS”). Programom DDB osigurava se povrat od 1,7 % na franko brod (FOB) izvoznu vrijednost za uvozne pristojbe i poreze na uvezene materijale ako se takvi ulazni materijali upotrebljavaju za proizvodnju gotove robe za izvoz. FPS je olakšica od 4 % na vrijednost FOB koja se odobrava određenim proizvodima koji se izvoze, bez ikakvih dodatnih uvjeta koji povezuju izvezenu i uvezenu robu.

| (51) | Jedno je društvo zatražilo prilagodbu za DDB na temelju članka 2. stavka 10. točke (b) Osnovne uredbe. Međutim, to društvo nije moglo dokazati vezu između uvezenih sirovina i izvezene gotove robe, kako se zahtijeva člankom 2. stavkom 10. točkom (b). Komisija stoga nije prihvatila taj zahtjev. |
| --- | --- |

(51)

Jedno je društvo zatražilo prilagodbu za DDB na temelju članka 2. stavka 10. točke (b) Osnovne uredbe. Međutim, to društvo nije moglo dokazati vezu između uvezenih sirovina i izvezene gotove robe, kako se zahtijeva člankom 2. stavkom 10. točkom (b). Komisija stoga nije prihvatila taj zahtjev.

| (52) | Drugo je društvo zatražilo prilagodbu za DDB te FPS na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) Osnovne uredbe. U pogledu DDB-a, tvrdnja se ne može prihvatiti na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) ako za njega ne postoji posebna pravna osnova na temelju članka 2. stavka 10. točke (b) Osnovne uredbe, a uvjeti potonje odredbe nisu ispunjeni. Budući da društvo nije moglo dokazati vezu između uvezenih ulaznih materijala i izvezene robe, Komisija je odbila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(52)

Drugo je društvo zatražilo prilagodbu za DDB te FPS na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) Osnovne uredbe. U pogledu DDB-a, tvrdnja se ne može prihvatiti na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) ako za njega ne postoji posebna pravna osnova na temelju članka 2. stavka 10. točke (b) Osnovne uredbe, a uvjeti potonje odredbe nisu ispunjeni. Budući da društvo nije moglo dokazati vezu između uvezenih ulaznih materijala i izvezene robe, Komisija je odbila tu tvrdnju.

| (53) | U pogledu FPS-a, popratnim dokazima koje je društvo dostavilo nije se dokazalo da kupci na domaćem tržištu stalno plaćaju različitu cijenu zbog programa FPS kako se to zahtijeva na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) Osnovne uredbe. Umjesto toga, dokazima se samo pokazalo da se iznosima koji su primljeni od strane indijskih nadležnih tijela u okviru programa FPS samo stvara stalna razlika u prihodima od prodaje između domaće i izvozne prodaje. Komisija je stoga utvrdila da je ta tvrdnja neutemeljena. |
| --- | --- |

(53)

U pogledu FPS-a, popratnim dokazima koje je društvo dostavilo nije se dokazalo da kupci na domaćem tržištu stalno plaćaju različitu cijenu zbog programa FPS kako se to zahtijeva na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) Osnovne uredbe. Umjesto toga, dokazima se samo pokazalo da se iznosima koji su primljeni od strane indijskih nadležnih tijela u okviru programa FPS samo stvara stalna razlika u prihodima od prodaje između domaće i izvozne prodaje. Komisija je stoga utvrdila da je ta tvrdnja neutemeljena.

4.4.   Dampinška marža

Dampinška marža

| (54) | Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (55) | Ponderirana prosječna dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu u uzorku, izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku. |
| --- | --- |

(55)

Ponderirana prosječna dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu u uzorku, izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.

| (56) | Razina suradnje smatrala se niskom jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio samo 60 % ukupnog izvoza iz Indije u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(56)

Razina suradnje smatrala se niskom jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio samo 60 % ukupnog izvoza iz Indije u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (57) | Komisija je stoga izračunala maržu za čitavu zemlju na temelju prosjeka transakcija s najvećim dampingom jednog društva u uzorku. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je stoga izračunala maržu za čitavu zemlju na temelju prosjeka transakcija s najvećim dampingom jednog društva u uzorku.

| (58) | Dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjene, iznose:






  Društvo | Dampinška marža (%) |
| --- | --- | --- |
| Tata Steel | 3,4 |
| Modern India | 15,2 |
| Indsil | 3,4 |
| Ostali proizvođači koji surađuju
  (ponderirani prosjek uzorka) | 10,4 |
| Pristojba za čitavu zemlju (preostala) | 25,1 |

(58)

Dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjene, iznose:

Društvo

Dampinška marža (%)

Tata Steel

3,4

Modern India

15,2

Indsil

3,4

Ostali proizvođači koji surađuju

(ponderirani prosjek uzorka)

10,4

Pristojba za čitavu zemlju (preostala)

25,1

5.   ŠTETA

ŠTETA

5.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (59) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodila su četiri proizvođača iz Unije. Na temelju raspoloživih podataka iz zahtjeva u Uniji ne postoje drugi proizvođači istovjetnog proizvoda iz Unije. Dva proizvođača iz Unije koji su podnositelji zahtjeva, Comilog Dunkerque i OFZ, surađivali su. Drugi proizvođač iz Unije (Italghisa, Italija) koji je podržao zahtjev prestao je surađivati nedugo nakon pokretanja ispitnog postupka. Međutim, njegov je obujam proizvodnje bio zanemariv. Četvrti proizvođač iz Unije, društvo FerroAtlantica, nije surađivao, ali se nije protivio ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(59)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodila su četiri proizvođača iz Unije. Na temelju raspoloživih podataka iz zahtjeva u Uniji ne postoje drugi proizvođači istovjetnog proizvoda iz Unije. Dva proizvođača iz Unije koji su podnositelji zahtjeva, Comilog Dunkerque i OFZ, surađivali su. Drugi proizvođač iz Unije (Italghisa, Italija) koji je podržao zahtjev prestao je surađivati nedugo nakon pokretanja ispitnog postupka. Međutim, njegov je obujam proizvodnje bio zanemariv. Četvrti proizvođač iz Unije, društvo FerroAtlantica, nije surađivao, ali se nije protivio ispitnom postupku.

| (60) | Radi zaštite povjerljivosti podataka dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, sve su vrijednosti izražene u rasponima. U RIP-u je ukupna proizvodnja u Uniji iznosila [213 000/282 000] tona. Ta dva proizvođača iz Unije koja surađuju proizvela su [85 000/113 000] tona, što predstavlja oko [35 %/47 %] ukupne proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(60)

Radi zaštite povjerljivosti podataka dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, sve su vrijednosti izražene u rasponima. U RIP-u je ukupna proizvodnja u Uniji iznosila [213 000/282 000] tona. Ta dva proizvođača iz Unije koja surađuju proizvela su [85 000/113 000] tona, što predstavlja oko [35 %/47 %] ukupne proizvodnje u Uniji.

| (61) | Nekoliko je zainteresiranih strana iznijelo primjedbe u pogledu definicije industrije Unije. Kao prvo, smatrale su da se neuključivanjem društva FerroAtlantica u podnositelje zahtjeva dovodi u pitanje nalaz Komisije da se može smatrati da preostali proizvođači čine većinski dio industrije Unije kako se zahtijeva člankom 4.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu i člankom 4. stavkom 1. Osnovne uredbe. Kao drugo, smatrale su da bi u slučaju da se u analizi gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije uzelo u obzir i društvo FerroAtlantica, a posebno njegova profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja, dobivena slika o šteti bila vrlo različita. Kao treće, tvrdile su da je neuključivanje društva FerroAtlantica u podnositelje zahtjeva bila taktička odluka, opravdana isključivo namjerom da se naruši slika o šteti, jer je društvo FerroAtlantica bilo aktivni podnositelj zahtjeva u prethodnim antidampinškim ispitnim postupcima koje je pokrenula Komisija. |
| --- | --- |

(61)

Nekoliko je zainteresiranih strana iznijelo primjedbe u pogledu definicije industrije Unije. Kao prvo, smatrale su da se neuključivanjem društva FerroAtlantica u podnositelje zahtjeva dovodi u pitanje nalaz Komisije da se može smatrati da preostali proizvođači čine većinski dio industrije Unije kako se zahtijeva člankom 4.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu i člankom 4. stavkom 1. Osnovne uredbe. Kao drugo, smatrale su da bi u slučaju da se u analizi gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije uzelo u obzir i društvo FerroAtlantica, a posebno njegova profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja, dobivena slika o šteti bila vrlo različita. Kao treće, tvrdile su da je neuključivanje društva FerroAtlantica u podnositelje zahtjeva bila taktička odluka, opravdana isključivo namjerom da se naruši slika o šteti, jer je društvo FerroAtlantica bilo aktivni podnositelj zahtjeva u prethodnim antidampinškim ispitnim postupcima koje je pokrenula Komisija.

| (62) | Komisija je odbila te tvrdnje kako slijedi: i. Komisija je propisno stupila u kontakt s društvom FerroAtlantica kojem je poslan upitnik. To znači da čak i da to društvo nije podnositelj zahtjeva, ono je imalo jednaku priliku javiti se, izraziti svoje stavove i surađivati na način da Komisiji dostavi zatražene podatke. Međutim, to društvo nije surađivalo i nije se izjašnjavalo. Ne postoji način na koji bi Komisija mogla to društvo prisiliti da surađuje niti ga spriječiti da surađuje. Stoga tvrdnja da je Komisija isključila to društvo nije održiva. Upravo suprotno, raspoloživi podatci o tom društvu dostavljeni su u zahtjevu i upotrijebljeni su u ispitivanju štete kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 88. u nastavku; ii. dva su proizvođača iz Unije surađivala i dostavila potrebne podatke. Oni predstavljaju oko [35 %/47 %] ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je taj postotak smatrala dostatno visokim da zaključi da ta dva proizvođača predstavljaju većinski dio domaće proizvodnje. Većinski dio ne znači nužno većinu na temelju članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe (4), što je u skladu s tumačenjem sličnog pojma na temelju članka 4.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu (5); iii. analiza mikroekonomskih pokazatelja temeljila se na podatcima dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju. Da su mikroekonomski podatci društva FerroAtlantica uzeti u obzir, različiti gospodarski pokazatelji možda bi ili ne bi pokazivali različita kretanja, ali budući da ta dva proizvođača iz Unije koja surađuju predstavljaju većinski dio industrije Unije, analiza koja se temelji na njihovim podatcima je legitimna. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je odbila te tvrdnje kako slijedi: i. Komisija je propisno stupila u kontakt s društvom FerroAtlantica kojem je poslan upitnik. To znači da čak i da to društvo nije podnositelj zahtjeva, ono je imalo jednaku priliku javiti se, izraziti svoje stavove i surađivati na način da Komisiji dostavi zatražene podatke. Međutim, to društvo nije surađivalo i nije se izjašnjavalo. Ne postoji način na koji bi Komisija mogla to društvo prisiliti da surađuje niti ga spriječiti da surađuje. Stoga tvrdnja da je Komisija isključila to društvo nije održiva. Upravo suprotno, raspoloživi podatci o tom društvu dostavljeni su u zahtjevu i upotrijebljeni su u ispitivanju štete kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 88. u nastavku; ii. dva su proizvođača iz Unije surađivala i dostavila potrebne podatke. Oni predstavljaju oko [35 %/47 %] ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je taj postotak smatrala dostatno visokim da zaključi da ta dva proizvođača predstavljaju većinski dio domaće proizvodnje. Većinski dio ne znači nužno većinu na temelju članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe (4), što je u skladu s tumačenjem sličnog pojma na temelju članka 4.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu (5); iii. analiza mikroekonomskih pokazatelja temeljila se na podatcima dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju. Da su mikroekonomski podatci društva FerroAtlantica uzeti u obzir, različiti gospodarski pokazatelji možda bi ili ne bi pokazivali različita kretanja, ali budući da ta dva proizvođača iz Unije koja surađuju predstavljaju većinski dio industrije Unije, analiza koja se temelji na njihovim podatcima je legitimna.

4

5

5.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (63) | Ukupna potrošnja u Uniji utvrđena je dodavanjem domaće prodaje svih proizvođača iz Unije ukupnom uvozu u Uniju. Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama) | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 954 347 | 896 247 | 882 969 | 853 732 |
| Indeks | 100 | 94 | 93 | 89 |
| Izvor: | odgovori na upitnik, procjena koju su izvršili podnositelji zahtjeva za obujam prodaje proizvođača iz Unije koji ne surađuju i podatci Eurostata o uvozu (u informativnom dokumentu nalazila se administrativna pogreška u pogledu obujma uvoza). |

(63)

Ukupna potrošnja u Uniji utvrđena je dodavanjem domaće prodaje svih proizvođača iz Unije ukupnom uvozu u Uniju. Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama)

Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama)

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupna potrošnja u Uniji

954 347

896 247

882 969

853 732

Indeks

Indeks

100

100

94

94

93

93

89

89

Izvor:

Izvor:

odgovori na upitnik, procjena koju su izvršili podnositelji zahtjeva za obujam prodaje proizvođača iz Unije koji ne surađuju i podatci Eurostata o uvozu (u informativnom dokumentu nalazila se administrativna pogreška u pogledu obujma uvoza).

| (64) | Potrošnja u Uniji smanjila se tijekom godina u skladu sa smanjenjem proizvodnje i potrošnje čelika u Uniji. |
| --- | --- |

(64)

Potrošnja u Uniji smanjila se tijekom godina u skladu sa smanjenjem proizvodnje i potrošnje čelika u Uniji.

5.3.   Uvoz iz Indije

Uvoz iz Indije

| (65) | Obujam uvoza utvrđen je upotrebom podataka Eurostata i uzimajući u obzir sve uvozne režime, uključujući unutarnju proizvodnju. Podrijetlo je znatnog obujma uvoza „nespomenuto zbog trgovinskih ili vojnih razloga u okviru trgovine s trećim zemljama”. Komisija je uz pomoć carinskih tijela jedne države članice uspjela raščlaniti dio tog obujma po državi podrijetla. Dodjeljivanjem tog „nespomenutog” uvoza odgovarajućim državama podrijetla ukupno kretanje uvoza ne mijenja se znatno. Međutim, kako bi se očuvala povjerljivost tog uvoza, brojke povezane s uvozom navode se u rasponima. |
| --- | --- |

(65)

Obujam uvoza utvrđen je upotrebom podataka Eurostata i uzimajući u obzir sve uvozne režime, uključujući unutarnju proizvodnju. Podrijetlo je znatnog obujma uvoza „nespomenuto zbog trgovinskih ili vojnih razloga u okviru trgovine s trećim zemljama”. Komisija je uz pomoć carinskih tijela jedne države članice uspjela raščlaniti dio tog obujma po državi podrijetla. Dodjeljivanjem tog „nespomenutog” uvoza odgovarajućim državama podrijetla ukupno kretanje uvoza ne mijenja se znatno. Međutim, kako bi se očuvala povjerljivost tog uvoza, brojke povezane s uvozom navode se u rasponima.

| (66) | Uvoz iz Indije razvijao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udjel | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz Indije | 174 000 – 231 000 | 237 000 – 314 000 | 226 000 – 299 000 | 195 000 – 259 000 |
| Indeks | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Tržišni udjel | 18 % – 24 % | 26 % – 35 % | 26 % – 34 % | 23 % – 30 % |
| Indeks | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Izvor: | podatci Eurostata kombinirani s podatcima o „nespomenutom” uvozu. |

(66)

Uvoz iz Indije razvijao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udjel

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udjel

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam uvoza iz Indije

174 000 – 231 000

237 000 – 314 000

226 000 – 299 000

195 000 – 259 000

Indeks

Indeks

100

100

136

136

130

130

112

112

Tržišni udjel

18 % – 24 %

26 % – 35 %

26 % – 34 %

23 % – 30 %

Indeks

Indeks

100

100

145

145

140

140

126

126

Izvor:

Izvor:

podatci Eurostata kombinirani s podatcima o „nespomenutom” uvozu.

| (67) | Uvoz iz Indije predstavlja oko jedne četvrtine ukupnog uvoza u Uniju i ima najveći tržišni udio ukupnog uvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(67)

Uvoz iz Indije predstavlja oko jedne četvrtine ukupnog uvoza u Uniju i ima najveći tržišni udio ukupnog uvoza u Uniju.

| (68) | Uvoz iz Indije znatno se povećao 2012. u usporedbi s 2011., ali se u sljedećim godinama ponovno smanjio na razinu koja je u RIP-u bila malo veća nego u 2011. Kretanje uvoza iz Indije bilo je slično kretanjima proizvodnje i prodaje industrije Unije te suprotno kretanjima uvoza iz ostalih trećih zemalja (uvoz iz Indije povećao se u 2012., dok se uvoz iz ostalih trećih zemalja smanjio, i obratno) u 2013. i tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(68)

Uvoz iz Indije znatno se povećao 2012. u usporedbi s 2011., ali se u sljedećim godinama ponovno smanjio na razinu koja je u RIP-u bila malo veća nego u 2011. Kretanje uvoza iz Indije bilo je slično kretanjima proizvodnje i prodaje industrije Unije te suprotno kretanjima uvoza iz ostalih trećih zemalja (uvoz iz Indije povećao se u 2012., dok se uvoz iz ostalih trećih zemalja smanjio, i obratno) u 2013. i tijekom RIP-a.

| (69) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je došlo do velikog povećanja tržišnog udjela uvoza iz Indije od 2008. do 2013. |
| --- | --- |

(69)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je došlo do velikog povećanja tržišnog udjela uvoza iz Indije od 2008. do 2013.

| (70) | Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25., ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja RIP-a. Stoga podatci koji su prethodili 2011. nisu ispitani te se nisu mogli uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(70)

Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25., ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja RIP-a. Stoga podatci koji su prethodili 2011. nisu ispitani te se nisu mogli uzeti u obzir.

| (71) | Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Cijene uvoza (EUR/metrička tona) | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 808 – 1 072 | 790 – 1 048 | 687 – 911 | 631 – 837 |
| Indeks | 100 | 98 | 85 | 78 |
| Izvor: | podatci Eurostata kombinirani s podatcima o „nespomenutom” uvozu. |

(71)

Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Cijene uvoza (EUR/metrička tona)

Cijene uvoza (EUR/metrička tona)

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Indija

808 – 1 072

790 – 1 048

687 – 911

631 – 837

Indeks

Indeks

100

100

98

98

85

85

78

78

Izvor:

Izvor:

podatci Eurostata kombinirani s podatcima o „nespomenutom” uvozu.

| (72) | Cijena indijskog uvoza smanjila se u skladu s prodajnom cijenom industrije Unije. Podatci Eurostata pokazuju i da je uvoz iz Indije najjeftiniji među glavnim državama izvoznicama silikomangana. |
| --- | --- |

(72)

Cijena indijskog uvoza smanjila se u skladu s prodajnom cijenom industrije Unije. Podatci Eurostata pokazuju i da je uvoz iz Indije najjeftiniji među glavnim državama izvoznicama silikomangana.

5.4.   Sniženje cijena

Sniženje cijena

| (73) | Komisija je procijenila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:






  (a) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koji surađuju, a koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(73)

Komisija je procijenila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:

(a)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koji surađuju, a koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| (b) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza indijskih proizvođača izvoznika u uzorku prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza indijskih proizvođača izvoznika u uzorku prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

| (74) | Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(74)

Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (75) | Kako bi se uzela u obzir niža razina mangana u silikomanganu koji su prodavali indijski proizvođači izvoznici u uzorku (ako i kada je to opravdano), izvršena je prilagodba za kvalitetu. Prilagodba je izvršena primjenom takozvanog „razmjernog odmjeravanja”, formule koja se široko upotrebljava u industriji za određivanje referentne vrijednosti cijene dotičnog proizvoda prema silikomanganu standardnog razreda (65 % mangana i 16 % silicija). |
| --- | --- |

(75)

Kako bi se uzela u obzir niža razina mangana u silikomanganu koji su prodavali indijski proizvođači izvoznici u uzorku (ako i kada je to opravdano), izvršena je prilagodba za kvalitetu. Prilagodba je izvršena primjenom takozvanog „razmjernog odmjeravanja”, formule koja se široko upotrebljava u industriji za određivanje referentne vrijednosti cijene dotičnog proizvoda prema silikomanganu standardnog razreda (65 % mangana i 16 % silicija).

| (76) | Jedan od indijskih proizvođača izvoznika u uzorku prodavao je silikomangan s niskim udjelom ugljika Uniji. Industrija Unije proizvodi silikomangan s niskim udjelom ugljika, ali ga ne proizvode dva proizvođača iz Unije koji surađuju. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između indijskog silikomangana s niskim udjelom ugljika i standardnog silikomangana iz Unije, Komisija je prilagodila prosječnu prodajnu cijenu Unije povećavši je upotrebom prosječne tržišne premije za silikomangan s niskim udjelom ugljika. Komisija je na taj način uzela u obzir činjenicu da se za silikomangan s niskim udjelom ugljika plaća viša cijena u usporedbi sa silikomanganom standardnog razreda. |
| --- | --- |

(76)

Jedan od indijskih proizvođača izvoznika u uzorku prodavao je silikomangan s niskim udjelom ugljika Uniji. Industrija Unije proizvodi silikomangan s niskim udjelom ugljika, ali ga ne proizvode dva proizvođača iz Unije koji surađuju. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između indijskog silikomangana s niskim udjelom ugljika i standardnog silikomangana iz Unije, Komisija je prilagodila prosječnu prodajnu cijenu Unije povećavši je upotrebom prosječne tržišne premije za silikomangan s niskim udjelom ugljika. Komisija je na taj način uzela u obzir činjenicu da se za silikomangan s niskim udjelom ugljika plaća viša cijena u usporedbi sa silikomanganom standardnog razreda.

| (77) | Na toj je osnovi utvrđeno da je jedan indijski proizvođač izvoznik u uzorku snižavao cijene industrije Unije za 6,5 % te da ostala dva indijska proizvođača u uzorku nisu snižavala cijene u Uniji. |
| --- | --- |

(77)

Na toj je osnovi utvrđeno da je jedan indijski proizvođač izvoznik u uzorku snižavao cijene industrije Unije za 6,5 % te da ostala dva indijska proizvođača u uzorku nisu snižavala cijene u Uniji.

| (78) | U pogledu proizvođača izvoznika koji ne surađuju utvrđeno je ograničeno snižavanje cijena na temelju prosječnih uvoznih cijena prema podatcima Eurostata, pri čemu nije izvršena prilagodba za razlike u kvaliteti ili različitu razinu trgovine. |
| --- | --- |

(78)

U pogledu proizvođača izvoznika koji ne surađuju utvrđeno je ograničeno snižavanje cijena na temelju prosječnih uvoznih cijena prema podatcima Eurostata, pri čemu nije izvršena prilagodba za razlike u kvaliteti ili različitu razinu trgovine.

| (79) | Nekoliko zainteresiranih strana navelo je da je usporedba cijena u Uniji i indijskih cijena na temelju prosječne cijene prema podatcima Eurostata obmanjujuća. Dvije zainteresirane strane predložile su da bi Komisija trebala prilagoditi prosječnu indijsku cijenu uz pretpostavku da je prosječni udio mangana u indijskom silikomanganu 58 %. Jedna je strana isto tako predložila da bi prosječnu ukrajinsku cijenu koja se temelji na podatcima Eurostata trebalo prilagoditi uz pretpostavku da je prosječni udio mangana u ukrajinskom silikomanganu 68 %. Te su strane tvrdile da nakon takvih prilagodbi prosječna indijska cijena silikomangana ne bi bila niža od cijena koje naplaćuju proizvođači iz Unije ili proizvođači iz ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(79)

Nekoliko zainteresiranih strana navelo je da je usporedba cijena u Uniji i indijskih cijena na temelju prosječne cijene prema podatcima Eurostata obmanjujuća. Dvije zainteresirane strane predložile su da bi Komisija trebala prilagoditi prosječnu indijsku cijenu uz pretpostavku da je prosječni udio mangana u indijskom silikomanganu 58 %. Jedna je strana isto tako predložila da bi prosječnu ukrajinsku cijenu koja se temelji na podatcima Eurostata trebalo prilagoditi uz pretpostavku da je prosječni udio mangana u ukrajinskom silikomanganu 68 %. Te su strane tvrdile da nakon takvih prilagodbi prosječna indijska cijena silikomangana ne bi bila niža od cijena koje naplaćuju proizvođači iz Unije ili proizvođači iz ostalih trećih zemalja.

| (80) | Komisija je svjesna činjenice da su u podatke Eurostata uključeni svi razredi/kvalitete dotičnog proizvoda te da oni stoga ne omogućuju primjerenu usporedbu vrsta proizvoda. Budući da nije bilo preciznijih podataka po vrsti proizvoda, osobito u pogledu indijskih proizvođača koji ne surađuju, upotreba prosječnih cijena u analizi štete ne može se zanemariti, a u svakom slučaju procjena je izvršena uz dužnu pažnju zajedno s ostatkom pokazatelja štete. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je svjesna činjenice da su u podatke Eurostata uključeni svi razredi/kvalitete dotičnog proizvoda te da oni stoga ne omogućuju primjerenu usporedbu vrsta proizvoda. Budući da nije bilo preciznijih podataka po vrsti proizvoda, osobito u pogledu indijskih proizvođača koji ne surađuju, upotreba prosječnih cijena u analizi štete ne može se zanemariti, a u svakom slučaju procjena je izvršena uz dužnu pažnju zajedno s ostatkom pokazatelja štete.

| (81) | Jedna zainteresirana strana objasnila je da se razmjernom prilagodbom koja se temelji na udjelu mangana ne obuhvaća cijela razlika u cijeni jer kupac proizvoda niže kvalitete mora snositi trošak uklanjanja dodatnih nečistoća. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se u strukturi kontrolnog broja proizvoda (PCN) koji upotrebljava Komisija ne pravi razlika između raznih vrsta silikomangana s udjelom mangana manjim od 60 %, zbog čega je usporedba izračuna sniženja cijena neprimjerena. Druga zainteresirana strana napomenula je da su zbog stvaranja raspona udjela mangana rezultati netočni. |
| --- | --- |

(81)

Jedna zainteresirana strana objasnila je da se razmjernom prilagodbom koja se temelji na udjelu mangana ne obuhvaća cijela razlika u cijeni jer kupac proizvoda niže kvalitete mora snositi trošak uklanjanja dodatnih nečistoća. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se u strukturi kontrolnog broja proizvoda (PCN) koji upotrebljava Komisija ne pravi razlika između raznih vrsta silikomangana s udjelom mangana manjim od 60 %, zbog čega je usporedba izračuna sniženja cijena neprimjerena. Druga zainteresirana strana napomenula je da su zbog stvaranja raspona udjela mangana rezultati netočni.

| (82) | Komisija je odbila te tvrdnje jer se razmjerna prilagodba temelji na općeprihvaćenoj tržišnoj praksi te je stoga primjerena. Isto tako, ta zainteresirana strana nije osigurala alternativnu metodologiju. Prilagodba izvršena u pogledu udjela mangana indijskih proizvođača izvoznika u uzorku temeljila se na preciznom udjelu kako je provjeren tijekom ispitnog postupka. Stoga se njome pravi razlika između raznih vrsta čak i za silikomangan s udjelom mangana manjim od 60 %. |
| --- | --- |

(82)

Komisija je odbila te tvrdnje jer se razmjerna prilagodba temelji na općeprihvaćenoj tržišnoj praksi te je stoga primjerena. Isto tako, ta zainteresirana strana nije osigurala alternativnu metodologiju. Prilagodba izvršena u pogledu udjela mangana indijskih proizvođača izvoznika u uzorku temeljila se na preciznom udjelu kako je provjeren tijekom ispitnog postupka. Stoga se njome pravi razlika između raznih vrsta čak i za silikomangan s udjelom mangana manjim od 60 %.

| (83) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je silikomangan koji proizvodi industrija Unije skuplji jer sadržava manje nečistoća kao što su fosfor i bor od silikomangana proizvedenog u Indiji. Ta je strana dostavila podatke o zahtjevima koje su podnijeli kupci koji se opskrbljuju silikomanganom koji sadržava manje od određenog postotka fosfora i bora u kojima se tvrdi da su kupci posljedično pristali platiti premiju za to. |
| --- | --- |

(83)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je silikomangan koji proizvodi industrija Unije skuplji jer sadržava manje nečistoća kao što su fosfor i bor od silikomangana proizvedenog u Indiji. Ta je strana dostavila podatke o zahtjevima koje su podnijeli kupci koji se opskrbljuju silikomanganom koji sadržava manje od određenog postotka fosfora i bora u kojima se tvrdi da su kupci posljedično pristali platiti premiju za to.

| (84) | Međutim, dostavljenim podatcima nije se dokazalo da udio fosfora ili bora ima učinak na cijenu. Njima se dokazalo samo da bi određeni korisnici, kako bi proizveli određene proizvode od posebnog čelika, mogli zahtijevati da silikomangan koji kupuju ima udio fosfora ili bora ispod određenog praga. Budući da nije bilo jasnih dokaza o plaćenoj premiji ta je tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(84)

Međutim, dostavljenim podatcima nije se dokazalo da udio fosfora ili bora ima učinak na cijenu. Njima se dokazalo samo da bi određeni korisnici, kako bi proizveli određene proizvode od posebnog čelika, mogli zahtijevati da silikomangan koji kupuju ima udio fosfora ili bora ispod određenog praga. Budući da nije bilo jasnih dokaza o plaćenoj premiji ta je tvrdnja odbijena.

| (85) | Nakon konačne objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da nije neuobičajeno utvrditi malo sniženje cijena na tržištu robe te da postojanje sniženja cijena samo po sebi nije nužno za utvrđivanje postojanja štete. Doista, kao što je navedeno u odjeljku 5.5. u nastavku, Komisija je svoje nalaze o šteti temeljila na nizu čimbenika, a razina sniženja cijena u ovom slučaju nije bila odlučujuća za utvrđivanje štete. |
| --- | --- |

(85)

Nakon konačne objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da nije neuobičajeno utvrditi malo sniženje cijena na tržištu robe te da postojanje sniženja cijena samo po sebi nije nužno za utvrđivanje postojanja štete. Doista, kao što je navedeno u odjeljku 5.5. u nastavku, Komisija je svoje nalaze o šteti temeljila na nizu čimbenika, a razina sniženja cijena u ovom slučaju nije bila odlučujuća za utvrđivanje štete.

| (86) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Komisija primijenila različitu metodu za izračune dampinške marže i utvrđivanje sniženja cijena u smislu da je upotrebljavala transakcije s najvećim dampingom za utvrđivanje dampinške marže, ali ne i za sniženje cijena. |
| --- | --- |

(86)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Komisija primijenila različitu metodu za izračune dampinške marže i utvrđivanje sniženja cijena u smislu da je upotrebljavala transakcije s najvećim dampingom za utvrđivanje dampinške marže, ali ne i za sniženje cijena.

| (87) | Komisija ne može vidjeti zašto bi trebala primjenjivati istu metodologiju za izračune sniženja cijena i za izračune dampinga. Svrha je izračuna u potpunosti drugačija: izračun transakcija s najvećim dampingom služio je za izračun dampinške marže za indijske proizvođače izvoznike koji ne surađuju, dok izračun sniženja cijena nije izvršen radi izračuna preciznih marži, već kako bi se ispitao učinak dampinškog uvoza na cijene, kako se zahtijeva člankom 3. stavkom 3. Osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(87)

Komisija ne može vidjeti zašto bi trebala primjenjivati istu metodologiju za izračune sniženja cijena i za izračune dampinga. Svrha je izračuna u potpunosti drugačija: izračun transakcija s najvećim dampingom služio je za izračun dampinške marže za indijske proizvođače izvoznike koji ne surađuju, dok izračun sniženja cijena nije izvršen radi izračuna preciznih marži, već kako bi se ispitao učinak dampinškog uvoza na cijene, kako se zahtijeva člankom 3. stavkom 3. Osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

5.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

| (88) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Pokazatelji štete temelje se na specifičnim podatcima koje su dostavila dva proizvođača iz Unije koji surađuju, podnositelji zahtjeva u ovom predmetu, koji predstavljaju većinski dio ukupne proizvodnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ako su bili raspoloživi u zahtjevu, ispitani su i podatci koji se odnose na sve proizvođače iz Unije za sljedeće pokazatelje: potrošnja u Uniji, tržišni udjel, proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, zaposlenost i produktivnost. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 60., sve su vrijednosti izražene u rasponima radi zaštite povjerljivosti podataka dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju. |
| --- | --- |

(88)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Pokazatelji štete temelje se na specifičnim podatcima koje su dostavila dva proizvođača iz Unije koji surađuju, podnositelji zahtjeva u ovom predmetu, koji predstavljaju većinski dio ukupne proizvodnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ako su bili raspoloživi u zahtjevu, ispitani su i podatci koji se odnose na sve proizvođače iz Unije za sljedeće pokazatelje: potrošnja u Uniji, tržišni udjel, proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, zaposlenost i produktivnost. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 60., sve su vrijednosti izražene u rasponima radi zaštite povjerljivosti podataka dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju.

| (89) | Pokazatelji štete su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže, oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(89)

Pokazatelji štete su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže, oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

| (90) | Jedna je zainteresirana strana iznijela kritiku da su neki podatci društva FerroAtlantica uzeti u obzir za makroekonomske pokazatelje (obujam prodaje i tržišni udjel, proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta, zaposlenost i produktivnost), ali ne i za preostale mikroekonomske pokazatelje. Ta se tvrdnja odbija jer društvo FerroAtlantica nije surađivalo i stoga Komisija nije raspolagala mikroekonomskim podatcima tog društva. |
| --- | --- |

(90)

Jedna je zainteresirana strana iznijela kritiku da su neki podatci društva FerroAtlantica uzeti u obzir za makroekonomske pokazatelje (obujam prodaje i tržišni udjel, proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta, zaposlenost i produktivnost), ali ne i za preostale mikroekonomske pokazatelje. Ta se tvrdnja odbija jer društvo FerroAtlantica nije surađivalo i stoga Komisija nije raspolagala mikroekonomskim podatcima tog društva.

5.5.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (91) | Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (u metričkim tonama) | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje | 231 000 – 307 000 | 280 000 – 372 000 | 227 000 – 301 000 | 213 000 – 282 000 |
| Indeks | 100 | 121 | 98 | 92 |
| Proizvodni kapacitet | 326 000 – 432 000 | 404 000 – 536 000 | 403 000 – 535 000 | 403 000 – 534 000 |
| Indeks | 100 | 124 | 124 | 124 |
| Iskorištenost kapaciteta | 70 % – 90 % | 60 % – 80 % | 50 % – 70 % | 50 % – 60 % |
| Indeks | 100 | 98 | 79 | 74 |
| Izvor: | odgovori na upitnik i procjena koju su podnositelji zahtjeva izvršili za podatke društava koja ne surađuju. |

(91)

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (u metričkim tonama)

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (u metričkim tonama)

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje

231 000 – 307 000

280 000 – 372 000

227 000 – 301 000

213 000 – 282 000

Indeks

Indeks

100

100

121

121

98

98

92

92

Proizvodni kapacitet

326 000 – 432 000

404 000 – 536 000

403 000 – 535 000

403 000 – 534 000

Indeks

Indeks

100

100

124

124

124

124

124

124

Iskorištenost kapaciteta

70 % – 90 %

60 % – 80 %

50 % – 70 %

50 % – 60 %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

79

79

74

74

Izvor:

Izvor:

odgovori na upitnik i procjena koju su podnositelji zahtjeva izvršili za podatke društava koja ne surađuju.

| (92) | Obujam proizvodnje u 2013. i tijekom RIP-a bio je niži nego na početku razmatranog razdoblja. Godina 2012. predstavlja vrhunac u proizvodnji. Zbog odluke dijela industrije Unije proizvodni kapacitet industrije Unije kao cjeline povećao se 2012. u usporedbi s 2011., a nakon toga je ostao relativno isti. Zbog toga se znatno smanjila iskorištenost kapaciteta. |
| --- | --- |

(92)

Obujam proizvodnje u 2013. i tijekom RIP-a bio je niži nego na početku razmatranog razdoblja. Godina 2012. predstavlja vrhunac u proizvodnji. Zbog odluke dijela industrije Unije proizvodni kapacitet industrije Unije kao cjeline povećao se 2012. u usporedbi s 2011., a nakon toga je ostao relativno isti. Zbog toga se znatno smanjila iskorištenost kapaciteta.

5.5.2.   Obujam prodaje i tržišni udjel

Obujam prodaje i tržišni udjel

| (93) | Obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje (u metričkim tonama) i tržišni udio | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije | 198 000 – 263 000 | 218 000 – 289 000 | 212 000 – 281 000 | 189 000 – 251 000 |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Tržišni udjel | 21 % – 28 % | 24 % – 32 % | 24 % – 32 % | 22 % – 29 % |
| Indeks | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Izvor: | odgovori na upitnik i procjena koju su podnositelji zahtjeva izvršili za podatke proizvođača iz Unije koji ne surađuju. |

(93)

Obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam prodaje (u metričkim tonama) i tržišni udio

Obujam prodaje (u metričkim tonama) i tržišni udio

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje na tržištu Unije

198 000 – 263 000

218 000 – 289 000

212 000 – 281 000

189 000 – 251 000

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

96

96

Tržišni udjel

21 % – 28 %

24 % – 32 %

24 % – 32 %

22 % – 29 %

Indeks

Indeks

100

100

117

117

116

116

107

107

Izvor:

Izvor:

odgovori na upitnik i procjena koju su podnositelji zahtjeva izvršili za podatke proizvođača iz Unije koji ne surađuju.

| (94) | Obujam prodaje povećao se u 2012. u usporedbi s 2011. i smanjio se u 2013. Obujam prodaje tijekom RIP-a bio je manji nego u 2011. Godina 2012. predstavljala je vrhunac u prodaji. Međutim, budući da je smanjenje prodaje bilo razmjerno manje od smanjenja potrošnje, tržišni se udjel povećavao te je bio veći tijekom RIP-a u usporedbi s godinom 2011. |
| --- | --- |

(94)

Obujam prodaje povećao se u 2012. u usporedbi s 2011. i smanjio se u 2013. Obujam prodaje tijekom RIP-a bio je manji nego u 2011. Godina 2012. predstavljala je vrhunac u prodaji. Međutim, budući da je smanjenje prodaje bilo razmjerno manje od smanjenja potrošnje, tržišni se udjel povećavao te je bio veći tijekom RIP-a u usporedbi s godinom 2011.

5.5.3.   Rast

Rast

| (95) | Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije zabilježila rast, ali je u teškim okolnostima smanjenja potrošnje uspjela zadržati tržišni udjel. |
| --- | --- |

(95)

Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije zabilježila rast, ali je u teškim okolnostima smanjenja potrošnje uspjela zadržati tržišni udjel.

5.5.4.   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (96) | Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 339 – 449 | 403 – 535 | 342 – 453 | 295 – 392 |
| Indeks | 100 | 119 | 101 | 87 |
| Produktivnost (u metričkim tonama po zaposleniku) | 629 – 834 | 640 – 848 | 612 – 811 | 663 – 879 |
| Indeks | 100 | 102 | 97 | 105 |
| Izvor: | odgovori na upitnik i procjena koju su podnositelji zahtjeva izvršili za podatke proizvođača iz Unije koji ne surađuju. |

(96)

Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

339 – 449

403 – 535

342 – 453

295 – 392

Indeks

Indeks

100

100

119

119

101

101

87

87

Produktivnost (u metričkim tonama po zaposleniku)

629 – 834

640 – 848

612 – 811

663 – 879

Indeks

Indeks

100

100

102

102

97

97

105

105

Izvor:

Izvor:

odgovori na upitnik i procjena koju su podnositelji zahtjeva izvršili za podatke proizvođača iz Unije koji ne surađuju.

| (97) | Broj zaposlenika povećao se u 2012. i smanjio u sljedećem razdoblju. Produktivnost, mjerena kao jedinica proizvodnje po zaposleniku, varirala je, a tijekom RIP-a bila je veća nego u 2011. |
| --- | --- |

(97)

Broj zaposlenika povećao se u 2012. i smanjio u sljedećem razdoblju. Produktivnost, mjerena kao jedinica proizvodnje po zaposleniku, varirala je, a tijekom RIP-a bila je veća nego u 2011.

5.5.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (98) | Sve su dampinške marže iznad razine de minimis, a za jednog proizvođača izvoznika znatno su iznad te razine. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije bio zanemariv s obzirom na obujam i cijene uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(98)

Sve su dampinške marže iznad razine de minimis, a za jednog proizvođača izvoznika znatno su iznad te razine. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije bio zanemariv s obzirom na obujam i cijene uvoza iz Indije.

de minimis

| (99) | Antidampinške mjere protiv uvoza silikomangana podrijetlom iz Kine i Kazahstana istekle su 2012. Nije bilo zahtjeva za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Ne postoje nikakve naznake da se industrija Unije nije oporavila od učinaka prethodnog dampinga prije početka dampinga iz Indije. |
| --- | --- |

(99)

Antidampinške mjere protiv uvoza silikomangana podrijetlom iz Kine i Kazahstana istekle su 2012. Nije bilo zahtjeva za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Ne postoje nikakve naznake da se industrija Unije nije oporavila od učinaka prethodnog dampinga prije početka dampinga iz Indije.

5.5.6.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (100) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju prema nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene u Uniji | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/metričke tone) | 800 – 1 100 | 800 – 1 000 | 700 – 900 | 600 – 900 |
| Indeks | 100 | 96 | 86 | 80 |
| Jedinični trošak proizvodnje | 900 – 1 300 | 800 – 1 100 | 800 – 1 000 | 800 – 1 100 |
| Indeks | 100 | 87 | 83 | 85 |
| Izvor: | odgovori na upitnik. |

(100)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju prema nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/metričke tone)

800 – 1 100

800 – 1 000

700 – 900

600 – 900

Indeks

Indeks

100

100

96

96

86

86

80

80

Jedinični trošak proizvodnje

900 – 1 300

800 – 1 100

800 – 1 000

800 – 1 100

Indeks

Indeks

100

100

87

87

83

83

85

85

Izvor:

Izvor:

odgovori na upitnik.

| (101) | Prosječna jedinična prodajna cijena dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju smanjivala se iz godine u godinu. |
| --- | --- |

(101)

Prosječna jedinična prodajna cijena dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju smanjivala se iz godine u godinu.

| (102) | Troškovi proizvodnje smanjili su se, uglavnom zbog smanjenja cijene dvaju glavnih pokretača troška proizvodnje: manganove rude i električne energije. |
| --- | --- |

(102)

Troškovi proizvodnje smanjili su se, uglavnom zbog smanjenja cijene dvaju glavnih pokretača troška proizvodnje: manganove rude i električne energije.

5.5.7.   Troškovi rada

Troškovi rada

| (103) | Prosječni troškovi rada dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR) | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 24 800 – 32 900 | 24 400 – 32 300 | 26 600 – 35 200 | 30 700 – 40 700 |
| Indeks | 100 | 98 | 107 | 124 |
| Izvor: | odgovori na upitnik. |

(103)

Prosječni troškovi rada dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)

Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

24 800 – 32 900

24 400 – 32 300

26 600 – 35 200

30 700 – 40 700

Indeks

Indeks

100

100

98

98

107

107

124

124

Izvor:

Izvor:

odgovori na upitnik.

| (104) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku računaju se tako da se ukupni troškovi rada dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju u određenom razdoblju podijele s ukupnim brojem zaposlene radne snage u istom razdoblju. Ukupni troškovi rada povećali su se u 2012. i 2013., ali su se tijekom RIP-a smanjili gotovo na razinu iz 2011. Broj zaposlenika isto se tako smanjio tijekom godina, znatnije (u relativnom smislu) nego smanjenje troškova rada. Zbog toga se povećao prosječni trošak rada po zaposleniku. |
| --- | --- |

(104)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku računaju se tako da se ukupni troškovi rada dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju u određenom razdoblju podijele s ukupnim brojem zaposlene radne snage u istom razdoblju. Ukupni troškovi rada povećali su se u 2012. i 2013., ali su se tijekom RIP-a smanjili gotovo na razinu iz 2011. Broj zaposlenika isto se tako smanjio tijekom godina, znatnije (u relativnom smislu) nego smanjenje troškova rada. Zbog toga se povećao prosječni trošak rada po zaposleniku.

5.5.8.   Zalihe

Zalihe

| (105) | Razine zaliha dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u metričkim tonama) | 8 000 – 10 700 | 13 300 – 17 600 | 15 900 – 21 100 | 10 900 – 14 500 |
| Indeks | 100 | 165 | 198 | 136 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 10 % | 12 % | 19 % | 13 % |
| Indeks | 100 | 124 | 189 | 130 |
| Izvor: | odgovori na upitnik. |

(105)

Razine zaliha dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zalihe

Zalihe

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe (u metričkim tonama)

8 000 – 10 700

13 300 – 17 600

15 900 – 21 100

10 900 – 14 500

Indeks

Indeks

100

100

165

165

198

198

136

136

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

10 %

12 %

19 %

13 %

Indeks

Indeks

100

100

124

124

189

189

130

130

Izvor:

Izvor:

odgovori na upitnik.

| (106) | Razina zaliha povećala se u 2012. i 2013. te se smanjila tijekom RIP-a, ali još je uvijek bila iznad razine iz 2011. Isto vrijedi i za omjer zaliha i proizvodnje. |
| --- | --- |

(106)

Razina zaliha povećala se u 2012. i 2013. te se smanjila tijekom RIP-a, ali još je uvijek bila iznad razine iz 2011. Isto vrijedi i za omjer zaliha i proizvodnje.

5.5.9.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (107) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | – 10 % – – 8 % | – 3 % – – 1 % | – 6 % – – 4 % | – 8 % – – 6 % |
| Indeks | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Novčani tok (u tisućama EUR) | – 2 000 – – 2 700 | – 4 300 – – 5 800 | – 1 700 – – 2 300 | – 4 300 – – 5 800 |
| Indeks | 100 | 46 | 115 | 45 |
| Ulaganja (u tisućama EUR) | 27 000 – 36 000 | 24 000 – 32 000 | 23 000 – 30 000 | 24 000 – 32 000 |
| Indeks | 100 | 89 | 82 | 89 |
| Povrat ulaganja | – 33 % – – 45 % | – 5 % – – 7 % | – 17 % – – 23 % | – 21 % – – 29 % |
| Indeks | 100 | 664 | 198 | 157 |
| Izvor: | odgovori na upitnik. |

(107)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

– 10 % – – 8 %

– 3 % – – 1 %

– 6 % – – 4 %

– 8 % – – 6 %

Indeks

Indeks

100

100

843

843

194

194

124

124

Novčani tok (u tisućama EUR)

– 2 000 – – 2 700

– 4 300 – – 5 800

– 1 700 – – 2 300

– 4 300 – – 5 800

Indeks

Indeks

100

100

46

46

115

115

45

45

Ulaganja (u tisućama EUR)

27 000 – 36 000

24 000 – 32 000

23 000 – 30 000

24 000 – 32 000

Indeks

Indeks

100

100

89

89

82

82

89

89

Povrat ulaganja

– 33 % – – 45 %

– 5 % – – 7 %

– 17 % – – 23 %

– 21 % – – 29 %

Indeks

Indeks

100

100

664

664

198

198

157

157

Izvor:

Izvor:

odgovori na upitnik.

| (108) | Komisija je utvrdila profitabilnost dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje silikomangana nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je tijekom čitavog razmatranog razdoblja bila negativna. Najgora godina bila je 2011. Stanje se počelo poboljšavati u 2012., ali se ponovno pogoršalo u sljedećoj godini i tijekom RIP-a. Tijekom RIP-a stanje se donekle poboljšalo u usporedbi s 2011. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je utvrdila profitabilnost dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje silikomangana nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je tijekom čitavog razmatranog razdoblja bila negativna. Najgora godina bila je 2011. Stanje se počelo poboljšavati u 2012., ali se ponovno pogoršalo u sljedećoj godini i tijekom RIP-a. Tijekom RIP-a stanje se donekle poboljšalo u usporedbi s 2011.

| (109) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje neto novčanog toka je cikličko, u 2012. bilo je silazno, uzlazno u 2013. te ponovno silazno tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(109)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje neto novčanog toka je cikličko, u 2012. bilo je silazno, uzlazno u 2013. te ponovno silazno tijekom RIP-a.

| (110) | Razina ulaganja smanjila se tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(110)

Razina ulaganja smanjila se tijekom razmatranog razdoblja.

| (111) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Budući da se razina ulaganja smanjila, povrat ulaganja (uvijek negativan jer su dva društva koja surađuju ostvarivala gubitke) poboljšao se tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(111)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Budući da se razina ulaganja smanjila, povrat ulaganja (uvijek negativan jer su dva društva koja surađuju ostvarivala gubitke) poboljšao se tijekom razmatranog razdoblja.

5.6.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (112) | Čimbenici kao što su kretanje obujma proizvodnje, iskorištenost kapaciteta te obujam prodaje i cijena pokazuju jasno negativno kretanje za cijelu industriju Unije. |
| --- | --- |

(112)

Čimbenici kao što su kretanje obujma proizvodnje, iskorištenost kapaciteta te obujam prodaje i cijena pokazuju jasno negativno kretanje za cijelu industriju Unije.

| (113) | U pogledu dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, pokazatelji pokazuju da su oni ostvarivali gubitke tijekom razmatranog razdoblja. Njihova prodajna cijena i obujam silikomangana stalno su se smanjivali, a to nije u dovoljnoj mjeri bilo kompenzirano istovremenim smanjenjem troška proizvodnje. Ostali pokazatelji kao što su novčani tok i povrat ulaganja isto su tako bili negativni tijekom razmatranog razdoblja ili su zabilježili silazno kretanje. |
| --- | --- |

(113)

U pogledu dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, pokazatelji pokazuju da su oni ostvarivali gubitke tijekom razmatranog razdoblja. Njihova prodajna cijena i obujam silikomangana stalno su se smanjivali, a to nije u dovoljnoj mjeri bilo kompenzirano istovremenim smanjenjem troška proizvodnje. Ostali pokazatelji kao što su novčani tok i povrat ulaganja isto su tako bili negativni tijekom razmatranog razdoblja ili su zabilježili silazno kretanje.

| (114) | Na temelju prethodno navedenih nalaza u pogledu dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, Komisija je zaključila da je većinski dio industrije Unije pretrpio materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 1. Osnovne uredbe nakon procjene svih relevantnih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji imaju utjecaj na stanje industrije kako je navedeno u članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Na temelju prethodno navedenih nalaza u pogledu dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, Komisija je zaključila da je većinski dio industrije Unije pretrpio materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 1. Osnovne uredbe nakon procjene svih relevantnih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji imaju utjecaj na stanje industrije kako je navedeno u članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe.

| (115) | Neke su zainteresirane strane tvrdile da čak i ako se u obzir uzmu samo gospodarski pokazatelji dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, njihovi gospodarski pokazatelji ne pokazuju materijalnu štetu. Na primjer, istaknuli su da čak i ako se obujam prodaje proizvođača iz Unije koji surađuju smanjio u apsolutnom smislu, povećao se u smislu tržišnog udjela. Smatrale su da je to pozitivan razvoj događaja u kontekstu smanjenja potražnje za silikomanganom. Posebno su naglasile da čak i ako su proizvođači iz Unije koji surađuju ostvarivali gubitke tijekom razmatranog razdoblja, njihovo se stanje poboljšavalo od 2012. do kraja RIP-a. To su smatrali dodatnim pozitivnim razvojem događaja. |
| --- | --- |

(115)

Neke su zainteresirane strane tvrdile da čak i ako se u obzir uzmu samo gospodarski pokazatelji dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, njihovi gospodarski pokazatelji ne pokazuju materijalnu štetu. Na primjer, istaknuli su da čak i ako se obujam prodaje proizvođača iz Unije koji surađuju smanjio u apsolutnom smislu, povećao se u smislu tržišnog udjela. Smatrale su da je to pozitivan razvoj događaja u kontekstu smanjenja potražnje za silikomanganom. Posebno su naglasile da čak i ako su proizvođači iz Unije koji surađuju ostvarivali gubitke tijekom razmatranog razdoblja, njihovo se stanje poboljšavalo od 2012. do kraja RIP-a. To su smatrali dodatnim pozitivnim razvojem događaja.

| (116) | Komisija se slaže da svi gospodarski čimbenici i pokazatelji koji imaju utjecaj na stanje industrije ne pokazuju negativna kretanja. Međutim, ostaje činjenica da većina gospodarskih i financijskih pokazatelja upućuje na negativno stanje dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju. Stoga je Komisija odbila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(116)

Komisija se slaže da svi gospodarski čimbenici i pokazatelji koji imaju utjecaj na stanje industrije ne pokazuju negativna kretanja. Međutim, ostaje činjenica da većina gospodarskih i financijskih pokazatelja upućuje na negativno stanje dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju. Stoga je Komisija odbila tu tvrdnju.

| (117) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je upućivanjem na članak 3. stavak 5. Komisija priznala da je dampinški uvoz zapravo prouzročio materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(117)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je upućivanjem na članak 3. stavak 5. Komisija priznala da je dampinški uvoz zapravo prouzročio materijalnu štetu.

| (118) | Međutim, to nije ono što je Komisija zaključila. Komisija je prvo zaključila da je većinski dio industrije Unije pretrpio materijalnu štetu, bez upućivanja na moguće uzroke te štete. Komisija je potom u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz Indije prouzročio materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(118)

Međutim, to nije ono što je Komisija zaključila. Komisija je prvo zaključila da je većinski dio industrije Unije pretrpio materijalnu štetu, bez upućivanja na moguće uzroke te štete. Komisija je potom u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz Indije prouzročio materijalnu štetu.

| (119) | Razmišljanje podnositelja zahtjeva da, ako se ocjenom utjecaja svih relevantnih gospodarskih čimbenika i pokazatelja na stanje industrije, kako je navedeno u članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, došlo do zaključka da je industrija Unije pretrpjela štetu znači i da je ta šteta prouzročena dampinškim uvozom, predstavlja krivo tumačenje Osnovne uredbe. Kako je navedeno u članku 3. stavku 6. Osnovne uredbe, jedan je od uvjeta koji se mora ispuniti kako bi se uvela antidampinška pristojba taj da se mora dokazati da dampinški uvoz uzrokuje štetu. To zahtijeva potpunu analizu uzročnosti i ne temelji se samo na pretpostavkama kao što je naveo podnositelj zahtjeva. Takva se analiza nalazi u odjeljku 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(119)

Razmišljanje podnositelja zahtjeva da, ako se ocjenom utjecaja svih relevantnih gospodarskih čimbenika i pokazatelja na stanje industrije, kako je navedeno u članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, došlo do zaključka da je industrija Unije pretrpjela štetu znači i da je ta šteta prouzročena dampinškim uvozom, predstavlja krivo tumačenje Osnovne uredbe. Kako je navedeno u članku 3. stavku 6. Osnovne uredbe, jedan je od uvjeta koji se mora ispuniti kako bi se uvela antidampinška pristojba taj da se mora dokazati da dampinški uvoz uzrokuje štetu. To zahtijeva potpunu analizu uzročnosti i ne temelji se samo na pretpostavkama kao što je naveo podnositelj zahtjeva. Takva se analiza nalazi u odjeljku 6. u nastavku.

6.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (120) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije.

6.1.   Učinci dampinškog uvoza iz Indije

Učinci dampinškog uvoza iz Indije

| (121) | Komisija nije primijetila vremensku podudarnost između kretanja teškog gospodarskog stanja dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju i povećanja obujma dampinškog uvoza iz Indije. Obujam uvoza uz Indije povećao se u 2012. u usporedbi s 2011., ali se nakon toga smanjio (vidjeti tablicu 11.), i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju u Uniji. To pokazuje suprotno kretanje u usporedbi sa stanjem dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, koji su ostvarili najveće gubitke u 2011. (kada je obujam uvoza iz Indije bio najmanji, i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju), a najmanje gubitke u 2012. (kada je obujam uvoza iz Indije bio najveći, ponovno i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju). Slično tome, tijekom RIP-a financijsko se stanje dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju pogoršalo, ali se obujam uvoza iz Indije smanjio, i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju, u usporedbi s 2013.

  Tablica 11.


  Obujam uvoza i prodaje (u metričkim tonama), tržišni udjel i profitabilnost | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije industrije Unije | 198 000 – 263 000 | 218 000 – 289 000 | 212 000 – 281 000 | 189 000 – 251 000 |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Obujam uvoza iz Indije | 174 000 – 231 000 | 237 000 – 314 000 | 226 000 – 299 000 | 195 000 – 259 000 |
| Indeks | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Tržišni udjel industrije Unije | 21 % – 28 % | 24 % – 32 % | 24 % – 32 % | 22 % – 29 % |
| Indeks | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Tržišni udjel uvoza iz Indije | 18 % – 24 % | 26 % – 35 % | 26 % – 34 % | 23 % – 30 % |
| Indeks | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | – 10 % – – 8 % | – 3 % – – 1 % | – 6 % – – 4 % | – 8 % – – 6 % |
| Indeks | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Izvor: | podatci Eurostata kombinirani s podatcima o „nespomenutom” uvozu, odgovori na upitnik. |

(121)

Komisija nije primijetila vremensku podudarnost između kretanja teškog gospodarskog stanja dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju i povećanja obujma dampinškog uvoza iz Indije. Obujam uvoza uz Indije povećao se u 2012. u usporedbi s 2011., ali se nakon toga smanjio (vidjeti tablicu 11.), i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju u Uniji. To pokazuje suprotno kretanje u usporedbi sa stanjem dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju, koji su ostvarili najveće gubitke u 2011. (kada je obujam uvoza iz Indije bio najmanji, i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju), a najmanje gubitke u 2012. (kada je obujam uvoza iz Indije bio najveći, ponovno i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju). Slično tome, tijekom RIP-a financijsko se stanje dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju pogoršalo, ali se obujam uvoza iz Indije smanjio, i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju, u usporedbi s 2013.

Tablica 11.

Tablica 11.

Obujam uvoza i prodaje (u metričkim tonama), tržišni udjel i profitabilnost

Obujam uvoza i prodaje (u metričkim tonama), tržišni udjel i profitabilnost

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje na tržištu Unije industrije Unije

198 000 – 263 000

218 000 – 289 000

212 000 – 281 000

189 000 – 251 000

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

96

96

Obujam uvoza iz Indije

174 000 – 231 000

237 000 – 314 000

226 000 – 299 000

195 000 – 259 000

Indeks

Indeks

100

100

136

136

130

130

112

112

Tržišni udjel industrije Unije

21 % – 28 %

24 % – 32 %

24 % – 32 %

22 % – 29 %

Indeks

Indeks

100

100

117

117

116

116

107

107

Tržišni udjel uvoza iz Indije

18 % – 24 %

26 % – 35 %

26 % – 34 %

23 % – 30 %

Indeks

Indeks

100

100

145

145

140

140

126

126

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

– 10 % – – 8 %

– 3 % – – 1 %

– 6 % – – 4 %

– 8 % – – 6 %

Indeks

Indeks

100

100

843

843

194

194

124

124

Izvor:

Izvor:

podatci Eurostata kombinirani s podatcima o „nespomenutom” uvozu, odgovori na upitnik.

| (122) | Podnositelj zahtjeva na sljedeći je način objasnio suprotno kretanje između obujma uvoza i profitabilnosti dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju. Zbog iznimnih troškova energije u jednoj državi članici u 2011. jedan je proizvođač iz Unije imao veći gubitak u 2011. nego u 2012. kada su se troškovi energije smanjili. Bez takvih iznimnih troškova energije u 2011. kretanja bi pokazivala da se najveći gubitak dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju dogodio tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(122)

Podnositelj zahtjeva na sljedeći je način objasnio suprotno kretanje između obujma uvoza i profitabilnosti dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju. Zbog iznimnih troškova energije u jednoj državi članici u 2011. jedan je proizvođač iz Unije imao veći gubitak u 2011. nego u 2012. kada su se troškovi energije smanjili. Bez takvih iznimnih troškova energije u 2011. kretanja bi pokazivala da se najveći gubitak dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju dogodio tijekom RIP-a.

| (123) | Komisija je prihvatila da se u 2011. jedan od dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju suočio s iznimnim troškovima energije. Međutim, čak i nakon prilagodbe troškova proizvodnje i profitabilnosti za tu godinu, suprotno kretanje i dalje je ostalo isto. Najveći gubitak dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju (koji se dogodio tijekom RIP-a) vremenski se podudara sa smanjenjem obujma uvoza iz Indije, i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju u Uniji. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je prihvatila da se u 2011. jedan od dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju suočio s iznimnim troškovima energije. Međutim, čak i nakon prilagodbe troškova proizvodnje i profitabilnosti za tu godinu, suprotno kretanje i dalje je ostalo isto. Najveći gubitak dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju (koji se dogodio tijekom RIP-a) vremenski se podudara sa smanjenjem obujma uvoza iz Indije, i u apsolutnom smislu i u odnosu na proizvodnju i potrošnju u Uniji.

| (124) | Osim toga, podnositelj zahtjeva tvrdio je da analiza u odnosu na prethodnu godinu (tj. kretanje dampinškog uvoza nasuprot pogoršanja rezultata na godišnjoj osnovi) nije bila točna na tržištu robe i predložio je da se analiza temelji na kretanjima između 2011. i RIP-a prema sljedećoj metodologiji. Kao prvo, podnositelj zahtjeva izračunao je ono što je smatrao stvarnom potrošnjom silikomangana u Uniji kao postotak proizvodnje čelika u Uniji (uz pretpostavku da je stalna količina silikomangana potrebna za proizvodnju tone čelika) te je naveo da je stvarna potrošnja ostala relativno stabilna tijekom cijelog razdoblja od siječnja 2011. do travnja 2013. Kao drugo, podnositelj zahtjeva izračunao je vidljivu potrošnju silikomangana u Uniji kao domaću proizvodnju kojoj je dodao uvoz umanjen za izvoz za isto razdoblje te je naveo da se očita potrošnja znatno povećala zbog povećanja uvoza iz Indije. Kao treće, podnositelj zahtjeva smatrao je da je razlika između stvarne potrošnje i vidljive potrošnje bila stvaranje zaliha indijskog uvoza od 2011. do travnja 2013. Na kraju, podnositelj zahtjeva smatrao je da je višak stvorenih zaliha stavljan na tržište Unije od travnja 2013. što je dovelo do prekomjerne ponude s posljedičnim pritiskom na smanjenje cijena, čak i u slučaju istodobnog smanjenja uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(124)

Osim toga, podnositelj zahtjeva tvrdio je da analiza u odnosu na prethodnu godinu (tj. kretanje dampinškog uvoza nasuprot pogoršanja rezultata na godišnjoj osnovi) nije bila točna na tržištu robe i predložio je da se analiza temelji na kretanjima između 2011. i RIP-a prema sljedećoj metodologiji. Kao prvo, podnositelj zahtjeva izračunao je ono što je smatrao stvarnom potrošnjom silikomangana u Uniji kao postotak proizvodnje čelika u Uniji (uz pretpostavku da je stalna količina silikomangana potrebna za proizvodnju tone čelika) te je naveo da je stvarna potrošnja ostala relativno stabilna tijekom cijelog razdoblja od siječnja 2011. do travnja 2013. Kao drugo, podnositelj zahtjeva izračunao je vidljivu potrošnju silikomangana u Uniji kao domaću proizvodnju kojoj je dodao uvoz umanjen za izvoz za isto razdoblje te je naveo da se očita potrošnja znatno povećala zbog povećanja uvoza iz Indije. Kao treće, podnositelj zahtjeva smatrao je da je razlika između stvarne potrošnje i vidljive potrošnje bila stvaranje zaliha indijskog uvoza od 2011. do travnja 2013. Na kraju, podnositelj zahtjeva smatrao je da je višak stvorenih zaliha stavljan na tržište Unije od travnja 2013. što je dovelo do prekomjerne ponude s posljedičnim pritiskom na smanjenje cijena, čak i u slučaju istodobnog smanjenja uvoza iz Indije.

| (125) | Komisija je potrošnju silikomangana u Uniji izračunala kao zbroj domaće prodaje i uvoza. Podnositelj zahtjeva nije objasnio zašto se ta metoda ne može smatrati točnom. Potrošnja u Uniji pokazivala je silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, u skladu s globalnim kretanjem smanjene potražnje za silikomanganom. Komisija je primijetila da su se prodaja dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju i uvoz iz svih trećih zemalja smanjili tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, na uvoz iz svih trećih zemalja jače je utjecalo smanjenje potrošnje, dok su dva proizvođača iz Unije koji surađuju uspjela zadržati svoj tržišni udjel. Isto tako, među uvozom iz svih trećih zemalja, uvoz iz Indije povećao se u 2012. i nakon toga se smanjio, dok se uvoz iz ostalih trećih zemalja smanjio u 2012. i nakon toga se povećao. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je potrošnju silikomangana u Uniji izračunala kao zbroj domaće prodaje i uvoza. Podnositelj zahtjeva nije objasnio zašto se ta metoda ne može smatrati točnom. Potrošnja u Uniji pokazivala je silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, u skladu s globalnim kretanjem smanjene potražnje za silikomanganom. Komisija je primijetila da su se prodaja dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju i uvoz iz svih trećih zemalja smanjili tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, na uvoz iz svih trećih zemalja jače je utjecalo smanjenje potrošnje, dok su dva proizvođača iz Unije koji surađuju uspjela zadržati svoj tržišni udjel. Isto tako, među uvozom iz svih trećih zemalja, uvoz iz Indije povećao se u 2012. i nakon toga se smanjio, dok se uvoz iz ostalih trećih zemalja smanjio u 2012. i nakon toga se povećao.

| (126) | Komisija je smatrala da tvrdnja podnositelja zahtjeva o postojanju učinka stvaranja velikih zaliha indijskog uvoza nije dostatno potkrijepljena. Nisu dostavljeni statistički podatci koji se odnose konkretno na uvoz silikomangana iz Indije i njegovu potrošnju tijekom vremena. Stoga se nije dokazalo da je pritisak izvršen na obujam prodaje i cijene Unije tijekom ispitnog postupka bio posljedica učinka uvoza iz Indije u dvije prethodne godine. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je smatrala da tvrdnja podnositelja zahtjeva o postojanju učinka stvaranja velikih zaliha indijskog uvoza nije dostatno potkrijepljena. Nisu dostavljeni statistički podatci koji se odnose konkretno na uvoz silikomangana iz Indije i njegovu potrošnju tijekom vremena. Stoga se nije dokazalo da je pritisak izvršen na obujam prodaje i cijene Unije tijekom ispitnog postupka bio posljedica učinka uvoza iz Indije u dvije prethodne godine.

| (127) | Podatci koje je dostavio podnositelj zahtjeva samo su doveli do zaključka da je stvarna potrošnja silikomangana bila manja od vidljive potrošnje između ožujka 2011. i ožujka 2012. te da bi se te nagomilane zalihe bile stavile na tržište od ožujka 2012., mjesec dana nakon što je, čini se, stvarna potrošnja bila malo veća od vidljive potrošnje. Prema grafikonu koji je podnositelj zahtjeva dostavio tijekom saslušanja u prosincu 2015., višak stvorenih zaliha apsorbirao bi se između ožujka 2012. i rujna 2013. te ne bi imao učinka tijekom razdoblja ispitnog razdoblja (od listopada 2013. do rujna 2014.). Osim toga, zbog općih podataka nije se moglo uvoz iz Indije odvojiti od ostalog uvoza. Stoga nije jasno što bi bio izvor navodnog stvaranja velikih zaliha: izvor je mogao biti uvoz iz Indije, ali i uvoz iz trećih zemalja ili čak industrija Unija gdje su zamijećena znatna povećanja zaliha od 2011. (vidjeti tablicu 9.) Nadalje, s obzirom na razvoj tržišta silikomangana od 2011. (smanjivanje potrošnje povezano s padanjem cijena, rok trajanja manji od jedne godine), čini se da ne postoji osobita trgovinska logika za navodno stvaranje velikih zaliha nakupljenih u 2011. i ranije, koje su puštene na tržište Unije na kraju 2013. i tijekom 2014. (tijekom ispitnog razdoblja). Stoga je odbijena tvrdnja da bi stvaranje velikih zaliha uvoza iz Indije trebalo promijeniti tumačenje podataka o uvozu tijekom ispitnog razdoblja. |
| --- | --- |

(127)

Podatci koje je dostavio podnositelj zahtjeva samo su doveli do zaključka da je stvarna potrošnja silikomangana bila manja od vidljive potrošnje između ožujka 2011. i ožujka 2012. te da bi se te nagomilane zalihe bile stavile na tržište od ožujka 2012., mjesec dana nakon što je, čini se, stvarna potrošnja bila malo veća od vidljive potrošnje. Prema grafikonu koji je podnositelj zahtjeva dostavio tijekom saslušanja u prosincu 2015., višak stvorenih zaliha apsorbirao bi se između ožujka 2012. i rujna 2013. te ne bi imao učinka tijekom razdoblja ispitnog razdoblja (od listopada 2013. do rujna 2014.). Osim toga, zbog općih podataka nije se moglo uvoz iz Indije odvojiti od ostalog uvoza. Stoga nije jasno što bi bio izvor navodnog stvaranja velikih zaliha: izvor je mogao biti uvoz iz Indije, ali i uvoz iz trećih zemalja ili čak industrija Unija gdje su zamijećena znatna povećanja zaliha od 2011. (vidjeti tablicu 9.) Nadalje, s obzirom na razvoj tržišta silikomangana od 2011. (smanjivanje potrošnje povezano s padanjem cijena, rok trajanja manji od jedne godine), čini se da ne postoji osobita trgovinska logika za navodno stvaranje velikih zaliha nakupljenih u 2011. i ranije, koje su puštene na tržište Unije na kraju 2013. i tijekom 2014. (tijekom ispitnog razdoblja). Stoga je odbijena tvrdnja da bi stvaranje velikih zaliha uvoza iz Indije trebalo promijeniti tumačenje podataka o uvozu tijekom ispitnog razdoblja.

6.1.1.   Silikomangan s niskim udjelom mangana (50 % ili manje)

Silikomangan s niskim udjelom mangana (50 % ili manje)

| (128) | U svojem informativnom dokumentu i u zasebnom zahtjevu svim poznatim uvoznicima Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da dostave podatke o uvozu silikomangana s niskim udjelom mangana (50 % ili manje) kao dijela dotičnog proizvoda, kako bi procijenila obujam i prosječnu cijenu takvog uvoza. Osim toga, svrha je bila razjasniti tehničku i ekonomsku izvedivost upotrebe silikomangana niske kvalitete (kao takvog ili nakon miješanja) i njegov utjecaj na tržište Unije. |
| --- | --- |

(128)

U svojem informativnom dokumentu i u zasebnom zahtjevu svim poznatim uvoznicima Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da dostave podatke o uvozu silikomangana s niskim udjelom mangana (50 % ili manje) kao dijela dotičnog proizvoda, kako bi procijenila obujam i prosječnu cijenu takvog uvoza. Osim toga, svrha je bila razjasniti tehničku i ekonomsku izvedivost upotrebe silikomangana niske kvalitete (kao takvog ili nakon miješanja) i njegov utjecaj na tržište Unije.

| (129) | Komisija nije primila nikakve primjedbe od uvoznika, ali je primila neke povratne informacije od ostalih zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(129)

Komisija nije primila nikakve primjedbe od uvoznika, ali je primila neke povratne informacije od ostalih zainteresiranih strana.

| (130) | Jedan je indijski proizvođač iznio primjedbu da je silikomangan s niskim udjelom mangana proizvod niže kvalitete koji se stoga prodaje po nižoj cijeni. Međutim, ako se cijena prilagodi na način da se u obzir uzme niži udjel mangana, prilagođena bi cijena u potpunosti bila u skladu s cijenom standardnog silikomangana. Ta je zainteresirana strana dodala da je obujam uvoza takvog substandardnog silikomangana u Uniju malen i stoga ne može prouzročiti štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(130)

Jedan je indijski proizvođač iznio primjedbu da je silikomangan s niskim udjelom mangana proizvod niže kvalitete koji se stoga prodaje po nižoj cijeni. Međutim, ako se cijena prilagodi na način da se u obzir uzme niži udjel mangana, prilagođena bi cijena u potpunosti bila u skladu s cijenom standardnog silikomangana. Ta je zainteresirana strana dodala da je obujam uvoza takvog substandardnog silikomangana u Uniju malen i stoga ne može prouzročiti štetu industriji Unije.

| (131) | Druga je skupina indijskih proizvođača tvrdila da se silikomangan niske kvalitete može upotrebljavati izravno u elektrolučnim pećima ili se može miješati sa silikomanganom više kvalitete kako bi se dobio standardni proizvod, ne isključivo silikomangan s udjelom željeza od 72 % (obično iz Ukrajine). Napomenuli su da se u studiji tehničke izvedivosti koju je dostavio sam podnositelj zahtjeva ne isključuje tehnička izvedivost miješanja. Potvrdili su da su s miješanjem povezani dodatni troškovi, ali ne na razini koju je opisao podnositelj zahtjeva. Složili su se da se ta vrsta silikomangana prodaje po nižoj cijeni upravo zbog niskog udjela mangana i stoga bi usporedbu cijene sa standardnim silikomanganom trebalo izvršiti nakon razmjerne prilagodbe koja bi pokazala slične cijene. |
| --- | --- |

(131)

Druga je skupina indijskih proizvođača tvrdila da se silikomangan niske kvalitete može upotrebljavati izravno u elektrolučnim pećima ili se može miješati sa silikomanganom više kvalitete kako bi se dobio standardni proizvod, ne isključivo silikomangan s udjelom željeza od 72 % (obično iz Ukrajine). Napomenuli su da se u studiji tehničke izvedivosti koju je dostavio sam podnositelj zahtjeva ne isključuje tehnička izvedivost miješanja. Potvrdili su da su s miješanjem povezani dodatni troškovi, ali ne na razini koju je opisao podnositelj zahtjeva. Složili su se da se ta vrsta silikomangana prodaje po nižoj cijeni upravo zbog niskog udjela mangana i stoga bi usporedbu cijene sa standardnim silikomanganom trebalo izvršiti nakon razmjerne prilagodbe koja bi pokazala slične cijene.

| (132) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da čeličane u Uniji ne upotrebljavaju silikomangan niske kvalitete kao takav i da njihovi kupci ne bi riskirali upotrebljavajući mješavine raznih razreda silikomangana zbog kvalitete. Podnositelj zahtjeva isto je tako tvrdio da taj substandardni proizvod predstavlja privremenu pojavu koja njima nije prouzročila štetu. |
| --- | --- |

(132)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da čeličane u Uniji ne upotrebljavaju silikomangan niske kvalitete kao takav i da njihovi kupci ne bi riskirali upotrebljavajući mješavine raznih razreda silikomangana zbog kvalitete. Podnositelj zahtjeva isto je tako tvrdio da taj substandardni proizvod predstavlja privremenu pojavu koja njima nije prouzročila štetu.

6.1.2.   Učinak dampinškog uvoza na cijene

Učinak dampinškog uvoza na cijene

| (133) | U pogledu učinka dampinškog uvoza na cijene, Komisija je primijetila da se prosječna cijena dampinškog uvoza silikomangana iz Indije i cijena dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju smanjivala tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, gotovo da nije utvrđeno nikakvo sniženje cijene, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 77. i u nastavku. |
| --- | --- |

(133)

U pogledu učinka dampinškog uvoza na cijene, Komisija je primijetila da se prosječna cijena dampinškog uvoza silikomangana iz Indije i cijena dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju smanjivala tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, gotovo da nije utvrđeno nikakvo sniženje cijene, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 77. i u nastavku.

6.2.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (134) | Komisija je zaključila da ne postoji vremenska podudarnost između kretanja teškog gospodarskog stanja dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju i povećanja obujma dampinškog uvoza iz Indije. U ispitnom postupku utvrđeno je postojanje suprotnih kretanja između povećanja obujma dampinškog uvoza i štete koju su pretrpjela dva proizvođača iz Unije koji surađuju. Nadalje, tržišni udjel dampinškog uvoza povećao se u razmatranom razdoblju, ali samo s [18 %/24 %] na [23 %/30 %]. Tržišni udjel nije pokazao stalno rastuće kretanje, a cijene nisu, ili su jedva, snizile cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je zaključila da ne postoji vremenska podudarnost između kretanja teškog gospodarskog stanja dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju i povećanja obujma dampinškog uvoza iz Indije. U ispitnom postupku utvrđeno je postojanje suprotnih kretanja između povećanja obujma dampinškog uvoza i štete koju su pretrpjela dva proizvođača iz Unije koji surađuju. Nadalje, tržišni udjel dampinškog uvoza povećao se u razmatranom razdoblju, ali samo s [18 %/24 %] na [23 %/30 %]. Tržišni udjel nije pokazao stalno rastuće kretanje, a cijene nisu, ili su jedva, snizile cijene industrije Unije.

| (135) | S obzirom na izostanak vremenskog podudaranja između pogoršanja gospodarskog stanja proizvođača iz Unije koji surađuju i kretanja obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza silikomangana iz Indije, Komisija je zaključila da se učinak dampinškog uvoza na stanje industrije Unije ne može smatrati značajnim u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. U tim se okolnostima nije dokazalo da su razine obujma i/ili cijena indijskog dampinškog uvoza bile odgovorne za štetno stanje dvaju proizvođača koji surađuju. |
| --- | --- |

(135)

S obzirom na izostanak vremenskog podudaranja između pogoršanja gospodarskog stanja proizvođača iz Unije koji surađuju i kretanja obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza silikomangana iz Indije, Komisija je zaključila da se učinak dampinškog uvoza na stanje industrije Unije ne može smatrati značajnim u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. U tim se okolnostima nije dokazalo da su razine obujma i/ili cijena indijskog dampinškog uvoza bile odgovorne za štetno stanje dvaju proizvođača koji surađuju.

| (136) | S obzirom na to da se nije mogla utvrditi uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije Unije, nije bilo potrebe za objavom izračuna sniženja cijena jer su oni relevantni samo za potrebe utvrđivanja razine mjera. Stoga je Komisija odbila tvrdnju podnositelja zahtjeva da Komisija nije izračunala i objavila razinu sniženja cijena. |
| --- | --- |

(136)

S obzirom na to da se nije mogla utvrditi uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije Unije, nije bilo potrebe za objavom izračuna sniženja cijena jer su oni relevantni samo za potrebe utvrđivanja razine mjera. Stoga je Komisija odbila tvrdnju podnositelja zahtjeva da Komisija nije izračunala i objavila razinu sniženja cijena.

7.   OSTALI ČIMBENICI

OSTALI ČIMBENICI

| (137) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 135., Komisija nije mogla utvrditi uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Indije. Stoga nije bilo potrebe za donošenjem zaključaka u pogledu učinka ostalih čimbenika na stanje industrije Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 7. Osnovne uredbe. Ostali su čimbenici ipak ispitani te su radi potpunosti opisani u odjeljku u nastavku. |
| --- | --- |

(137)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 135., Komisija nije mogla utvrditi uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Indije. Stoga nije bilo potrebe za donošenjem zaključaka u pogledu učinka ostalih čimbenika na stanje industrije Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 7. Osnovne uredbe. Ostali su čimbenici ipak ispitani te su radi potpunosti opisani u odjeljku u nastavku.

| (138) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Komisija počinila metodološku pogrešku procijenivši da moguća šteta kojoj pridonose ostali čimbenici može nekako opravdati činjenicu da dampinški uvoz uzrokuje materijalnu štetu. Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da je Komisija upotrebljavala čimbenike kao što su uvoz koji nije iz Indije i situacija na tržištu društva FerroAtlantica samo kako bi prekinula predmet. |
| --- | --- |

(138)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Komisija počinila metodološku pogrešku procijenivši da moguća šteta kojoj pridonose ostali čimbenici može nekako opravdati činjenicu da dampinški uvoz uzrokuje materijalnu štetu. Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da je Komisija upotrebljavala čimbenike kao što su uvoz koji nije iz Indije i situacija na tržištu društva FerroAtlantica samo kako bi prekinula predmet.

| (139) | Budući da se nije mogla utvrditi uzročno-posljedična veza, razmatranje mogućeg učinka ostalih čimbenika na štetu koju je pretrpjela industrija Unije nije više relevantno. Odjeljci 7.1. do 7.4. u nastavku ograničeni su na opis drugih čimbenika bez donošenja zaključaka o njihovom mogućem učinku na štetu. U izostanku uzročno-posljedične veze analiza „ostalih čimbenika” ne utječe na zaključke o dampingu, šteti i uzročnosti. Stoga je Komisija odbila te tvrdnje. |
| --- | --- |

(139)

Budući da se nije mogla utvrditi uzročno-posljedična veza, razmatranje mogućeg učinka ostalih čimbenika na štetu koju je pretrpjela industrija Unije nije više relevantno. Odjeljci 7.1. do 7.4. u nastavku ograničeni su na opis drugih čimbenika bez donošenja zaključaka o njihovom mogućem učinku na štetu. U izostanku uzročno-posljedične veze analiza „ostalih čimbenika” ne utječe na zaključke o dampingu, šteti i uzročnosti. Stoga je Komisija odbila te tvrdnje.

7.1.   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (140) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja utvrđen je upotrebom podataka Eurostata i uzimajući u obzir sve uvozne režime, uključujući unutarnju proizvodnju. Podrijetlo je znatnog obujma uvoza „nespomenuto zbog trgovinskih ili vojnih razloga u okviru trgovine s trećim zemljama”. Komisija je uz pomoć carinskih tijela jedne države članice uspjela raščlaniti dio tog obujma po državi podrijetla. Dodjeljivanjem tog „nespomenutog” uvoza odgovarajućim državama podrijetla, ukupno kretanje uvoza ne mijenja se znatno. Međutim, kako bi se očuvala povjerljivost tog uvoza, brojke povezane s uvozom navode se u rasponima kako slijedi:

  Tablica 12.


  Uvoz iz trećih zemalja (u metričkim tonama)











  Zemlja | | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norveška | Obujam | 144 000 – 191 000 | 188 000 – 250 000 | 138 000 – 185 000 | 147 000 – 195 000 |
| Indeks | 100 | 131 | 96 | 102 |
| Tržišni udjel | 15 % – 20 % | 21 % – 28 % | 16 % – 21 % | 17 % – 23 % |
| Indeks | 100 | 139 | 104 | 115 |
| Ukrajina | Obujam | 170 000 – 226 000 | 102 000 – 135 000 | 104 000 – 137 000 | 111 000 – 147 000 |
| Indeks | 100 | 60 | 61 | 65 |
| Tržišni udjel | 18 % – 24 % | 11 % – 15 % | 12 % – 16 % | 13 % – 17 % |
| Indeks | 100 | 64 | 66 | 73 |
| Južna Afrika | Obujam | 111 000 – 147 000 | 14 000 – 19 000 | 32 000 – 43 000 | 70 000 – 93 000 |
| Indeks | 100 | 13 | 29 | 64 |
| Tržišni udjel | 12 % – 15 % | 2 % – 2 % | 4 % – 5 % | 8 % – 11 % |
| Indeks | 100 | 14 | 32 | 71 |
| Ukupno sve treće zemlje, osim Indije | Obujam | 510 000 – 670 000 | 370 000 – 490 000 | 370 000 – 500 000 | 400 000 – 530 000 |
| Indeks | 100 | 73 | 74 | 79 |
| Tržišni udjel | 50 % – 70 % | 40 % – 50 % | 40 % – 60 % | 50 % – 60 % |
| Indeks | 100 | 78 | 80 | 89 |
| Prosječna cijena | 903 – 1 197 | 829 – 1 100 | 778 – 1 032 | 733 – 971 |
| Indeks | 100 | 92 | 86 | 81 |
| Izvor: | podatci Eurostata kombinirani s podatcima o „nespomenutom” uvozu. |

(140)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja utvrđen je upotrebom podataka Eurostata i uzimajući u obzir sve uvozne režime, uključujući unutarnju proizvodnju. Podrijetlo je znatnog obujma uvoza „nespomenuto zbog trgovinskih ili vojnih razloga u okviru trgovine s trećim zemljama”. Komisija je uz pomoć carinskih tijela jedne države članice uspjela raščlaniti dio tog obujma po državi podrijetla. Dodjeljivanjem tog „nespomenutog” uvoza odgovarajućim državama podrijetla, ukupno kretanje uvoza ne mijenja se znatno. Međutim, kako bi se očuvala povjerljivost tog uvoza, brojke povezane s uvozom navode se u rasponima kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Uvoz iz trećih zemalja (u metričkim tonama)

Uvoz iz trećih zemalja (u metričkim tonama)

Zemlja

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Norveška

Obujam

144 000 – 191 000

188 000 – 250 000

138 000 – 185 000

147 000 – 195 000

Indeks

Indeks

100

100

131

131

96

96

102

102

Tržišni udjel

15 % – 20 %

21 % – 28 %

16 % – 21 %

17 % – 23 %

Indeks

Indeks

100

100

139

139

104

104

115

115

Ukrajina

Obujam

170 000 – 226 000

102 000 – 135 000

104 000 – 137 000

111 000 – 147 000

Indeks

Indeks

100

100

60

60

61

61

65

65

Tržišni udjel

18 % – 24 %

11 % – 15 %

12 % – 16 %

13 % – 17 %

Indeks

Indeks

100

100

64

64

66

66

73

73

Južna Afrika

Obujam

111 000 – 147 000

14 000 – 19 000

32 000 – 43 000

70 000 – 93 000

Indeks

Indeks

100

100

13

13

29

29

64

64

Tržišni udjel

12 % – 15 %

2 % – 2 %

4 % – 5 %

8 % – 11 %

Indeks

Indeks

100

100

14

14

32

32

71

71

Ukupno sve treće zemlje, osim Indije

Obujam

510 000 – 670 000

370 000 – 490 000

370 000 – 500 000

400 000 – 530 000

Indeks

Indeks

100

100

73

73

74

74

79

79

Tržišni udjel

50 % – 70 %

40 % – 50 %

40 % – 60 %

50 % – 60 %

Indeks

Indeks

100

100

78

78

80

80

89

89

Prosječna cijena

903 – 1 197

829 – 1 100

778 – 1 032

733 – 971

Indeks

Indeks

100

100

92

92

86

86

81

81

Izvor:

Izvor:

podatci Eurostata kombinirani s podatcima o „nespomenutom” uvozu.

| (141) | Silikomangan se u Uniju uvozi iz znatnog broja drugih zemalja. Osim Indije, tri su glavne zemlje izvoznice (po obujmu): Norveška, Južna Afrika i Ukrajina. Prve četiri zemlje predstavljaju oko 90 % ukupnog uvoza u Uniju i imaju tržišni udjel od oko 70 %. Norveška ima tržišni udjel od oko [17 %/23 %]. Jedan norveški proizvođač silikomangana povezan je s jednim od proizvođača iz Unije (Comilog Dunkerque/Eramet). |
| --- | --- |

(141)

Silikomangan se u Uniju uvozi iz znatnog broja drugih zemalja. Osim Indije, tri su glavne zemlje izvoznice (po obujmu): Norveška, Južna Afrika i Ukrajina. Prve četiri zemlje predstavljaju oko 90 % ukupnog uvoza u Uniju i imaju tržišni udjel od oko 70 %. Norveška ima tržišni udjel od oko [17 %/23 %]. Jedan norveški proizvođač silikomangana povezan je s jednim od proizvođača iz Unije (Comilog Dunkerque/Eramet).

| (142) | Obujam uvoza u Uniju iz trećih zemalja osim Indije slijedio je suprotno kretanje u usporedbi s uvozom iz Indije. Točnije, smanjio se u 2012. i 2013. u usporedbi s 2011., ali se povećao tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(142)

Obujam uvoza u Uniju iz trećih zemalja osim Indije slijedio je suprotno kretanje u usporedbi s uvozom iz Indije. Točnije, smanjio se u 2012. i 2013. u usporedbi s 2011., ali se povećao tijekom RIP-a.

| (143) | Na temelju podataka Eurostata cijene uvoza iz trećih zemalja bile su prosječno više od cijena uvoza iz Indije te su zabilježile silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, podatci Eurostata ne pružaju raščlambu prema kvaliteti i razredima te stoga usporedba na istovjetnoj osnovi nije moguća. |
| --- | --- |

(143)

Na temelju podataka Eurostata cijene uvoza iz trećih zemalja bile su prosječno više od cijena uvoza iz Indije te su zabilježile silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, podatci Eurostata ne pružaju raščlambu prema kvaliteti i razredima te stoga usporedba na istovjetnoj osnovi nije moguća.

| (144) | Podnositelj zahtjeva objasnio je da razlozi zbog kojih se uvoz silikomangana iz Ukrajine, Južne Afrike i Norveške smanjio u 2012. nisu bili povezani s povećanim uvozom iz Indije, već su bili posljedica okolnosti specifičnih za svaku zemlju. |
| --- | --- |

(144)

Podnositelj zahtjeva objasnio je da razlozi zbog kojih se uvoz silikomangana iz Ukrajine, Južne Afrike i Norveške smanjio u 2012. nisu bili povezani s povećanim uvozom iz Indije, već su bili posljedica okolnosti specifičnih za svaku zemlju.

| (145) | Komisija je uzela u obzir objašnjenja koja je podnositelj zahtjeva dostavio u pogledu povećanja ili smanjenja uvoza iz određenih trećih zemalja. Međutim, činjenica da su dva proizvođača iz Unije koji surađuju zadržala svoj tržišni udjel pokazuje da su se treće zemlje međusobno natjecale u zadržavanju prodaje i tržišnog udjela u Uniji, a da to nije utjecalo na obujam prodaje i tržišni udjel dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju. |
| --- | --- |

(145)

Komisija je uzela u obzir objašnjenja koja je podnositelj zahtjeva dostavio u pogledu povećanja ili smanjenja uvoza iz određenih trećih zemalja. Međutim, činjenica da su dva proizvođača iz Unije koji surađuju zadržala svoj tržišni udjel pokazuje da su se treće zemlje međusobno natjecale u zadržavanju prodaje i tržišnog udjela u Uniji, a da to nije utjecalo na obujam prodaje i tržišni udjel dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju.

7.2.   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (146) | Obujam izvoza dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

  Tablica 13.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije koji surađuju | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u metričkim tonama) | 2 100 – 2 800 | 2 900 – 3 800 | 3 200 – 4 300 | 5 200 – 6 800 |
| Indeks | 100 | 136 | 151 | 243 |
| Prosječna cijena | 800 – 1 100 | 800 – 1 100 | 700 – 900 | 700 – 900 |
| Indeks | 100 | 96 | 85 | 84 |
| Izvor: | odgovori na upitnik. |

(146)

Obujam izvoza dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije koji surađuju

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije koji surađuju

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam izvoza (u metričkim tonama)

2 100 – 2 800

2 900 – 3 800

3 200 – 4 300

5 200 – 6 800

Indeks

Indeks

100

100

136

136

151

151

243

243

Prosječna cijena

800 – 1 100

800 – 1 100

700 – 900

700 – 900

Indeks

Indeks

100

100

96

96

85

85

84

84

Izvor:

Izvor:

odgovori na upitnik.

| (147) | Dva proizvođača iz Unije koji surađuju više su nego udvostručili svoju prodaju izvan Unije tijekom razmatranog razdoblja, iako obujmi nisu posebno znatni u apsolutnom smislu. |
| --- | --- |

(147)

Dva proizvođača iz Unije koji surađuju više su nego udvostručili svoju prodaju izvan Unije tijekom razmatranog razdoblja, iako obujmi nisu posebno znatni u apsolutnom smislu.

| (148) | Prosječne prodajne cijene nepovezanim stranama u trećim zemljama smanjile su se u skladu sa smanjenjem tržišne cijene u Uniji. |
| --- | --- |

(148)

Prosječne prodajne cijene nepovezanim stranama u trećim zemljama smanjile su se u skladu sa smanjenjem tržišne cijene u Uniji.

7.3.   Kretanje proizvodnje čelika i prekomjerna ponuda

Kretanje proizvodnje čelika i prekomjerna ponuda

| (149) | Nekoliko je zainteresiranih strana u svojim podnescima potvrdilo da se kao jedna od posljedica gospodarskog pada u Uniji smanjila proizvodnja čelika. Budući da se silikomangan pretežno upotrebljava za proizvodnju čelika to je imalo izravan i neposredan utjecaj na potrošnju silikomangana. |
| --- | --- |

(149)

Nekoliko je zainteresiranih strana u svojim podnescima potvrdilo da se kao jedna od posljedica gospodarskog pada u Uniji smanjila proizvodnja čelika. Budući da se silikomangan pretežno upotrebljava za proizvodnju čelika to je imalo izravan i neposredan utjecaj na potrošnju silikomangana.

| (150) | Nekoliko je zainteresiranih strana u svojim podnescima potvrdilo da se svjetska proizvodnja silikomangana nije smanjila u skladu sa smanjenjem potrošnje. Navele su da je tržišna cijena silikomangana povezana s ravnotežom između ponude i potražnje, kao što je slučaj za svu robu. Posljedično, prekomjerna ponuda potaknula je smanjenje cijene silikomangana. Industrija Unije u cjelini povećala je svoj kapacitet od 2011. do 2012. čime je pridonijela tom stanju. |
| --- | --- |

(150)

Nekoliko je zainteresiranih strana u svojim podnescima potvrdilo da se svjetska proizvodnja silikomangana nije smanjila u skladu sa smanjenjem potrošnje. Navele su da je tržišna cijena silikomangana povezana s ravnotežom između ponude i potražnje, kao što je slučaj za svu robu. Posljedično, prekomjerna ponuda potaknula je smanjenje cijene silikomangana. Industrija Unije u cjelini povećala je svoj kapacitet od 2011. do 2012. čime je pridonijela tom stanju.

7.4.   Tržišno natjecanje unutar Unije

Tržišno natjecanje unutar Unije

| (151) | Španjolsko društvo FerroAtlantica nije surađivalo u ispitnom postupku. Prema zahtjevu, društvo FerroAtlantica, kao najveći proizvođač u Uniji, izbjeglo je znatnu štetu prouzročenu indijskim uvozom te je zapravo bilo vrlo profitabilno. Društvo FerroAtlantica, najveći proizvođač silikomangana u Uniji, uspjelo je zadržati svoj tržišni udjel tijekom cijelog razmatranog razdoblja i izravno se natječe s dva proizvođača iz Unije koji surađuju. |
| --- | --- |

(151)

Španjolsko društvo FerroAtlantica nije surađivalo u ispitnom postupku. Prema zahtjevu, društvo FerroAtlantica, kao najveći proizvođač u Uniji, izbjeglo je znatnu štetu prouzročenu indijskim uvozom te je zapravo bilo vrlo profitabilno. Društvo FerroAtlantica, najveći proizvođač silikomangana u Uniji, uspjelo je zadržati svoj tržišni udjel tijekom cijelog razmatranog razdoblja i izravno se natječe s dva proizvođača iz Unije koji surađuju.

| (152) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da društvo FerroAtlantica nije moglo pridonijeti šteti koju su pretrpjela dva proizvođača iz Unije koji surađuju jer nije snižavalo njihove cijene i nije steklo tržišni udjel na njihovu štetu. Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da društvo FerroAtlantica više nije imuno na štetu koju je prouzročio uvoz iz Indije jer se od početka 2015. stanje počelo pogoršavati. |
| --- | --- |

(152)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da društvo FerroAtlantica nije moglo pridonijeti šteti koju su pretrpjela dva proizvođača iz Unije koji surađuju jer nije snižavalo njihove cijene i nije steklo tržišni udjel na njihovu štetu. Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da društvo FerroAtlantica više nije imuno na štetu koju je prouzročio uvoz iz Indije jer se od početka 2015. stanje počelo pogoršavati.

| (153) | Ta se tvrdnja odnosi na događaje nakon RIP-a koji se obično ne mogu uzimati u obzir na temelju članka 6. stavka 1. Osnovne uredbe. Štoviše, Komisija nije utvrdila nikakav poseban razlog zbog kojega bi njezina odluka bila očito neprimjerena u slučaju da zanemari tu tvrdnju. Točnije, ta je tvrdnja iznesena u vrlo kasnoj fazi ispitnog postupka, više od 11 mjeseci nakon pokretanja, kada više nije mogla biti provjerena. U svakom slučaju, Komisija smatra da je prisutnost najvećeg proizvođača iz Unije na tržištu imala utjecaj na razvoj obujma prodaje, cijenu i tržišni udjel dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju u RIP-u. |
| --- | --- |

(153)

Ta se tvrdnja odnosi na događaje nakon RIP-a koji se obično ne mogu uzimati u obzir na temelju članka 6. stavka 1. Osnovne uredbe. Štoviše, Komisija nije utvrdila nikakav poseban razlog zbog kojega bi njezina odluka bila očito neprimjerena u slučaju da zanemari tu tvrdnju. Točnije, ta je tvrdnja iznesena u vrlo kasnoj fazi ispitnog postupka, više od 11 mjeseci nakon pokretanja, kada više nije mogla biti provjerena. U svakom slučaju, Komisija smatra da je prisutnost najvećeg proizvođača iz Unije na tržištu imala utjecaj na razvoj obujma prodaje, cijenu i tržišni udjel dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju u RIP-u.

8.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (154) | Podnositelj zahtjeva i dva glavna proizvođača čelika dostavila su primjedbe u pogledu interesa Unije. Budući da nije utvrđena uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Indije i štete koju je pretrpjela industrija Unije, nije potrebno ispitati interes Unije. |
| --- | --- |

(154)

Podnositelj zahtjeva i dva glavna proizvođača čelika dostavila su primjedbe u pogledu interesa Unije. Budući da nije utvrđena uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Indije i štete koju je pretrpjela industrija Unije, nije potrebno ispitati interes Unije.

9.   PREKID POSTUPKA

PREKID POSTUPKA

| (155) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela o dampingu, šteti i uzročnosti, u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe postupak bi trebalo prekinuti bez uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(155)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela o dampingu, šteti i uzročnosti, u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe postupak bi trebalo prekinuti bez uvođenja mjera.

| (156) | Sve strane na koje se to odnosi obaviještene su o konačnim nalazima i namjeri da se postupak prekine te im je dana prilika da dostave primjedbe. Njihove su primjedbe razmotrene, ali nisu promijenile prethodno donesene zaključke. |
| --- | --- |

(156)

Sve strane na koje se to odnosi obaviještene su o konačnim nalazima i namjeri da se postupak prekine te im je dana prilika da dostave primjedbe. Njihove su primjedbe razmotrene, ali nisu promijenile prethodno donesene zaključke.

| (157) | Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 nije donio mišljenje, |
| --- | --- |

(157)

Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 nije donio mišljenje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prekida se antidampinški postupak u pogledu uvoza silikomangana podrijetlom iz Indije.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 2. ožujka 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  
  SL C 461, 20.12.2014., str. 25.

2

(3)  Stranica 7., poglavlje 3. „Proizvod koji je predmet ovog postupka” iz verzije zahtjeva dostupne javnosti.

3

(4)  Na primjer, u presudi Suda od 8. rujna 2015. u predmetu C-511/13 P Philips protiv Vijeća Sud je utvrdio da se može smatrati da dio proizvodnje Unije koji je vrlo blizu 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda koji proizvodi industrija Unije čini većinski dio te proizvodnje. Sud je pojasnio da članak 4. stavak 1. Osnovne uredbe doista upućuje na pojam „većinskog dijela” proizvodnje Unije, a ne na „većinu proizvodnje Unije” (stavak 72.).

4

(5)  Na primjer, u svojem izvješću od 22. travnja 2003., WT/DS/241/R Argentina – Konačne antidampinške pristojbe na perad iz Brazila, stavak 7.344., Odbor je prihvatio da se domaća industrija koja predstavlja 46 % ukupne domaće proizvodnje može smatrati većinskim dijelom domaće industrije.

5

---