# Euroopa Liidu L 309/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 309 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide30. oktoober 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 309

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide30. oktoober 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1151/2014, 4. juuni 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise puhul esitatavat teavet (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2014, 4. juuni 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad asjakohaste krediidiriskipositsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemist krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määrade arvutamiseks (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1153/2014, 29. oktoober 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 198/2006 seoses kogutavate andmete, valimi moodustamise ning täpsuse ja kvaliteedi nõuetega (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1154/2014, 29. oktoober 2014, millega keeldutakse lubamast toidu kohta teatavate tervisealaste väidete, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavate väidete esitamist (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1155/2014, 29. oktoober 2014, millega parandatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 564/2013 (Euroopa Kemikaaliametile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) kohaselt makstavate tasude kohta) rootsikeelset versiooni (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1156/2014, 29. oktoober 2014, millega parandatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1135/2009 (millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt saadetud toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/798/EÜ) sloveenikeelset versiooni (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1157/2014, 29. oktoober 2014, millega parandatakse määruse (EÜ) nr 141/2007 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 kohast tunnustamise nõuet söödakäitlemisettevõtete suhtes, mis toodavad või turustavad kategooria koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid alla kuuluvaid söödalisandeid) sloveenikeelset versiooni (
  1
  ) | 30 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1158/2014, 29. oktoober 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 32 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/747/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 28. oktoober 2014, Regioonide Komitee Taani liikme ja Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 34 |
| | | 2014/748/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 28. oktoober 2014, meetme kohta, mida Saksamaa on võtnud vastavalt nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ artiklile 7, millega keelatakse FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmete turulelaskmine
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7757 all) | 35 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1151/2014, 4. juuni 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise puhul esitatavat teavet (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2014, 4. juuni 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad asjakohaste krediidiriskipositsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemist krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määrade arvutamiseks (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1153/2014, 29. oktoober 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 198/2006 seoses kogutavate andmete, valimi moodustamise ning täpsuse ja kvaliteedi nõuetega (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1154/2014, 29. oktoober 2014, millega keeldutakse lubamast toidu kohta teatavate tervisealaste väidete, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavate väidete esitamist (
  1
  )

1

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1155/2014, 29. oktoober 2014, millega parandatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 564/2013 (Euroopa Kemikaaliametile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) kohaselt makstavate tasude kohta) rootsikeelset versiooni (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1156/2014, 29. oktoober 2014, millega parandatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1135/2009 (millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt saadetud toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/798/EÜ) sloveenikeelset versiooni (
  1
  )

1

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1157/2014, 29. oktoober 2014, millega parandatakse määruse (EÜ) nr 141/2007 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 kohast tunnustamise nõuet söödakäitlemisettevõtete suhtes, mis toodavad või turustavad kategooria koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid alla kuuluvaid söödalisandeid) sloveenikeelset versiooni (
  1
  )

1

30

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1158/2014, 29. oktoober 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

32

OTSUSED

2014/747/EL

*

Nõukogu otsus, 28. oktoober 2014, Regioonide Komitee Taani liikme ja Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta

34

2014/748/EL

*

Komisjoni otsus, 28. oktoober 2014, meetme kohta, mida Saksamaa on võtnud vastavalt nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ artiklile 7, millega keelatakse FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmete turulelaskmine
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7757 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7757 all)

35

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/49/EL (hoiuste tagamise skeemide kohta) parandus ( ELT L 173, 12.6.2014 ) | 37 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/49/EL (hoiuste tagamise skeemide kohta) parandus ( ELT L 173, 12.6.2014 )

( ELT L 173, 12.6.2014 )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1151/2014,

4. juuni 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise puhul esitatavat teavet

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 5, artikli 36 lõiget 5 ja artikli 39 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Krediidiasutuste esitatavad teated peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et sellise liikmesriigi pädevad asutused, kus neile on antud tegevusluba, saaksid hinnata, kas kõnealuste krediidiasutuste haldusstruktuur ja finantsseisund on adekvaatne, et teostada kavandatud tegevusi teise liikmesriigi territooriumil, kus nad soovivad tegutseda, ning samas valmistada vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi ette kõnealuste krediidiasutuste järelevalveks. |
| --- | --- |

(1)

Krediidiasutuste esitatavad teated peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et sellise liikmesriigi pädevad asutused, kus neile on antud tegevusluba, saaksid hinnata, kas kõnealuste krediidiasutuste haldusstruktuur ja finantsseisund on adekvaatne, et teostada kavandatud tegevusi teise liikmesriigi territooriumil, kus nad soovivad tegutseda, ning samas valmistada vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi ette kõnealuste krediidiasutuste järelevalveks.

| (2) | Selleks et selgelt eristada algseid teateid, algsete teadete andmete muutumist käsitlevaid teateid ja filiaali tegevuse kavandatavat lõpetamist käsitlevaid teateid, tuleb määratleda mõned kasutatavad tehnilised mõisted. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et selgelt eristada algseid teateid, algsete teadete andmete muutumist käsitlevaid teateid ja filiaali tegevuse kavandatavat lõpetamist käsitlevaid teateid, tuleb määratleda mõned kasutatavad tehnilised mõisted.

| (3) | Selleks et hoida edastatava teabe maht mõistlikes piirides, tuleks pädevatele asutustele edastada üksnes teave, mis on asjakohane algse teate hindamiseks. Algne teade peaks sisaldama andmeid filiaali ja kõnealust filiaali asutada sooviva krediidiasutuse kindlakstegemiseks, samuti üksikasju krediidiasutuse kavandatud filiaali tegevuskava uurimiseks. Kõnealused üksikasjad peaksid hõlmama järgmise kolme aasta finantsprognoosi, et pädevad asutused saaksid tagada, et filiaali tegevused ei kahjustaks krediidiasutuse finantsseisundit tulevikus. Samuti peaksid kõnealused üksikasjad hõlmama teavet filiaali klientidele pakutava kaitse taseme ja ulatuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et hoida edastatava teabe maht mõistlikes piirides, tuleks pädevatele asutustele edastada üksnes teave, mis on asjakohane algse teate hindamiseks. Algne teade peaks sisaldama andmeid filiaali ja kõnealust filiaali asutada sooviva krediidiasutuse kindlakstegemiseks, samuti üksikasju krediidiasutuse kavandatud filiaali tegevuskava uurimiseks. Kõnealused üksikasjad peaksid hõlmama järgmise kolme aasta finantsprognoosi, et pädevad asutused saaksid tagada, et filiaali tegevused ei kahjustaks krediidiasutuse finantsseisundit tulevikus. Samuti peaksid kõnealused üksikasjad hõlmama teavet filiaali klientidele pakutava kaitse taseme ja ulatuse kohta.

| (4) | Kui krediidiasutused kavatsevad osutada või teostada ühte või mitut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punktis 2 osutatud investeerimisteenust ja -tegevust teises liikmesriigis, tuleks päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele esitada asjaomane teave filiaali organisatsioonilise ülesehituse kohta. Kõnealune teave peaks sisaldama üksikasju sisekorra kohta, et tagada kõnealuses direktiivis sätestatud nõuete täitmine, nii et pädevad asutused saaksid hinnata filiaali organisatsioonilise ülesehituse adekvaatsust kavandatud investeerimisteenuste ja -tegevuste puhul. |
| --- | --- |

(4)

Kui krediidiasutused kavatsevad osutada või teostada ühte või mitut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punktis 2 osutatud investeerimisteenust ja -tegevust teises liikmesriigis, tuleks päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele esitada asjaomane teave filiaali organisatsioonilise ülesehituse kohta. Kõnealune teave peaks sisaldama üksikasju sisekorra kohta, et tagada kõnealuses direktiivis sätestatud nõuete täitmine, nii et pädevad asutused saaksid hinnata filiaali organisatsioonilise ülesehituse adekvaatsust kavandatud investeerimisteenuste ja -tegevuste puhul.

| (5) | Selleks et päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused saaksid oma volituste ja kohustuste piires teha informeeritud otsuse, peavad nad saama filiaali luba käsitleva teate andmete muutumise, sealhulgas filiaali tegevuse lõpetamise korral ajakohastatud teavet. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused saaksid oma volituste ja kohustuste piires teha informeeritud otsuse, peavad nad saama filiaali luba käsitleva teate andmete muutumise, sealhulgas filiaali tegevuse lõpetamise korral ajakohastatud teavet.

| (6) | Käesolevas määruses tuleks käsitleda ka krediidiasutuste poolt teadete esitamist seoses tegevuste teostamisega vastuvõtvas liikmesriigis piiriüleste teenuste osutamise teel. Piiriüleste teenuste olemust arvesse võttes ei ole vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel sageli teavet nende jurisdiktsioonis teostatavate tegevuste kohta ning seepärast on esmatähtis määrata üksikasjalikult kindlaks teave, mis tuleb esitada. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses tuleks käsitleda ka krediidiasutuste poolt teadete esitamist seoses tegevuste teostamisega vastuvõtvas liikmesriigis piiriüleste teenuste osutamise teel. Piiriüleste teenuste olemust arvesse võttes ei ole vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel sageli teavet nende jurisdiktsioonis teostatavate tegevuste kohta ning seepärast on esmatähtis määrata üksikasjalikult kindlaks teave, mis tuleb esitada.

| (7) | Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna need käsitlevad asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamisega seotud teateid. Selleks et tagada kooskõla sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda isikutele, kelle suhtes neid kohustusi kohaldatakse, sealhulgas investorid, kes ei ole liidu residendid, neist sätetest põhjalik ülevaade ja neile täielik juurdepääs, oleks soovitav sätestada teatavad direktiiviga 2013/36/EL ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid ühes määruses. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna need käsitlevad asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamisega seotud teateid. Selleks et tagada kooskõla sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda isikutele, kelle suhtes neid kohustusi kohaldatakse, sealhulgas investorid, kes ei ole liidu residendid, neist sätetest põhjalik ülevaade ja neile täielik juurdepääs, oleks soovitav sätestada teatavad direktiiviga 2013/36/EL ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid ühes määruses.

| (8) | Käesoleva määruse sätteid tuleks lugeda koos komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 926/2014 (3) sätetega. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse sätteid tuleks lugeda koos komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 926/2014 (3) sätetega.

| (9) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve, EBA) esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve, EBA) esitas komisjonile.

| (10) | EBA on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust pangandussektori sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artiklile 37, |
| --- | --- |

(10)

EBA on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust pangandussektori sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artiklile 37,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega täpsustatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 35 lõikega 5, artikli 36 lõikega 5 ja artikli 39 lõikega 4, millist teavet tuleb asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise korral esitada.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „filiaali luba käsitlev teade”– teade, mille krediidiasutus, kes soovib asutada teise liikmesriigi territooriumil filiaali, edastab kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 35 lõikega 1 päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele;

2)   „filiaali andmete muutumist käsitlev teade”– teade, mille krediidiasutus edastab kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 36 lõikega 3 nii päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ja mis käsitleb kõnealuse direktiivi artikli 35 lõike 2 punkti b, c või d kohaselt edastatud andmete muutumist;

3)   „teenuste osutamise luba käsitlev teade”– teade, mille krediidiasutus, kes soovib esimest korda kasutada teenuste osutamise vabadust, tegutsedes teise liikmesriigi territooriumil, edastab kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 39 lõikega 1 oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.

Artikkel 3

Filiaali luba käsitlev teade

1.   Filiaali luba käsitlev teade sisaldab järgmist:

| a) | krediidiasutuse nimi ja aadress ning filiaali nimi ja kavandatav põhitegevuskoht; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse nimi ja aadress ning filiaali nimi ja kavandatav põhitegevuskoht;

| b) | tegevuskava vastavalt lõikele 2. |
| --- | --- |

b)

tegevuskava vastavalt lõikele 2.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud tegevuskava sisaldab järgmist teavet:

| a) | kavandatavad tegevusvaldkonnad, sealhulgas järgmine teave:






  i) | filiaali põhieesmärgid ja äristrateegia ning selgitus selle kohta, kuidas filiaal panustab krediidiasutuse ja, kui see on asjakohane, konsolideerimisgrupi strateegiasse; |
| --- | --- | --- |

a)

kavandatavad tegevusvaldkonnad, sealhulgas järgmine teave:

i)

filiaali põhieesmärgid ja äristrateegia ning selgitus selle kohta, kuidas filiaal panustab krediidiasutuse ja, kui see on asjakohane, konsolideerimisgrupi strateegiasse;

| ii) | direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevused, mida krediidiasutus kavatseb teostada vastuvõtvas liikmesriigis; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevused, mida krediidiasutus kavatseb teostada vastuvõtvas liikmesriigis;

| iii) | tegevused, mis moodustavad vastuvõtvas liikmesriigis põhitegevuse, sealhulgas kõigi põhitegevuste kavandatavad alguskuupäevad; |
| --- | --- |

iii)

tegevused, mis moodustavad vastuvõtvas liikmesriigis põhitegevuse, sealhulgas kõigi põhitegevuste kavandatavad alguskuupäevad;

| iv) | sihtklientide ja vastaspoolte kirjeldus; |
| --- | --- |

iv)

sihtklientide ja vastaspoolte kirjeldus;

| b) | filiaali organisatsiooniline ülesehitus, sealhulgas järgmine teave:






  i) | filiaali organisatsioonilise ülesehituse kirjeldus, sealhulgas funktsionaalsed ja õiguslikud aruandlusahelad ning filiaali positsioon ja roll krediidiasutuse struktuuris, ja kui see on asjakohane, konsolideerimisgrupis; |
| --- | --- | --- |

b)

filiaali organisatsiooniline ülesehitus, sealhulgas järgmine teave:

i)

filiaali organisatsioonilise ülesehituse kirjeldus, sealhulgas funktsionaalsed ja õiguslikud aruandlusahelad ning filiaali positsioon ja roll krediidiasutuse struktuuris, ja kui see on asjakohane, konsolideerimisgrupis;

| ii) | filiaali juhtimiskorra ja sisekontrollimehhanismide kirjeldus, sealhulgas järgmine teave:






  — | filiaali riskijuhtimismenetlused ning krediidiasutuse ja, kui see on asjakohane, konsolideerimisgrupi likviidsusriski juhtimise üksikasjad; |
| --- | --- | --- |

ii)

filiaali juhtimiskorra ja sisekontrollimehhanismide kirjeldus, sealhulgas järgmine teave:

—

filiaali riskijuhtimismenetlused ning krediidiasutuse ja, kui see on asjakohane, konsolideerimisgrupi likviidsusriski juhtimise üksikasjad;

| — | filiaali tegevuse, eelkõige laenuandmistegevuse mis tahes piirangud; |
| --- | --- |

—

filiaali tegevuse, eelkõige laenuandmistegevuse mis tahes piirangud;

| — | filiaali siseauditi korra üksikasjad, sealhulgas kõnealuse korra eest vastutava isiku ja vajaduse korral välisaudiitori andmed; |
| --- | --- |

—

filiaali siseauditi korra üksikasjad, sealhulgas kõnealuse korra eest vastutava isiku ja vajaduse korral välisaudiitori andmed;

| — | rahapesu vastu võitlemise kord filiaalis, sealhulgas korra järgimist tagava isiku andmed; |
| --- | --- |

—

rahapesu vastu võitlemise kord filiaalis, sealhulgas korra järgimist tagava isiku andmed;

| — | kontroll krediidiasutuse tegevusloaga hõlmatud filiaali tegevusega seotud tegevuste edasiandmise ja kolmandate isikutega sõlmitud muude kokkulepete üle; |
| --- | --- |

—

kontroll krediidiasutuse tegevusloaga hõlmatud filiaali tegevusega seotud tegevuste edasiandmise ja kolmandate isikutega sõlmitud muude kokkulepete üle;

| iii) | kui filiaal kavatseb osutada või teostada ühte või mitut direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 2 osutatud investeerimisteenust ja -tegevust, järgmiste kordade kirjeldus:






  — | kliendi raha ja vara kaitsmise kord; |
| --- | --- | --- |

iii)

kui filiaal kavatseb osutada või teostada ühte või mitut direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 2 osutatud investeerimisteenust ja -tegevust, järgmiste kordade kirjeldus:

—

kliendi raha ja vara kaitsmise kord;

| — | direktiivi 2004/39/EÜ artiklitega 19, 21, 22, 25, 27 ja 28 kehtestatud kohustuste järgimise kord ning meetmed, mille vastuvõtva liikmesriigi asjaomased pädevad asutused on direktiivi kohaselt vastu võtnud; |
| --- | --- |

—

direktiivi 2004/39/EÜ artiklitega 19, 21, 22, 25, 27 ja 28 kehtestatud kohustuste järgimise kord ning meetmed, mille vastuvõtva liikmesriigi asjaomased pädevad asutused on direktiivi kohaselt vastu võtnud;

| — | sisemine käitumisjuhend, sealhulgas kontrollid isiklikul kontol tehtavate tehingute üle; |
| --- | --- |

—

sisemine käitumisjuhend, sealhulgas kontrollid isiklikul kontol tehtavate tehingute üle;

| — | filiaali investeerimisteenuste ja -tegevustega seotud kaebustega tegeleva isiku andmed; |
| --- | --- |

—

filiaali investeerimisteenuste ja -tegevustega seotud kaebustega tegeleva isiku andmed;

| — | filiaali investeerimisteenuste ja -tegevustega seotud korra järgimise tagamisega tegeleva isiku andmed; |
| --- | --- |

—

filiaali investeerimisteenuste ja -tegevustega seotud korra järgimise tagamisega tegeleva isiku andmed;

| c) | filiaali juhtimise eest vastutavate isikute erialase töökogemuse üksikasjad; |
| --- | --- |

c)

filiaali juhtimise eest vastutavate isikute erialase töökogemuse üksikasjad;

| d) | muu teave, mis sisaldab järgmist:






  i) | kolme aastat hõlmav rahastamiskava, mis sisaldab prognoose bilansi ja kasumiaruande kohta; |
| --- | --- | --- |

d)

muu teave, mis sisaldab järgmist:

i)

kolme aastat hõlmav rahastamiskava, mis sisaldab prognoose bilansi ja kasumiaruande kohta;

| ii) | nende liidu hoiuste tagamise skeemide ja investorite kaitse skeemide nimed ja kontaktandmed, milles krediidiasutus osaleb ja mis katavad filiaali tegevusi ja teenuseid, ning suurim võimalik kate investorite kaitse skeemi raames; |
| --- | --- |

ii)

nende liidu hoiuste tagamise skeemide ja investorite kaitse skeemide nimed ja kontaktandmed, milles krediidiasutus osaleb ja mis katavad filiaali tegevusi ja teenuseid, ning suurim võimalik kate investorite kaitse skeemi raames;

| iii) | filiaali IT-korralduse üksikasjad. |
| --- | --- |

iii)

filiaali IT-korralduse üksikasjad.

Artikkel 4

Filiaali andmete muutumist käsitlev teade ja filiaali tegevuse lõpetamist käsitlev teade

1.   Filiaali andmete muutumist, mis ei ole seotud filiaali tegevuse kavandatava lõpetamisega, käsitlev teade esitatakse juhul, kui artikli 3 lõike 1 punktides a ja b täpsustatud teave (välja arvatud artikli 3 lõike 2 punktis d kindlaks määratud teave) on pärast eelmist krediidiasutusepoolset esitamist muutunud või kui seda ei ole pärast käesoleva määruse jõustumist esitatud.

2.   Teave, mis tuleb esitada juhul, kui krediidiasutus kavatseb filiaali tegevuse lõpetada, hõlmab järgmist:

| a) | filiaali tegevuse lõpetamise protsessi eest vastutavate isikute nimed ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

filiaali tegevuse lõpetamise protsessi eest vastutavate isikute nimed ja kontaktandmed;

| b) | tegevuse kavandatava lõpetamise hinnanguline ajakava ja selle edasised asjakohased muudatused; |
| --- | --- |

b)

tegevuse kavandatava lõpetamise hinnanguline ajakava ja selle edasised asjakohased muudatused;

| c) | teave filiaali klientidega ärisuhete lõpetamise protsessi kohta. |
| --- | --- |

c)

teave filiaali klientidega ärisuhete lõpetamise protsessi kohta.

Artikkel 5

Teenuste osutamise luba käsitlev teade

Teenuste osutamise luba käsitlev teade sisaldab järgmist:

| a) | direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevused, mida krediidiasutus kavatseb teostada vastuvõtvas liikmesriigis esimest korda; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevused, mida krediidiasutus kavatseb teostada vastuvõtvas liikmesriigis esimest korda;

| b) | tegevused, mis moodustavad vastuvõtvas liikmesriigis krediidiasutuse põhitegevuse; |
| --- | --- |

b)

tegevused, mis moodustavad vastuvõtvas liikmesriigis krediidiasutuse põhitegevuse;

| c) | võimaluse korral kõigi põhitegevuste kavandatud alguskuupäevad. |
| --- | --- |

c)

võimaluse korral kõigi põhitegevuste kavandatud alguskuupäevad.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, 21. aprill 2004, finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 926/2014, 27. august 2014, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses standardvormide, -mallide ja -menetlustega, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL kohaseid teateid, mis on seotud asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamisega (ELT L 254, 28.8.2014, lk 2).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

---

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1152/2014,

4. juuni 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad asjakohaste krediidiriskipositsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemist krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määrade arvutamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, (1) eriti selle artikli 140 lõike 7 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määrade arvutamiseks on vaja kindlaks teha konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi krediidiriskipositsioonide (sealhulgas kauplemisportfellis hoitavad riskipositsioonid ja kõik väärtpaberistamise positsioonid) omavahendite nõuete geograafiline asukoht. |
| --- | --- |

(1)

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määrade arvutamiseks on vaja kindlaks teha konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi krediidiriskipositsioonide (sealhulgas kauplemisportfellis hoitavad riskipositsioonid ja kõik väärtpaberistamise positsioonid) omavahendite nõuete geograafiline asukoht.

| (2) | Geograafiline asukoht tuleks kindlaks määrata riskipositsioonide asukoha alusel. Sellega tagatakse, et lisareservide suurendamine vastutsüklilise puhvri rakendamise teel määratakse krediidimahu ülemäärase kasvuga finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(2)

Geograafiline asukoht tuleks kindlaks määrata riskipositsioonide asukoha alusel. Sellega tagatakse, et lisareservide suurendamine vastutsüklilise puhvri rakendamise teel määratakse krediidimahu ülemäärase kasvuga finantssüsteemile.

| (3) | Kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku või kauplemisportfelli positsioonide või krediidiriskiga seonduva võlgniku asukohta tuleks üldiselt kasutada kõigi krediidiriskipositsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemiseks, kuna seda peetakse kõige paremini kajastavaks riski asukohta ning mis seepärast on oluline finantssüsteemi seisukohast. Samas peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) artikli 147 lõike 8 alusel eriotstarbeliste nõuetena tuvastatud krediidiriskipositsioonide geograafiline asukoht põhinema nende tulu tootvate varade asukohal, mis on kohustuse tagasimaksmise esmane allikas. |
| --- | --- |

(3)

Kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku või kauplemisportfelli positsioonide või krediidiriskiga seonduva võlgniku asukohta tuleks üldiselt kasutada kõigi krediidiriskipositsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemiseks, kuna seda peetakse kõige paremini kajastavaks riski asukohta ning mis seepärast on oluline finantssüsteemi seisukohast. Samas peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) artikli 147 lõike 8 alusel eriotstarbeliste nõuetena tuvastatud krediidiriskipositsioonide geograafiline asukoht põhinema nende tulu tootvate varade asukohal, mis on kohustuse tagasimaksmise esmane allikas.

| (4) | Asjakohaste krediidiriskipositsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemise meetmete selgeks ja ühetaoliseks mõistmiseks tuleb täpsustada käesolevas määruses kasutatud tehniliste mõistete määratluste loetelu. |
| --- | --- |

(4)

Asjakohaste krediidiriskipositsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemise meetmete selgeks ja ühetaoliseks mõistmiseks tuleb täpsustada käesolevas määruses kasutatud tehniliste mõistete määratluste loetelu.

| (5) | Juriidilise isiku vastu olevate nõuete asukohaks tuleks põhimõtteliselt määrata liikmesriik või kolmas riik, kus on selle isiku registrijärgne asukoht. Samas võivad juriidilise isiku tegeliku juhtimise asukoht ja registrijärgne asukoht erineda. Seda on tunnistanud Euroopa Kohus oma otsustes kohtuasjades C-81/87 (Daily Mail), C-212/97 (Centros), C-208/00 (Überseering), C-167/01 (Inspire Art), C-411/03 (Sevic) ja C-210/06 (Cartesio). Selleks et tagada sellistel juhtudel vastutsüklilise kapitalipuhvri nõuetekohane jaotamine, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on teadlikud sellise lahknevuse olemasolust seoses kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgnikuga, määrama asjaomase riskipositsiooni asukohaks asjaomase juriidilise isiku tegeliku juhtimise asukoha. |
| --- | --- |

(5)

Juriidilise isiku vastu olevate nõuete asukohaks tuleks põhimõtteliselt määrata liikmesriik või kolmas riik, kus on selle isiku registrijärgne asukoht. Samas võivad juriidilise isiku tegeliku juhtimise asukoht ja registrijärgne asukoht erineda. Seda on tunnistanud Euroopa Kohus oma otsustes kohtuasjades C-81/87 (Daily Mail), C-212/97 (Centros), C-208/00 (Überseering), C-167/01 (Inspire Art), C-411/03 (Sevic) ja C-210/06 (Cartesio). Selleks et tagada sellistel juhtudel vastutsüklilise kapitalipuhvri nõuetekohane jaotamine, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on teadlikud sellise lahknevuse olemasolust seoses kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgnikuga, määrama asjaomase riskipositsiooni asukohaks asjaomase juriidilise isiku tegeliku juhtimise asukoha.

| (6) | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide asukohaks on asjakohane määrata nende aluspositsioonide kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku asukoht, nagu määratletud käesolevas määruses. Kui aluspositsiooni kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku asukoha kindlakstegemine on ebamõistlikult koormav, võib ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva riskipositsiooni asukohaks määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi. |
| --- | --- |

(6)

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide asukohaks on asjakohane määrata nende aluspositsioonide kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku asukoht, nagu määratletud käesolevas määruses. Kui aluspositsiooni kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku asukoha kindlakstegemine on ebamõistlikult koormav, võib ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva riskipositsiooni asukohaks määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi.

| (7) | Riskipositsioonid muudes varades tuleks määrata asuvaks krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigis, kui nende kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduvat võlgnikku ei ole võimalik tuvastada. |
| --- | --- |

(7)

Riskipositsioonid muudes varades tuleks määrata asuvaks krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigis, kui nende kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduvat võlgnikku ei ole võimalik tuvastada.

| (8) | Proportsionaalsust ja ebaolulisust tuleks arvesse võtta selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kelle välistegevuse üldrisk või kauplemistegevus on piiratud, ning sellistel krediidiasutustel või investeerimisühingutel lubatakse kasutada lihtsamaid asukoha määramise meetodeid. Selle eesmärk on leevendada selliste väiksemate krediidiasutuste ja investeerimisühingute koormust, kelle välis- ja kauplemistegevus on pigem piiratud. |
| --- | --- |

(8)

Proportsionaalsust ja ebaolulisust tuleks arvesse võtta selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kelle välistegevuse üldrisk või kauplemistegevus on piiratud, ning sellistel krediidiasutustel või investeerimisühingutel lubatakse kasutada lihtsamaid asukoha määramise meetodeid. Selle eesmärk on leevendada selliste väiksemate krediidiasutuste ja investeerimisühingute koormust, kelle välis- ja kauplemistegevus on pigem piiratud.

| (9) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.

| (10) | Euroopa Pangandusjärelevalve on viinud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta läbi avatud avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikke seotud kulusid ja kasu ning küsinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt moodustatud pangandussektori sidusrühmade kogu arvamust, |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Pangandusjärelevalve on viinud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta läbi avatud avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikke seotud kulusid ja kasu ning küsinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt moodustatud pangandussektori sidusrühmade kogu arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „üldine krediidiriskipositsioon”– direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis a osutatud riskipositsiooni põhjal vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3 arvutatud riskipositsioon;

2)   „kauplemisportfelli kuuluv riskipositsioon”– direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis b osutatud riskipositsiooni põhjal vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3 arvutatud riskipositsioon;

3)   „väärtpaberistamise positsioon”– direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis c osutatud riskipositsiooni põhjal vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3 arvutatud riskipositsioon;

4)   „kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku asukoht”– liikmesriik või kolmas riik, kus füüsilisel või juriidilisel isikul, kes on krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspool üldises krediidiriskipositsioonis või kauplemisportfelli mittekuuluva finantsinstrumendi emitent või vastaspool kauplemisportfellivälises riskipositsioonis, on tavapärane elukoht (füüsilise isiku puhul) või registrijärgne asukoht (juriidilise isiku puhul); juriidilise isiku puhul, kelle tegeliku juhtimise asukoht on teises liikmesriigis või muus kolmandas riigis kui see, kus on tema registrijärgne asukoht, tähendab „kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku asukoht” tegeliku juhtimise asukoha liikmesriiki või kolmandat riiki;

5)   „kauplemisportfelli positsioonide või krediidiriskiga seonduva võlgniku asukoht”– liikmesriik või kolmas riik, kus füüsilisel või juriidilisel isikul, kes on kauplemisportfelli kuuluva finantsinstrumendi emitent või vastaspool kauplemisportfelli kuuluvas riskipositsioonis, on tavapärane elukoht (füüsilise isiku puhul) või registrijärgne asukoht (juriidilise isiku puhul); juriidilise isiku puhul, kelle tegeliku juhtimise asukoht on teises liikmesriigis või muus kolmandas riigis kui see, kus on tema registrijärgne asukoht, tähendab „kauplemisportfelli positsioonide või krediidiriskiga seonduva võlgniku” tegeliku juhtimise asukoha liikmesriiki või kolmandat riiki;

6)   „tulu teenimise asukoht”– liikmesriik või kolmas riik, kus asuvad varad, mis toodavad tulu, mis on eriotstarbeliste nõuetega seotud kohustuste tagasimaksmise esmane allikas;

7)   „välismaine riskipositsioon”– üldine krediidiriskipositsioon, mille kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduv võlgnik ei asu krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigis;

8)   „eriotstarbelised nõuded”– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõikes 8 osutatud tunnustega üldised krediidiriskipositsioonid.

Artikkel 2

Üldiste krediidiriskipositsioonide asukoht

1.   Kõigi selliste üldiste krediidiriskipositsioonide asukohaks, mis ei kuulu käesoleva artikli lõigete 2–5 alla, määratakse kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku asukoht.

2.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkti o kohaste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevate üldiste krediidiriskipositsioonide asukohaks määratakse aluspositsiooni kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku asukoht. Kui kõnealuste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevate riskipositsioonide aluspositsioonide kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduvad võlgnikud asuvad rohkem kui ühes kohas, võib käesoleva määruse artikli 4 lõiget 2 kohaldada ka ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva riskipositsiooni suhtes.

3.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõikes 8 osutatud eriotstarbeliste nõuete asukohaks määratakse tulu teenimise asukoht.

4.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis q osutatud muudes kirjetes olevate üldiste krediidiriskipositsioonide asukohaks määratakse krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriik, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tuvastada nende kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduvat võlgnikku.

5.   Järgmiste üldiste krediidiriskipositsioonide asukohaks võib määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi:

| a) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis o osutatud riskipositsioonid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tuvastada aluspositsioonide kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku või võlgnike asukohta ettevõttesisese teabe põhjal või teabe põhjal, mis on kättesaadav ettevõtteväliselt ilma ebaproportsionaalselt suure jõupingutuseta; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis o osutatud riskipositsioonid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tuvastada aluspositsioonide kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku või võlgnike asukohta ettevõttesisese teabe põhjal või teabe põhjal, mis on kättesaadav ettevõtteväliselt ilma ebaproportsionaalselt suure jõupingutuseta;

| b) | välismaised riskipositsioonid, mille kogusumma ei ületa 2 % kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusummast. Üldise krediidiriski-, kauplemisportfelli kuuluvate ja väärtpaberistamise positsioonide kogusumma arvutamisel jäetakse välja üldised krediidiriskipositsioonid, mille asukoht määratakse vastavalt käesoleva lõike punktile a ja lõikele 4. |
| --- | --- |

b)

välismaised riskipositsioonid, mille kogusumma ei ületa 2 % kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusummast. Üldise krediidiriski-, kauplemisportfelli kuuluvate ja väärtpaberistamise positsioonide kogusumma arvutamisel jäetakse välja üldised krediidiriskipositsioonid, mille asukoht määratakse vastavalt käesoleva lõike punktile a ja lõikele 4.

6.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad lõike 5 punktis b osutatud protsendi nii aastapõhiselt kui ka sihtotstarbeliselt. Sihtotstarbeline arvutamine on vajalik, kui toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu finants- või majandusolukorda mõjutav sündmus.

Artikkel 3

Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide geograafiline asukoht

1.   Kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti, määratakse kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide asukohaks kauplemisportfelli positsioonide või krediidiriskiga seonduva võlgniku asukoht.

2.   Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 5. peatüki omavahendite nõudeid, määratakse kõnealuste riskipositsioonide geograafiline asukoht kindlaks, korrutades riskipositsioonide kogusumma allpool esitatud määraga:

| a) | omavahendite nõuded alamportfellidele, jaotatuna vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 5. peatüki mudeli kohaselt määratud geograafilisele asukohale; |
| --- | --- |

a)

omavahendite nõuded alamportfellidele, jaotatuna vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 5. peatüki mudeli kohaselt määratud geograafilisele asukohale;

| b) | punkti a alusel kõigi geograafiliste asukohtade lõikes määratud omavahendite nõuete summa. |
| --- | --- |

b)

punkti a alusel kõigi geograafiliste asukohtade lõikes määratud omavahendite nõuete summa.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid kokku ei ületa 2 % nende krediidiriski-, kauplemisportfelli kuuluvate ja väärtpaberistamise riskipositsioonide kogusummast, võivad määrata kõnealuste riskipositsioonide asukohaks krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad lõikes 3 osutatud protsendi nii aastapõhiselt kui ka sihtotstarbeliselt. Sihtotstarbeline arvutamine on vajalik, kui toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu finants- või majandusolukorda mõjutav sündmus.

Artikkel 4

Väärtpaberistamise positsioonide geograafiline asukoht

1.   Väärtpaberistamise positsiooni asukohaks määratakse aluspositsiooni kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduva võlgniku asukoht.

2.   Kui kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni aluspositsioonide kauplemisportfelliväliste positsioonidega seonduv võlgnik asub rohkem kui ühes kohas, võib kõnealuse riskipositsiooni asukohaks määrata aluspositsioonide selle võlgniku asukoha, kellel on kõige suurem osa aluseks olevates väärtpaberistamise positsioonides.

3.   Selliste väärtpaberistamise positsioonide asukohaks, mille puhul puudub teave aluseks olevate väärtpaberistamise positsioonide kohta, võib määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei saa tuvastada alusvõlgnikku olemasoleva kättesaadava ettevõttesisese või -välise teabe põhjal või tegemata teabe saamiseks ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1153/2014,

29. oktoober 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 198/2006 seoses kogutavate andmete, valimi moodustamise ning täpsuse ja kvaliteedi nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1552/2005 ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 8 lõiget 2 ja artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1552/2005 kehtestatakse ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva ELi statistika koostamise ühine raamistik. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1552/2005 kehtestatakse ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva ELi statistika koostamise ühine raamistik.

| (2) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 198/2006 (2) on määratletud konkreetsed andmed, mida on vaja koguda kutseõpet andvate ja mitteandvate ettevõtete kohta ja kutseõppe erinevate vormide kohta, nõuded valimi ja täpsuse kohta, kogutavate andmete kvaliteedinõuded ja kvaliteediaruannete struktuur. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 198/2006 (2) on määratletud konkreetsed andmed, mida on vaja koguda kutseõpet andvate ja mitteandvate ettevõtete kohta ja kutseõppe erinevate vormide kohta, nõuded valimi ja täpsuse kohta, kogutavate andmete kvaliteedinõuded ja kvaliteediaruannete struktuur.

| (3) | Tuleb vastu võtta nõuded seoses ettevõtetes korraldatava kutseõppe kohta kogutava ja statistilisel otstarbel edastatava Euroopa statistika kvaliteedinõuete, standardse kvaliteediaruande ja andmete kvaliteedi hindamiseks või parandamiseks vajalike meetmetega. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb vastu võtta nõuded seoses ettevõtetes korraldatava kutseõppe kohta kogutava ja statistilisel otstarbel edastatava Euroopa statistika kvaliteedinõuete, standardse kvaliteediaruande ja andmete kvaliteedi hindamiseks või parandamiseks vajalike meetmetega.

| (4) | Et vähendada ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kogumisega seotud koormust, on asjakohane muuta kodifitseerimisskeemi ning valimi moodustamise, täpsuse ja kvaliteedi nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Et vähendada ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kogumisega seotud koormust, on asjakohane muuta kodifitseerimisskeemi ning valimi moodustamise, täpsuse ja kvaliteedi nõudeid.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 198/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 198/2006 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 198/2006 I, II, III ja V lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 198/2006, 3. veebruar 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1552/2005 ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta (ELT L 32, 4.2.2006, lk 15).

2

---

LISA

| 1. | Määruse (EÜ) nr 198/2006 I lisa asendatakse järgmisega.

  „I LISA
  Muutujad

  Märkused tabeli juurde

  Tulbas „muutuja rühm” leiduvate väärtuste „tuumikmuutuja” ja „võtmemuutuja” kohta antakse selgitusi III lisas. Väärtus „ID” tähistab määratud muutujat (ei tohi puududa). Tulbas „muutuja liik” tähistab „QL” jah/ei tüüpi kvalitatiivset muutujat, „QM” kvalitatiivset muutujat, millel on mitu kategooriat, nagu on kirjeldatud tabelis, ja „QT” kvantitatiivset muutujat. Täiendõppe all mõeldakse kutsealast täiendkoolitust. Esmakutseõppe all mõeldakse kutsealast algkoolitust. NACE viitab tegevusala liigitusele vastavalt NACE Rev 2-le.
  1.   Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: valimi karakteristikud









  Muutuja nimetus | Muutuja rühm | Muutuja liik | Muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| COUNTRY | ID | | Riigikood |
| ENTERPR | ID | | Ettevõtte registrikood |
| REFYEAR | ID | | Vaatlusaasta |
| KAAL | ID | | Kaalutegur. Kaks kohta pärast koma; eraldamiseks kasutada „.” |
| NACE_SP | ID | | Valikukava tegevusvaldkonna kategooria |
| SIZE_SP | ID | | Valikukava suuruskategooria |
| NSTRA_SP | ID | | Valikukava — ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis, st üldkogum |
| N_SP | ID | | Valikukava — valimi raamistikust valitud ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis |
| SUB_SP | ID | | Alavalimi indikaator, mis näitab, kas ettevõte kuulub alavalimisse |
| N_RESPST | ID | | Vastanud ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis |
| N_EMPREG | ID | | Tööga hõivatud isikute arv vastavalt registrile |
| RESPONSE | ID | | Vastamise indikaator (valimiühiku liik) |
| PROC | ID | | Andmete kogumise meetod |
| IDLANGUA | ID | | Andmete kogumise keel |
| IDREGION | ID | | Piirkonna määraja NUTS — 1. tasand |
| EXTRA1 | ID | | Lisamuutuja 1 (vt III lisa) |
| EXTRA2 | ID | | Lisamuutuja 2 (vt III lisa) |
| EXTRA3 | ID | | Lisamuutuja 3 (vt III lisa) |

1.

Määruse (EÜ) nr 198/2006 I lisa asendatakse järgmisega.

„I LISA

Muutujad

Märkused tabeli juurde

Tulbas „muutuja rühm” leiduvate väärtuste „tuumikmuutuja” ja „võtmemuutuja” kohta antakse selgitusi III lisas. Väärtus „ID” tähistab määratud muutujat (ei tohi puududa). Tulbas „muutuja liik” tähistab „QL” jah/ei tüüpi kvalitatiivset muutujat, „QM” kvalitatiivset muutujat, millel on mitu kategooriat, nagu on kirjeldatud tabelis, ja „QT” kvantitatiivset muutujat. Täiendõppe all mõeldakse kutsealast täiendkoolitust. Esmakutseõppe all mõeldakse kutsealast algkoolitust. NACE viitab tegevusala liigitusele vastavalt NACE Rev 2-le.

1.   Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: valimi karakteristikud

Muutuja nimetus

Muutuja rühm

Muutuja liik

Muutuja kirjeldus

COUNTRY

ID

Riigikood

ENTERPR

ID

Ettevõtte registrikood

REFYEAR

ID

Vaatlusaasta

KAAL

ID

Kaalutegur. Kaks kohta pärast koma; eraldamiseks kasutada „.”

NACE_SP

ID

Valikukava tegevusvaldkonna kategooria

SIZE_SP

ID

Valikukava suuruskategooria

NSTRA_SP

ID

Valikukava — ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis, st üldkogum

N_SP

ID

Valikukava — valimi raamistikust valitud ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis

SUB_SP

ID

Alavalimi indikaator, mis näitab, kas ettevõte kuulub alavalimisse

N_RESPST

ID

Vastanud ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis

N_EMPREG

ID

Tööga hõivatud isikute arv vastavalt registrile

RESPONSE

ID

Vastamise indikaator (valimiühiku liik)

PROC

ID

Andmete kogumise meetod

IDLANGUA

ID

Andmete kogumise keel

IDREGION

ID

Piirkonna määraja NUTS — 1. tasand

EXTRA1

ID

Lisamuutuja 1 (vt III lisa)

EXTRA2

ID

Lisamuutuja 2 (vt III lisa)

EXTRA3

ID

Lisamuutuja 3 (vt III lisa)

2.   Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: taustaandmed

| Muutuja nimetus | Muutuja rühm | Muutuja liik | Muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| A1 | Tuumikmuutuja | QM | Kehtiv NACE CODE |
| A2tot | Tuumikmuutuja | QT | Töötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril |
| A2m | | QT | Meestöötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril |
| A2f | | QT | Naistöötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril |
| A4 | Võtmemuutuja | QT | Tööga hõivatud isikute töötatud töötundide arv vaatlusaastal |
| A5 | Võtmemuutuja | QT | Kõikide tööga hõivatud isikute tööjõukulu (otsene + kaudne) kokku vaatlusaastal |

Muutuja nimetus

Muutuja rühm

Muutuja liik

Muutuja kirjeldus

A1

Tuumikmuutuja

QM

Kehtiv NACE CODE

A2tot

Tuumikmuutuja

QT

Töötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril

A2m

QT

Meestöötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril

A2f

QT

Naistöötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril

A4

Võtmemuutuja

QT

Tööga hõivatud isikute töötatud töötundide arv vaatlusaastal

A5

Võtmemuutuja

QT

Kõikide tööga hõivatud isikute tööjõukulu (otsene + kaudne) kokku vaatlusaastal

3.   Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: täiendõppe strateegiad

| Muutuja nimetus | Muutuja rühm | Muutuja liik | Muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| A8 | | QL | Ettevõttes täiendõppe korraldamise eest vastutav isik või üksus |
| A9 | | QM | Ettevõtte tulevase oskuste vajaduse hindamine |
| | | | Jah, kuid mitte regulaarselt (peamiselt seotud personalimuutustega) |
| | | | Jah, see on osa ettevõtte üldisest planeerimisprotsessist |
| | | | Ei |
| A10 | | QM | Tulevastele vajadustele reageerimine, kasutades |
| | | | Praeguste töötajate pidev täiendõpe |
| | | | Uute selliste töötajate värbamine, kellel on sobiv kvalifikatsioon, oskused ja pädevus |
| | | | Uute töötajate värbamine koos spetsiaalse koolitusega |
| | | | Ettevõttesisene ümberkorraldus, et paremini kasutada olemasolevaid oskusi ja pädevusi |
| A12 | | QM | Oskused ja pädevused, mis on olulised paari järgmise aasta jooksul (kolm kõige olulisemat) |
| | | | Üldised IT-oskused |
| | | | Professionaalsed IT-oskused |
| | | | Juhtimisoskused |
| | | | Meeskonnatööoskused |
| | | | Klienditeeninduse oskused |
| | | | Probleemide lahendamise oskus |
| | | | Kontorijuhatamise oskus |
| | | | Võõrkeeleoskus |
| | | | Tehnilised, praktilised või tööga seotud oskused |
| | | | Suulise või kirjaliku väljenduse oskus |
| | | | Arvutamis- ja/või kirjaoskus |
| | | | Ei ükski neist |
| | | | Ei tea |
| A13 | | QL | Täiendõppe kavandamine ettevõttes kirjaliku koolituskava või -programmi koostamise abil |
| A14 | | QL | Iga-aastane koolituseelarve, mis hõlmab eraldisi täiendõppele |
| A15 | | QL | Riigi, sektori või muul tasandil sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud kokkulepped, mis hõlmavad täiendõppe pakkumist |
| A16a | | QL | Töötajate esindajad/komiteed, kes osalevad täiendõppe juhtimises |
| A16b | | QM | Aspektid, mida töötajate esindajad/komiteed käsitlevad |
| | | | Koolituse eesmärgi püstitamine |
| | | | Kriteeriumide kehtestamine osalejate või spetsiaalsete sihtrühmade valimiseks |
| | | | Koolituse vorm/tüüp (nt sise-/väliskursused; muud vormid, nagu juhendajaga töö käigus õppimine) |
| | | | Koolituse sisu |
| | | | Koolituse eelarve |
| | | | Väliste koolitajate valimine |
| | | | Koolitustulemuste hindamine |

Muutuja nimetus

Muutuja rühm

Muutuja liik

Muutuja kirjeldus

A8

QL

Ettevõttes täiendõppe korraldamise eest vastutav isik või üksus

A9

QM

Ettevõtte tulevase oskuste vajaduse hindamine

Jah, kuid mitte regulaarselt (peamiselt seotud personalimuutustega)

Jah, see on osa ettevõtte üldisest planeerimisprotsessist

Ei

A10

QM

Tulevastele vajadustele reageerimine, kasutades

Praeguste töötajate pidev täiendõpe

Uute selliste töötajate värbamine, kellel on sobiv kvalifikatsioon, oskused ja pädevus

Uute töötajate värbamine koos spetsiaalse koolitusega

Ettevõttesisene ümberkorraldus, et paremini kasutada olemasolevaid oskusi ja pädevusi

A12

QM

Oskused ja pädevused, mis on olulised paari järgmise aasta jooksul (kolm kõige olulisemat)

Üldised IT-oskused

Professionaalsed IT-oskused

Juhtimisoskused

Meeskonnatööoskused

Klienditeeninduse oskused

Probleemide lahendamise oskus

Kontorijuhatamise oskus

Võõrkeeleoskus

Tehnilised, praktilised või tööga seotud oskused

Suulise või kirjaliku väljenduse oskus

Arvutamis- ja/või kirjaoskus

Ei ükski neist

Ei tea

A13

QL

Täiendõppe kavandamine ettevõttes kirjaliku koolituskava või -programmi koostamise abil

A14

QL

Iga-aastane koolituseelarve, mis hõlmab eraldisi täiendõppele

A15

QL

Riigi, sektori või muul tasandil sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud kokkulepped, mis hõlmavad täiendõppe pakkumist

A16a

QL

Töötajate esindajad/komiteed, kes osalevad täiendõppe juhtimises

A16b

QM

Aspektid, mida töötajate esindajad/komiteed käsitlevad

Koolituse eesmärgi püstitamine

Kriteeriumide kehtestamine osalejate või spetsiaalsete sihtrühmade valimiseks

Koolituse vorm/tüüp (nt sise-/väliskursused; muud vormid, nagu juhendajaga töö käigus õppimine)

Koolituse sisu

Koolituse eelarve

Väliste koolitajate valimine

Koolitustulemuste hindamine

4.   Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: täiendõppe karakteristikud

| Muutuja nimetus | Muutuja rühm | Muutuja liik | Muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| B1a | Tuumikmuutuja | QL | Ettevõttesiseste täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastal |
| B1b | Tuumikmuutuja | QL | Väliste täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastal |
| B2a | Tuumikmuutuja | QL | Juhendajaga töö käigus õppimise pakkumine vaatlusaastal |
| | | QM | Osalemine juhendajaga töö käigus õppimises |
| | | | Alla 10 % kõigist töötajatest |
| | | | 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest |
| | | | 50 % või rohkem kõigist töötajatest |
| B2b | Tuumikmuutuja | QL | Tööalase rotatsiooni, vahetuste, lähetuste ja õppekülastuste pakkumine vaatlusaastal |
| | | QM | Osalemine tööalases rotatsioonis, vahetustes, lähetustes ja õppekülastustes |
| | | | Alla 10 % kõigist töötajatest |
| | | | 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest |
| | | | 50 % või rohkem kõigist töötajatest |
| B2c | Tuumikmuutuja | QL | Osalemine konverentsidel/töörühmades vaatlusaastal |
| | | QM | Osalemine konverentsidel/töörühmades |
| | | | Alla 10 % kõigist töötajatest |
| | | | 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest |
| | | | 50 % või rohkem kõigist töötajatest |
| B2d | Tuumikmuutuja | QL | Osalemine õppe- või kvaliteediringides vaatlusaastal |
| | | QM | Osalemine õppe- ja kvaliteediringides |
| | | | Alla 10 % kõigist töötajatest |
| | | | 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest |
| | | | 50 % või rohkem kõigist töötajatest |
| B2e | Tuumikmuutuja | QL | Kavandatud koolitus iseõppimise/e-õppe teel vaatlusaastal |
| | | QM | Osalemine iseõppimises või e-õppes |
| | | | Alla 10 % kõigist töötajatest |
| | | | 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest |
| | | | 50 % või rohkem kõigist töötajatest |
| B3 | | QL | Täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastale eelnenud aastal |
| B4 | | QL | Täiendõppe muude vormide pakkumine vaatlusaastale eelnenud aastal |
| B5a | | QL | Täiendõppe rahastamiseks tehtud maksed vaatlusaastal |
| | | QT | Täiendõppe rahastamiseks ette nähtud maksete maht (eurodes) |
| B5b | | QL | Täiendõppe läbiviimiseks saadud summad vaatlusaastal |
| | | QT | Täiendõppe läbiviimiseks saadud summade maht (eurodes) |
| B6 | | QM | Meetmed, millest ettevõte kasu saab |
| | | | Maksustiimulid (maksutoetused, maksuvabastused, maksukrediidid, maksusoodustused, maksu edasilükkamised) |
| | | | Summad koolitusfondidelt (riiklikelt, piirkondlikelt, sektoripõhistelt) |
| | | | ELi toetused (nt Euroopa Sotsiaalfond) |
| | | | Valitsuse toetused |
| | | | Muud allikad |
| | | | Ei ükski neist |

Muutuja nimetus

Muutuja rühm

Muutuja liik

Muutuja kirjeldus

B1a

Tuumikmuutuja

QL

Ettevõttesiseste täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastal

B1b

Tuumikmuutuja

QL

Väliste täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastal

B2a

Tuumikmuutuja

QL

Juhendajaga töö käigus õppimise pakkumine vaatlusaastal

QM

Osalemine juhendajaga töö käigus õppimises

Alla 10 % kõigist töötajatest

10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest

50 % või rohkem kõigist töötajatest

B2b

Tuumikmuutuja

QL

Tööalase rotatsiooni, vahetuste, lähetuste ja õppekülastuste pakkumine vaatlusaastal

QM

Osalemine tööalases rotatsioonis, vahetustes, lähetustes ja õppekülastustes

Alla 10 % kõigist töötajatest

10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest

50 % või rohkem kõigist töötajatest

B2c

Tuumikmuutuja

QL

Osalemine konverentsidel/töörühmades vaatlusaastal

QM

Osalemine konverentsidel/töörühmades

Alla 10 % kõigist töötajatest

10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest

50 % või rohkem kõigist töötajatest

B2d

Tuumikmuutuja

QL

Osalemine õppe- või kvaliteediringides vaatlusaastal

QM

Osalemine õppe- ja kvaliteediringides

Alla 10 % kõigist töötajatest

10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest

50 % või rohkem kõigist töötajatest

B2e

Tuumikmuutuja

QL

Kavandatud koolitus iseõppimise/e-õppe teel vaatlusaastal

QM

Osalemine iseõppimises või e-õppes

Alla 10 % kõigist töötajatest

10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest

50 % või rohkem kõigist töötajatest

B3

QL

Täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastale eelnenud aastal

B4

QL

Täiendõppe muude vormide pakkumine vaatlusaastale eelnenud aastal

B5a

QL

Täiendõppe rahastamiseks tehtud maksed vaatlusaastal

QT

Täiendõppe rahastamiseks ette nähtud maksete maht (eurodes)

B5b

QL

Täiendõppe läbiviimiseks saadud summad vaatlusaastal

QT

Täiendõppe läbiviimiseks saadud summade maht (eurodes)

B6

QM

Meetmed, millest ettevõte kasu saab

Maksustiimulid (maksutoetused, maksuvabastused, maksukrediidid, maksusoodustused, maksu edasilükkamised)

Summad koolitusfondidelt (riiklikelt, piirkondlikelt, sektoripõhistelt)

ELi toetused (nt Euroopa Sotsiaalfond)

Valitsuse toetused

Muud allikad

Ei ükski neist

5. ja 6. osa tuleb kasutada ettevõtete puhul, kes pakkusid vaatlusaastal täiendõppekursusi [(B1a või B1b) = jah].

7. osa tuleb kasutada kõikide koolitusettevõtete puhul vaatlusaastal, st:

| — | ettevõtted, kes pakkusid täiendõppekursusi 2015. aastal [(B1a või B1b) = jah], või |
| --- | --- |

—

ettevõtted, kes pakkusid täiendõppekursusi 2015. aastal [(B1a või B1b) = jah], või

| — | ettevõtted, kes pakkusid teisi täiendõppe vorme 2015. aastal [(B2a või B2b või B2c või B2d või B2e) = jah]. |
| --- | --- |

—

ettevõtted, kes pakkusid teisi täiendõppe vorme 2015. aastal [(B2a või B2b või B2c või B2d või B2e) = jah].

8. osa tuleb kasutada ettevõtete puhul, kes täiendõpet ei paku.

5.   Täiendõpet pakkunud ettevõtetelt kogutavad muutujad: täiendõppes osalejad, teemad ja koolitajad

| Muutuja nimetus | Muutuja rühm | Muutuja liik | Muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| C1tot | Võtmemuutuja | QT | Kõigil täiendõppe kursustel osalenute koguarv |
| C2 m | | QT | Täiendõppekursustel osalejate arv — mehed |
| C2f | | QT | Täiendõppekursustel osalejate arv — naised |
| C3tot | Võtmemuutuja | QT | Kõikidel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides) |
| C3i | | QT | Asutusesisestel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides) |
| C3e | | QT | Asutusevälistel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides) |
| C4 | | QT | Töötervishoidu ja -ohutust käsitlevatel kohustuslikel kursustel osalemiseks kasutatud koolitustundide osakaal |
| C5 | | QM | Käsitletud teemad (kolm kõige olulisemat) |
| | | | Üldised IT-oskused |
| | | | Professionaalsed IT-oskused |
| | | | Juhtimisoskused |
| | | | Meeskonnatööoskused |
| | | | Klienditeeninduse oskused |
| | | | Probleemide lahendamise oskus |
| | | | Kontorijuhatamise oskus |
| | | | Võõrkeeleoskus |
| | | | Tehnilised, praktilised või tööga seotud oskused |
| | | | Suulise või kirjaliku väljenduse oskus |
| | | | Arvutamis- ja/või kirjaoskus |
| | | | Ei ükski neist |
| C6 | | QM | Koolitajad (välised täiendõppekursused) (kolm kõige olulisemat) |
| | | | Koolid, kolledžid, ülikoolid ja muud kõrgharidusasutused |
| | | | Avalik-õiguslikud õppeasutused (rahastatakse või juhitakse valitsuse poolt, näiteks täiskasvanute hariduskeskus) |
| | | | Erakoolitusasutused |
| | | | Eraettevõtted, kelle põhitegevusala ei ole koolituse korraldamine |
| | | | Tööandjate ühendused, kaubanduskojad, sektorisse kuuluvad asutused |
| | | | Ametiühingud |
| | | | Muud koolitajad |

Muutuja nimetus

Muutuja rühm

Muutuja liik

Muutuja kirjeldus

C1tot

Võtmemuutuja

QT

Kõigil täiendõppe kursustel osalenute koguarv

C2 m

QT

Täiendõppekursustel osalejate arv — mehed

C2f

QT

Täiendõppekursustel osalejate arv — naised

C3tot

Võtmemuutuja

QT

Kõikidel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides)

C3i

QT

Asutusesisestel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides)

C3e

QT

Asutusevälistel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides)

C4

QT

Töötervishoidu ja -ohutust käsitlevatel kohustuslikel kursustel osalemiseks kasutatud koolitustundide osakaal

C5

QM

Käsitletud teemad (kolm kõige olulisemat)

Üldised IT-oskused

Professionaalsed IT-oskused

Juhtimisoskused

Meeskonnatööoskused

Klienditeeninduse oskused

Probleemide lahendamise oskus

Kontorijuhatamise oskus

Võõrkeeleoskus

Tehnilised, praktilised või tööga seotud oskused

Suulise või kirjaliku väljenduse oskus

Arvutamis- ja/või kirjaoskus

Ei ükski neist

C6

QM

Koolitajad (välised täiendõppekursused) (kolm kõige olulisemat)

Koolid, kolledžid, ülikoolid ja muud kõrgharidusasutused

Avalik-õiguslikud õppeasutused (rahastatakse või juhitakse valitsuse poolt, näiteks täiskasvanute hariduskeskus)

Erakoolitusasutused

Eraettevõtted, kelle põhitegevusala ei ole koolituse korraldamine

Tööandjate ühendused, kaubanduskojad, sektorisse kuuluvad asutused

Ametiühingud

Muud koolitajad

6.   Täiendõpet pakkunud ettevõtetelt kogutavad muutujad: täiendõppe maksumus

| Muutuja nimetus | Muutuja rühm | Muutuja liik | Muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| C7a | | QL | Tasud ja maksed kursuste eest |
| | | QT | Täiendõppekursuste kulud — tasud ja maksed töötajatele korraldatud kursuste eest (eurodes) |
| C7b | | QL | Reisi- ja elamiskulud |
| | | QT | Täiendõppekursuste kulud — reisi- ja elamiskulud (eurodes) |
| C7c | | QL | Asutusesiseste koolitajate töötasud |
| | | QT | Täiendõppekursuste kulud — asutusesiseste koolitajate töötasud (eurodes) |
| C7d | | QL | Kulud koolituskeskusele, ruumidele või õppematerjalidele |
| | | QT | Täiendõppekursuste kulud — koolituskeskus, ruumid ja õppematerjalid täiendõppekursuste läbiviimiseks (eurodes) |
| C7sub | | QL | Täiendõppekursuste kulud, ainult vahesumma (alakategooriad puuduvad) |
| | Võtmemuutuja | QT | Täiendõppekursuste kulud, vahesumma (eurodes) |
| PAC | Võtmemuutuja | QT | Töötaja eemaloleku kulud — arvutatakse (PAC = C3tot × A5/A4, eurodes) |
| C7tot | Võtmemuutuja | QT | Täiendõppe kogukulu — arvutatakse (C7tot = C7sub + B5a — B5b, eurodes) |

Muutuja nimetus

Muutuja rühm

Muutuja liik

Muutuja kirjeldus

C7a

QL

Tasud ja maksed kursuste eest

QT

Täiendõppekursuste kulud — tasud ja maksed töötajatele korraldatud kursuste eest (eurodes)

C7b

QL

Reisi- ja elamiskulud

QT

Täiendõppekursuste kulud — reisi- ja elamiskulud (eurodes)

C7c

QL

Asutusesiseste koolitajate töötasud

QT

Täiendõppekursuste kulud — asutusesiseste koolitajate töötasud (eurodes)

C7d

QL

Kulud koolituskeskusele, ruumidele või õppematerjalidele

QT

Täiendõppekursuste kulud — koolituskeskus, ruumid ja õppematerjalid täiendõppekursuste läbiviimiseks (eurodes)

C7sub

QL

Täiendõppekursuste kulud, ainult vahesumma (alakategooriad puuduvad)

Võtmemuutuja

QT

Täiendõppekursuste kulud, vahesumma (eurodes)

PAC

Võtmemuutuja

QT

Töötaja eemaloleku kulud — arvutatakse (PAC = C3tot × A5/A4, eurodes)

C7tot

Võtmemuutuja

QT

Täiendõppe kogukulu — arvutatakse (C7tot = C7sub + B5a — B5b, eurodes)

7.   Täiendõppekursusi või muid täiendõppe vorme pakkunud ettevõtetelt kogutavad muutujad: täiendõppe kvaliteet, tulemused ja probleemid

| Muutuja nimetus | Muutuja rühm | Muutuja liik | Muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| D2a | | QM | Täiendõppe tulemuste hindamine |
| | | | Jah, kõigi tegevuste puhul |
| | | | Jah, mõne tegevuse puhul |
| | | | Ei, tõend osalemise kohta on piisav |
| D2b | | QM | Hindamismeetodid |
| | | | Sertimine pärast kirjalikku või praktilist testi |
| | | | Rahulolu-uuring osalejate hulgas |
| | | | Osalejate käitumise või tulemuslikkuse hindamine seoses koolituse eesmärkidega |
| | | | Koolituse mõju hindamine/mõõtmine seoses asjaomaste üksuste või kogu ettevõtte tulemuslikkusega |
| | | | Muu |
| D3 | | QM | Faktorid, mis piirasid täiendõppe pakkumist vaatlusaastal |
| | | | Piiravad faktorid puuduvad: koolituste tase vastas ettevõtte vajadustele |
| | | | Vajaliku kvalifikatsiooni, oskuste ja pädevustega inimeste värbamine |
| | | | Raskused ettevõtte koolitusvajaduste hindamisel |
| | | | Sobivate täiendõppekursuste puudumine turul |
| | | | Täiendõppekursuste kõrge hind |
| | | | Esmakutseõppele pööratakse suuremat tähelepanu kui täiendõppele |
| | | | Täiendõppele on eelnenud aastatel pandud suurt rõhku |
| | | | Töötajatel on vähe aega täiendõppes osalemiseks |
| | | | Muud põhjused |

Muutuja nimetus

Muutuja rühm

Muutuja liik

Muutuja kirjeldus

D2a

QM

Täiendõppe tulemuste hindamine

Jah, kõigi tegevuste puhul

Jah, mõne tegevuse puhul

Ei, tõend osalemise kohta on piisav

D2b

QM

Hindamismeetodid

Sertimine pärast kirjalikku või praktilist testi

Rahulolu-uuring osalejate hulgas

Osalejate käitumise või tulemuslikkuse hindamine seoses koolituse eesmärkidega

Koolituse mõju hindamine/mõõtmine seoses asjaomaste üksuste või kogu ettevõtte tulemuslikkusega

Muu

D3

QM

Faktorid, mis piirasid täiendõppe pakkumist vaatlusaastal

Piiravad faktorid puuduvad: koolituste tase vastas ettevõtte vajadustele

Vajaliku kvalifikatsiooni, oskuste ja pädevustega inimeste värbamine

Raskused ettevõtte koolitusvajaduste hindamisel

Sobivate täiendõppekursuste puudumine turul

Täiendõppekursuste kõrge hind

Esmakutseõppele pööratakse suuremat tähelepanu kui täiendõppele

Täiendõppele on eelnenud aastatel pandud suurt rõhku

Töötajatel on vähe aega täiendõppes osalemiseks

Muud põhjused

8.   Koolitust mitte pakkuvate ettevõtete kohta kogutavad muutujad: põhjused, miks täiendõpet ei pakuta

| Muutuja nimetus | Muutuja rühm | Muutuja liik | Muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | | QM | Põhjused, miks vaatlusaastal täiendõpet ei pakutud |
| | | | Olemasolevad kvalifikatsioonid, oskused ja pädevused vastavad ettevõtte praegustele vajadustele |
| | | | Eelistati vajaliku kvalifikatsiooni, oskuste ja pädevustega inimeste värbamist |
| | | | Raskused ettevõtte koolitusvajaduste hindamisel |
| | | | Sobivate täiendõppekursuste puudumine turul |
| | | | Täiendõppekursuste kõrge hind |
| | | | Esmakutseõppele pööratakse suuremat tähelepanu kui täiendõppele |
| | | | Täiendõppele on eelnenud aastatel pandud suurt rõhku |
| | | | Töötajatel ei ole aega täiendõppes osalemiseks |
| | | | Muud põhjused |

Muutuja nimetus

Muutuja rühm

Muutuja liik

Muutuja kirjeldus

E1

QM

Põhjused, miks vaatlusaastal täiendõpet ei pakutud

Olemasolevad kvalifikatsioonid, oskused ja pädevused vastavad ettevõtte praegustele vajadustele

Eelistati vajaliku kvalifikatsiooni, oskuste ja pädevustega inimeste värbamist

Raskused ettevõtte koolitusvajaduste hindamisel

Sobivate täiendõppekursuste puudumine turul

Täiendõppekursuste kõrge hind

Esmakutseõppele pööratakse suuremat tähelepanu kui täiendõppele

Täiendõppele on eelnenud aastatel pandud suurt rõhku

Töötajatel ei ole aega täiendõppes osalemiseks

Muud põhjused

9.   Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: esmakutseõpe

| Muutuja nimetus | Muutuja rühm | Muutuja liik | Muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| F1 | Tuumikmuutuja | QL | Ettevõttes tavaliselt töötavad esmakutseõppes osalejad |
| F2 | | QM | Esmakutseõppe pakkumise põhjused (kui F1 = jah) |
| | | | Anda tulevastele töötajatele ettevõtte vajadustele vastav kvalifikatsioon |
| | | | Valida parimad praktikandid tulevaseks tööks pärast esmakutseõppe läbimist |
| | | | Asutusevälise värbamise puhul vältida võimalikku sobimatust ettevõtte vajadustega |
| | | | Kasutada ära esmakutseõppes osalejate produktiivsust juba esmakutseõppe ajal |
| | | | Muud põhjused” |

Muutuja nimetus

Muutuja rühm

Muutuja liik

Muutuja kirjeldus

F1

Tuumikmuutuja

QL

Ettevõttes tavaliselt töötavad esmakutseõppes osalejad

F2

QM

Esmakutseõppe pakkumise põhjused (kui F1 = jah)

Anda tulevastele töötajatele ettevõtte vajadustele vastav kvalifikatsioon

Valida parimad praktikandid tulevaseks tööks pärast esmakutseõppe läbimist

Asutusevälise värbamise puhul vältida võimalikku sobimatust ettevõtte vajadustega

Kasutada ära esmakutseõppes osalejate produktiivsust juba esmakutseõppe ajal

Muud põhjused”

| 2. | Määruse (EÜ) nr 198/2006 II lisa asendatakse järgmisega:

  „II LISA
  Valim






  1. | Valikukava peamise allikana kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 177/2008 (1) viidatud ettevõtlusregistreid. Valikukavast võetakse üleriigiliselt representatiivne ettevõtete juhuslik kihtvalim. |
| --- | --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 198/2006 II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

Valim

1.

Valikukava peamise allikana kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 177/2008 (1) viidatud ettevõtlusregistreid. Valikukavast võetakse üleriigiliselt representatiivne ettevõtete juhuslik kihtvalim.

| 2. | Valim jagatakse kihtideks NACE Rev. 2 kategooria ja suuruskategooria järgi vastavalt järgmistele miinimumnõuetele:






  — | 20 NACE Rev. 2 kategooriat [B, C10-C12, C13-C15, C17-C18, C19-C23, C24-C25, C26-C28+C33, C29-C30, C16+C31-C32, D-E, F, G45, G46, G47, H, I, J, K64-K65, K66, L+M+N+R+S]; |
| --- | --- | --- |

2.

Valim jagatakse kihtideks NACE Rev. 2 kategooria ja suuruskategooria järgi vastavalt järgmistele miinimumnõuetele:

—

20 NACE Rev. 2 kategooriat [B, C10-C12, C13-C15, C17-C18, C19-C23, C24-C25, C26-C28+C33, C29-C30, C16+C31-C32, D-E, F, G45, G46, G47, H, I, J, K64-K65, K66, L+M+N+R+S];

| — | kolm ettevõtete suuruskategooriat vastavalt töötajate arvule: (10–49) (50–249) (250 ja rohkem) alla 50 miljoni elanikuga riikide puhul; |
| --- | --- |

—

kolm ettevõtete suuruskategooriat vastavalt töötajate arvule: (10–49) (50–249) (250 ja rohkem) alla 50 miljoni elanikuga riikide puhul;

| — | kuus ettevõtete suuruskategooriat vastavalt töötajate arvule: (10–19) (20–49) (50–249) (250–499) (500–999) (1 000 ja rohkem) 50 miljoni või rohkema elanikuga liikmesriikide puhul. |
| --- | --- |

—

kuus ettevõtete suuruskategooriat vastavalt töötajate arvule: (10–19) (20–49) (50–249) (250–499) (500–999) (1 000 ja rohkem) 50 miljoni või rohkema elanikuga liikmesriikide puhul.

| 3. | Valimi suuruse määramisel peab tagama, et „koolitusega tegelevate ettevõtete” osatähtsuse hinnangule arvutatud 95 %-lise usaldusvahemiku pool pikkust oleks maksimaalselt 0,2 (pärast mittevastamise määra arvestamist valimis) igas ülalpool määratud 60 kihis (120 kihis, kui liikmesriigis on 50 miljonit elanikku või rohkem). |
| --- | --- |

3.

Valimi suuruse määramisel peab tagama, et „koolitusega tegelevate ettevõtete” osatähtsuse hinnangule arvutatud 95 %-lise usaldusvahemiku pool pikkust oleks maksimaalselt 0,2 (pärast mittevastamise määra arvestamist valimis) igas ülalpool määratud 60 kihis (120 kihis, kui liikmesriigis on 50 miljonit elanikku või rohkem).

| 4. | Valimi suuruse määramiseks võib kasutada järgmist valemit:



  kus:







  rh | = | arvatav vastuste määr kihis h |
| --- | --- | --- | --- |
| c | = | poole usaldusvahemiku maksimaalne pikkus |
| teh | = | arvatav kutseõpet läbiviivate ettevõtete osakaal kihis h |
| Nh | = | ettevõtete koguarv (kutseõpet läbiviivad ja mitte läbiviivad ettevõtted) kihis h” |

4.

Valimi suuruse määramiseks võib kasutada järgmist valemit:

Formula

kus:

rh

=

arvatav vastuste määr kihis h

c

=

poole usaldusvahemiku maksimaalne pikkus

teh

=

arvatav kutseõpet läbiviivate ettevõtete osakaal kihis h

Nh

=

ettevõtete koguarv (kutseõpet läbiviivad ja mitte läbiviivad ettevõtted) kihis h”

| 3. | Määruse (EÜ) nr 198/2006 III lisa asendatakse järgmisega:

  „III LISA
  Imputeerimise põhimõtted ja tulemuste kaalumine
  Liikmesriigid peavad võtma kõik võimalikud meetmed, et osaline või täielik vastamata jätmine oleks minimaalne. Enne imputeerimist peavad riigid kasutama kõiki mõistlikke vahendeid teiste andmeallikate kasutamiseks.
  Tuumikmuutujad, mille korral ei ole väärtuste puudumine ega imputeerimine lubatud, on järgmised:






  — | A1, A2tot, B1a, B1b, B2a(QL), B2b(QL) B2c(QL), B2d(QL) B2e(QL), F1. |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 198/2006 III lisa asendatakse järgmisega:

„III LISA

Imputeerimise põhimõtted ja tulemuste kaalumine

Liikmesriigid peavad võtma kõik võimalikud meetmed, et osaline või täielik vastamata jätmine oleks minimaalne. Enne imputeerimist peavad riigid kasutama kõiki mõistlikke vahendeid teiste andmeallikate kasutamiseks.

Tuumikmuutujad, mille korral ei ole väärtuste puudumine ega imputeerimine lubatud, on järgmised:

—

A1, A2tot, B1a, B1b, B2a(QL), B2b(QL) B2c(QL), B2d(QL) B2e(QL), F1.

Võtmemuutujad, mille puhul tuleb vältida väärtuste puudumist ja mille puhul on imputeerimine soovitatav, on järgmised:

| — | A4, A5, C1tot, C3tot, C7sub(QT), PAC, C7tot. |
| --- | --- |

—

A4, A5, C1tot, C3tot, C7sub(QT), PAC, C7tot.

Osalise vastamata jätmise korral soovitatakse imputeerimist järgmistes üldistes piirides.

| 1. | Kui andmed hõlmavad esitatud muutujatest alla 50 %, tuleb neid üldjuhul käsitleda täieliku vastamatajätmisena. |
| --- | --- |

1.

Kui andmed hõlmavad esitatud muutujatest alla 50 %, tuleb neid üldjuhul käsitleda täieliku vastamatajätmisena.

| 2. | Eraldiseisva NACE Rev. 2/suuruskategooria hindamine ei ole lubatud, kui rohkem kui 50 protsendil vastanud ettevõtetel puudub üle 25 % kvantitatiivsetest muutujatest. |
| --- | --- |

2.

Eraldiseisva NACE Rev. 2/suuruskategooria hindamine ei ole lubatud, kui rohkem kui 50 protsendil vastanud ettevõtetel puudub üle 25 % kvantitatiivsetest muutujatest.

| 3. | Eraldiseisva NACE Rev. 2/suuruskategooria imputeerimine ei ole kvantitatiivse muutuja korral lubatud, kui seoses konkreetse muutujaga vastused esitanud ettevõtete osakaal on alla 50 %. |
| --- | --- |

3.

Eraldiseisva NACE Rev. 2/suuruskategooria imputeerimine ei ole kvantitatiivse muutuja korral lubatud, kui seoses konkreetse muutujaga vastused esitanud ettevõtete osakaal on alla 50 %.

| 4. | Eraldiseisva NACE Rev. 2/suuruskategooria imputeerimine ei ole kvalitatiivse muutuja korral lubatud, kui seoses konkreetse muutujaga vastused esitanud ettevõtete osakaal on alla 80 %. |
| --- | --- |

4.

Eraldiseisva NACE Rev. 2/suuruskategooria imputeerimine ei ole kvalitatiivse muutuja korral lubatud, kui seoses konkreetse muutujaga vastused esitanud ettevõtete osakaal on alla 80 %.

Kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed muutujad on määratletud I lisas.

Imputeerimise reeglid on toodud artiklis 8 osutatud käsiraamatus.

Liikmesriigid peavad arvutama välja ja esitama kõikidele andmekirjetele omistatava kaaluteguri koos abimuutujatega, mida võidi kaalutegurite arvutamisel kasutada. Need abimuutujad tuleb vajaduse korral tähistada kui muutuja EXTRA1, EXTRA2, EXTRA3. Kaalutegurite kehtestamise metoodikat tuleb üksikasjalikult kirjeldada kvaliteediaruandes.”

| 4. | Määruse (EÜ) nr 198/2006 V lisa asendatakse järgmisega.

  „V LISA
  Standardne kvaliteediaruanne
  Liikmesriigid peavad esitama standardse kvaliteediaruande vastavalt Euroopa statistikasüsteemi standardse kvaliteediaruande struktuurile. Standardsele kvaliteediaruandele tuleb lisada riikliku küsimustiku koopia.
  Kohaldatakse järgmisi standardseid kvaliteedikriteeriume.
  1.   ASJAKOHASUS
  Uurimuse rakendamine ja asjaolu, mil määral vastab statistika praeguste ja võimalike kasutajate vajadustele. See hõlmab kasutajate ja nende individuaalsete vajaduste kirjeldust ning hinnangut, kui suures ulatuses on neid vajadusi rahuldatud.
  2.   TÄPSUS
  2.1.   Valikuvead

  See hõlmab järgmist.






  — | Valikukava ja efektiivse valimi kirjeldus. |
| --- | --- | --- |

4.

Määruse (EÜ) nr 198/2006 V lisa asendatakse järgmisega.

„V LISA

Standardne kvaliteediaruanne

Liikmesriigid peavad esitama standardse kvaliteediaruande vastavalt Euroopa statistikasüsteemi standardse kvaliteediaruande struktuurile. Standardsele kvaliteediaruandele tuleb lisada riikliku küsimustiku koopia.

Kohaldatakse järgmisi standardseid kvaliteedikriteeriume.

1.   ASJAKOHASUS

Uurimuse rakendamine ja asjaolu, mil määral vastab statistika praeguste ja võimalike kasutajate vajadustele. See hõlmab kasutajate ja nende individuaalsete vajaduste kirjeldust ning hinnangut, kui suures ulatuses on neid vajadusi rahuldatud.

2.   TÄPSUS

2.1.   Valikuvead

See hõlmab järgmist.

—

Valikukava ja efektiivse valimi kirjeldus.

| — | Lõpliku kaaluteguri arvestamise kirjeldus, mis hõlmab vastamata jätmise mudelit ja kasutatud abimuutujaid, kasutatud hinnangfunktsiooni, nt Horvitzi-Thompsoni hinnangfunktsioon, hinnangute dispersioon sõltuvalt valimi kihtidest, dispersiooni hindamiseks kasutatav tarkvara. Abimuutujate või kasutatud teabe kirjeldus tuleb esitada aruandes, et Eurostat saaks uuesti arvutada lõpliku kaaluteguri, kuna see on dispersiooni hindamiseks vajalik. |
| --- | --- |

—

Lõpliku kaaluteguri arvestamise kirjeldus, mis hõlmab vastamata jätmise mudelit ja kasutatud abimuutujaid, kasutatud hinnangfunktsiooni, nt Horvitzi-Thompsoni hinnangfunktsioon, hinnangute dispersioon sõltuvalt valimi kihtidest, dispersiooni hindamiseks kasutatav tarkvara. Abimuutujate või kasutatud teabe kirjeldus tuleb esitada aruandes, et Eurostat saaks uuesti arvutada lõpliku kaaluteguri, kuna see on dispersiooni hindamiseks vajalik.

| — | Vastamata jätmise analüüsi korral kõrvalekallete kirjeldus valimis ja tulemustes. |
| --- | --- |

—

Vastamata jätmise analüüsi korral kõrvalekallete kirjeldus valimis ja tulemustes.

Esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

| — | valimi aluseks võetud ettevõtete arv; |
| --- | --- |

—

valimi aluseks võetud ettevõtete arv;

| — | ettevõtete arv koguvalimis ja efektiivses valimis. |
| --- | --- |

—

ettevõtete arv koguvalimis ja efektiivses valimis.

Vaadeldud efektiivse valimi kohta esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

| — | variatsioonikordajad (2) järgmise võtmestatistika korral; |
| --- | --- |

—

variatsioonikordajad (2) järgmise võtmestatistika korral;

| — | töötajate koguarv, iga liiki täiendõpet pakkunud ettevõtete koguarv, iga liiki täiendõpet pakkunud ettevõtete koguarvu osakaal ettevõtete koguarvust; |
| --- | --- |

—

töötajate koguarv, iga liiki täiendõpet pakkunud ettevõtete koguarv, iga liiki täiendõpet pakkunud ettevõtete koguarvu osakaal ettevõtete koguarvust;

| — | täiendõppekursusi pakkunud ettevõtete koguarv, täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete arvu osakaal ettevõtete koguarvust; |
| --- | --- |

—

täiendõppekursusi pakkunud ettevõtete koguarv, täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete arvu osakaal ettevõtete koguarvust;

| — | iga liiki täiendõpet pakkunud ettevõtetes töötavate inimeste koguarv, täiendõppekursustel osalenute koguarv, täiendõppekursustel osalenute koguarvu osakaal töötajate koguarvust, täiendõppekursustel osalenute koguarvu osakaal täiendõpet pakkuvate ettevõtete töötajate koguarvust; |
| --- | --- |

—

iga liiki täiendõpet pakkunud ettevõtetes töötavate inimeste koguarv, täiendõppekursustel osalenute koguarv, täiendõppekursustel osalenute koguarvu osakaal töötajate koguarvust, täiendõppekursustel osalenute koguarvu osakaal täiendõpet pakkuvate ettevõtete töötajate koguarvust;

| — | täiendõppekursuste kogukulud; |
| --- | --- |

—

täiendõppekursuste kogukulud;

| — | esmakutseõpet pakkunud ettevõtete koguarv, esmakutseõpet pakkuvate ettevõtete arvu osakaal ettevõtete koguarvust. |
| --- | --- |

—

esmakutseõpet pakkunud ettevõtete koguarv, esmakutseõpet pakkuvate ettevõtete arvu osakaal ettevõtete koguarvust.

2.2.   Valikust sõltumatud vead

2.2.1.   Katvusvead

See hõlmab järgmist:

| — | valimi koostamiseks kasutatud registri ja selle üldise kvaliteedi kirjeldus, registris sisalduv teave ja selle ajakohastamise sagedus; |
| --- | --- |

—

valimi koostamiseks kasutatud registri ja selle üldise kvaliteedi kirjeldus, registris sisalduv teave ja selle ajakohastamise sagedus;

| — | vead, mis tulenevad valikukava ning sihtrühma ja alamrühmade vahelistest lahknevustest (ülekatvus, alakatvus, klassifikatsioonivead); |
| --- | --- |

—

vead, mis tulenevad valikukava ning sihtrühma ja alamrühmade vahelistest lahknevustest (ülekatvus, alakatvus, klassifikatsioonivead);

| — | teabe saamise meetodid ja märkused klassifikatsioonivigade töötlemise kohta. |
| --- | --- |

—

teabe saamise meetodid ja märkused klassifikatsioonivigade töötlemise kohta.

Vaadeldud efektiivse valimi kohta esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

| — | ettevõtete arv; |
| --- | --- |

—

ettevõtete arv;

| — | selliste ettevõtete osakaal, mille puhul vaadeldud kihtide arv võrdub valimi kihtide arvuga. |
| --- | --- |

—

selliste ettevõtete osakaal, mille puhul vaadeldud kihtide arv võrdub valimi kihtide arvuga.

2.2.2.   Mõõtevead

Vajaduse korral hinnata andmete kogumise käigus ilmnenud vigu, mis on põhjustatud järgmisest:

| — | küsimustiku kavandamine (eeltestide tulemused või laboratoorsed meetodid, küsitlusstrateegiad); |
| --- | --- |

—

küsimustiku kavandamine (eeltestide tulemused või laboratoorsed meetodid, küsitlusstrateegiad);

| — | aruannet esitav üksus/vastaja, võttes arvesse kasutatud andmete kogumise viisi (nt probleemid ettevõttest õige(te) vastaja(te) leidmisega ja sellega seotud strateegiad, mäluprobleemid, vead küsimustiku täitmisel, abi vastajatele). See hõlmab meetmete kirjeldust ja hinnangut neile meetmetele, mida võeti osalejaid käsitleva teabe kvaliteedi kindlustamiseks ja selle tagamiseks, et andmeid ei kogutaks osalejate sündmuste kohta; |
| --- | --- |

—

aruannet esitav üksus/vastaja, võttes arvesse kasutatud andmete kogumise viisi (nt probleemid ettevõttest õige(te) vastaja(te) leidmisega ja sellega seotud strateegiad, mäluprobleemid, vead küsimustiku täitmisel, abi vastajatele). See hõlmab meetmete kirjeldust ja hinnangut neile meetmetele, mida võeti osalejaid käsitleva teabe kvaliteedi kindlustamiseks ja selle tagamiseks, et andmeid ei kogutaks osalejate sündmuste kohta;

| — | vastava teabesüsteemi ja haldusallikate olemasolu/kasutamine ettevõttes, nt halduskontseptsiooni ja uuringukontseptsiooni vastavus (vaatlusperiood, üksikandmete kättesaadavus); |
| --- | --- |

—

vastava teabesüsteemi ja haldusallikate olemasolu/kasutamine ettevõttes, nt halduskontseptsiooni ja uuringukontseptsiooni vastavus (vaatlusperiood, üksikandmete kättesaadavus);

| — | meetodid mõõtevigade arvu vähendamiseks, probleemid küsimustiku kui tervikuga või üksikute küsimustega. |
| --- | --- |

—

meetodid mõõtevigade arvu vähendamiseks, probleemid küsimustiku kui tervikuga või üksikute küsimustega.

2.2.3.   Töötlemisvead

Andmete redigeerimise protsessi kirjeldus, näiteks töötlemissüsteem ja kasutatavad vahendid, kodeerimis-, redigeerimis-, kaalumis- või tabulatsioonivead, kvaliteedikontroll makro-/mikrotasandil ning parandused ja halb redigeerimine.

2.2.4.   Vastamatajätmisest tulenevad vead

Täieliku vastamatajätmise hindamine ja osalise vastamatajätmise hindamine ning seoses korduvkontaktidega võetud meetmete kirjeldus:

| — | terviklik aruanne imputeerimisprotsessi, sealhulgas imputeerimisel ja/või kaalumisel kasutatud meetodite kohta; |
| --- | --- |

—

terviklik aruanne imputeerimisprotsessi, sealhulgas imputeerimisel ja/või kaalumisel kasutatud meetodite kohta;

| — | metoodilised märkused ja vastamatajätmise analüüsi tulemused või muud meetodid vastamatajätmise mõju hindamiseks. |
| --- | --- |

—

metoodilised märkused ja vastamatajätmise analüüsi tulemused või muud meetodid vastamatajätmise mõju hindamiseks.

Vaadeldud efektiivse valimi kohta esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

| — | täieliku vastamise määr (3); |
| --- | --- |

—

täieliku vastamise määr (3);

| — | osalise vastamise määr (4) kõigi vastajate puhul järgmiste andmete osas: kõigi vastajate töötundide koguarv ja kõigi vastajate tööjõukulu kokku; |
| --- | --- |

—

osalise vastamise määr (4) kõigi vastajate puhul järgmiste andmete osas: kõigi vastajate töötundide koguarv ja kõigi vastajate tööjõukulu kokku;

| — | osalise vastamise määr ettevõtete hulgas, kes pakuvad täiendõppe kursusi, järgmiste andmete osas:






  — | täiendõppekursustel osalejate koguarv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta; |
| --- | --- | --- |

—

osalise vastamise määr ettevõtete hulgas, kes pakuvad täiendõppe kursusi, järgmiste andmete osas:

—

täiendõppekursustel osalejate koguarv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta;

| — | kõigi täiendõppekursuste tundide koguarv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta, ettevõttesiseselt korraldatud täiendõppekursuste tundide arv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta, ettevõtteväliselt korraldatud täiendõppekursuste tundide arv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta; |
| --- | --- |

—

kõigi täiendõppekursuste tundide koguarv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta, ettevõttesiseselt korraldatud täiendõppekursuste tundide arv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta, ettevõtteväliselt korraldatud täiendõppekursuste tundide arv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta;

| — | täiendõppekursuste kogukulud täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete puhul. |
| --- | --- |

—

täiendõppekursuste kogukulud täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete puhul.

3.   AJAKOHASUS JA ÕIGEAEGSUS

Tabel, milles on esitatud algus- ja lõppkuupäevad projekti eri etappide puhul, näiteks välitööd (arvestades erinevaid andmete kogumise viise), meeldetuletused ja järelmeetmed, andmete kontrollimine ja redigeerimine, täiendav kinnitamine ja arvestamine, uuring vastamatajätmise kohta (vajaduse korral) ning hinnangud ja andmete edastamine Eurostatile ning riiklike tulemuste levitamine.

4.   KÄTTESAADAVUS JA SELGUS

Ettevõtetele saadetavad tulemused, tulemuste levitamise kava, metoodiliste dokumentide koopia esitatud statistika kohta.

5.   VÕRRELDAVUS

Kõrvalekalded Euroopa standardküsimustikust ja artiklis 8 viidatud käsiraamatus esitatud määratlustest ning seotus teiste statistiliste allikatega (teatavate registrist kättesaadavate andmete kasutamine, uuringu seotus mõne teise riikliku uuringuga).

6.   KOHERENTSUS

Sama nähtuse või näitaja kohta tehtud statistika võrdlus teiste uuringute või allikatega ja töötajate arvu kooskõla hindamine struktuurilise ettevõtlusstatistikaga NACE Rev. 2 kategooriate ja suuruskategooriate kohta.

Vaadeldud efektiivse valimi kohta esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

| — | töötajate arv vastavalt struktuurilisele ettevõtlusstatistikale ja tööga hõivatud isikute arv vastavalt täiendkutseõppe uuringule (CVTS); |
| --- | --- |

—

töötajate arv vastavalt struktuurilisele ettevõtlusstatistikale ja tööga hõivatud isikute arv vastavalt täiendkutseõppe uuringule (CVTS);

| — | erinevuste osakaal protsentides (SBS — CVTS)/SBS. |
| --- | --- |

—

erinevuste osakaal protsentides (SBS — CVTS)/SBS.

7.   KULUD JA KOORMUS

Koormuse ja tasuvuse analüüs riigi tasandil, võttes näiteks arvesse küsimustikule vastamiseks kulunud keskmist aega, probleemseid küsimusi ja muutujaid, selliseid muutujaid, mis on kõige kasulikumad/kasutumad täiendõppe kirjeldamisel riigi tasandil, riigisiseste andmekasutajate hinnangulist või tegelikku rahulolu taset, erinevat koormust väikestele ja suurtele ettevõtetele ning koormuse vähendamiseks tehtud pingutusi.”

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik (ELT L 61, 5.3.2008, lk 6).

1

(2)  Variatsioonikordaja on hinnangfunktsiooni dispersiooni ruutjuure ja keskväärtuse suhe. Variatsioonikordaja hinnanguks on valimi dispersiooni hinnangu ruutjuure ja keskväärtuse suhe. Variatsioonikordaja arvutamisel tuleb arvestada valikukava ja kihtide muutusi.

2

(3)  Täieliku vastamise määr on kogumisse kuuluvate vastajate arvu ja üldkogumile saadetud küsimustike arvu suhe.

3

(4)  Osalise vastamise määr muutuja kohta on olemasolevate andmete arvu suhe olemasolevate ja puuduvate andmete arvu (võrdub kogumisse kuuluvate vastajate arvuga).

4

---

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1154/2014,

29. oktoober 2014,

millega keeldutakse lubamast toidu kohta teatavate tervisealaste väidete, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavate väidete esitamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas.

| (2) | Samuti on määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused teaduslikuks hindamiseks Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) (edaspidi „toiduohutusamet”) ning samuti komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Samuti on määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused teaduslikuks hindamiseks Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) (edaspidi „toiduohutusamet”) ning samuti komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks.

| (3) | Toiduohutusamet peab esitama asjaomase tervisealase väite kohta oma arvamuse. |
| --- | --- |

(3)

Toiduohutusamet peab esitama asjaomase tervisealase väite kohta oma arvamuse.

| (4) | Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse toiduohutusameti arvamust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse toiduohutusameti arvamust.

| (5) | Pärast seda, kui EJP Pharmaceutical ApS oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tsingi mõjuga ja halva hingeõhu ennetamisega (küsimus nr EFSA-Q-2010-01092) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Ennetab halva hingeõhu tekkimist, neutraliseerides lenduvaid väävliühendeid suus ja suuõõnes.” |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui EJP Pharmaceutical ApS oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tsingi mõjuga ja halva hingeõhu ennetamisega (küsimus nr EFSA-Q-2010-01092) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Ennetab halva hingeõhu tekkimist, neutraliseerides lenduvaid väävliühendeid suus ja suuõõnes.”

| (6) | Toiduohutusamet esitas 1. juunil 2011 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti järeldusele, et kõnealune väide on seotud pigem hingeõhu lõhnaga, mitte organismi funktsiooniga, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artiklis 13. Väite hindamise käigus paluti taotlejal selgitada, kuidas esitatud väide on seotud organismi talitlusega. Taotleja väitis, et suu ja suuõõne bakterifloora põhjustatud lenduvate väävliühendite teke ja halitoos on seotud suu ja suuõõne talitlusega ning seega organismi talitlusega. Toiduohutusamet aga märkis, et esitatud tõendid ei kinnita, et lenduvate väävliühendite keemiline neutraliseerimine halva hingeõhu leevendamiseks suus avaldab füsioloogilist mõju organismi talitlusele. Seega ei tõendanud taotleja, et tsingil on füsioloogiline mõju organismi funktsioonile, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 1 punktis a. Kuna kõnealune väide ei vasta seetõttu määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet esitas 1. juunil 2011 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti järeldusele, et kõnealune väide on seotud pigem hingeõhu lõhnaga, mitte organismi funktsiooniga, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artiklis 13. Väite hindamise käigus paluti taotlejal selgitada, kuidas esitatud väide on seotud organismi talitlusega. Taotleja väitis, et suu ja suuõõne bakterifloora põhjustatud lenduvate väävliühendite teke ja halitoos on seotud suu ja suuõõne talitlusega ning seega organismi talitlusega. Toiduohutusamet aga märkis, et esitatud tõendid ei kinnita, et lenduvate väävliühendite keemiline neutraliseerimine halva hingeõhu leevendamiseks suus avaldab füsioloogilist mõju organismi talitlusele. Seega ei tõendanud taotleja, et tsingil on füsioloogiline mõju organismi funktsioonile, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 1 punktis a. Kuna kõnealune väide ei vasta seetõttu määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (7) | Pärast seda, kui Leiber GmbH oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses toote Yestimun® mõjuga ja ülemiste hingamisteede patogeenivastase kaitsega (küsimus nr EFSA-Q-2012-00761) (3). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Igapäevaselt manustatav Yestimun® aitab säilitada organismi kaitset patogeenide vastu.” |
| --- | --- |

(7)

Pärast seda, kui Leiber GmbH oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses toote Yestimun® mõjuga ja ülemiste hingamisteede patogeenivastase kaitsega (küsimus nr EFSA-Q-2012-00761) (3). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Igapäevaselt manustatav Yestimun® aitab säilitada organismi kaitset patogeenide vastu.”

| (8) | Toiduohutusamet esitas 8. aprillil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et toote Yestimun® (õllepärmi rakuseinast pärit (1,3)-(1,6)-β-D-glükaanid) tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet esitas 8. aprillil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et toote Yestimun® (õllepärmi rakuseinast pärit (1,3)-(1,6)-β-D-glükaanid) tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (9) | Pärast seda, kui Vivatech oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses toote Transitech® mõjuga ja sooletalitluse püsiva paranemisega pärast toote tarbimise lõpetamist (küsimus nr EFSA-Q-2013-00087) (4). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Parandab soolestiku läbikäimist ja reguleerib seda püsivalt.” |
| --- | --- |

(9)

Pärast seda, kui Vivatech oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses toote Transitech® mõjuga ja sooletalitluse püsiva paranemisega pärast toote tarbimise lõpetamist (küsimus nr EFSA-Q-2013-00087) (4). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Parandab soolestiku läbikäimist ja reguleerib seda püsivalt.”

| (10) | Toiduohutusamet esitas 13. juunil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et toote Transitech® tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(10)

Toiduohutusamet esitas 13. juunil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et toote Transitech® tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (11) | Pärast seda, kui Clasado Limited oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses toote Bimuno® GOS mõjuga ja seedekulgla vaevuste vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2012-01007) (5). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „1,37 grammi Bimuno® galaktooligosahhariidide igapäevane tarbimine võib vähendada kõhuvaevusi.” |
| --- | --- |

(11)

Pärast seda, kui Clasado Limited oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses toote Bimuno® GOS mõjuga ja seedekulgla vaevuste vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2012-01007) (5). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „1,37 grammi Bimuno® galaktooligosahhariidide igapäevane tarbimine võib vähendada kõhuvaevusi.”

| (12) | Toiduohutusamet esitas 18. juunil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti järeldusele, et toiduohutusamet on juba andnud negatiivse hinnangu määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohases taotluses esitatud tervisealasele väitele toote Bimuno® GOS ja seedekulgla vaevuste vähenemise kohta (6) ning et taotleja esitatud lisateave ei võimalda seda väidet teaduslikult tõendada. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(12)

Toiduohutusamet esitas 18. juunil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti järeldusele, et toiduohutusamet on juba andnud negatiivse hinnangu määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohases taotluses esitatud tervisealasele väitele toote Bimuno® GOS ja seedekulgla vaevuste vähenemise kohta (6) ning et taotleja esitatud lisateave ei võimalda seda väidet teaduslikult tõendada. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (13) | Pärast seda, kui Fuko Pharma Ltd oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses Lactobacillus rhamnosus GG mõjuga ja tavapärase roojamise tagamisega antibiootikumiravi ajal (küsimus nr EFSA-Q-2013-00015) (7). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Lactobacillus rhamnosus GG tavapärase roojamise tagamiseks suukaudse antibiootikumiravi ajal.” |
| --- | --- |

(13)

Pärast seda, kui Fuko Pharma Ltd oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses Lactobacillus rhamnosus GG mõjuga ja tavapärase roojamise tagamisega antibiootikumiravi ajal (küsimus nr EFSA-Q-2013-00015) (7). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Lactobacillus rhamnosus GG tavapärase roojamise tagamiseks suukaudse antibiootikumiravi ajal.”

| (14) | Toiduohutusamet esitas 18. juunil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et Lactobacillus rhamnosus GG tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(14)

Toiduohutusamet esitas 18. juunil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et Lactobacillus rhamnosus GG tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (15) | Pärast seda, kui Gelita AG oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses VeriSol®P mõjuga ja naha elastsuse muutumisega, mis parandab nahatalitlust (küsimus nr EFSA-Q-2012-00839) (8). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Tüüpiline kollageeni peptiidide segu (kollageeni hüdrolüsaat), mis avaldab naha elastsuse suurendamise ja kortsude vähendamise kaudu kasulikku füsioloogilist mõju naha tervisele, soodustades tavapärast kollageeni ja elastiini sünteesi.” |
| --- | --- |

(15)

Pärast seda, kui Gelita AG oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses VeriSol®P mõjuga ja naha elastsuse muutumisega, mis parandab nahatalitlust (küsimus nr EFSA-Q-2012-00839) (8). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Tüüpiline kollageeni peptiidide segu (kollageeni hüdrolüsaat), mis avaldab naha elastsuse suurendamise ja kortsude vähendamise kaudu kasulikku füsioloogilist mõju naha tervisele, soodustades tavapärast kollageeni ja elastiini sünteesi.”

| (16) | Toiduohutusamet esitas 20. juunil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et Verisol®P tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(16)

Toiduohutusamet esitas 20. juunil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et Verisol®P tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (17) | Pärast seda, kui Pharmatoka S.A.S. oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootes Urell® sisalduvate proantotsüanidiinide mõjuga ja bakterite arvukuse vähenemisega kuseteedes (küsimus nr EFSA-Q-2012-00700) (9). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud muu hulgas järgmiselt: „Tootes Urell® sisalduvad proantotsüanidiinid tõhustavad kaitset bakteriaalsete haigustekitajate vastu alumistes kuseteedes.” |
| --- | --- |

(17)

Pärast seda, kui Pharmatoka S.A.S. oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootes Urell® sisalduvate proantotsüanidiinide mõjuga ja bakterite arvukuse vähenemisega kuseteedes (küsimus nr EFSA-Q-2012-00700) (9). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud muu hulgas järgmiselt: „Tootes Urell® sisalduvad proantotsüanidiinid tõhustavad kaitset bakteriaalsete haigustekitajate vastu alumistes kuseteedes.”

| (18) | Toiduohutusamet esitas 26. juulil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et tootes Urell® sisalduvate proantotsüanidiinide tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(18)

Toiduohutusamet esitas 26. juulil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et tootes Urell® sisalduvate proantotsüanidiinide tarbimise ja väidetava mõju vahel ei saa tuvastada põhjuslikku seost. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (19) | Pärast seda, kui Institute of Cellular Pharmacology (ICP) Ltd oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses toote Preservation® mõjuga ja rakutalitluse kiire taastumisega pärast stressi (küsimus nr EFSA-Q-2013-00021) (10). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Tõhustab füsioloogilist stressireaktsiooni, kiirendades kuumašokivalkude ilmumist ja hoides nende piisavat taset, et tagada organismi valmisolek võimalikuks rakkudele avalduvaks lisastressiks.” |
| --- | --- |

(19)

Pärast seda, kui Institute of Cellular Pharmacology (ICP) Ltd oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses toote Preservation® mõjuga ja rakutalitluse kiire taastumisega pärast stressi (küsimus nr EFSA-Q-2013-00021) (10). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Tõhustab füsioloogilist stressireaktsiooni, kiirendades kuumašokivalkude ilmumist ja hoides nende piisavat taset, et tagada organismi valmisolek võimalikuks rakkudele avalduvaks lisastressiks.”

| (20) | Toiduohutusamet esitas 26. juulil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti järeldusele, et taotleja nimetatud väidetav mõju on üldine ja mittespetsiifiline ning et taotleja esitatud viited osutavad teabele, mis ei võimalda määratleda konkreetset kasulikku füsioloogilist toimet. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(20)

Toiduohutusamet esitas 26. juulil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti järeldusele, et taotleja nimetatud väidetav mõju on üldine ja mittespetsiifiline ning et taotleja esitatud viited osutavad teabele, mis ei võimalda määratleda konkreetset kasulikku füsioloogilist toimet. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (21) | Käesolevas määruses käsitletud tervisealased väited on määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 1 punkti a tähenduses tervisealased väited ning seega kehtib nende suhtes kõnealuse määruse artikli 28 lõikes 5 sätestatud üleminekuperiood kuni lubatud tervisealaste väidete nimekirja vastuvõtmiseni tingimusel, et need väited on kooskõlas kõnealuse määrusega. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas määruses käsitletud tervisealased väited on määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 1 punkti a tähenduses tervisealased väited ning seega kehtib nende suhtes kõnealuse määruse artikli 28 lõikes 5 sätestatud üleminekuperiood kuni lubatud tervisealaste väidete nimekirja vastuvõtmiseni tingimusel, et need väited on kooskõlas kõnealuse määrusega.

| (22) | Lubatud tervisealaste väidete nimekiri on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 432/2012 (11) ja seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2012. Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 5 osutatud väidete puhul, mille kohta ei olnud 14. detsembriks 2012 toiduohutusameti hinnangut ega komisjoni arvamust esitatud ja mida käesoleva määrusega ei lisata lubatud tervisealaste väidete nimekirja, on asjakohane sätestada üleminekuperiood, mille kestel neid väiteid võib veel kasutada, et nii toidukäitlejatel kui ka riiklikel pädevatel asutustel oleks võimalik kõnealuste väidete keelamisega kohaneda. |
| --- | --- |

(22)

Lubatud tervisealaste väidete nimekiri on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 432/2012 (11) ja seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2012. Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 5 osutatud väidete puhul, mille kohta ei olnud 14. detsembriks 2012 toiduohutusameti hinnangut ega komisjoni arvamust esitatud ja mida käesoleva määrusega ei lisata lubatud tervisealaste väidete nimekirja, on asjakohane sätestada üleminekuperiood, mille kestel neid väiteid võib veel kasutada, et nii toidukäitlejatel kui ka riiklikel pädevatel asutustel oleks võimalik kõnealuste väidete keelamisega kohaneda.

| (23) | Komisjon on käesoleva määrusega ette nähtud meetmete sätestamisel võtnud arvesse määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõike 6 kohaselt taotlejatelt ja üldsuse esindajatelt laekunud märkusi. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon on käesoleva määrusega ette nähtud meetmete sätestamisel võtnud arvesse määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõike 6 kohaselt taotlejatelt ja üldsuse esindajatelt laekunud märkusi.

| (24) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas loetletud tervisealaseid väiteid ei lisata määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 3 osutatud Euroopa Liidu lubatud väidete nimekirja.

2.   Siiski võib lõikes 1 osutatud tervisealaseid väiteid, mida kasutati enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva, jätkuvalt kasutada kuni kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  EFSA Journal 2011;9(6): 2169.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal 2013;11(4): 3159.

3

EFSA Journal

(4)  EFSA Journal 2013;11(6): 3258.

4

EFSA Journal

(5)  EFSA Journal 2013;11(6): 3259.

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal 2011;9(12): 2472.

6

EFSA Journal

(7)  EFSA Journal 2013;11(6): 3256.

7

EFSA Journal

(8)  EFSA Journal 2013;11(6): 3257.

8

EFSA Journal

(9)  EFSA Journal 2013;11(7): 3326.

9

EFSA Journal

(10)  EFSA Journal 2013;11(7): 3330.

10

EFSA Journal

(11)  Komisjoni määrus (EL) nr 432/2012, 16. mai 2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited (ELT L 136, 25.5.2012, lk 1).

11

---

LISA

TAGASILÜKATUD TERVISEALASED VÄITED

| Taotlus — määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted | Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | EFSA arvamuse viide |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | Tsink | Ennetab halva hingeõhu tekkimist, neutraliseerides lenduvaid väävliühendeid suus ja suuõõnes | Q-2010-01092 |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | Yestimun® | Igapäevaselt manustatav Yestimun® aitab säilitada organismi kaitset patogeenide vastu | Q-2012-00761 |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | Transitech® | Parandab soolestiku läbikäimist ja reguleerib seda püsivalt | Q-2013-00087 |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | Bimuno® GOS | 1,37 grammi Bimuno® galaktooligosahhariidide igapäevane tarbimine võib vähendada kõhuvaevusi | Q-2012-01007 |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | Lactobacillus rhamnosus GG | Lactobacillus rhamnosus GG tavapärase roojamise tagamiseks suukaudse antibiootikumiravi ajal | Q-2013-00015 |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | VeriSol®P | Tüüpiline kollageeni peptiidide segu (kollageeni hüdrolüsaat), mis avaldab naha elastsuse suurendamise ja kortsude vähendamise kaudu kasulikku füsioloogilist mõju naha tervisele, soodustades tavapärast kollageeni ja elastiini sünteesi | Q-2012-00839 |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | Tootes Urell® sisalduvad proantotsüanidiinid | Tootes Urell® sisalduvad proantotsüanidiinid tõhustavad kaitset bakteriaalsete haigustekitajate vastu alumistes kuseteedes | Q-2012-00700 |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | Preservation® | Tõhustab füsioloogilist stressireaktsiooni, kiirendades kuumašokivalkude ilmumist ja hoides nende piisavat taset, et tagada organismi valmisolek võimalikuks rakkudele avalduvaks lisastressiks | Q-2013-00021 |

Taotlus — määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

EFSA arvamuse viide

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

Tsink

Ennetab halva hingeõhu tekkimist, neutraliseerides lenduvaid väävliühendeid suus ja suuõõnes

Q-2010-01092

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

Yestimun®

Igapäevaselt manustatav Yestimun® aitab säilitada organismi kaitset patogeenide vastu

Q-2012-00761

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

Transitech®

Parandab soolestiku läbikäimist ja reguleerib seda püsivalt

Q-2013-00087

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

Bimuno® GOS

1,37 grammi Bimuno® galaktooligosahhariidide igapäevane tarbimine võib vähendada kõhuvaevusi

Q-2012-01007

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

Lactobacillus rhamnosus GG

Lactobacillus rhamnosus GG tavapärase roojamise tagamiseks suukaudse antibiootikumiravi ajal

Q-2013-00015

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

VeriSol®P

Tüüpiline kollageeni peptiidide segu (kollageeni hüdrolüsaat), mis avaldab naha elastsuse suurendamise ja kortsude vähendamise kaudu kasulikku füsioloogilist mõju naha tervisele, soodustades tavapärast kollageeni ja elastiini sünteesi

Q-2012-00839

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

Tootes Urell® sisalduvad proantotsüanidiinid

Tootes Urell® sisalduvad proantotsüanidiinid tõhustavad kaitset bakteriaalsete haigustekitajate vastu alumistes kuseteedes

Q-2012-00700

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

Preservation®

Tõhustab füsioloogilist stressireaktsiooni, kiirendades kuumašokivalkude ilmumist ja hoides nende piisavat taset, et tagada organismi valmisolek võimalikuks rakkudele avalduvaks lisastressiks

Q-2013-00021

---

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1155/2014,

29. oktoober 2014,

millega parandatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 564/2013 (Euroopa Kemikaaliametile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) kohaselt makstavate tasude kohta) rootsikeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 80 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 564/2013 (2) rootsikeelses versioonis on viga, mis tuleb parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 564/2013 (2) rootsikeelses versioonis on viga, mis tuleb parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (2) | Seepärast tuleb rakendusmäärust (EL) nr 564/2013 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleb rakendusmäärust (EL) nr 564/2013 vastavalt parandada.

| (3) | Käesoleva rakendusmäärusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva rakendusmäärusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Parandused puudutavad ainult rootsikeelset versiooni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 564/2013, 18. juuni 2013, Euroopa Kemikaaliametile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) kohaselt makstavate tasude kohta (ELT L 167, 19.6.2013, lk 17).

2

---

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1156/2014,

29. oktoober 2014,

millega parandatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1135/2009 (millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt saadetud toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/798/EÜ) sloveenikeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1135/2009 (2) sloveenikeelses versioonis on korduv viga, nimelt termin „toidu- ja söödakäitleja” on vale. Seepärast on sloveenikeelset versiooni tarvis parandada. Muude keelte versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1135/2009 (2) sloveenikeelses versioonis on korduv viga, nimelt termin „toidu- ja söödakäitleja” on vale. Seepärast on sloveenikeelset versiooni tarvis parandada. Muude keelte versioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1135/2009 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1135/2009 vastavalt parandada.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Puudutab üksnes sloveenikeelset versiooni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1135/2009, 25. november 2009, millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt saadetud toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/798/EÜ (ELT L 311, 26.11.2009, lk 3).

2

---

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1157/2014,

29. oktoober 2014,

millega parandatakse määruse (EÜ) nr 141/2007 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 kohast tunnustamise nõuet söödakäitlemisettevõtete suhtes, mis toodavad või turustavad kategooria „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid” alla kuuluvaid söödalisandeid) sloveenikeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 141/2007 (2) sloveenikeelses versioonis on terminid „söödakäitleja”, „söödakäitlemisettevõte”, „turustama” ja „kategooria” valed. Seepärast on sloveenikeelset versiooni tarvis parandada. Muude keelte versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 141/2007 (2) sloveenikeelses versioonis on terminid „söödakäitleja”, „söödakäitlemisettevõte”, „turustama” ja „kategooria” valed. Seepärast on sloveenikeelset versiooni tarvis parandada. Muude keelte versioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 141/2007 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 141/2007 vastavalt parandada.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Puudutab üksnes sloveenikeelset versiooni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 35, 8.2.2005, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2007, 14. veebruar 2007, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 kohast tunnustamise nõuet söödakäitlemisettevõtete suhtes, mis toodavad või turustavad kategooria koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid alla kuuluvaid söödalisandeid (ELT L 43, 15.2.2007, lk 9).

2

---

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1158/2014,

29. oktoober 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 57,9 |
| MA | 92,9 |
| MK | 54,8 |
| ZZ | 68,5 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MK | 80,7 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 89,7 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 109,6 |
| ZZ | 96,2 |
| 0805 50 10 | AR | 72,8 |
| TR | 96,4 |
| UY | 29,5 |
| ZA | 84,3 |
| ZZ | 70,8 |
| 0806 10 10 | BR | 278,0 |
| MD | 36,9 |
| PE | 362,4 |
| TR | 144,8 |
| US | 411,7 |
| ZZ | 246,8 |
| 0808 10 80 | BR | 53,4 |
| CL | 86,8 |
| MD | 27,7 |
| NZ | 148,1 |
| ZA | 148,8 |
| ZZ | 93,0 |
| 0808 30 90 | CN | 68,8 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 84,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

57,9

MA

92,9

MK

54,8

ZZ

68,5

0707 00 05

AL

65,0

MK

80,7

TR

123,3

ZZ

89,7

0709 93 10

MA

82,8

TR

109,6

ZZ

96,2

0805 50 10

AR

72,8

TR

96,4

UY

29,5

ZA

84,3

ZZ

70,8

0806 10 10

BR

278,0

MD

36,9

PE

362,4

TR

144,8

US

411,7

ZZ

246,8

0808 10 80

BR

53,4

CL

86,8

MD

27,7

NZ

148,1

ZA

148,8

ZZ

93,0

0808 30 90

CN

68,8

TR

99,6

ZZ

84,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/34

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. oktoober 2014,

Regioonide Komitee Taani liikme ja Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2014/747/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Taani valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Marc PERERA CHRISTENSEN nimetati 8. juulil 2014 nõukogu otsusega 2014/445/EL (3) ametisse asendusliikmeks kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Marc PERERA CHRISTENSEN nimetati 8. juulil 2014 nõukogu otsusega 2014/445/EL (3) ametisse asendusliikmeks kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikme koht seoses Søren PAPE POULSENI ametiaja lõppemisega. |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikme koht seoses Søren PAPE POULSENI ametiaja lõppemisega.

| (3) | Seoses Marc PERERA CHRISTENSENI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks vabaneb asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(3)

Seoses Marc PERERA CHRISTENSENI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks vabaneb asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena:






  — | Marc PERERA CHRISTENSEN, Anden Viceborgmester, Aarhus City Council |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Marc PERERA CHRISTENSEN, Anden Viceborgmester, Aarhus City Council

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Martin HULGAARD, Viceborgmester, Municipality of Struer. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Martin HULGAARD, Viceborgmester, Municipality of Struer.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 28. oktoober 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

G. L. GALLETTI

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

(3)  ELT L 201, 10.7.2014, lk 25.

3

---

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/35

---

KOMISJONI OTSUS,

28. oktoober 2014,

meetme kohta, mida Saksamaa on võtnud vastavalt nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ artiklile 7, millega keelatakse FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmete turulelaskmine

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7757 all)

(2014/748/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2013. aasta augustis teatasid Saksamaa ametiasutused komisjonile meetmest, millega keelatakse lasta turule FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmeid, mille on tootnud Dietrich&Co. GmbH, Rossauer Strasse 49a, 09661 Rossau, OT Seifersbach (Saksamaa). Tooted kandsid CE-märgist vastavalt direktiivile 89/686/EMÜ ning nendega oli tehtud katsetusi ja tüübihindamisi kooskõlas ühtlustatud standardiga EN 358:1999 „Tööasendi- ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid — Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad”. |
| --- | --- |

(1)

2013. aasta augustis teatasid Saksamaa ametiasutused komisjonile meetmest, millega keelatakse lasta turule FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmeid, mille on tootnud Dietrich&Co. GmbH, Rossauer Strasse 49a, 09661 Rossau, OT Seifersbach (Saksamaa). Tooted kandsid CE-märgist vastavalt direktiivile 89/686/EMÜ ning nendega oli tehtud katsetusi ja tüübihindamisi kooskõlas ühtlustatud standardiga EN 358:1999 „Tööasendi- ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid — Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad”.

| (2) | Tuletõrjujate turvarakmed on liigitatud III kategooria isikukaitsevahendiks. Seda liiki isikukaitsevahendile, mis on ette nähtud kaitseks eluohtlikus olukorras või tõsiste ja pöördumatute tervisekahjustuste eest, mille otsest mõju ei ole kasutajad tootja hinnangul suutelised õigel ajal mõistma, peab tootja tellitud teavitatud asutus tegema EÜ tüübikinnitusuuringu ja EÜ kvaliteedikontrolli. |
| --- | --- |

(2)

Tuletõrjujate turvarakmed on liigitatud III kategooria isikukaitsevahendiks. Seda liiki isikukaitsevahendile, mis on ette nähtud kaitseks eluohtlikus olukorras või tõsiste ja pöördumatute tervisekahjustuste eest, mille otsest mõju ei ole kasutajad tootja hinnangul suutelised õigel ajal mõistma, peab tootja tellitud teavitatud asutus tegema EÜ tüübikinnitusuuringu ja EÜ kvaliteedikontrolli.

| (3) | Saksamaa ametiasutuste korraldatud auditi käigus eespool nimetatud tootja tootmisettevõttes selgus, et FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmete esitatud tüübikinnitustunnistused ei ole kehtivad, kuna osa seadmest, nimelt rihma materjal, oli asendatud, samal ajal kui EÜ tüübikinnituse kontroll oli seotud üksnes katsetamiseks esitatud ühikutega. Seetõttu ei ole täidetud järgmised direktiivi 89/686/EMÜ nõuded:






  — | artikli 8 lõige 2 (EÜ tüübihindamine): tooted ei olnud identsed näidistega, mille kohta EÜ tüübihindamistõend väljastati; |
| --- | --- | --- |

(3)

Saksamaa ametiasutuste korraldatud auditi käigus eespool nimetatud tootja tootmisettevõttes selgus, et FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmete esitatud tüübikinnitustunnistused ei ole kehtivad, kuna osa seadmest, nimelt rihma materjal, oli asendatud, samal ajal kui EÜ tüübikinnituse kontroll oli seotud üksnes katsetamiseks esitatud ühikutega. Seetõttu ei ole täidetud järgmised direktiivi 89/686/EMÜ nõuded:

—

artikli 8 lõige 2 (EÜ tüübihindamine): tooted ei olnud identsed näidistega, mille kohta EÜ tüübihindamistõend väljastati;

| — | artikkel 12 (EÜ vastavusavaldus): vastavusavaldus ei olnud kehtiv, kuna viidati artikli 11 kohasele kvaliteedikontrollile, mida aga ei tehtud; |
| --- | --- |

—

artikkel 12 (EÜ vastavusavaldus): vastavusavaldus ei olnud kehtiv, kuna viidati artikli 11 kohasele kvaliteedikontrollile, mida aga ei tehtud;

| — | artikli 13 lõige 1 (EÜ märk): registreeritud kontrolliasutuse tunnusnumber DEKRA EXAM (NB 0158) oli valesti kasutatud, kuna kvaliteedikontrolli ei tehtud. |
| --- | --- |

—

artikli 13 lõige 1 (EÜ märk): registreeritud kontrolliasutuse tunnusnumber DEKRA EXAM (NB 0158) oli valesti kasutatud, kuna kvaliteedikontrolli ei tehtud.

| (4) | Lisaks ei vastanud tüübi FHB tuletõrjujate turvarakmed ühtlustatud standardi EN 358:1999 punktile 4.2.1, mis käsitleb staatilist tugevust, ja seega põhiliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete punktile nr 1.3.2 „Kergus ja konstruktsiooni tugevus”, mis on sätestatud direktiivi 89/686/EMÜ II lisas. Dietrich&Co. GmbH toodetud tuletõrjujate turvarakmete staatiliseks tugevuseks mõõdeti 7,2 kN — 9,4 kN, standardis nõutud vähemalt 15 kN asemel. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks ei vastanud tüübi FHB tuletõrjujate turvarakmed ühtlustatud standardi EN 358:1999 punktile 4.2.1, mis käsitleb staatilist tugevust, ja seega põhiliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete punktile nr 1.3.2 „Kergus ja konstruktsiooni tugevus”, mis on sätestatud direktiivi 89/686/EMÜ II lisas. Dietrich&Co. GmbH toodetud tuletõrjujate turvarakmete staatiliseks tugevuseks mõõdeti 7,2 kN — 9,4 kN, standardis nõutud vähemalt 15 kN asemel.

| (5) | Komisjon kirjutas tootjale ning kutsus teda üles edastama oma tähelepanekud Saksamaa ametiasutuste võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kirjutas tootjale ning kutsus teda üles edastama oma tähelepanekud Saksamaa ametiasutuste võetud meetmete kohta.

| (6) | 22. oktoobril 2013 teatasid Saksamaa ametiasutused komisjonile meetme tulemustest. Tootja esitatud dokumentide alusel on Saksamaa ametiasutused tuvastanud, et direktiivi 89/686/EMÜ nõuete täitmata jätmine puudutas üksnes 2011. ja 2012. aasta toodangut. Tootja on võtnud parandusmeetmeid ja alates 2013. aasta algusest on tootmine kõnealuse direktiiviga kooskõlas. Tootja Dietrich & Co korraldas vabatahtliku toote tagasinõudmise, mis hõlmas järgmisi tüübi FHB tuletõrjujate turvarakmeid:






  — | seerianumbriga 0439–0738, toodetud aastal 2011; |
| --- | --- | --- |

(6)

22. oktoobril 2013 teatasid Saksamaa ametiasutused komisjonile meetme tulemustest. Tootja esitatud dokumentide alusel on Saksamaa ametiasutused tuvastanud, et direktiivi 89/686/EMÜ nõuete täitmata jätmine puudutas üksnes 2011. ja 2012. aasta toodangut. Tootja on võtnud parandusmeetmeid ja alates 2013. aasta algusest on tootmine kõnealuse direktiiviga kooskõlas. Tootja Dietrich & Co korraldas vabatahtliku toote tagasinõudmise, mis hõlmas järgmisi tüübi FHB tuletõrjujate turvarakmeid:

—

seerianumbriga 0439–0738, toodetud aastal 2011;

| — | seerianumbriga 0739–1078, toodetud aastal 2012. |
| --- | --- |

—

seerianumbriga 0739–1078, toodetud aastal 2012.

| (7) | Tuginedes olemasolevatele dokumentidele, esitatud märkustele ja asjaomaste poolte võetud meetmetele, leiab komisjon, et 2011. ja 2012. aastal toodetud FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmed ei vasta ühtlustatud standardi EN 358:1999 punktile 4.2.1, millele osutatakse direktiivi 89/686/EMÜ II lisas sätestatud põhiliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete punktis 1.3.2 „Kergus ja konstruktsiooni tugevus”. Saksamaa ametiasutuste väitel on tootja juba võtnud kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada nõuetele mittevastavad tooted turult ning parandada puudujäägid, et täita direktiivis 89/686/EMÜ sätestatud nõuded, |
| --- | --- |

(7)

Tuginedes olemasolevatele dokumentidele, esitatud märkustele ja asjaomaste poolte võetud meetmetele, leiab komisjon, et 2011. ja 2012. aastal toodetud FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmed ei vasta ühtlustatud standardi EN 358:1999 punktile 4.2.1, millele osutatakse direktiivi 89/686/EMÜ II lisas sätestatud põhiliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete punktis 1.3.2 „Kergus ja konstruktsiooni tugevus”. Saksamaa ametiasutuste väitel on tootja juba võtnud kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada nõuetele mittevastavad tooted turult ning parandada puudujäägid, et täita direktiivis 89/686/EMÜ sätestatud nõuded,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa ametiasutuste võetud meetmed, millega keelatakse Dietrich&Co. GmbH toodetud FHA, FHB ja FSmS tüüpi tuletõrjujate turvarakmete turule laskmine, on põhjendatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus käsitleb üksnes tooteid, mis on toodetud 2011. ja 2012. aastal.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. oktoober 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Ferdinando NELLI FEROCI

---

(1)  EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.

1

---

Parandused

| 30.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/37

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/49/EL (hoiuste tagamise skeemide kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 173, 12. juuni 2014
  )

Leheküljel 172 artikli 21 esimeses lõigus

asendatakse

„... 4. juulist 2019 ...”

järgmisega:

„... 4. juulist 2015 ...”.

---