# Úradný vestník L 114/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 114 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5716. apríla 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 114

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5716. apríla 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2014/200/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 17. júla 2013 o schéme pomoci SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) poskytnutej Španielskom Daňový režim uplatniteľný na určité dohody o finančnom lízingu, tiež známy ako španielsky systém zdanenia lízingu
  [oznámené pod číslom C(2013) 4426]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/201/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 2. októbra 2013 o náhrade, ktorá sa má vyplatiť spoločnosti Simet SpA za služby verejnej dopravy poskytované medzi rokmi 1987 a 2003 [opatrenie štátnej pomoci SA.33037 (2012/C) – Taliansko]
  [oznámené pod číslom C(2013) 6251]

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2014/202/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. marca 2014, ktorým sa určuje pozícia Európskej únie v súvislosti s rozhodnutím riadiacich orgánov podľa Dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení týkajúcim sa doplnenia špecifikácií serverov a zdrojov neprerušovaného napájania do prílohy C k dohode a revízie špecifikácií displejov a zobrazovacích zariadení uvedených v prílohe C k dohode (
  1
  ) | 68 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

2014/200/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie zo 17. júla 2013 o schéme pomoci SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) poskytnutej Španielskom Daňový režim uplatniteľný na určité dohody o finančnom lízingu, tiež známy ako španielsky systém zdanenia lízingu
  [oznámené pod číslom C(2013) 4426]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2013) 4426]

1

1

2014/201/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 2. októbra 2013 o náhrade, ktorá sa má vyplatiť spoločnosti Simet SpA za služby verejnej dopravy poskytované medzi rokmi 1987 a 2003 [opatrenie štátnej pomoci SA.33037 (2012/C) – Taliansko]
  [oznámené pod číslom C(2013) 6251]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2013) 6251]

1

48

2014/202/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 20. marca 2014, ktorým sa určuje pozícia Európskej únie v súvislosti s rozhodnutím riadiacich orgánov podľa Dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení týkajúcim sa doplnenia špecifikácií serverov a zdrojov neprerušovaného napájania do prílohy C k dohode a revízie špecifikácií displejov a zobrazovacích zariadení uvedených v prílohe C k dohode (
  1
  )

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 16.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 17. júla 2013

o schéme pomoci SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) poskytnutej Španielskom Daňový režim uplatniteľný na určité dohody o finančnom lízingu, tiež známy ako „španielsky systém zdanenia lízingu“

[oznámené pod číslom C(2013) 4426]

(Iba španielske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2014/200/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Podľa viacerých sťažností, ktoré Komisia prijala od mája roku 2006, španielsky systém uplatniteľný na prepravné spoločnosti od roku 2002 (španielsky systém zdanenia lízingu) umožnil spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú námornou dopravou, nakúpiť v Španielsku lode s 20 % až 30 % zľavou. Konkrétne dve vnútroštátne združenia lodeníc a jedna samostatná lodenica sa sťažovali, že tento systém zapríčinil stratu zmlúv o stavbe lode pre ich členov v prospech španielskych lodeníc. Dňa 13. júla 2010 združenia lodeníc zo siedmich európskych krajín spoločne podpísali petíciu proti takzvanému španielskemu systému zdanenia lízingu (ďalej len „SZL“). Najmenej jedna prepravná spoločnosť podporila tieto sťažnosti. V auguste roku 2010 predložil poslanec Európskeho parlamentu otázku týkajúcu sa tejto témy (2). |
| --- | --- |

(1)

Podľa viacerých sťažností, ktoré Komisia prijala od mája roku 2006, španielsky systém uplatniteľný na prepravné spoločnosti od roku 2002 (španielsky systém zdanenia lízingu) umožnil spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú námornou dopravou, nakúpiť v Španielsku lode s 20 % až 30 % zľavou. Konkrétne dve vnútroštátne združenia lodeníc a jedna samostatná lodenica sa sťažovali, že tento systém zapríčinil stratu zmlúv o stavbe lode pre ich členov v prospech španielskych lodeníc. Dňa 13. júla 2010 združenia lodeníc zo siedmich európskych krajín spoločne podpísali petíciu proti takzvanému španielskemu systému zdanenia lízingu (ďalej len „SZL“). Najmenej jedna prepravná spoločnosť podporila tieto sťažnosti. V auguste roku 2010 predložil poslanec Európskeho parlamentu otázku týkajúcu sa tejto témy (2).

| (2) | Komisia poslala prostredníctvom listov z 15. septembra 2006, 30. januára 2007, 6. novembra 2007 a 3. marca 2008 Španielsku žiadosti o informácie. Španielsko odpovedalo listami zo 16. októbra 2006, 23. a 27. februára 2007, 11. januára 2008 a 27. marca 2008. Komisia na stretnutí, ktoré sa konalo 29. apríla 2008, požiadala o doplňujúce informácie, ktoré Španielsko poskytlo v liste zo 17. júna 2008. Komisia požiadala o ďalšie doplňujúce informácie listami z 23. septembra 2008, ktoré Španielsko poskytlo listom z 24. októbra 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komisia poslala prostredníctvom listov z 15. septembra 2006, 30. januára 2007, 6. novembra 2007 a 3. marca 2008 Španielsku žiadosti o informácie. Španielsko odpovedalo listami zo 16. októbra 2006, 23. a 27. februára 2007, 11. januára 2008 a 27. marca 2008. Komisia na stretnutí, ktoré sa konalo 29. apríla 2008, požiadala o doplňujúce informácie, ktoré Španielsko poskytlo v liste zo 17. júna 2008. Komisia požiadala o ďalšie doplňujúce informácie listami z 23. septembra 2008, ktoré Španielsko poskytlo listom z 24. októbra 2008.

| (3) | Komisia na základe nových informácií od sťažovateľov požiadala o ďalšie doplňujúce informácie listami z 11. januára a 25. mája 2010. Španielsko odpovedalo listami z 10. marca a 26. júla 2010. Dňa 24. januára 2011 sa uskutočnilo stretnutie so španielskymi orgánmi. |
| --- | --- |

(3)

Komisia na základe nových informácií od sťažovateľov požiadala o ďalšie doplňujúce informácie listami z 11. januára a 25. mája 2010. Španielsko odpovedalo listami z 10. marca a 26. júla 2010. Dňa 24. januára 2011 sa uskutočnilo stretnutie so španielskymi orgánmi.

| (4) | Komisia listom z 29. júna 2011 informovala Španielsko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o predmetnú pomoc. |
| --- | --- |

(4)

Komisia listom z 29. júna 2011 informovala Španielsko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o predmetnú pomoc.

| (5) | Španielsko sa listom z 2. augusta 2011 vyjadrilo k rozhodnutiu o začatí formálneho konania. |
| --- | --- |

(5)

Španielsko sa listom z 2. augusta 2011 vyjadrilo k rozhodnutiu o začatí formálneho konania.

| (6) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania [ďalej len „rozhodnutie K(2011) 4494 v konečnom znení“] bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k opatreniam predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania [ďalej len „rozhodnutie K(2011) 4494 v konečnom znení“] bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k opatreniam predložili svoje pripomienky.

| (7) | Komisia dostala pripomienky od viacerých zainteresovaných strán. Listami z 23. februára, 7. marca, 11. júla a 29. októbra 2012 a z 12. a 25. februára a 22. apríla 2013 ich postúpila Španielsku, ktoré dostalo možnosť reagovať na ne. Jeho pripomienky boli prijaté listami z 30. apríla, 24. mája, 9. a 23. júla a 14. novembra 2012 a 25. februára, 12. marca a 21. mája 2013. Španielsko predložilo aj doplňujúce pripomienky listami z 3. a 9. októbra 2012. Komisia sa na ich žiadosť stretla 13. novembra 2012 a 4. februára 2013 so zástupcami asociácie Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (ďalej len „PYMAR“) (4) a 6. marca 2013 so španielskymi orgánmi. |
| --- | --- |

(7)

Komisia dostala pripomienky od viacerých zainteresovaných strán. Listami z 23. februára, 7. marca, 11. júla a 29. októbra 2012 a z 12. a 25. februára a 22. apríla 2013 ich postúpila Španielsku, ktoré dostalo možnosť reagovať na ne. Jeho pripomienky boli prijaté listami z 30. apríla, 24. mája, 9. a 23. júla a 14. novembra 2012 a 25. februára, 12. marca a 21. mája 2013. Španielsko predložilo aj doplňujúce pripomienky listami z 3. a 9. októbra 2012. Komisia sa na ich žiadosť stretla 13. novembra 2012 a 4. februára 2013 so zástupcami asociácie Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (ďalej len „PYMAR“) (4) a 6. marca 2013 so španielskymi orgánmi.

2.   OPIS ŠPANIELSKEHO SYSTÉMU ZDANENIA LÍZINGU

| (8) | Španielsky systém zdanenia lízingu sa používa pri transakciách, ktoré zahŕňajú stavbu lodenicami (predajcami) a nákup námornými prepravnými spoločnosťami (kupujúcimi) námorných lodí a financovanie týchto transakcií prostredníctvom právnej a finančnej štruktúry ad hoc. |
| --- | --- |

(8)

Španielsky systém zdanenia lízingu sa používa pri transakciách, ktoré zahŕňajú stavbu lodenicami (predajcami) a nákup námornými prepravnými spoločnosťami (kupujúcimi) námorných lodí a financovanie týchto transakcií prostredníctvom právnej a finančnej štruktúry ad hoc.

| (9) | Systém SZL je založený na:






  — | právnej a finančnej štruktúre ad hoc organizovanej bankou, ktorá je sprostredkovateľom medzi prepravnou spoločnosťou a lodenicou, teda kupujúcim a predávajúcim lode, |
| --- | --- | --- |

(9)

Systém SZL je založený na:

—

právnej a finančnej štruktúre ad hoc organizovanej bankou, ktorá je sprostredkovateľom medzi prepravnou spoločnosťou a lodenicou, teda kupujúcim a predávajúcim lode,

| — | komplexnej sieti zmlúv medzi rôznymi zmluvnými stranami, |
| --- | --- |

—

komplexnej sieti zmlúv medzi rôznymi zmluvnými stranami,

| — | uplatňovaní viacerých španielskych daňových opatrení. |
| --- | --- |

—

uplatňovaní viacerých španielskych daňových opatrení.

| (10) | Španielske orgány na žiadosť Komisie potvrdili, že SZL sa v období od 1. januára 2002 do 30. júna 2010 použil v 273 transakciách týkajúcich sa stavby a nákupu lodí v celkovej hodnote 8 727 997 332 EUR. Systém sa naďalej používal do 29. júna 2011, keď sa začalo konanie vo veci formálneho zisťovania. Kupujúcimi sú prepravné spoločnosti z celej Európy a aj mimo Európy. Všetky transakcie okrem jednej (zmluva v hodnote 6 148 969 EUR) sa týkali španielskych lodeníc. |
| --- | --- |

(10)

Španielske orgány na žiadosť Komisie potvrdili, že SZL sa v období od 1. januára 2002 do 30. júna 2010 použil v 273 transakciách týkajúcich sa stavby a nákupu lodí v celkovej hodnote 8 727 997 332 EUR. Systém sa naďalej používal do 29. júna 2011, keď sa začalo konanie vo veci formálneho zisťovania. Kupujúcimi sú prepravné spoločnosti z celej Európy a aj mimo Európy. Všetky transakcie okrem jednej (zmluva v hodnote 6 148 969 EUR) sa týkali španielskych lodeníc.

2.1.   SZL – PRÁVNA A FINANČNÁ ŠTRUKTÚRA

| (11) | Ako už bolo uvedené, fungovanie SZL umožňuje majiteľovi lode nechať si postaviť novú loď s 20 % až 30 % zľavou z ceny účtovanej lodenicou. Prepravná spoločnosť musí na získanie zníženej ceny (po odpočítaní zľavy) súhlasiť s tým, že loď nekúpi priamo od lodenice, ale od hospodárskeho záujmového združenia (ďalej len „HZZ“) založeného podľa španielskych právnych predpisov a vytvoreného bankou. |
| --- | --- |

(11)

Ako už bolo uvedené, fungovanie SZL umožňuje majiteľovi lode nechať si postaviť novú loď s 20 % až 30 % zľavou z ceny účtovanej lodenicou. Prepravná spoločnosť musí na získanie zníženej ceny (po odpočítaní zľavy) súhlasiť s tým, že loď nekúpi priamo od lodenice, ale od hospodárskeho záujmového združenia (ďalej len „HZZ“) založeného podľa španielskych právnych predpisov a vytvoreného bankou.

| (12) | Štruktúra SZL je systém daňového plánovania, ktorý obvykle organizuje banka na vytvorenie daňových výhod pre investorov v daňovo transparentnom HZZ a na prenesenie časti týchto daňových výhod prepravnej spoločnosti vo forme zľavy z ceny lode. Zvyšok daňových výhod si ponechajú investori HZZ ako odmenu za svoje investície. Operácia v rámci SZL zahŕňa okrem HZZ aj iné medzičlánky, ako sú banka a lízingová spoločnosť (pozri obrázok nižšie). |
| --- | --- |

(12)

Štruktúra SZL je systém daňového plánovania, ktorý obvykle organizuje banka na vytvorenie daňových výhod pre investorov v daňovo transparentnom HZZ a na prenesenie časti týchto daňových výhod prepravnej spoločnosti vo forme zľavy z ceny lode. Zvyšok daňových výhod si ponechajú investori HZZ ako odmenu za svoje investície. Operácia v rámci SZL zahŕňa okrem HZZ aj iné medzičlánky, ako sú banka a lízingová spoločnosť (pozri obrázok nižšie).

Image

| (13) | Tento systém v praxi funguje tak, že HZZ si prenajíma loď od lízingovej spoločnosti od dátumu, kedy ju začne stavať. HZZ po postavení lode prenajme loď prepravnej spoločnosti ako samostatnú loď a prepravná spoločnosť začne loď prevádzkovať. HZZ sa v každom prípade zaväzuje kúpiť loď na konci lízingovej zmluvy a prepravná spoločnosť sa zaväzuje kúpiť loď na konci zmluvy o prenájme samostatnej lode prostredníctvom recipročných zmlúv o kúpnej a predajnej opcii (5). Dátum vykonania opcií stanovený v lízingovej zmluve sa určí pár týždňov pred dátumom vykonania opcie stanovenom v zmluve o prenájme samostatnej lode. Obidve opcie sa vykonajú, keď HZZ prejde na režim dane z tonáže (podrobnejší opis sa nachádza v oddiele 2.2.4 Opatrenie 4: režim dane z tonáže). Zúčastnené strany podpíšu rámcovú dohodu na uistenie sa, že sa všetci dohodli na organizácii a fungovaní štruktúry SZL. |
| --- | --- |

(13)

Tento systém v praxi funguje tak, že HZZ si prenajíma loď od lízingovej spoločnosti od dátumu, kedy ju začne stavať. HZZ po postavení lode prenajme loď prepravnej spoločnosti ako samostatnú loď a prepravná spoločnosť začne loď prevádzkovať. HZZ sa v každom prípade zaväzuje kúpiť loď na konci lízingovej zmluvy a prepravná spoločnosť sa zaväzuje kúpiť loď na konci zmluvy o prenájme samostatnej lode prostredníctvom recipročných zmlúv o kúpnej a predajnej opcii (5). Dátum vykonania opcií stanovený v lízingovej zmluve sa určí pár týždňov pred dátumom vykonania opcie stanovenom v zmluve o prenájme samostatnej lode. Obidve opcie sa vykonajú, keď HZZ prejde na režim dane z tonáže (podrobnejší opis sa nachádza v oddiele 2.2.4 Opatrenie 4: režim dane z tonáže). Zúčastnené strany podpíšu rámcovú dohodu na uistenie sa, že sa všetci dohodli na organizácii a fungovaní štruktúry SZL.

| (14) | Transakcie, ktoré sa uskutočňujú medzi jednotlivými zúčastnenými stranami v rámci operácií SZL, sú podrobnejšie opísané v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení (oddiel 2.2) (6) na základe príkladov poskytnutých Španielskom (7). |
| --- | --- |

(14)

Transakcie, ktoré sa uskutočňujú medzi jednotlivými zúčastnenými stranami v rámci operácií SZL, sú podrobnejšie opísané v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení (oddiel 2.2) (6) na základe príkladov poskytnutých Španielskom (7).

2.2.   SZL – DAŇOVÉ ASPEKTY

| (15) | Účelom systému SZL opísaného v oddiele 2.1 je v prvom rade vytvoriť výhody z určitých daňových opatrení v prospech HZZ a investorov, ktorí sú v HZZ a ktorí potom časť týchto výhod prenesú na prepravnú spoločnosť, ktorá nadobúda novú loď. |
| --- | --- |

(15)

Účelom systému SZL opísaného v oddiele 2.1 je v prvom rade vytvoriť výhody z určitých daňových opatrení v prospech HZZ a investorov, ktorí sú v HZZ a ktorí potom časť týchto výhod prenesú na prepravnú spoločnosť, ktorá nadobúda novú loď.

| (16) | HZZ získava daňové výhody v dvoch fázach na základe dvoch rôznych súborov daňových pravidiel. V prvej fáze sa uplatňuje predčasné a zrýchlené odpisovanie prenajatej lode v rámci normálneho režimu dane z príjmov právnických osôb. Pre HZZ to vytvára veľkú daňovú stratu. Z dôvodu daňovej transparentnosti HZZ sú tieto daňové straty odpočítateľné z vlastných príjmov investorov podľa ich podielov v HZZ. |
| --- | --- |

(16)

HZZ získava daňové výhody v dvoch fázach na základe dvoch rôznych súborov daňových pravidiel. V prvej fáze sa uplatňuje predčasné a zrýchlené odpisovanie prenajatej lode v rámci normálneho režimu dane z príjmov právnických osôb. Pre HZZ to vytvára veľkú daňovú stratu. Z dôvodu daňovej transparentnosti HZZ sú tieto daňové straty odpočítateľné z vlastných príjmov investorov podľa ich podielov v HZZ.

| (17) | Za normálnych okolností by sa daňové úspory vyplývajúce z predčasného a zrýchleného odpisovania nákladov lode neskôr vyrovnali zvýšenými platbami dane, buď keď sa loď úplne odpíše a nemožno odpočítať žiadne ďalšie odpisy, alebo keď sa loď predá a z predaja vyplynie kapitálový zisk (8). Z dôvodu daňovej transparentnosti HZZ by sa jeho zvýšené zisky v ďalších rokoch normálne započítali do vlastných príjmov investorov a podliehali by zdaneniu. |
| --- | --- |

(17)

Za normálnych okolností by sa daňové úspory vyplývajúce z predčasného a zrýchleného odpisovania nákladov lode neskôr vyrovnali zvýšenými platbami dane, buď keď sa loď úplne odpíše a nemožno odpočítať žiadne ďalšie odpisy, alebo keď sa loď predá a z predaja vyplynie kapitálový zisk (8). Z dôvodu daňovej transparentnosti HZZ by sa jeho zvýšené zisky v ďalších rokoch normálne započítali do vlastných príjmov investorov a podliehali by zdaneniu.

| (18) | Pri operáciách vykonávaných v rámci SZL si však HZZ neponechávajú lode po úplnom odpísaní. V druhej fáze sa daňové úspory vyplývajúce z počiatočných strát prenesených na investorov ochránia prechodom HZZ na režim dane z tonáže v rámci zdaňovania príjmov a úplným oslobodením kapitálových ziskov vyplývajúcich z predaja lode – krátko po prechode na nový režim – prepravnej spoločnosti (9). Ďalšie podrobné informácie o týchto dvoch fázach možno nájsť v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení (oddiel 2.3.1). |
| --- | --- |

(18)

Pri operáciách vykonávaných v rámci SZL si však HZZ neponechávajú lode po úplnom odpísaní. V druhej fáze sa daňové úspory vyplývajúce z počiatočných strát prenesených na investorov ochránia prechodom HZZ na režim dane z tonáže v rámci zdaňovania príjmov a úplným oslobodením kapitálových ziskov vyplývajúcich z predaja lode – krátko po prechode na nový režim – prepravnej spoločnosti (9). Ďalšie podrobné informácie o týchto dvoch fázach možno nájsť v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení (oddiel 2.3.1).

| (19) | Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii (10), kombinovaný účinok daňových opatrení používaných v SZL umožňuje HZZ a jeho investorom dosiahnuť daňový zisk v hodnote približne 30 % počiatočnej hrubej ceny lode. Časť tohto daňového zisku – ktorý najprv získali HZZ/jeho investori – si ponechajú investori (10 až 15 %) a časť sa prenesie prepravnej spoločnosti (85 až 90 %), ktorá sa na konci stane vlastníkom lode, ktorej počiatočná hrubá cena je znížená o 20 až 30 %. |
| --- | --- |

(19)

Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii (10), kombinovaný účinok daňových opatrení používaných v SZL umožňuje HZZ a jeho investorom dosiahnuť daňový zisk v hodnote približne 30 % počiatočnej hrubej ceny lode. Časť tohto daňového zisku – ktorý najprv získali HZZ/jeho investori – si ponechajú investori (10 až 15 %) a časť sa prenesie prepravnej spoločnosti (85 až 90 %), ktorá sa na konci stane vlastníkom lode, ktorej počiatočná hrubá cena je znížená o 20 až 30 %.

| (20) | Ako už bolo uvedené, operácie SZL kombinujú rôzne samostatné – ale prepojené – daňové opatrenia s cieľom vytvorenia daňovej výhody. V nižšie uvedenom oddiele sa stručne opisujú tieto opatrenia. Podrobnejší opis sa uvádza v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení (oddiel 2.4). |
| --- | --- |

(20)

Ako už bolo uvedené, operácie SZL kombinujú rôzne samostatné – ale prepojené – daňové opatrenia s cieľom vytvorenia daňovej výhody. V nižšie uvedenom oddiele sa stručne opisujú tieto opatrenia. Podrobnejší opis sa uvádza v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení (oddiel 2.4).

2.2.1.   Opatrenie 1: Zrýchlené odpisovanie
   (11)
  prenajatého majetku

(článok 115 ods. 6 TRLIS)

| (21) | V Španielsku je daňový prístup k lízingovej transakcii iný ako účtovný. Kapitola XIII kráľovského legislatívneho dekrétu č.4/2004 z 5. marca 2004, ktorým sa schvaľuje konsolidovaná verzia zákona o dani z príjmu právnických osôb (ďalej len „TRLIS“) (12), a článok 49 kráľovského dekrétu č. 1777/2004 z 30. júla 2004, ktorým sa schvaľuje nariadenie o dani z príjmu právnických osôb (ďalej len „RIS“) (13) sa uplatňujú na finančné lízingové zmluvy s minimálnym trvaním dvoch rokov, ak sa týkajú hnuteľného majetku, a s minimálnym trvaním desiatich rokov, ak sa týkajú nehnuteľného majetku alebo priemyselných podnikov. |
| --- | --- |

(21)

V Španielsku je daňový prístup k lízingovej transakcii iný ako účtovný. Kapitola XIII kráľovského legislatívneho dekrétu č.4/2004 z 5. marca 2004, ktorým sa schvaľuje konsolidovaná verzia zákona o dani z príjmu právnických osôb (ďalej len „TRLIS“) (12), a článok 49 kráľovského dekrétu č. 1777/2004 z 30. júla 2004, ktorým sa schvaľuje nariadenie o dani z príjmu právnických osôb (ďalej len „RIS“) (13) sa uplatňujú na finančné lízingové zmluvy s minimálnym trvaním dvoch rokov, ak sa týkajú hnuteľného majetku, a s minimálnym trvaním desiatich rokov, ak sa týkajú nehnuteľného majetku alebo priemyselných podnikov.

| (22) | Časť platieb, ktorú môže prenajímateľ získať naspäť na náhradu nákladov spojených s majetkom (14), sa výhradne na daňové účely považuje za daňovo odpočítateľný výdavok za týchto podmienok: odpočítaná suma nesmie presiahnuť sumu, ktorá je výsledkom vynásobenia nákladov majetku dvojnásobkom alebo trojnásobkom oficiálneho koeficientu maximálneho rovnomerného odpisu pre tento typ majetku. |
| --- | --- |

(22)

Časť platieb, ktorú môže prenajímateľ získať naspäť na náhradu nákladov spojených s majetkom (14), sa výhradne na daňové účely považuje za daňovo odpočítateľný výdavok za týchto podmienok: odpočítaná suma nesmie presiahnuť sumu, ktorá je výsledkom vynásobenia nákladov majetku dvojnásobkom alebo trojnásobkom oficiálneho koeficientu maximálneho rovnomerného odpisu pre tento typ majetku.

| (23) | Lode sa v prípade rovnomerného odpisovania – na daňové účely – odpisujú desať rokov (10 % za rok). Maximálna sadzba zrýchleného odpisovania pre prenajatý majetok sa pohybuje od 20 % do 30 % za rok (od 40 do 60 mesiacov). Na základe španielskych právnych predpisov môžu majitelia lodí odpisovať aj pomocou metódy klesajúcich odpisov (15) alebo metódy odpisov podľa súčtu rokov životnosti (ďalej len „metóda SYD“) (16). |
| --- | --- |

(23)

Lode sa v prípade rovnomerného odpisovania – na daňové účely – odpisujú desať rokov (10 % za rok). Maximálna sadzba zrýchleného odpisovania pre prenajatý majetok sa pohybuje od 20 % do 30 % za rok (od 40 do 60 mesiacov). Na základe španielskych právnych predpisov môžu majitelia lodí odpisovať aj pomocou metódy klesajúcich odpisov (15) alebo metódy odpisov podľa súčtu rokov životnosti (ďalej len „metóda SYD“) (16).

2.2.2.   Opatrenie 2: Uplatňovanie predčasného odpisovania prenajatého majetku podľa vlastného uváženia

(článok 115 ods. 1 a článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS)

| (24) | Na základe článku 115 ods. 6 TRLIS zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku začína v deň, kedy sa majetok stane prevádzkyschopný, t. j. nie predtým, ako sa majetok dodá a nájomca ho začne používať. Podľa článku 115 ods. 11 TRLIS (17) však ministerstvo hospodárstva a financií môže na základe formálnej žiadosti nájomcu určiť skorší dátum začiatku odpisovania. V zásade sa toto ustanovenie za určitých podmienok uplatňuje na všetok prenajatý majetok, na ktorý sa vzťahuje lízingová zmluva a ktorý je oprávnený na zrýchlené odpisovanie. |
| --- | --- |

(24)

Na základe článku 115 ods. 6 TRLIS zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku začína v deň, kedy sa majetok stane prevádzkyschopný, t. j. nie predtým, ako sa majetok dodá a nájomca ho začne používať. Podľa článku 115 ods. 11 TRLIS (17) však ministerstvo hospodárstva a financií môže na základe formálnej žiadosti nájomcu určiť skorší dátum začiatku odpisovania. V zásade sa toto ustanovenie za určitých podmienok uplatňuje na všetok prenajatý majetok, na ktorý sa vzťahuje lízingová zmluva a ktorý je oprávnený na zrýchlené odpisovanie.

| (25) | V článku 115 ods. 11 TRLIS sa v skutočnosti stanovujú dve všeobecné podmienky. Prvá podmienka je, že nový dátum začiatku odpisovania by sa mal určiť so zohľadnením „osobitných charakteristík zmluvného obdobia alebo trvania výstavby majetku a osobitnej povahy jeho hospodárskeho účelu“. Podľa článku 49 RIS daňové orgány povoľujú predčasné odpisovanie od začiatku trvania výstavby, len keď trvanie výstavby presahuje 12 mesiacov a v lízingovej zmluve sa stanovujú predpokladané platby nájmu. Po druhé, „určenie tohto dátumu (by nemalo) ovplyvniť výpočet daňového základu vyplývajúceho zo skutočného používania majetku alebo platby vyplývajúce z prevodu vlastníctva, ktoré sa musia určiť v súlade so všeobecným daňovým režimom alebo osobitným režimom stanoveným v kapitole VIII hlavy VII TRLIS“. |
| --- | --- |

(25)

V článku 115 ods. 11 TRLIS sa v skutočnosti stanovujú dve všeobecné podmienky. Prvá podmienka je, že nový dátum začiatku odpisovania by sa mal určiť so zohľadnením „osobitných charakteristík zmluvného obdobia alebo trvania výstavby majetku a osobitnej povahy jeho hospodárskeho účelu“. Podľa článku 49 RIS daňové orgány povoľujú predčasné odpisovanie od začiatku trvania výstavby, len keď trvanie výstavby presahuje 12 mesiacov a v lízingovej zmluve sa stanovujú predpokladané platby nájmu. Po druhé, „určenie tohto dátumu (by nemalo) ovplyvniť výpočet daňového základu vyplývajúceho zo skutočného používania majetku alebo platby vyplývajúce z prevodu vlastníctva, ktoré sa musia určiť v súlade so všeobecným daňovým režimom alebo osobitným režimom stanoveným v kapitole VIII hlavy VII TRLIS“.

| (26) | Podľa článku 48 ods. 4 TRLIS (18) majetok, na ktorý sa uplatňuje systém predčasného odpisovania opísaný v článku 115 ods. 1 TRLIS, sa prenajíma HZZ zapísaným v Španielsku, ktoré ich dávajú ďalej do podnájmu tretím osobám. V článku 49 RIS sa ďalej stanovuje postup na podanie žiadosti o predčasné odpisovanie prenajímaného majetku. |
| --- | --- |

(26)

Podľa článku 48 ods. 4 TRLIS (18) majetok, na ktorý sa uplatňuje systém predčasného odpisovania opísaný v článku 115 ods. 1 TRLIS, sa prenajíma HZZ zapísaným v Španielsku, ktoré ich dávajú ďalej do podnájmu tretím osobám. V článku 49 RIS sa ďalej stanovuje postup na podanie žiadosti o predčasné odpisovanie prenajímaného majetku.

2.2.3.   Opatrenie 3: Hospodárske záujmové združenia (HZZ)

| (27) | Ako už bolo uvedené, právna subjektivita španielskych HZZ je odlišná od právnej subjektivity ich členov. HZZ môžu preto podávať žiadosť o opatrenie predčasného odpisovania a aj žiadosť o alternatívny daňový režim dane z tonáže stanovený článkami 124 – 128 TRLIS (pozri oddiel 2.2.4.), pokiaľ spĺňajú požiadavky oprávnenosti podľa španielskych právnych predpisov, aj keď žiadny z ich členov nie je prepravná spoločnosť. |
| --- | --- |

(27)

Ako už bolo uvedené, právna subjektivita španielskych HZZ je odlišná od právnej subjektivity ich členov. HZZ môžu preto podávať žiadosť o opatrenie predčasného odpisovania a aj žiadosť o alternatívny daňový režim dane z tonáže stanovený článkami 124 – 128 TRLIS (pozri oddiel 2.2.4.), pokiaľ spĺňajú požiadavky oprávnenosti podľa španielskych právnych predpisov, aj keď žiadny z ich členov nie je prepravná spoločnosť.

| (28) | Z daňového hľadiska sú však HZZ transparentné vo vzťahu k svojim podielnikom so sídlom v Španielsku. Inými slovami, na daňové účely sa zisky (alebo straty) vytvorené HZZ priamo pripíšu pomerným dielom ich členom so sídlom v Španielsku. Keďže HZZ, ktoré sa zúčastňujú na operáciách SZL, považujú ich členovia za investičný nástroj – a nie za spôsob spoločného vykonávania určitej činnosti –, v tomto rozhodnutí sa označujú ako investori. |
| --- | --- |

(28)

Z daňového hľadiska sú však HZZ transparentné vo vzťahu k svojim podielnikom so sídlom v Španielsku. Inými slovami, na daňové účely sa zisky (alebo straty) vytvorené HZZ priamo pripíšu pomerným dielom ich členom so sídlom v Španielsku. Keďže HZZ, ktoré sa zúčastňujú na operáciách SZL, považujú ich členovia za investičný nástroj – a nie za spôsob spoločného vykonávania určitej činnosti –, v tomto rozhodnutí sa označujú ako investori.

| (29) | Daňová transparentnosť HZZ znamená, že značné straty, ktoré HZZ vznikli následkom predčasného a zrýchleného odpisovania, sa môžu preniesť priamo na investorov, ktorí tieto straty vykompenzujú so svojimi vlastnými ziskami a znížia si splatnú daň. |
| --- | --- |

(29)

Daňová transparentnosť HZZ znamená, že značné straty, ktoré HZZ vznikli následkom predčasného a zrýchleného odpisovania, sa môžu preniesť priamo na investorov, ktorí tieto straty vykompenzujú so svojimi vlastnými ziskami a znížia si splatnú daň.

2.2.4.   Opatrenie 4: Režim dane z tonáže (články 124 až 128 TRLIS)

| (30) | Španielska legislatíva týkajúca sa dane z tonáže sa uplatňuje od roku 2002. Upravuje alternatívny výpočet zdaniteľného zisku prepravných spoločností v súvislosti s ich oprávnenými dopravnými činnosťami a zakladá sa na prepravnej tonáži a nie na rozdiele medzi príjmami a výdavkami. |
| --- | --- |

(30)

Španielska legislatíva týkajúca sa dane z tonáže sa uplatňuje od roku 2002. Upravuje alternatívny výpočet zdaniteľného zisku prepravných spoločností v súvislosti s ich oprávnenými dopravnými činnosťami a zakladá sa na prepravnej tonáži a nie na rozdiele medzi príjmami a výdavkami.

| (31) | Komisia schválila (19) španielsky režim dane z tonáže ako oprávnenú štátnu pomoc na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave (20) (ďalej len „usmernenia pre námornú dopravu“). Ustanovenia upravujúce režim dane z tonáže sa uvádzajú v kapitole XVII, článkoch 124 až 128 TRLIS. |
| --- | --- |

(31)

Komisia schválila (19) španielsky režim dane z tonáže ako oprávnenú štátnu pomoc na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave (20) (ďalej len „usmernenia pre námornú dopravu“). Ustanovenia upravujúce režim dane z tonáže sa uvádzajú v kapitole XVII, článkoch 124 až 128 TRLIS.

| (32) | Španielsko prijalo aj vykonávacie opatrenia uvedené v hlave VI, článkoch 50 až 52 RIS. Komisia konštatuje, že na rozdiel od pravidiel stanovených v článkoch 124 až 128 TRLIS, ktoré sa oznámili Komisii a ktoré Komisia schválila, tieto vykonávacie opatrenia – a najmä výnimka uvedená v článku 50 ods. 3 RIS (pozri oddiel 2.2.5) – neboli Komisii oznámené, ani ich Komisia neschválila. |
| --- | --- |

(32)

Španielsko prijalo aj vykonávacie opatrenia uvedené v hlave VI, článkoch 50 až 52 RIS. Komisia konštatuje, že na rozdiel od pravidiel stanovených v článkoch 124 až 128 TRLIS, ktoré sa oznámili Komisii a ktoré Komisia schválila, tieto vykonávacie opatrenia – a najmä výnimka uvedená v článku 50 ods. 3 RIS (pozri oddiel 2.2.5) – neboli Komisii oznámené, ani ich Komisia neschválila.

| (33) | Ako aj v iných členských štátoch, vstup do španielskeho režimu dane z tonáže je dobrovoľný a je naň potrebné povolenie daňových orgánov platné desať rokov. Príjmy z neprepravných – neoprávnených – činností podliehajú normálnym pravidlám o dani z príjmu. |
| --- | --- |

(33)

Ako aj v iných členských štátoch, vstup do španielskeho režimu dane z tonáže je dobrovoľný a je naň potrebné povolenie daňových orgánov platné desať rokov. Príjmy z neprepravných – neoprávnených – činností podliehajú normálnym pravidlám o dani z príjmu.

| (34) | Podľa španielskych právnych predpisov HZZ zúčastňujúce sa na SZL možno zapísať do jedného z registrov prepravných spoločností (21), keďže podľa španielskych orgánov ich činnosti zahŕňajú prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí. Koncepcia prevádzkovania lode by preto mala zahŕňať poskytnutie lode k dispozícii tretej strane v rámci prenájmu samostatnej lode. |
| --- | --- |

(34)

Podľa španielskych právnych predpisov HZZ zúčastňujúce sa na SZL možno zapísať do jedného z registrov prepravných spoločností (21), keďže podľa španielskych orgánov ich činnosti zahŕňajú prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí. Koncepcia prevádzkovania lode by preto mala zahŕňať poskytnutie lode k dispozícii tretej strane v rámci prenájmu samostatnej lode.

| (35) | Daňový základ oprávnených prepravných činností sa vypočítava podľa hrubej tonáže:






  Čistá zapísaná tonáž | Denná hodnota na každých 100 ton (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Od 0 do 1 000 | 0,90 |
| Od 1 001 do 10 000 | 0,70 |
| Od 10 001 do 25 000 | 0,40 |
| Nad 250 001 | 0,20 |

(35)

Daňový základ oprávnených prepravných činností sa vypočítava podľa hrubej tonáže:

Čistá zapísaná tonáž

Denná hodnota na každých 100 ton (EUR)

Od 0 do 1 000

0,90

Od 1 001 do 10 000

0,70

Od 10 001 do 25 000

0,40

Nad 250 001

0,20

| (36) | Keď sa alternatívny daňový základ vypočíta podľa hrubej tonáže prepravovanej prepravnou spoločnosťou, uplatní sa na tento základ normálna daňová sadzba pre daň z príjmu právnických osôb. |
| --- | --- |

(36)

Keď sa alternatívny daňový základ vypočíta podľa hrubej tonáže prepravovanej prepravnou spoločnosťou, uplatní sa na tento základ normálna daňová sadzba pre daň z príjmu právnických osôb.

| (37) | Podľa prvej zarážky článku 125 ods. 2 TRLIS má daňový základ pre daň z tonáže zahŕňať všetky príjmy z (oprávnených) prepravných činností na otvorenom mori, a to najmä kapitálové zisky realizované, keď sa lode – nadobudnuté ako nové podnikom, ktorý využíva režim dane z tonáže – následne predajú, pričom podnik zostáva v režime dane z tonáže. Podľa pravidiel pre normálnu daň z príjmu právnických osôb, keďže daňový základ sa určuje ako rozdiel medzi príjmami a výdavkami, keď lode nadobudne podnik a následne ich predá s kapitálovým ziskom, tento výnimočný kapitálový zisk bude predstavovať zdaniteľný príjem, a preto zvýši daňový základ, z ktorého sa odvádza daň z príjmu právnických osôb. |
| --- | --- |

(37)

Podľa prvej zarážky článku 125 ods. 2 TRLIS má daňový základ pre daň z tonáže zahŕňať všetky príjmy z (oprávnených) prepravných činností na otvorenom mori, a to najmä kapitálové zisky realizované, keď sa lode – nadobudnuté ako nové podnikom, ktorý využíva režim dane z tonáže – následne predajú, pričom podnik zostáva v režime dane z tonáže. Podľa pravidiel pre normálnu daň z príjmu právnických osôb, keďže daňový základ sa určuje ako rozdiel medzi príjmami a výdavkami, keď lode nadobudne podnik a následne ich predá s kapitálovým ziskom, tento výnimočný kapitálový zisk bude predstavovať zdaniteľný príjem, a preto zvýši daňový základ, z ktorého sa odvádza daň z príjmu právnických osôb.

Daňový prístup k výnimočným kapitálovým ziskom v súvislosti s prevodom lodí na režim dane z tonáže

| (38) | Osobitné pravidlá sa uplatňujú, keď sa loď – ktorá už nie je nová – a zdaňovanie príjmov s ňou spojených prevádzajú z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb do režimu dane z tonáže. V prípade lodí, ktoré podnik vlastní, keď vstupuje do režimu dane z tonáže, alebo použitých lodí (ďalej len „použité lode“) zakúpených, keď už podnik využíva režim dane z tonáže, sa uplatňuje osobitný postup stanovený v článku 125 ods. 2 TRLIS (22). Podľa tohto postupu sa určité sumy zdaňujú podľa normálnych ustanovení o dani z príjmu právnických osôb len vtedy, keď sa loď následne predá:






  — | v prvom účtovnom roku, v ktorom sa uplatňuje režim dane z tonáže alebo v ktorom sa nadobudli použité lode, sa musia vytvoriť nerozdeliteľné rezervy vo výške rozdielu medzi normálnou trhovou hodnotou a čistou účtovnou hodnotou každej z lodí dotknutých týmto pravidlom, alebo sa tento rozdiel musí samostatne uviesť vo výročnej správe pre každú loď a každý účtovný rok, v ktorom pokračuje ich vlastníctvo, |
| --- | --- | --- |

(38)

Osobitné pravidlá sa uplatňujú, keď sa loď – ktorá už nie je nová – a zdaňovanie príjmov s ňou spojených prevádzajú z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb do režimu dane z tonáže. V prípade lodí, ktoré podnik vlastní, keď vstupuje do režimu dane z tonáže, alebo použitých lodí (ďalej len „použité lode“) zakúpených, keď už podnik využíva režim dane z tonáže, sa uplatňuje osobitný postup stanovený v článku 125 ods. 2 TRLIS (22). Podľa tohto postupu sa určité sumy zdaňujú podľa normálnych ustanovení o dani z príjmu právnických osôb len vtedy, keď sa loď následne predá:

—

v prvom účtovnom roku, v ktorom sa uplatňuje režim dane z tonáže alebo v ktorom sa nadobudli použité lode, sa musia vytvoriť nerozdeliteľné rezervy vo výške rozdielu medzi normálnou trhovou hodnotou a čistou účtovnou hodnotou každej z lodí dotknutých týmto pravidlom, alebo sa tento rozdiel musí samostatne uviesť vo výročnej správe pre každú loď a každý účtovný rok, v ktorom pokračuje ich vlastníctvo,

| — | po dokončení predaja lode sa suma uvedenej kladnej rezervy spoločne s kladným rozdielom medzi daňovými odpismi a účtovnými odpismi predanej lode k dátumu prevodu vlastníctva pripočíta k daňovému základu pre daň z tonáže uvedenému v článku 125 ods. 1 TRLIS. |
| --- | --- |

—

po dokončení predaja lode sa suma uvedenej kladnej rezervy spoločne s kladným rozdielom medzi daňovými odpismi a účtovnými odpismi predanej lode k dátumu prevodu vlastníctva pripočíta k daňovému základu pre daň z tonáže uvedenému v článku 125 ods. 1 TRLIS.

| (39) | Pri normálnom uplatňovaní španielskeho režimu dane z tonáže, ako ho schválila Komisia, sa podľa toho možné kapitálové zisky zdaňujú pri vstupe do režimu dane z tonáže a predpokladá sa, že zdaňovanie kapitálových ziskov sa, aj keď oneskorene, uskutoční neskôr, keď sa loď predá alebo demontuje. Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.2.5, v systéme SZL sa toto zdaňovanie neposunie, ale sa úplne obíde, pretože dotknuté lode sa považujú za nové a nie za použité. Osobitný postup sa teda neuplatňuje. |
| --- | --- |

(39)

Pri normálnom uplatňovaní španielskeho režimu dane z tonáže, ako ho schválila Komisia, sa podľa toho možné kapitálové zisky zdaňujú pri vstupe do režimu dane z tonáže a predpokladá sa, že zdaňovanie kapitálových ziskov sa, aj keď oneskorene, uskutoční neskôr, keď sa loď predá alebo demontuje. Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.2.5, v systéme SZL sa toto zdaňovanie neposunie, ale sa úplne obíde, pretože dotknuté lode sa považujú za nové a nie za použité. Osobitný postup sa teda neuplatňuje.

2.2.5.   Opatrenie 5: článok 50 ods. 3 RIS

| (40) | Komisia v prípade povolených transakcií SZL zaznamenala, že HZZ môžu odísť z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb a vstúpiť do režimu dane z tonáže bez toho, aby vyrovnali skrytú daňovú povinnosť vyplývajúcu z predčasného a zrýchleného odpisovania, či už pri vstupe do režimu dane z tonáže, alebo neskôr pri predaji alebo demontáži lode. |
| --- | --- |

(40)

Komisia v prípade povolených transakcií SZL zaznamenala, že HZZ môžu odísť z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb a vstúpiť do režimu dane z tonáže bez toho, aby vyrovnali skrytú daňovú povinnosť vyplývajúcu z predčasného a zrýchleného odpisovania, či už pri vstupe do režimu dane z tonáže, alebo neskôr pri predaji alebo demontáži lode.

| (41) | V skutočnosti sa odchylne od pravidla stanoveného v článku 125 ods. 2 TRLIS v článku 50 ods. 3 RIS (23) stanovuje, že v prípadoch, keď sa lode nadobúdajú prostredníctvom kúpnej opcie ako súčasť lízingovej zmluvy, ktorú predtým povolili daňové orgány, tieto lode sa považujú za nové (24) – nepoužívané – bez toho, aby sa bralo do úvahy, či sa už prevádzkovali alebo odpísali – k dátumu vykonania lízingovej opcie, t. j. po prechode HZZ na režim dane z tonáže. Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, sa táto výnimka uplatňovala len na osobitné lízingové zmluvy schválené daňovými orgánmi v rámci žiadostí o predčasné odpisovanie podľa článku 115 ods. 11 TRLIS (pozri oddiel 2.2.2: Opatrenie 2: Uplatňovanie predčasného odpisovania prenajatého majetku podľa vlastného uváženia), t. j. v súvislosti s prenajatými novo postavenými námornými loďami nadobudnutými prostredníctvom operácií SZL a – s jednou výnimkou – od španielskych lodeníc. |
| --- | --- |

(41)

V skutočnosti sa odchylne od pravidla stanoveného v článku 125 ods. 2 TRLIS v článku 50 ods. 3 RIS (23) stanovuje, že v prípadoch, keď sa lode nadobúdajú prostredníctvom kúpnej opcie ako súčasť lízingovej zmluvy, ktorú predtým povolili daňové orgány, tieto lode sa považujú za nové (24) – nepoužívané – bez toho, aby sa bralo do úvahy, či sa už prevádzkovali alebo odpísali – k dátumu vykonania lízingovej opcie, t. j. po prechode HZZ na režim dane z tonáže. Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, sa táto výnimka uplatňovala len na osobitné lízingové zmluvy schválené daňovými orgánmi v rámci žiadostí o predčasné odpisovanie podľa článku 115 ods. 11 TRLIS (pozri oddiel 2.2.2: Opatrenie 2: Uplatňovanie predčasného odpisovania prenajatého majetku podľa vlastného uváženia), t. j. v súvislosti s prenajatými novo postavenými námornými loďami nadobudnutými prostredníctvom operácií SZL a – s jednou výnimkou – od španielskych lodeníc.

| (42) | V takýchto prípadoch sa považuje, že HZZ nadobudla loď ako novú v deň vykonania lízingovej opcie, t. j. po vstupe HZZ do režimu dane z tonáže. Prvým dôsledkom výnimky stanovenej v článku 50 ods. 3 RIS je, že sa obchádza uplatňovanie pravidiel stanovených v článku 125 ods. 2 TRLIS. HZZ nemusí zriadiť nerozdeliteľnú rezervu a ani kladný rozdiel medzi cenou zaplatenou prepravnou spoločnosťou a účtovnou hodnotou lode v účtovných knihách HZZ (25), ani sa nezdaňuje kladný rozdiel medzi účtovnou hodnotou a daňovou hodnotou lode (26). Druhým dôsledkom je, že príjem z predaja prepravnej spoločnosti (vysoká cena vykonania opcie na prenájom samostatnej lode) sa považuje za pochádzajúci z lode kúpenej a predanej spoločnosťou, ktorá využíva režim dane z tonáže, a zahrnie sa do daňového základu pre daň z tonáže podľa prvej zarážky článku 125 ods. 2 TRLIS. |
| --- | --- |

(42)

V takýchto prípadoch sa považuje, že HZZ nadobudla loď ako novú v deň vykonania lízingovej opcie, t. j. po vstupe HZZ do režimu dane z tonáže. Prvým dôsledkom výnimky stanovenej v článku 50 ods. 3 RIS je, že sa obchádza uplatňovanie pravidiel stanovených v článku 125 ods. 2 TRLIS. HZZ nemusí zriadiť nerozdeliteľnú rezervu a ani kladný rozdiel medzi cenou zaplatenou prepravnou spoločnosťou a účtovnou hodnotou lode v účtovných knihách HZZ (25), ani sa nezdaňuje kladný rozdiel medzi účtovnou hodnotou a daňovou hodnotou lode (26). Druhým dôsledkom je, že príjem z predaja prepravnej spoločnosti (vysoká cena vykonania opcie na prenájom samostatnej lode) sa považuje za pochádzajúci z lode kúpenej a predanej spoločnosťou, ktorá využíva režim dane z tonáže, a zahrnie sa do daňového základu pre daň z tonáže podľa prvej zarážky článku 125 ods. 2 TRLIS.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (43) | Komisia v prvom kroku zaujala stanovisko, že španielsky systém zdanenia lízingu by sa mal napriek uplatňovaniu rôznych daňových opatrení analyzovať ako jeden samostatný systém (globálny prístup), pretože rôzne opatrenia možno využiť len spoločne – de jure alebo de facto –, a prijala záver, že to predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(43)

Komisia v prvom kroku zaujala stanovisko, že španielsky systém zdanenia lízingu by sa mal napriek uplatňovaniu rôznych daňových opatrení analyzovať ako jeden samostatný systém (globálny prístup), pretože rôzne opatrenia možno využiť len spoločne – de jure alebo de facto –, a prijala záver, že to predstavuje štátnu pomoc.

| (44) | V druhom kroku sa samostatne posudzovali jednotlivé opatrenia (individuálny prístup) a Komisia potom prijala takýto záver:






  — | zrýchlené odpisovanie prenajímaného majetku (opatrenie 1) by mohlo predstavovať štátnu pomoc, v každom prípade by však predstavovalo existujúcu pomoc, keďže sa vykonávalo pred pristúpením. Preto sa v súvislosti s týmto opatrením nezačalo konanie vo veci formálneho zisťovania, |
| --- | --- | --- |

(44)

V druhom kroku sa samostatne posudzovali jednotlivé opatrenia (individuálny prístup) a Komisia potom prijala takýto záver:

—

zrýchlené odpisovanie prenajímaného majetku (opatrenie 1) by mohlo predstavovať štátnu pomoc, v každom prípade by však predstavovalo existujúcu pomoc, keďže sa vykonávalo pred pristúpením. Preto sa v súvislosti s týmto opatrením nezačalo konanie vo veci formálneho zisťovania,

| — | predčasné odpisovanie prenajímaného majetku (opatrenie 2) by mohlo predstavovať štátnu pomoc, keďže sa ním poskytuje selektívna výhoda so zreteľom na nejasné podmienky stanovené v španielskej legislatíve a na právo konať podľa vlastného uváženia, ktoré španielska daňová správa uplatňuje pri výklade týchto podmienok. Toto opatrenie, ktoré nadobudlo účinnosť v roku 2002 (27), sa posúdilo ako nezákonná a možno nezlučiteľná štátna pomoc, |
| --- | --- |

—

predčasné odpisovanie prenajímaného majetku (opatrenie 2) by mohlo predstavovať štátnu pomoc, keďže sa ním poskytuje selektívna výhoda so zreteľom na nejasné podmienky stanovené v španielskej legislatíve a na právo konať podľa vlastného uváženia, ktoré španielska daňová správa uplatňuje pri výklade týchto podmienok. Toto opatrenie, ktoré nadobudlo účinnosť v roku 2002 (27), sa posúdilo ako nezákonná a možno nezlučiteľná štátna pomoc,

| — | pokiaľ ide o status HZZ (opatrenie 3), nepreukázalo sa, že by mohol predstavovať štátnu pomoc. V súvislosti s týmto opatrením sa nezačalo konanie vo veci formálneho zisťovania, |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o status HZZ (opatrenie 3), nepreukázalo sa, že by mohol predstavovať štátnu pomoc. V súvislosti s týmto opatrením sa nezačalo konanie vo veci formálneho zisťovania,

| — | Komisia v roku 2002 schválila režim dane z tonáže (opatrenie 4) ako oprávnenú štátnu pomoc. V rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení sa nespochybňovala zlučiteľnosť schváleného režimu dane z tonáže s predpismi. Na základe schválenia udeleného Komisiou by sa toto opatrenie v každom prípade malo považovať za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

—

Komisia v roku 2002 schválila režim dane z tonáže (opatrenie 4) ako oprávnenú štátnu pomoc. V rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení sa nespochybňovala zlučiteľnosť schváleného režimu dane z tonáže s predpismi. Na základe schválenia udeleného Komisiou by sa toto opatrenie v každom prípade malo považovať za existujúcu pomoc.

Komisia však skúmala dva aspekty súvisiace s režimom dane z tonáže:

| — | Komisia spochybnila možnosť poskytnutú určitým podnikom, ako sú napríklad HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL, profitovať z režimu dane z tonáže, keď sú ich činnosti obmedzené na prenajímanie lodí ako samostatných lodí. Komisia usúdila, že tieto podniky nepôsobili aktívne v odvetví námornej dopravy tovaru alebo cestujúcich v zmysle nariadenia (EHS) č. 4055/86 (28) a nariadenia (EHS) č. 3577/92 (29), ale skôr v odvetví finančných investícií a prenájmu a lízingu tovaru. Komisia poznamenala, že ich oprávnenosť pre španielsky režim dane z tonáže jej nebola nikdy oznámená ani ju nikdy neschválila, |
| --- | --- |

—

Komisia spochybnila možnosť poskytnutú určitým podnikom, ako sú napríklad HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL, profitovať z režimu dane z tonáže, keď sú ich činnosti obmedzené na prenajímanie lodí ako samostatných lodí. Komisia usúdila, že tieto podniky nepôsobili aktívne v odvetví námornej dopravy tovaru alebo cestujúcich v zmysle nariadenia (EHS) č. 4055/86 (28) a nariadenia (EHS) č. 3577/92 (29), ale skôr v odvetví finančných investícií a prenájmu a lízingu tovaru. Komisia poznamenala, že ich oprávnenosť pre španielsky režim dane z tonáže jej nebola nikdy oznámená ani ju nikdy neschválila,

| — | daňová výnimka pre kapitálové zisky (opatrenie 5) vyplývajúca z vykonávacích opatrení režimu dane z tonáže (článok 50 ods. 3 RIS) a predstavená španielskymi orgánmi ako súčasť schváleného režimu dane z tonáže sa posúdila ako ďalšie opatrenie mimo rozsahu pôsobnosti schválenia udeleného Komisiou v roku 2002. Toto opatrenie sa posudzovalo aj ako nezákonná a možná neoprávnená pomoc. |
| --- | --- |

—

daňová výnimka pre kapitálové zisky (opatrenie 5) vyplývajúca z vykonávacích opatrení režimu dane z tonáže (článok 50 ods. 3 RIS) a predstavená španielskymi orgánmi ako súčasť schváleného režimu dane z tonáže sa posúdila ako ďalšie opatrenie mimo rozsahu pôsobnosti schválenia udeleného Komisiou v roku 2002. Toto opatrenie sa posudzovalo aj ako nezákonná a možná neoprávnená pomoc.

| (45) | Ako možní príjemcovia pomoci sa určili:






  — | HZZ ako hlavní príjemcovia daňových výhod, |
| --- | --- | --- |

(45)

Ako možní príjemcovia pomoci sa určili:

—

HZZ ako hlavní príjemcovia daňových výhod,

| — | členovia/investori HZZ, ktorí ťažia z daňových výhod na základe transparentnosti HZZ, |
| --- | --- |

—

členovia/investori HZZ, ktorí ťažia z daňových výhod na základe transparentnosti HZZ,

| — | prepravné spoločnosti, ktoré dostávajú časť daňových výhod vo forme zľavy z ceny lode, |
| --- | --- |

—

prepravné spoločnosti, ktoré dostávajú časť daňových výhod vo forme zľavy z ceny lode,

| — | eventuálne lodenice, zapojené banky, lízingové spoločnosti a iní sprostredkovatelia. |
| --- | --- |

—

eventuálne lodenice, zapojené banky, lízingové spoločnosti a iní sprostredkovatelia.

| (46) | Komisia usúdila, že pomoc sa nezdá byť zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(46)

Komisia usúdila, že pomoc sa nezdá byť zlučiteľná s vnútorným trhom.

4.   PRIPOMIENKY ŠPANIELSKA A ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (47) | Prijali sa pripomienky od španielskych orgánov a od 41 tretích strán vrátane verejných orgánov, odvetvových združení a jednotlivých podnikov, ktoré sa zúčastňujú na operáciách SZL alebo súťažia so stranami zúčastňujúcimi sa na operáciách SZL, ako napríklad zahraničné lodenice alebo združenia lodeníc. |
| --- | --- |

(47)

Prijali sa pripomienky od španielskych orgánov a od 41 tretích strán vrátane verejných orgánov, odvetvových združení a jednotlivých podnikov, ktoré sa zúčastňujú na operáciách SZL alebo súťažia so stranami zúčastňujúcimi sa na operáciách SZL, ako napríklad zahraničné lodenice alebo združenia lodeníc.

| (48) | Pripomienky boli zamerané na tieto aspekty posúdenia Komisie v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení:






  — | procesné aspekty, |
| --- | --- | --- |

(48)

Pripomienky boli zamerané na tieto aspekty posúdenia Komisie v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení:

—

procesné aspekty,

| — | všeobecný prístup: posudzovanie SZL ako systému na rozdiel od posudzovania jednotlivých opatrení, ktoré sú súčasťou SZL, |
| --- | --- |

—

všeobecný prístup: posudzovanie SZL ako systému na rozdiel od posudzovania jednotlivých opatrení, ktoré sú súčasťou SZL,

| — | či jednotlivé opatrenia znamenajú štátnu pomoc (prítomnosť výhody, štátnych zdrojov, pripísateľnosti štátu, vplyvu na hospodársku súťaž a obchod) a či niektoré z nich predstavujú existujúcu pomoc, |
| --- | --- |

—

či jednotlivé opatrenia znamenajú štátnu pomoc (prítomnosť výhody, štátnych zdrojov, pripísateľnosti štátu, vplyvu na hospodársku súťaž a obchod) a či niektoré z nich predstavujú existujúcu pomoc,

| — | identifikácia príjemcov pomoci, |
| --- | --- |

—

identifikácia príjemcov pomoci,

| — | zlučiteľnosť možnej štátnej pomoci, |
| --- | --- |

—

zlučiteľnosť možnej štátnej pomoci,

| — | prekážky vráteniu pomoci (rovnaké zaobchádzanie, oprávnené očakávania, právna istota). |
| --- | --- |

—

prekážky vráteniu pomoci (rovnaké zaobchádzanie, oprávnené očakávania, právna istota).

4.1.   POSTUP

| (49) | Španielsko sa domnieva, že Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania bez riadneho overenia svojich hlavných záverov u španielskych orgánov. V dôsledku toho sa porušili právo na obhajobu španielskeho štátu a zásada kontradiktórnosti akéhokoľvek správneho konania. |
| --- | --- |

(49)

Španielsko sa domnieva, že Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania bez riadneho overenia svojich hlavných záverov u španielskych orgánov. V dôsledku toho sa porušili právo na obhajobu španielskeho štátu a zásada kontradiktórnosti akéhokoľvek správneho konania.

| (50) | Podľa viacerých tretích strán Komisia mala využiť existujúci postup vo veci pomoci, pretože ak predstavujú pomoc, tak by dve dotknuté daňové opatrenia (pravidlá odpisovania prenajímaného majetku a režim dane z tonáže) predstavovali existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(50)

Podľa viacerých tretích strán Komisia mala využiť existujúci postup vo veci pomoci, pretože ak predstavujú pomoc, tak by dve dotknuté daňové opatrenia (pravidlá odpisovania prenajímaného majetku a režim dane z tonáže) predstavovali existujúcu pomoc.

4.2.   POSÚDENIE SZL AKO SYSTÉMU/POSÚDENIE JEDNOTLIVÝCH OPATRENÍ

4.2.1.   Sťažovatelia

| (51) | Holland Shipbuilding sa domnieva, že SZL by sa mal považovať za jeden systém, pretože to je organizovaný systém úmyselne využívajúci rôzne daňové opatrenia na vytvorenie hospodárskej výhody, ktorá je omnoho väčšia ako celková výhoda, ktorú by bolo možné získať z uplatňovania iných opatrení oddelene, a pretože opatrenia sú prepojené. Využívanie režimu dane z tonáže umožňuje HZZ spraviť z dočasnej daňovej výhody vytvorenej predčasným a zrýchleným odpisovaním trvalú výhodu. Nejasnými podmienkami vzťahujúcimi sa na uplatňovanie predčasného odpisovania a ich výkladom španielskymi orgánmi sa daňovej správe udeľuje právo konať podľa vlastného uváženia. Potvrdzuje to skutočnosť, že povolenie sa v skutočnosti udeľuje len v prípade prechodu z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb na režim dane z tonáže. |
| --- | --- |

(51)

Holland Shipbuilding sa domnieva, že SZL by sa mal považovať za jeden systém, pretože to je organizovaný systém úmyselne využívajúci rôzne daňové opatrenia na vytvorenie hospodárskej výhody, ktorá je omnoho väčšia ako celková výhoda, ktorú by bolo možné získať z uplatňovania iných opatrení oddelene, a pretože opatrenia sú prepojené. Využívanie režimu dane z tonáže umožňuje HZZ spraviť z dočasnej daňovej výhody vytvorenej predčasným a zrýchleným odpisovaním trvalú výhodu. Nejasnými podmienkami vzťahujúcimi sa na uplatňovanie predčasného odpisovania a ich výkladom španielskymi orgánmi sa daňovej správe udeľuje právo konať podľa vlastného uváženia. Potvrdzuje to skutočnosť, že povolenie sa v skutočnosti udeľuje len v prípade prechodu z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb na režim dane z tonáže.

| (52) | Danish Maritime a [...] (30)
   (31) pokladajú SZL ako celok za systém štátnej pomoci, ktorý – bez ohľadu na to, kto sú príjemcami – niektorým podnikom zjavne poskytuje hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(52)

Danish Maritime a [...] (30)
   (31) pokladajú SZL ako celok za systém štátnej pomoci, ktorý – bez ohľadu na to, kto sú príjemcami – niektorým podnikom zjavne poskytuje hospodársku výhodu.

4.2.2.   Španielsko a účastníci transakcií zdanenia lízingu

| (53) | Španielsko a podniky identifikované Komisiou ako možní príjemcovia pomoci (prepravné spoločnosti, banky, investori v HZZ, lodenice zapojené do operácií SZL) však namietajú proti tomuto globálnemu prístupu. |
| --- | --- |

(53)

Španielsko a podniky identifikované Komisiou ako možní príjemcovia pomoci (prepravné spoločnosti, banky, investori v HZZ, lodenice zapojené do operácií SZL) však namietajú proti tomuto globálnemu prístupu.

| (54) | Domnievajú sa, že SZL nie je ako taký zakotvený v španielskej daňovej legislatíve, že operácie SZL sú len súkromné dohody (lízing, prenájom samostatnej lode, HZZ) uzatvorené súkromnými stranami, ktoré si slobodne môžu vybrať najlacnejší spôsob financovania majetku a môžu využiť dostupné zmluvné a daňové možnosti. Tvrdia tiež, že Španielsko by nemalo byť brané na zodpovednosť za výhody získané daňovníkmi, ktorí konajú s úmyslom znížiť svoje daňové zaťaženie. V daňovej legislatíve sa navyše nevyžaduje použitie všetkých opatrení, ktoré Komisia uviedla v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení. |
| --- | --- |

(54)

Domnievajú sa, že SZL nie je ako taký zakotvený v španielskej daňovej legislatíve, že operácie SZL sú len súkromné dohody (lízing, prenájom samostatnej lode, HZZ) uzatvorené súkromnými stranami, ktoré si slobodne môžu vybrať najlacnejší spôsob financovania majetku a môžu využiť dostupné zmluvné a daňové možnosti. Tvrdia tiež, že Španielsko by nemalo byť brané na zodpovednosť za výhody získané daňovníkmi, ktorí konajú s úmyslom znížiť svoje daňové zaťaženie. V daňovej legislatíve sa navyše nevyžaduje použitie všetkých opatrení, ktoré Komisia uviedla v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení.

| (55) | Asociación Española de Banca (španielska asociácia bánk – ďalej len „AEB“) sa domnieva, že to je prvýkrát, čo Komisia určila štátnu pomoc v kombinácii zákonných transakcií medzi súkromnými subjektmi a nie v právnom ustanovení. |
| --- | --- |

(55)

Asociación Española de Banca (španielska asociácia bánk – ďalej len „AEB“) sa domnieva, že to je prvýkrát, čo Komisia určila štátnu pomoc v kombinácii zákonných transakcií medzi súkromnými subjektmi a nie v právnom ustanovení.

| (56) | AEB sa domnieva, že neexistuje jeden systém, ale dva rozdielne systémy (systém odpisov a režim dane z tonáže), ktoré možno jasne oddeliť a osobitne k nim pristupovať bez ohľadu na to, či sa používajú samostatne alebo spoločne. |
| --- | --- |

(56)

AEB sa domnieva, že neexistuje jeden systém, ale dva rozdielne systémy (systém odpisov a režim dane z tonáže), ktoré možno jasne oddeliť a osobitne k nim pristupovať bez ohľadu na to, či sa používajú samostatne alebo spoločne.

| (57) | AEB sa ďalej domnieva, že Komisia pred určením selektívnej výhody neidentifikovala všeobecný referenčný systém. Podľa AEB existujú mnohé spôsoby financovania nadobudnutia majetku s použitím rôznych kombinácií zákonných nástrojov a daňových opatrení a Komisia by mala porovnať všetky tieto alternatívne situácie. Záver, že SZL poskytuje určitým spoločnostiam selektívnu výhodu, je teda umelý, najmä keď Komisia ako referenciu používa – z daňového pohľadu – najnákladnejší spôsob financovania investícií, čím prehliada všetky stimulačné opatrenia, ktoré majú investori k dispozícii. |
| --- | --- |

(57)

AEB sa ďalej domnieva, že Komisia pred určením selektívnej výhody neidentifikovala všeobecný referenčný systém. Podľa AEB existujú mnohé spôsoby financovania nadobudnutia majetku s použitím rôznych kombinácií zákonných nástrojov a daňových opatrení a Komisia by mala porovnať všetky tieto alternatívne situácie. Záver, že SZL poskytuje určitým spoločnostiam selektívnu výhodu, je teda umelý, najmä keď Komisia ako referenciu používa – z daňového pohľadu – najnákladnejší spôsob financovania investícií, čím prehliada všetky stimulačné opatrenia, ktoré majú investori k dispozícii.

| (58) | SZL preto neposkytuje selektívnu výhodu. Potvrdzuje to najmä skutočnosť, že Komisia určila viacero možných príjemcov, ktorí nezodpovedajú hospodárskym odvetviam. AEB sa s odvolaním na oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (32) (ďalej len „oznámenie Komisie o zdaňovaní podnikov“) a na rozhodnutie Komisie týkajúce sa holandskej schémy Groepsrentebox
   (33) domnieva, že nemožno vyvodiť záver, že opatrenie je selektívne, pretože prináša členom HZZ investujúcim do námorných lodí a nie do iného majetku väčšie výhody. |
| --- | --- |

(58)

SZL preto neposkytuje selektívnu výhodu. Potvrdzuje to najmä skutočnosť, že Komisia určila viacero možných príjemcov, ktorí nezodpovedajú hospodárskym odvetviam. AEB sa s odvolaním na oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (32) (ďalej len „oznámenie Komisie o zdaňovaní podnikov“) a na rozhodnutie Komisie týkajúce sa holandskej schémy Groepsrentebox
   (33) domnieva, že nemožno vyvodiť záver, že opatrenie je selektívne, pretože prináša členom HZZ investujúcim do námorných lodí a nie do iného majetku väčšie výhody.

| (59) | Keďže SZL tvoria výlučne súkromné strany, ktoré využívajú všeobecné daňové opatrenia v rámci súkromných dohôd, nedotýka sa štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(59)

Keďže SZL tvoria výlučne súkromné strany, ktoré využívajú všeobecné daňové opatrenia v rámci súkromných dohôd, nedotýka sa štátnych zdrojov.

| (60) | Podľa AEB nie je vôbec ovplyvnená hospodárska súťaž a ani obchod medzi členskými štátmi, pretože hlavní príjemcovia identifikovaní Komisiou sú prepravné spoločnosti a opatrenie je dostupné pre všetky prepravné spoločnosti z Európy a z iných častí sveta. |
| --- | --- |

(60)

Podľa AEB nie je vôbec ovplyvnená hospodárska súťaž a ani obchod medzi členskými štátmi, pretože hlavní príjemcovia identifikovaní Komisiou sú prepravné spoločnosti a opatrenie je dostupné pre všetky prepravné spoločnosti z Európy a z iných častí sveta.

| (61) | Tieto tretie strany vo svojich pripomienkach opisujú SZL ako súbor nesúvisiacich opatrení (individuálny prístup) a inak sa nevyjadrujú k SZL ako celku. |
| --- | --- |

(61)

Tieto tretie strany vo svojich pripomienkach opisujú SZL ako súbor nesúvisiacich opatrení (individuálny prístup) a inak sa nevyjadrujú k SZL ako celku.

4.3.   PRIPOMIENKY TÝKAJÚCE SA POSUDZOVANIA JEDNOTLIVÝCH OPATRENÍ

4.3.1.   Zrýchlené odpisovanie [článok 115 ods. 6 TRLIS
   (34)
  ] – opatrenie 1

| (62) | Podľa Španielska a určitých tretích strán možno toto opatrenie vo všeobecnosti uplatniť na všetky druhy majetku a všetky odvetvia. Rozdielny daňový a účtovný prístup k platbám za prenájom nezahŕňa žiadnu de facto selektívnosť, čo potvrdzuje rôznorodosť odvetví používajúcich toto opatrenie. Španielsky režim dane z príjmu právnických osôb navyše umožňuje alternatívne postupy pre zrýchlené odpisovanie. AEB uvádza, že rovnomerné odpisovanie sa nemôže považovať za (jedinú) referenciu na určenie existencie výhody, keďže všeobecne sú povolené rôzne metódy odpisovania. V článku 11 TRLIS a v článkoch 1 až 5 RIS sa stanovuje možnosť uplatňovať degresívne metódy, ako sú metóda klesajúceho zostatku (35) alebo metóda SYD (36), ako aj možnosť odpísať majetok podľa osobitného plánu dohodnutého s daňovou správou (37). AEB uvádza ako príklad, že metóda klesajúcich odpisov by sa uplatňovala so sadzbou 2,5-krát väčšou ako uplatniteľná sadzba pre rovnomerné odpisy, t. j. 25 %. |
| --- | --- |

(62)

Podľa Španielska a určitých tretích strán možno toto opatrenie vo všeobecnosti uplatniť na všetky druhy majetku a všetky odvetvia. Rozdielny daňový a účtovný prístup k platbám za prenájom nezahŕňa žiadnu de facto selektívnosť, čo potvrdzuje rôznorodosť odvetví používajúcich toto opatrenie. Španielsky režim dane z príjmu právnických osôb navyše umožňuje alternatívne postupy pre zrýchlené odpisovanie. AEB uvádza, že rovnomerné odpisovanie sa nemôže považovať za (jedinú) referenciu na určenie existencie výhody, keďže všeobecne sú povolené rôzne metódy odpisovania. V článku 11 TRLIS a v článkoch 1 až 5 RIS sa stanovuje možnosť uplatňovať degresívne metódy, ako sú metóda klesajúceho zostatku (35) alebo metóda SYD (36), ako aj možnosť odpísať majetok podľa osobitného plánu dohodnutého s daňovou správou (37). AEB uvádza ako príklad, že metóda klesajúcich odpisov by sa uplatňovala so sadzbou 2,5-krát väčšou ako uplatniteľná sadzba pre rovnomerné odpisy, t. j. 25 %.

4.3.2.   Uplatňovanie predčasného odpisovania podľa vlastného uváženia (článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS) – opatrenie 2

| (63) | Tvrdí sa, že predčasné odpisy predstavujú len metódu zrýchleného odpisovania, v rámci ktorej možno za určitých podmienok začať odpisovať pred dátumom dodania majetku a jeho prevádzkovania konečným používateľom. Ak by nebolo možné odpočítať sumy zaplatené počas výstavby majetku, znamenalo by to v skutočnosti zdanenie vopred. Predčasné odpisy len obnovujú neutralitu a súlad finančného toku s daňovým prístupom. |
| --- | --- |

(63)

Tvrdí sa, že predčasné odpisy predstavujú len metódu zrýchleného odpisovania, v rámci ktorej možno za určitých podmienok začať odpisovať pred dátumom dodania majetku a jeho prevádzkovania konečným používateľom. Ak by nebolo možné odpočítať sumy zaplatené počas výstavby majetku, znamenalo by to v skutočnosti zdanenie vopred. Predčasné odpisy len obnovujú neutralitu a súlad finančného toku s daňovým prístupom.

| (64) | AEB trvá na tom, že možnosť posunúť začiatok odpisovania na skorší dátum je všeobecné opatrenie, ktoré sa stanovuje aj v článku 11 ods. 1 písm. d) TRLIS a v článku 5 RIS, v ktorých sa vymedzujú všeobecné pravidlá uplatniteľné na odpisovanie. Týmito ustanoveniami sa daňovej správe umožňuje schváliť osobitný plán odpisovania, ktorý predloží a odôvodní zdaniteľná osoba, pričom sa to vzťahuje aj na majetok vo výstavbe. |
| --- | --- |

(64)

AEB trvá na tom, že možnosť posunúť začiatok odpisovania na skorší dátum je všeobecné opatrenie, ktoré sa stanovuje aj v článku 11 ods. 1 písm. d) TRLIS a v článku 5 RIS, v ktorých sa vymedzujú všeobecné pravidlá uplatniteľné na odpisovanie. Týmito ustanoveniami sa daňovej správe umožňuje schváliť osobitný plán odpisovania, ktorý predloží a odôvodní zdaniteľná osoba, pričom sa to vzťahuje aj na majetok vo výstavbe.

| (65) | Jediným cieľom povoľovania predčasného odpisovania vopred a postupu daňovej správy je skontrolovať, či je operácia skutočná a či sú splnené objektívne kritériá stanovené v legislatíve. Konkrétne musia byť vopred splnené tieto podmienky: existuje dohoda o prenájme, ktorej dátum začatia je pred dátumom zadania objednávky na majetok alebo dátumom jeho dodania; pri predložení žiadosti sa uvedie, že platby na úhradu nákladov majetku sú odpočítateľné; zmluva je na nadobudnutie majetku, ktorý si vyžaduje dlhé zmluvné obdobie/obdobie výstavby v súlade s prevádzkovými podmienkami majetku; podpísala sa dohoda o výstavbe majetku a musia sa uviesť konkrétne zmluvné podmienky upravujúce účel majetku. |
| --- | --- |

(65)

Jediným cieľom povoľovania predčasného odpisovania vopred a postupu daňovej správy je skontrolovať, či je operácia skutočná a či sú splnené objektívne kritériá stanovené v legislatíve. Konkrétne musia byť vopred splnené tieto podmienky: existuje dohoda o prenájme, ktorej dátum začatia je pred dátumom zadania objednávky na majetok alebo dátumom jeho dodania; pri predložení žiadosti sa uvedie, že platby na úhradu nákladov majetku sú odpočítateľné; zmluva je na nadobudnutie majetku, ktorý si vyžaduje dlhé zmluvné obdobie/obdobie výstavby v súlade s prevádzkovými podmienkami majetku; podpísala sa dohoda o výstavbe majetku a musia sa uviesť konkrétne zmluvné podmienky upravujúce účel majetku.

| (66) | Okrem všeobecných podmienok stanovených v článku 49 RIS sa článkom 48 ods. 4 TRLIS stanovuje ďalšia podmienka, keď je žiadateľom HZZ. Povolenie nezávisí od uplatňovania iných opatrení alebo predloženia ďalších dokumentov. Absenciu vlastného uváženia v konaní dokazuje skutočnosť, že nikdy nebola zamietnutá žiadna žiadosť predložená daňovej správe. AEB sa v tejto súvislosti domnieva, že Komisia by mala bližšie skúmať dôvody, prečo sa nevykonávajú finančné operácie. Ak, ako tvrdí Komisia na základe neoficiálnych informácií, niektoré prepravné spoločnosti nevedeli nájsť banku na organizáciu operácie, súviselo to viac so skutočnosťou, že strany sa nevedeli dohodnúť na určitých prvkoch operácií, ako je napríklad cena. AEB oficiálne odmieta, že sa niektorí jej členovia zúčastnili na stretnutí so španielskymi orgánmi alebo mali neformálny styk s nimi. Situácia v skutočnosti nie je rovnaká ako situácia opísaná v rozhodnutí Komisie o GIE Fiscaux
   (38), kde sa zistilo, že podmienka, aby operácia predstavovala značný hospodársky a sociálny záujem, je nepresná a je prenechaná na voľné uváženie daňových orgánov. Naopak, AEB popiera, žeby akákoľvek z podmienok stanovených v článku 49 RIS bola nepresná a závisela od výkladu. |
| --- | --- |

(66)

Okrem všeobecných podmienok stanovených v článku 49 RIS sa článkom 48 ods. 4 TRLIS stanovuje ďalšia podmienka, keď je žiadateľom HZZ. Povolenie nezávisí od uplatňovania iných opatrení alebo predloženia ďalších dokumentov. Absenciu vlastného uváženia v konaní dokazuje skutočnosť, že nikdy nebola zamietnutá žiadna žiadosť predložená daňovej správe. AEB sa v tejto súvislosti domnieva, že Komisia by mala bližšie skúmať dôvody, prečo sa nevykonávajú finančné operácie. Ak, ako tvrdí Komisia na základe neoficiálnych informácií, niektoré prepravné spoločnosti nevedeli nájsť banku na organizáciu operácie, súviselo to viac so skutočnosťou, že strany sa nevedeli dohodnúť na určitých prvkoch operácií, ako je napríklad cena. AEB oficiálne odmieta, že sa niektorí jej členovia zúčastnili na stretnutí so španielskymi orgánmi alebo mali neformálny styk s nimi. Situácia v skutočnosti nie je rovnaká ako situácia opísaná v rozhodnutí Komisie o GIE Fiscaux
   (38), kde sa zistilo, že podmienka, aby operácia predstavovala značný hospodársky a sociálny záujem, je nepresná a je prenechaná na voľné uváženie daňových orgánov. Naopak, AEB popiera, žeby akákoľvek z podmienok stanovených v článku 49 RIS bola nepresná a závisela od výkladu.

| (67) | Preto sa predčasné odpisovanie – rovnako ako zrýchlené odpisovanie – všeobecne uplatňuje na všetky druhy majetku a všetky odvetvia. Je to všeobecné opatrenie. |
| --- | --- |

(67)

Preto sa predčasné odpisovanie – rovnako ako zrýchlené odpisovanie – všeobecne uplatňuje na všetky druhy majetku a všetky odvetvia. Je to všeobecné opatrenie.

| (68) | Keďže je to metóda uplatňovania zrýchleného odpisovania, ak sa považuje za pomoc, mala by sa považovať za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keďže je to metóda uplatňovania zrýchleného odpisovania, ak sa považuje za pomoc, mala by sa považovať za existujúcu pomoc.

4.3.3.   Daňová transparentnosť hospodárskych záujmových združení (článok 48 TRLIS) – opatrenie 3

| (69) | Podľa AEB je transparentnosť HZZ v súlade s logikou španielskeho daňového systému. Táto transparentnosť umožňuje viacerým investorom realizovať spoločné investície, ktoré by nikto z nich neuskutočnil samostatne, a pritom uplatňovať – z dôvodu tejto transparentnosti a v súvislosti s ich podielom na investíciách – daňový postup, ktorý by uplatňovali, ak by investovali samostatne. Preto neexistuje v súvislosti s uplatňovaním statusu HZZ žiadna výhoda. Tento status navyše nie je obmedzený na určité odvetvia. Akýkoľvek španielsky daňovník môže byť členom HZZ. Preto nie je toto opatrenie selektívne. |
| --- | --- |

(69)

Podľa AEB je transparentnosť HZZ v súlade s logikou španielskeho daňového systému. Táto transparentnosť umožňuje viacerým investorom realizovať spoločné investície, ktoré by nikto z nich neuskutočnil samostatne, a pritom uplatňovať – z dôvodu tejto transparentnosti a v súvislosti s ich podielom na investíciách – daňový postup, ktorý by uplatňovali, ak by investovali samostatne. Preto neexistuje v súvislosti s uplatňovaním statusu HZZ žiadna výhoda. Tento status navyše nie je obmedzený na určité odvetvia. Akýkoľvek španielsky daňovník môže byť členom HZZ. Preto nie je toto opatrenie selektívne.

4.3.4.   Režim dane z tonáže (články 124 až 128 TRLIS) – opatrenie 4

| (70) | Keďže Komisia v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení uviedla, že v roku 2002 schválila španielsky režim dane z tonáže ako pomoc zlučiteľnú s usmerneniami pre námornú dopravu (39), španielske orgány a tretie strany zameriavajú svoje pripomienky na rozsah pôsobnosti schválenia z roku 2002 a na konkrétne otázky, či by finančné HZZ (40) zúčastňujúce sa na operáciách SZL mali profitovať z režimu dane z tonáže. |
| --- | --- |

(70)

Keďže Komisia v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení uviedla, že v roku 2002 schválila španielsky režim dane z tonáže ako pomoc zlučiteľnú s usmerneniami pre námornú dopravu (39), španielske orgány a tretie strany zameriavajú svoje pripomienky na rozsah pôsobnosti schválenia z roku 2002 a na konkrétne otázky, či by finančné HZZ (40) zúčastňujúce sa na operáciách SZL mali profitovať z režimu dane z tonáže.

| (71) | Pokiaľ ide o otázku, či by finančné HZZ (40) zúčastňujúce sa na operáciách SZL – ktoré neprevádzkujú lode, ale investujú do nich a prenajímajú ich ako súčasť finančných investícií – mali profitovať z režimu dane z tonáže, Španielsko tvrdí, že spoločnosti prevádzkujú lode tým, že ich prenajímajú, a preto sú zapísané v španielskych lodných registroch (ako prepravné spoločnosti) od nadobudnutia účinnosti článku 1 kráľovského dekrétu č. 1027/1989 (41) z 28. júla 1989, v znení článku 9 zákona č. 27/1992 z 24. novembra 1992. Keďže Komisia schválila uplatňovanie režimu dane z tonáže na všetky spoločnosti zapísané v španielskych lodných registroch (42), toto schválenie zahŕňa aj spoločnosti, ktoré vlastnia lode a prenajímajú ich tretím stranám. Ak sa toto opatrenie považuje za štátnu pomoc, malo by sa považovať za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(71)

Pokiaľ ide o otázku, či by finančné HZZ (40) zúčastňujúce sa na operáciách SZL – ktoré neprevádzkujú lode, ale investujú do nich a prenajímajú ich ako súčasť finančných investícií – mali profitovať z režimu dane z tonáže, Španielsko tvrdí, že spoločnosti prevádzkujú lode tým, že ich prenajímajú, a preto sú zapísané v španielskych lodných registroch (ako prepravné spoločnosti) od nadobudnutia účinnosti článku 1 kráľovského dekrétu č. 1027/1989 (41) z 28. júla 1989, v znení článku 9 zákona č. 27/1992 z 24. novembra 1992. Keďže Komisia schválila uplatňovanie režimu dane z tonáže na všetky spoločnosti zapísané v španielskych lodných registroch (42), toto schválenie zahŕňa aj spoločnosti, ktoré vlastnia lode a prenajímajú ich tretím stranám. Ak sa toto opatrenie považuje za štátnu pomoc, malo by sa považovať za existujúcu pomoc.

4.3.5.   Článok 50 ods. 3 RIS – opatrenie 5

| (72) | Španielsko, PYMAR a niektoré banky tvrdia, že článok 50 ods. 3 RIS obsahuje len vykonávacie opatrenia zamerané na zabezpečenie právnej istoty. Tvrdia, že v súlade so zásadami španielskeho právneho systému podstatné prvky daňového opatrenia musia byť vždy upravené zákonom a že týmto ustanovením – ktoré sa uvádza v kráľovskom dekréte – sa nezavádza nič nové, len sa vyjasňuje rozsah pôsobnosti článku 125 ods. 2 TRLIS. Neodchyľuje sa od zákona ani nevytvára ďalšie výhody. Nezdaňovanie kapitálových ziskov je súčasťou režimu už schváleného Komisiou, a preto, ak predstavuje pomoc, malo by sa považovať za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(72)

Španielsko, PYMAR a niektoré banky tvrdia, že článok 50 ods. 3 RIS obsahuje len vykonávacie opatrenia zamerané na zabezpečenie právnej istoty. Tvrdia, že v súlade so zásadami španielskeho právneho systému podstatné prvky daňového opatrenia musia byť vždy upravené zákonom a že týmto ustanovením – ktoré sa uvádza v kráľovskom dekréte – sa nezavádza nič nové, len sa vyjasňuje rozsah pôsobnosti článku 125 ods. 2 TRLIS. Neodchyľuje sa od zákona ani nevytvára ďalšie výhody. Nezdaňovanie kapitálových ziskov je súčasťou režimu už schváleného Komisiou, a preto, ak predstavuje pomoc, malo by sa považovať za existujúcu pomoc.

| (73) | Španielsko a údajní príjemcovia ďalej tvrdia, že je logické pokladať loď za novú, keďže ju pred nájomcom nikto nepoužil a vykonanie opcie sa dohodne pri podpise lízingovej zmluvy (43). AEB uvádza, že majetok sa bežne považuje za nový, keď sa nadobudne prostredníctvom lízingovej zmluvy. |
| --- | --- |

(73)

Španielsko a údajní príjemcovia ďalej tvrdia, že je logické pokladať loď za novú, keďže ju pred nájomcom nikto nepoužil a vykonanie opcie sa dohodne pri podpise lízingovej zmluvy (43). AEB uvádza, že majetok sa bežne považuje za nový, keď sa nadobudne prostredníctvom lízingovej zmluvy.

4.4.   PRIPOMIENKY TÝKAJÚCE SA PREVODU ŠTÁTNYCH ZDROJOV A PRIPÍSATEĽNOSTI OPATRENÍ ŠTÁTU

| (74) | Podľa sťažovateľov odpočítateľná daňová položka znamená prevod štátnych zdrojov vo forme straty daňového príjmu. SZL/daňové opatrenia sú pripísateľné štátu, keďže všetky opatrenia sú stanovené v španielskych právnych predpisoch. SZL navyše závisí od povolenia, ktoré udeľujú daňové orgány. Aj keď sa tieto povolenia vzťahujú na jednotlivé opatrenia, je jasné, že v skutočnosti sa povolenia udeľujú pre celé transakcie SZL. Potvrdzuje to skutočnosť, že v žiadosti o predčasné odpisovanie podanej daňovej správe sa podrobne opisuje konštrukcia a rozdelenie daňovej výhody medzi HZZ alebo investorov a prepravnú spoločnosť, ako aj oznámenie od lodenice, v ktorom sa opisujú predpokladané sociálne a hospodárske prínosy takejto dohody. Neexistuje dôvod, prečo by sa tieto dokumenty systematicky poskytovali, ak by v skutočnosti nepredstavovali základnú podmienku súhlasu. |
| --- | --- |

(74)

Podľa sťažovateľov odpočítateľná daňová položka znamená prevod štátnych zdrojov vo forme straty daňového príjmu. SZL/daňové opatrenia sú pripísateľné štátu, keďže všetky opatrenia sú stanovené v španielskych právnych predpisoch. SZL navyše závisí od povolenia, ktoré udeľujú daňové orgány. Aj keď sa tieto povolenia vzťahujú na jednotlivé opatrenia, je jasné, že v skutočnosti sa povolenia udeľujú pre celé transakcie SZL. Potvrdzuje to skutočnosť, že v žiadosti o predčasné odpisovanie podanej daňovej správe sa podrobne opisuje konštrukcia a rozdelenie daňovej výhody medzi HZZ alebo investorov a prepravnú spoločnosť, ako aj oznámenie od lodenice, v ktorom sa opisujú predpokladané sociálne a hospodárske prínosy takejto dohody. Neexistuje dôvod, prečo by sa tieto dokumenty systematicky poskytovali, ak by v skutočnosti nepredstavovali základnú podmienku súhlasu.

| (75) | Na druhej strane prepravné spoločnosti tvrdia, že zľava poskytnutá lodenicou alebo HZZ z počiatočnej ceny nie je pripísateľná štátu, pretože pochádza zo súkromného zmluvného vzťahu medzi HZZ a prepravnou spoločnosťou zúčastnených na operácii. |
| --- | --- |

(75)

Na druhej strane prepravné spoločnosti tvrdia, že zľava poskytnutá lodenicou alebo HZZ z počiatočnej ceny nie je pripísateľná štátu, pretože pochádza zo súkromného zmluvného vzťahu medzi HZZ a prepravnou spoločnosťou zúčastnených na operácii.

4.5.   PRIPOMIENKY TÝKAJÚCE SA NARUŠENIA HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE A VPLYVU NA OBCHOD

| (76) | [...] sa domnieva, že veľkosť predmetných výhod [14 miliónov EUR v príklade uvedenom v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení] nepochybne ovplyvňuje pozíciu príjemcu na trhu, a teda značne narúša trh charakterizovaný vysokou úrovňou súťaže. Systém poskytuje veľkú výhodu pre španielske lodenice, ktoré môžu propagovať svoje lode za cenu – nižšiu ako cena ostatných európskych lodeníc –, v ktorej sú zohľadnené výhody systému SZL. [...] sa odvoláva na štatistické údaje španielskeho ministerstva pre priemysel, z ktorých vyplýva, že španielske lodenice postupne dodávajú lode čoraz väčšiemu počtu majiteľov lodí zo zahraničia. |
| --- | --- |

(76)

[...] sa domnieva, že veľkosť predmetných výhod [14 miliónov EUR v príklade uvedenom v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení] nepochybne ovplyvňuje pozíciu príjemcu na trhu, a teda značne narúša trh charakterizovaný vysokou úrovňou súťaže. Systém poskytuje veľkú výhodu pre španielske lodenice, ktoré môžu propagovať svoje lode za cenu – nižšiu ako cena ostatných európskych lodeníc –, v ktorej sú zohľadnené výhody systému SZL. [...] sa odvoláva na štatistické údaje španielskeho ministerstva pre priemysel, z ktorých vyplýva, že španielske lodenice postupne dodávajú lode čoraz väčšiemu počtu majiteľov lodí zo zahraničia.

| (77) | Pokiaľ ide o prepravné spoločnosti, [...] sa domnieva, že kúpa lodí od španielskych lodeníc za omnoho nižšiu cenu im umožňuje ušetriť milióny eur z podstatnej časti ich pevných nákladov. Keďže pokrýva celé obdobie uhrádzania nákladov lode, táto výhoda im poskytuje konkurenčnú výhodu oproti iným prepravným spoločnostiam, a preto na mnoho rokov narúša hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(77)

Pokiaľ ide o prepravné spoločnosti, [...] sa domnieva, že kúpa lodí od španielskych lodeníc za omnoho nižšiu cenu im umožňuje ušetriť milióny eur z podstatnej časti ich pevných nákladov. Keďže pokrýva celé obdobie uhrádzania nákladov lode, táto výhoda im poskytuje konkurenčnú výhodu oproti iným prepravným spoločnostiam, a preto na mnoho rokov narúša hospodársku súťaž.

| (78) | Ako už bolo uvedené, majitelia lodí argumentujú, že všetky prepravné spoločnosti majú prístup k podmienkam ponúkaným španielskymi lodenicami, a preto môžu ťažiť z akýchkoľvek zliav z ceny, ktoré môžu španielske lodenice ponúknuť. Argumentujú tiež, že zaplatili spravodlivú trhovú cenu a neťažili zo žiadnej hospodárskej výhody. Nadobudnutie lodí od španielskych lodeníc teda pravdepodobne výrazne nezníži ich prevádzkové náklady ani trvalo neposilní ich pozíciu, ako uvádza Komisia v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení. |
| --- | --- |

(78)

Ako už bolo uvedené, majitelia lodí argumentujú, že všetky prepravné spoločnosti majú prístup k podmienkam ponúkaným španielskymi lodenicami, a preto môžu ťažiť z akýchkoľvek zliav z ceny, ktoré môžu španielske lodenice ponúknuť. Argumentujú tiež, že zaplatili spravodlivú trhovú cenu a neťažili zo žiadnej hospodárskej výhody. Nadobudnutie lodí od španielskych lodeníc teda pravdepodobne výrazne nezníži ich prevádzkové náklady ani trvalo neposilní ich pozíciu, ako uvádza Komisia v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení.

4.6.   PRIPOMIENKY TÝKAJÚCE SA IDENTIFIKÁCIE PRÍJEMCOV POMOCI

| (79) | Podľa AEB nemôžu byť HZZ príjemcami pomoci. Ich daňová transparentnosť znamená, že daň vyplývajúcu z obchodnej činnosti HZZ musia zaplatiť investori. HZZ teda nemôžu mať hospodársku výhodu vyplývajúcu zo zníženia dane. Investorom – členom – HZZ môže byť navyše akýkoľvek španielsky daňovník. |
| --- | --- |

(79)

Podľa AEB nemôžu byť HZZ príjemcami pomoci. Ich daňová transparentnosť znamená, že daň vyplývajúcu z obchodnej činnosti HZZ musia zaplatiť investori. HZZ teda nemôžu mať hospodársku výhodu vyplývajúcu zo zníženia dane. Investorom – členom – HZZ môže byť navyše akýkoľvek španielsky daňovník.

| (80) | Na druhej strane sa viacero prepravných spoločností domnieva, že HZZ sú jedinými možnými príjemcami pomoci. Majitelia lodí nemôžu byť príjemcami pomoci, pretože nie sú španielskymi daňovníkmi. Navyše tvrdia, že Komisia nesprávne predpokladala – bez uvedenia vysvetlenia –, že daňové výhody sa prenášajú z HZZ na prepravnú spoločnosť prostredníctvom zľavy z ceny. Cena je v skutočnosti výsledkom obchodného rozhodnutia prijatého súkromným majiteľom majetku. |
| --- | --- |

(80)

Na druhej strane sa viacero prepravných spoločností domnieva, že HZZ sú jedinými možnými príjemcami pomoci. Majitelia lodí nemôžu byť príjemcami pomoci, pretože nie sú španielskymi daňovníkmi. Navyše tvrdia, že Komisia nesprávne predpokladala – bez uvedenia vysvetlenia –, že daňové výhody sa prenášajú z HZZ na prepravnú spoločnosť prostredníctvom zľavy z ceny. Cena je v skutočnosti výsledkom obchodného rozhodnutia prijatého súkromným majiteľom majetku.

| (81) | Majitelia lodí tvrdia, že prepravné spoločnosti z celého sveta všeobecne nakupujú lode od lodeníc z rôznych krajín vrátane španielskych lodeníc. Všetky prepravné spoločnosti môžu teda využiť akékoľvek zľavy z ceny, ktoré španielske lodenice vedia poskytnúť. |
| --- | --- |

(81)

Majitelia lodí tvrdia, že prepravné spoločnosti z celého sveta všeobecne nakupujú lode od lodeníc z rôznych krajín vrátane španielskych lodeníc. Všetky prepravné spoločnosti môžu teda využiť akékoľvek zľavy z ceny, ktoré španielske lodenice vedia poskytnúť.

| (82) | Niektorí majitelia lodí tvrdia, že ak SZL predstavuje štátnu pomoc, nie sú príjemcami tejto pomoci. Uviedli dva dôvody: po prvé, zo spôsobu, akým štruktúra SZL funguje, vyplýva, že HZZ a lodenica sú koordinované, čo predstavuje centrum záujmu a určuje predajnú cenu; po druhé, spoločnosti prevádzkujúce remorkéry a záchranné lode uvádzajú príklady ponúk, ktoré dostali od lodeníc mimo Španielska na stavbu podobných remorkérov. Tieto ponuky sú v rovnakom cenovom rozsahu alebo aj lacnejšie ako ponuky španielskych lodeníc, ktoré nakoniec vybrali. Preto tvrdia, že zaplatili spravodlivú trhovú cenu a nevyužili žiadnu hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Ak by SZL poskytoval hospodársku výhodu, príjemcami by boli lodenice zúčastňujúce sa na operáciách SZL, a nie prepravné spoločnosti. |
| --- | --- |

(82)

Niektorí majitelia lodí tvrdia, že ak SZL predstavuje štátnu pomoc, nie sú príjemcami tejto pomoci. Uviedli dva dôvody: po prvé, zo spôsobu, akým štruktúra SZL funguje, vyplýva, že HZZ a lodenica sú koordinované, čo predstavuje centrum záujmu a určuje predajnú cenu; po druhé, spoločnosti prevádzkujúce remorkéry a záchranné lode uvádzajú príklady ponúk, ktoré dostali od lodeníc mimo Španielska na stavbu podobných remorkérov. Tieto ponuky sú v rovnakom cenovom rozsahu alebo aj lacnejšie ako ponuky španielskych lodeníc, ktoré nakoniec vybrali. Preto tvrdia, že zaplatili spravodlivú trhovú cenu a nevyužili žiadnu hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Ak by SZL poskytoval hospodársku výhodu, príjemcami by boli lodenice zúčastňujúce sa na operáciách SZL, a nie prepravné spoločnosti.

| (83) | Holland Shipbuilding sa domnieva, že príjemcami pomoci sú HZZ a ich investori, ako aj prepravné spoločnosti, ale aj španielske lodenice, pretože existuje výrazný rozdiel medzi cenou, ktorú zaplatí majiteľ lode, a cenou, ktorú lodenica dostane a ktorá je vyššia ako trhová cena. Podľa vnútroštátneho združenia lodeníc mal systém prinášať úžitok lodeniciam. Záver, že SZL poskytuje výhodu prepravným spoločnostiam, je nesprávny. Zníženie stavebnej ceny nemusí nutne znamenať výhodu pre subjekt kupujúci loď. Španielske lodenice vedia túto výhodu navyše ponúknuť len kupujúcim, ktorí využívajú SZL. SZL predstavuje nezákonnú pomoc pre stavbu lodí, ktorá poškodzuje vnútroštátne spoločnosti vyhotovujúce lode, ktoré priamo súťažia so španielskymi spoločnosťami vyhotovujúcimi lode. |
| --- | --- |

(83)

Holland Shipbuilding sa domnieva, že príjemcami pomoci sú HZZ a ich investori, ako aj prepravné spoločnosti, ale aj španielske lodenice, pretože existuje výrazný rozdiel medzi cenou, ktorú zaplatí majiteľ lode, a cenou, ktorú lodenica dostane a ktorá je vyššia ako trhová cena. Podľa vnútroštátneho združenia lodeníc mal systém prinášať úžitok lodeniciam. Záver, že SZL poskytuje výhodu prepravným spoločnostiam, je nesprávny. Zníženie stavebnej ceny nemusí nutne znamenať výhodu pre subjekt kupujúci loď. Španielske lodenice vedia túto výhodu navyše ponúknuť len kupujúcim, ktorí využívajú SZL. SZL predstavuje nezákonnú pomoc pre stavbu lodí, ktorá poškodzuje vnútroštátne spoločnosti vyhotovujúce lode, ktoré priamo súťažia so španielskymi spoločnosťami vyhotovujúcimi lode.

| (84) | PYMAR sa domnieva, že Komisia neuviedla v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení dostatočné dôvody, prečo identifikovala lodenice ako možných príjemcov štátnej pomoci. Poukazuje tiež na to, že Komisia v rozhodnutiach vo veciach GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes alebo Le Levant (44) týkajúcich sa podobných daňových systémov neidentifikovala výrobcu majetku ako príjemcu štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(84)

PYMAR sa domnieva, že Komisia neuviedla v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení dostatočné dôvody, prečo identifikovala lodenice ako možných príjemcov štátnej pomoci. Poukazuje tiež na to, že Komisia v rozhodnutiach vo veciach GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes alebo Le Levant (44) týkajúcich sa podobných daňových systémov neidentifikovala výrobcu majetku ako príjemcu štátnej pomoci.

4.7.   PRIPOMIENKY TÝKAJÚCE SA KLASIFIKÁCIE EXISTUJÚCEJ POMOCI ALEBO NEZÁKONNEJ POMOCI

| (85) | Ako sa uvádza v oddiele 4.3, Španielsko a určité tretie strany sa domnievajú, že ide len o dve opatrenia: prvým je ustanovenie článku 115 TRLIS, ktoré sa týka odpočítania nákladov majetku nadobudnutého prostredníctvom zmluvy o finančnom lízingu. Španielsko prijalo tieto ustanovenia pred pristúpením k EÚ. Preto, ak toto opatrenie predstavuje pomoc, je to existujúca pomoc, ako uviedla Komisia v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení, a článok 115 ods. 11 TRLIS, ktorý umožňuje správe určiť dátum začiatku odpisov, je len prostriedok na vykonávanie článku 115. Po druhé, režim dane z tonáže stanovený v článkoch 124 až 128 TRLIS schválila Komisia v roku 2002, a preto je tiež existujúcou pomocou. Vykonávacie ustanovenia – najmä článok 50 ods. 3 RIS – nemenia tieto pravidlá zakotvené v zákone, a preto sú zahrnuté v schválení Komisie. |
| --- | --- |

(85)

Ako sa uvádza v oddiele 4.3, Španielsko a určité tretie strany sa domnievajú, že ide len o dve opatrenia: prvým je ustanovenie článku 115 TRLIS, ktoré sa týka odpočítania nákladov majetku nadobudnutého prostredníctvom zmluvy o finančnom lízingu. Španielsko prijalo tieto ustanovenia pred pristúpením k EÚ. Preto, ak toto opatrenie predstavuje pomoc, je to existujúca pomoc, ako uviedla Komisia v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení, a článok 115 ods. 11 TRLIS, ktorý umožňuje správe určiť dátum začiatku odpisov, je len prostriedok na vykonávanie článku 115. Po druhé, režim dane z tonáže stanovený v článkoch 124 až 128 TRLIS schválila Komisia v roku 2002, a preto je tiež existujúcou pomocou. Vykonávacie ustanovenia – najmä článok 50 ods. 3 RIS – nemenia tieto pravidlá zakotvené v zákone, a preto sú zahrnuté v schválení Komisie.

4.8.   PRIPOMIENKY TÝKAJÚCE SA ZLUČITEĽNOSTI POMOCI

| (86) | Španielske orgány a domnelí príjemcovia argumentujú, že pomoc je zlučiteľná na základe režimu dane z tonáže schváleného v roku 2002, pretože sa týka „lodných spoločností zapísaných podľa španielskych právnych predpisov (45), ktorých činnosť zahŕňa prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí“. Keďže článkom 50 ods. 3 RIS sa len vykonáva režim dane z tonáže, je tiež zahrnutý v rozhodnutí z roku 2002. |
| --- | --- |

(86)

Španielske orgány a domnelí príjemcovia argumentujú, že pomoc je zlučiteľná na základe režimu dane z tonáže schváleného v roku 2002, pretože sa týka „lodných spoločností zapísaných podľa španielskych právnych predpisov (45), ktorých činnosť zahŕňa prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí“. Keďže článkom 50 ods. 3 RIS sa len vykonáva režim dane z tonáže, je tiež zahrnutý v rozhodnutí z roku 2002.

| (87) | Tretie strany tiež tvrdia, že akákoľvek pomoc je zlučiteľná s usmerneniami pre námornú dopravu, ktoré zahŕňajú aj prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí, a že táto pomoc je v rámci limitu pomoci stanovenom týmito usmerneniami. |
| --- | --- |

(87)

Tretie strany tiež tvrdia, že akákoľvek pomoc je zlučiteľná s usmerneniami pre námornú dopravu, ktoré zahŕňajú aj prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí, a že táto pomoc je v rámci limitu pomoci stanovenom týmito usmerneniami.

| (88) | Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Španielske združenie lodných projektantov a lodných inžinierov) sa domnieva, že porovnateľnosť akejkoľvek pomoci by sa mala analyzovať v globálnom konkurenčnom prostredí a nemala by sa zameriavať na vnútorný trh, keďže lodenice v krajinách mimo EÚ dostávajú podporu, na ktorú sa nevzťahujú pravidlá hospodárskej súťaže, ako to je v EÚ. |
| --- | --- |

(88)

Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Španielske združenie lodných projektantov a lodných inžinierov) sa domnieva, že porovnateľnosť akejkoľvek pomoci by sa mala analyzovať v globálnom konkurenčnom prostredí a nemala by sa zameriavať na vnútorný trh, keďže lodenice v krajinách mimo EÚ dostávajú podporu, na ktorú sa nevzťahujú pravidlá hospodárskej súťaže, ako to je v EÚ.

| (89) | Naopak, [...] sa domnieva, že systém nemožno vôbec považovať za zlučiteľnú pomoc, a to ani – ako sa uvádza v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení – na základe usmernení pre námornú dopravu. V skutočnosti sa domnieva, že Španielsko, po prvé, nebude vedieť dokázať, že všetky postavené lode boli oprávnené využiť tieto usmernenia, a po druhé, že pomoc môže na nulu znížiť len sumu splatnej dane, ktorú má zaplatiť príjemca v krajine, ktorá prijme systém. Preto majitelia lodí so sídlom mimo Španielska nemôžu využiť tento systém a daň zaplatená španielskymi majiteľmi lodí je pravdepodobne menšia, keďže ťažia z režimu dane z tonáže a zo znížených príspevkov sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

(89)

Naopak, [...] sa domnieva, že systém nemožno vôbec považovať za zlučiteľnú pomoc, a to ani – ako sa uvádza v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení – na základe usmernení pre námornú dopravu. V skutočnosti sa domnieva, že Španielsko, po prvé, nebude vedieť dokázať, že všetky postavené lode boli oprávnené využiť tieto usmernenia, a po druhé, že pomoc môže na nulu znížiť len sumu splatnej dane, ktorú má zaplatiť príjemca v krajine, ktorá prijme systém. Preto majitelia lodí so sídlom mimo Španielska nemôžu využiť tento systém a daň zaplatená španielskymi majiteľmi lodí je pravdepodobne menšia, keďže ťažia z režimu dane z tonáže a zo znížených príspevkov sociálneho zabezpečenia.

4.9.   PRIPOMIENKY TÝKAJÚCE SA VRÁTENIA

| (90) | Španielske orgány a aj možní príjemcovia trvajú na tom, že vrátenie by sa malo vylúčiť, pretože by bolo v rozpore so základnými zásadami právnych predpisov EÚ (46), ako sú rovnaké zaobchádzanie, ochrana oprávnených očakávaní alebo právna istota. |
| --- | --- |

(90)

Španielske orgány a aj možní príjemcovia trvajú na tom, že vrátenie by sa malo vylúčiť, pretože by bolo v rozpore so základnými zásadami právnych predpisov EÚ (46), ako sú rovnaké zaobchádzanie, ochrana oprávnených očakávaní alebo právna istota.

4.9.1.   Rovnaké zaobchádzanie

| (91) | PYMAR argumentuje, že podobné fiškálne opatrenia sa skúmali v dvoch iných prípadoch (Brittany Ferries (47) a GIE Fiscaux), v ktorých sa nenariadilo žiadne vrátenie. Ak by Komisia dospela k záveru, že pomoc existuje, táto pomoc by sa mala považovať za zlučiteľnú do limitu stanoveného v kapitole 11 usmernení pre námornú dopravu a pre sumu presahujúcu tento limit by Komisia v záujme právnej istoty, podobne ako vo francúzskom prípade, nemala požadovať vrátenie. [...] tvrdí, že so zreteľom na to, že francúzski prevádzkovatelia nevrátili žiadnu pomoc, vymáhanie pomoci od španielskych prevádzkovateľov vo veľmi podobnom prípade by španielskych prevádzkovateľov dostalo do konkurenčnej nevýhody a bolo by v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania. |
| --- | --- |

(91)

PYMAR argumentuje, že podobné fiškálne opatrenia sa skúmali v dvoch iných prípadoch (Brittany Ferries (47) a GIE Fiscaux), v ktorých sa nenariadilo žiadne vrátenie. Ak by Komisia dospela k záveru, že pomoc existuje, táto pomoc by sa mala považovať za zlučiteľnú do limitu stanoveného v kapitole 11 usmernení pre námornú dopravu a pre sumu presahujúcu tento limit by Komisia v záujme právnej istoty, podobne ako vo francúzskom prípade, nemala požadovať vrátenie. [...] tvrdí, že so zreteľom na to, že francúzski prevádzkovatelia nevrátili žiadnu pomoc, vymáhanie pomoci od španielskych prevádzkovateľov vo veľmi podobnom prípade by španielskych prevádzkovateľov dostalo do konkurenčnej nevýhody a bolo by v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania.

| (92) | Španielsko a PYMAR sa odvolávajú na viacero rozhodnutí, keď sa Komisia rozhodla upustiť od vymáhania prostriedkov na základe verejného vyjadrenia Komisie alebo niektorého z jej členov. Odvolávajú sa na rozhodnutia vo veci belgických koordinačných stredísk, holdingových spoločností Luxemburg 1929 a iných koordinačných stredísk a vnútroskupinových činností viacnárodných spoločností (48), španielskeho goodwillu (49) a v talianskej veci pomoci pre veľké spoločnosti v ťažkostiach (50) a v dvoch veciach v oblasti rybolovu (51) (Shetlandské a Orknejské ostrovy). |
| --- | --- |

(92)

Španielsko a PYMAR sa odvolávajú na viacero rozhodnutí, keď sa Komisia rozhodla upustiť od vymáhania prostriedkov na základe verejného vyjadrenia Komisie alebo niektorého z jej členov. Odvolávajú sa na rozhodnutia vo veci belgických koordinačných stredísk, holdingových spoločností Luxemburg 1929 a iných koordinačných stredísk a vnútroskupinových činností viacnárodných spoločností (48), španielskeho goodwillu (49) a v talianskej veci pomoci pre veľké spoločnosti v ťažkostiach (50) a v dvoch veciach v oblasti rybolovu (51) (Shetlandské a Orknejské ostrovy).

4.9.2.   Oprávnené očakávania/právna istota

| (93) | Podľa Španielska (52) a určitých tretích strán zúčastňujúcich sa na operáciách SZL presvedčili tieto prvky strany zúčastňujúce sa na týchto operáciách, že daňové opatrenia, ktoré sa v týchto operáciách používali, nepredstavujú štátnu pomoc:






  1. | vyjadrenie Komisie v rozhodnutí z roku 2001 vo veci Brittany Ferries (53) v tom zmysle, že podobný systém ako SZL – francúzske GIE Fiscaux – bolo všeobecné opatrenie; |
| --- | --- | --- |

(93)

Podľa Španielska (52) a určitých tretích strán zúčastňujúcich sa na operáciách SZL presvedčili tieto prvky strany zúčastňujúce sa na týchto operáciách, že daňové opatrenia, ktoré sa v týchto operáciách používali, nepredstavujú štátnu pomoc:

1.

vyjadrenie Komisie v rozhodnutí z roku 2001 vo veci Brittany Ferries (53) v tom zmysle, že podobný systém ako SZL – francúzske GIE Fiscaux – bolo všeobecné opatrenie;

| 2. | zverejnenie návrhov opatrení (predčasné odpisovanie a režim dane z tonáže) v úradnom vestníku španielskeho parlamentu 10. októbra 2001 (54); |
| --- | --- |

2.

zverejnenie návrhov opatrení (predčasné odpisovanie a režim dane z tonáže) v úradnom vestníku španielskeho parlamentu 10. októbra 2001 (54);

| 3. | list Komisie z roku 2001, ktorým sa požadujú informácie od Španielska v rámci zisťovania týkajúceho sa niekoľkých domnelých opatrení pomoci vrátane systému zdanenia lízingu v prospech odvetvia stavby lodí; |
| --- | --- |

3.

list Komisie z roku 2001, ktorým sa požadujú informácie od Španielska v rámci zisťovania týkajúceho sa niekoľkých domnelých opatrení pomoci vrátane systému zdanenia lízingu v prospech odvetvia stavby lodí;

| 4. | rozhodnutie Komisie z roku 2004 (55), ktorým sa zamieta poskytnutie pomoci holandským lodeniciam na kompenzáciu pomoci, ktorá sa údajne poskytuje španielskym lodeniciam súťažiacim o rovnaké zmluvy na stavbu lodí; |
| --- | --- |

4.

rozhodnutie Komisie z roku 2004 (55), ktorým sa zamieta poskytnutie pomoci holandským lodeniciam na kompenzáciu pomoci, ktorá sa údajne poskytuje španielskym lodeniciam súťažiacim o rovnaké zmluvy na stavbu lodí;

| 5. | rozhodnutie z roku 2006 vo veci francúzskych GIE Fiscaux (56); |
| --- | --- |

5.

rozhodnutie z roku 2006 vo veci francúzskych GIE Fiscaux (56);

| 6. | list z roku 2009 od komisárky Kroesovej (57) – v čase, kedy bola zodpovedná za hospodársku súťaž – nórskemu ministrovi obchodu a priemyslu ako odpoveď na sťažnosť, že španielsky systém zdanenia lízingu pomáha španielskym lodeniciam; |
| --- | --- |

6.

list z roku 2009 od komisárky Kroesovej (57) – v čase, kedy bola zodpovedná za hospodársku súťaž – nórskemu ministrovi obchodu a priemyslu ako odpoveď na sťažnosť, že španielsky systém zdanenia lízingu pomáha španielskym lodeniciam;

| 7. | obdobie ktoré uplynulo od zverejnenia návrhov opatrení v roku 2001, začiatku systému v roku 2002 alebo prvých sťažností prijatých Komisiou v roku 2006 do začiatku konania v júni roku 2011. Také dlhé obdobie údajne potvrdilo domnienku, že neexistuje dostatok prvkov na konanie; |
| --- | --- |

7.

obdobie ktoré uplynulo od zverejnenia návrhov opatrení v roku 2001, začiatku systému v roku 2002 alebo prvých sťažností prijatých Komisiou v roku 2006 do začiatku konania v júni roku 2011. Také dlhé obdobie údajne potvrdilo domnienku, že neexistuje dostatok prvkov na konanie;

| 8. | obozretný hospodársky prevádzkovateľ nemohol predvídať možnú existenciu štátnej pomoci v kombinácii rôznych systémov, ktoré boli buď dlho zavedeným prvkom vnútroštátneho zdaňovania (zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku, status HZZ), alebo ich vopred schválila Komisia (režim dane z tonáže); |
| --- | --- |

8.

obozretný hospodársky prevádzkovateľ nemohol predvídať možnú existenciu štátnej pomoci v kombinácii rôznych systémov, ktoré boli buď dlho zavedeným prvkom vnútroštátneho zdaňovania (zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku, status HZZ), alebo ich vopred schválila Komisia (režim dane z tonáže);

| 9. | vyjadrenia týkajúce sa absencie pomoci v opatreniach týkajúcich sa metód odpisovania v oznámení Komisie o zdaňovaní podnikov (58). |
| --- | --- |

9.

vyjadrenia týkajúce sa absencie pomoci v opatreniach týkajúcich sa metód odpisovania v oznámení Komisie o zdaňovaní podnikov (58).

4.9.2.1.   Rozhodnutie Komisie z roku 2001 vo veci Brittany Ferries (BAI)

| (94) | Komisia v odôvodnení 193 predmetného rozhodnutia uviedla, že: “... pokiaľ ide o hospodárske záujmové združenia a daňové výhody, ktoré môžu priniesť, Komisia sa domnieva, že predstavujú všeobecné opatrenie so zreteľom na to, že sú vo Francúzsku bežné, môžu sa zriadiť vo všetkých odvetviach hospodárskej činnosti a podliehajú tzv. systému common law.“ |
| --- | --- |

(94)

Komisia v odôvodnení 193 predmetného rozhodnutia uviedla, že: “... pokiaľ ide o hospodárske záujmové združenia a daňové výhody, ktoré môžu priniesť, Komisia sa domnieva, že predstavujú všeobecné opatrenie so zreteľom na to, že sú vo Francúzsku bežné, môžu sa zriadiť vo všetkých odvetviach hospodárskej činnosti a podliehajú tzv. systému common law.“

| (95) | Rozhodnutie bolo zverejnené v úradnom vestníku 15. januára 2002. Komisia v rozhodnutí z roku 2006 o francúzskych GIE Fiscaux usúdila, že: „Hoci je pravda, že uvedený režim v tejto veci bol režimom platným do roku 1998, treba však konštatovať, že táto skutočnosť nevyplývala jasne z dôvodov tohto rozhodnutia a že táto okolnosť mohla týmto prispieť k uvedeniu do omylu príjemcov tu uvedeného režimu.“ |
| --- | --- |

(95)

Rozhodnutie bolo zverejnené v úradnom vestníku 15. januára 2002. Komisia v rozhodnutí z roku 2006 o francúzskych GIE Fiscaux usúdila, že: „Hoci je pravda, že uvedený režim v tejto veci bol režimom platným do roku 1998, treba však konštatovať, že táto skutočnosť nevyplývala jasne z dôvodov tohto rozhodnutia a že táto okolnosť mohla týmto prispieť k uvedeniu do omylu príjemcov tu uvedeného režimu.“

| (96) | Španielsko (59) a niektoré tretie strany tvrdia, že týmto výrokom sa buď vytvorila situácia právnej neistoty, pokiaľ ide o zákonnosť SZL – ktorého konštrukcia a účinky sú veľmi podobné –, alebo sa umožnil vznik oprávnených očakávaní, že SZL nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(96)

Španielsko (59) a niektoré tretie strany tvrdia, že týmto výrokom sa buď vytvorila situácia právnej neistoty, pokiaľ ide o zákonnosť SZL – ktorého konštrukcia a účinky sú veľmi podobné –, alebo sa umožnil vznik oprávnených očakávaní, že SZL nepredstavuje štátnu pomoc.

4.9.2.2.   Uverejnenie návrhov opatrení v úradnom vestníku španielskeho parlamentu

| (97) | Podľa PYMAR sa Komisia dozvedela o existencii systému SZL, keď boli 10. októbra 2001 jeho jednotlivé opatrenia (uplatňovanie predčasného odpisovania prenajatého majetku podľa vlastného uváženia a režim dane z tonáže) uverejnené ako súčasť toho istého návrhu zákona v úradnom vestníku španielskeho parlamentu. Lodenice začali na základe uvedeného začleňovať výhody týchto opatrení do svojich ponúk na nové projekty stavby lodí bez toho, aby počkali na nadobudnutie účinnosti opatrení s cieľom pokročiť v rokovaniach a vo vykonávaní prvých štruktúr SZL. |
| --- | --- |

(97)

Podľa PYMAR sa Komisia dozvedela o existencii systému SZL, keď boli 10. októbra 2001 jeho jednotlivé opatrenia (uplatňovanie predčasného odpisovania prenajatého majetku podľa vlastného uváženia a režim dane z tonáže) uverejnené ako súčasť toho istého návrhu zákona v úradnom vestníku španielskeho parlamentu. Lodenice začali na základe uvedeného začleňovať výhody týchto opatrení do svojich ponúk na nové projekty stavby lodí bez toho, aby počkali na nadobudnutie účinnosti opatrení s cieľom pokročiť v rokovaniach a vo vykonávaní prvých štruktúr SZL.

4.9.2.3.   Žiadosť o informácie z roku 2001 o španielskom systéme zdanenia lízingu

| (98) | PYMAR sa odvoláva na list, ktorý Komisia poslala 21. decembra 2001 po sťažnosti týkajúcej sa viacerých štátnych opatrení, ktoré údajne znižovali náklady lodí kupovaných od španielskych lodeníc. Komisia v tomto liste predovšetkým požadovala informácie o systéme zdanenia lízingu:
  „Komisia zistila, že zrejme existuje viacero opatrení, ktoré znižujú náklady na kúpu lodí od španielskych lodeníc. Komisia konkrétne dostala informácie, že sú dostupné tieto opatrenia:
  ...






  3. | Systém zdanenia lízingu, v rámci ktorého sa lode postavené v Španielsku môžu použiť na zníženie daní prostredníctvom využitia nástrojov na osobitné účely. Zdá sa, že zisk z tejto kombinácie sa prenáša na majiteľov lodí prostredníctvom nižšej ceny alebo prostredníctvom znížených lízingových nákladov. Prosíme Španielsko, aby poskytlo všetky náležité informácie, ktoré umožnia posúdenie tejto záležitosti.“ |
| --- | --- | --- |

(98)

PYMAR sa odvoláva na list, ktorý Komisia poslala 21. decembra 2001 po sťažnosti týkajúcej sa viacerých štátnych opatrení, ktoré údajne znižovali náklady lodí kupovaných od španielskych lodeníc. Komisia v tomto liste predovšetkým požadovala informácie o systéme zdanenia lízingu:

„Komisia zistila, že zrejme existuje viacero opatrení, ktoré znižujú náklady na kúpu lodí od španielskych lodeníc. Komisia konkrétne dostala informácie, že sú dostupné tieto opatrenia:

...

3.

Systém zdanenia lízingu, v rámci ktorého sa lode postavené v Španielsku môžu použiť na zníženie daní prostredníctvom využitia nástrojov na osobitné účely. Zdá sa, že zisk z tejto kombinácie sa prenáša na majiteľov lodí prostredníctvom nižšej ceny alebo prostredníctvom znížených lízingových nákladov. Prosíme Španielsko, aby poskytlo všetky náležité informácie, ktoré umožnia posúdenie tejto záležitosti.“

| (99) | Podľa PYMAR z tohto listu vyplýva, že Komisia mala informácie a vedela o existencii systému zdanenia lízingu a že túto vec skúmala už v roku 2001 bez toho, žeby prijala akékoľvek opatrenie, čo vyvolalo oprávnené očakávanie, že španielske opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(99)

Podľa PYMAR z tohto listu vyplýva, že Komisia mala informácie a vedela o existencii systému zdanenia lízingu a že túto vec skúmala už v roku 2001 bez toho, žeby prijala akékoľvek opatrenie, čo vyvolalo oprávnené očakávanie, že španielske opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc.

4.9.2.4.   Rozhodnutie z roku 2004 o holandskom oznámení

| (100) | Holandské orgány 9. septembra 2002 oznámili vyrovnanie pomoci, ktoré chceli poskytnúť holandským lodeniciam s cieľom vyrovnať pomoc, ktorú údajne poskytovalo Španielsko (60). Komisia na konci formálneho zisťovania (61) vo svojom konečnom rozhodnutí (62) prišla k záveru, že „španielske orgány jasne popreli, že by niekedy bola k dispozícii pomoc“ a nemá „dostatočný dôkaz o domnelej španielskej pomoci“ (63), a oznámenú pomoc vyhlásila za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(100)

Holandské orgány 9. septembra 2002 oznámili vyrovnanie pomoci, ktoré chceli poskytnúť holandským lodeniciam s cieľom vyrovnať pomoc, ktorú údajne poskytovalo Španielsko (60). Komisia na konci formálneho zisťovania (61) vo svojom konečnom rozhodnutí (62) prišla k záveru, že „španielske orgány jasne popreli, že by niekedy bola k dispozícii pomoc“ a nemá „dostatočný dôkaz o domnelej španielskej pomoci“ (63), a oznámenú pomoc vyhlásila za nezlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (101) | Podľa PYMAR rozhodnutie Komisie vytvorilo oprávnené očakávanie, že systém SZL nepredstavuje pomoc, keďže systém SZL fungoval v roku 2002, čo je skôr, ako Holandsko oznámilo pomoc. |
| --- | --- |

(101)

Podľa PYMAR rozhodnutie Komisie vytvorilo oprávnené očakávanie, že systém SZL nepredstavuje pomoc, keďže systém SZL fungoval v roku 2002, čo je skôr, ako Holandsko oznámilo pomoc.

4.9.2.5.   Rozhodnutie z roku 2006 vo veci francúzskych GIE Fiscaux

| (102) | Podľa PYMAR je francúzska schéma GIE Fiscaux veľmi podobná systému SZL. Rozhodnutie z roku 2006 spôsobilo v dôsledku toho vznik oprávnených očakávaní prevádzkovateľov, že: 1. systém SZL sa považuje za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v rámci stropu kapitoly 11 usmernení pre námornú dopravu a 2. štátna pomoc presahujúca strop kapitoly 11 usmernení pre námornú dopravu sa s ohľadom na procesné podobnosti obidvoch prípadov nebude vymáhať. |
| --- | --- |

(102)

Podľa PYMAR je francúzska schéma GIE Fiscaux veľmi podobná systému SZL. Rozhodnutie z roku 2006 spôsobilo v dôsledku toho vznik oprávnených očakávaní prevádzkovateľov, že: 1. systém SZL sa považuje za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v rámci stropu kapitoly 11 usmernení pre námornú dopravu a 2. štátna pomoc presahujúca strop kapitoly 11 usmernení pre námornú dopravu sa s ohľadom na procesné podobnosti obidvoch prípadov nebude vymáhať.

| (103) | PYMAR sa ďalej odvoláva na viacero rozhodnutí Komisie, kde podobnosť opatrenia s opatrením, ktoré Komisia v minulosti schválila, predstavovala prvok, ktorý odôvodňoval oprávnené očakávania prevádzkovateľov. PYMAR najmä spomína, že vrátenie sa nenariadilo vo veciach (64), ako sú zahraničný príjem (Írsko), medzinárodné finančné činnosti (Holandsko), koordinačné strediská a finančné spoločnosti (Luxembursko), koordinačné strediská vo Vizcaya (Španielsko), kontrolné a koordinačné strediská (Nemecko), ústredné korporačné fondy a hlavné sídla a logistické centrá (Francúzsko), režim zdaňovania zahraničných vývozných spoločností zo Spojených štátov (Belgicko) a gibraltárske kvalifikované spoločnosti (UK), pretože tieto schémy boli veľmi podobné belgickým koordinačným strediskám, ktoré Komisia predtým schválila. |
| --- | --- |

(103)

PYMAR sa ďalej odvoláva na viacero rozhodnutí Komisie, kde podobnosť opatrenia s opatrením, ktoré Komisia v minulosti schválila, predstavovala prvok, ktorý odôvodňoval oprávnené očakávania prevádzkovateľov. PYMAR najmä spomína, že vrátenie sa nenariadilo vo veciach (64), ako sú zahraničný príjem (Írsko), medzinárodné finančné činnosti (Holandsko), koordinačné strediská a finančné spoločnosti (Luxembursko), koordinačné strediská vo Vizcaya (Španielsko), kontrolné a koordinačné strediská (Nemecko), ústredné korporačné fondy a hlavné sídla a logistické centrá (Francúzsko), režim zdaňovania zahraničných vývozných spoločností zo Spojených štátov (Belgicko) a gibraltárske kvalifikované spoločnosti (UK), pretože tieto schémy boli veľmi podobné belgickým koordinačným strediskám, ktoré Komisia predtým schválila.

4.9.2.6.   List z roku 2009, ktorý poslala komisárka Kroesová

| (104) | Komisárka Kroesová v odpovedi na list nórskych orgánov, ktoré sa sťažovali na domnelú diskrimináciu nórskych lodeníc v súvislosti so španielskym systémom zdanenia lízingu, odpovedala, že GR pre hospodársku súťaž: „už preskúmalo záležitosť“ a Španielsko na jeho žiadosť vydalo verejné vyhlásenie vo forme odpovede daňovej správy na otázku daňovníka (65) – daňové rozhodnutie –, ktorým potvrdilo, že opatrenie nie je obmedzené na španielske lodenice a mohlo by sa použiť na nadobudnutie lodí vyrobených v iných členských štátoch. Záverom listu bolo, že s ohľadom na toto vyjasnenie nie je potrebné ďalšie konanie. |
| --- | --- |

(104)

Komisárka Kroesová v odpovedi na list nórskych orgánov, ktoré sa sťažovali na domnelú diskrimináciu nórskych lodeníc v súvislosti so španielskym systémom zdanenia lízingu, odpovedala, že GR pre hospodársku súťaž: „už preskúmalo záležitosť“ a Španielsko na jeho žiadosť vydalo verejné vyhlásenie vo forme odpovede daňovej správy na otázku daňovníka (65) – daňové rozhodnutie –, ktorým potvrdilo, že opatrenie nie je obmedzené na španielske lodenice a mohlo by sa použiť na nadobudnutie lodí vyrobených v iných členských štátoch. Záverom listu bolo, že s ohľadom na toto vyjasnenie nie je potrebné ďalšie konanie.

| (105) | Podľa PYMAR nórsky majiteľ lode 2. apríla 2009 poskytol obsah listu komisárky Kroesovej španielskej lodenici, ktorá sa zúčastňovala na operáciách SZL. PYMAR predložil aj list z 13. septembra 2012 od Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66) (GSN – správa odvetvia stavby lodí), ktorý preukazuje, že v roku 2009 poznala obsah listu komisárky Kroesovej a v priebehu svojich pravidelných stretnutí ho poskytla subjektom, ktoré sa zúčastňovali na operáciách SZL, a asociácii PYMAR. |
| --- | --- |

(105)

Podľa PYMAR nórsky majiteľ lode 2. apríla 2009 poskytol obsah listu komisárky Kroesovej španielskej lodenici, ktorá sa zúčastňovala na operáciách SZL. PYMAR predložil aj list z 13. septembra 2012 od Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66) (GSN – správa odvetvia stavby lodí), ktorý preukazuje, že v roku 2009 poznala obsah listu komisárky Kroesovej a v priebehu svojich pravidelných stretnutí ho poskytla subjektom, ktoré sa zúčastňovali na operáciách SZL, a asociácii PYMAR.

4.9.2.7.   Čas uplynutý od sťažnosti do začatia konania

| (106) | Podľa PYMAR uplynulo deväť rokov od času, kedy sa Komisia dozvedela o tomto systéme v decembri 2001/od začiatku systému v roku 2002 (päť rokov od prvých sťažností prijatých Komisiou v roku 2006), do začatia konania v júni roku 2011. Uplynutý čas bez konania Komisie upevnilo presvedčenie, že neexistuje dostatok prvkov na konanie. |
| --- | --- |

(106)

Podľa PYMAR uplynulo deväť rokov od času, kedy sa Komisia dozvedela o tomto systéme v decembri 2001/od začiatku systému v roku 2002 (päť rokov od prvých sťažností prijatých Komisiou v roku 2006), do začatia konania v júni roku 2011. Uplynutý čas bez konania Komisie upevnilo presvedčenie, že neexistuje dostatok prvkov na konanie.

4.9.2.8.   Obozretný hospodársky subjekt nemohol predvídať možnú existenciu štátnej pomoci v kombinácii viacerých opatrení

| (107) | Podľa PYMAR a ďalších tretích strán je to prvýkrát, čo sa Komisia domnieva, že spoločné uplatňovanie viacerých opatrení predstavuje štátnu pomoc – čo normálne obozretné subjekty nemohli predvídať. |
| --- | --- |

(107)

Podľa PYMAR a ďalších tretích strán je to prvýkrát, čo sa Komisia domnieva, že spoločné uplatňovanie viacerých opatrení predstavuje štátnu pomoc – čo normálne obozretné subjekty nemohli predvídať.

4.9.2.9.   Vyjadrenia o metódach odpisovania v oznámení Komisie o zdaňovaní podnikov

| (108) | PYMAR argumentuje, že podľa článku 13 oznámenia Komisie o zdaňovaní podnikov čisto technické opatrenia, ako napríklad pravidlá odpisovania, nepredstavujú štátnu pomoc. Subjekty sa na tomto základe oprávnene domnievajú, že opatrenie predčasného odpisovania nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(108)

PYMAR argumentuje, že podľa článku 13 oznámenia Komisie o zdaňovaní podnikov čisto technické opatrenia, ako napríklad pravidlá odpisovania, nepredstavujú štátnu pomoc. Subjekty sa na tomto základe oprávnene domnievajú, že opatrenie predčasného odpisovania nepredstavuje štátnu pomoc.

4.9.3.   Dôsledky vymáhania

| (109) | Od momentu, kedy sa Komisia dozvedela o existencii SZL, jej konanie a tiež uplynutý čas vytvorili oprávnené očakávania, že nejde o pomoc, a teda že pomoc poskytnutá pre operácie vykonané v minulosti sa nebude vymáhať. Komisia by preto mala upustiť od nariadenia vymáhania pomoci pre všetky operácie. |
| --- | --- |

(109)

Od momentu, kedy sa Komisia dozvedela o existencii SZL, jej konanie a tiež uplynutý čas vytvorili oprávnené očakávania, že nejde o pomoc, a teda že pomoc poskytnutá pre operácie vykonané v minulosti sa nebude vymáhať. Komisia by preto mala upustiť od nariadenia vymáhania pomoci pre všetky operácie.

| (110) | Listom komisársky Kroesovej z roku 2009 sa tiež potvrdzuje, že Komisia systém analyzovala. Všetky strany zúčastňujúce sa na operáciách v rámci zdanenia lízingu (prepravné spoločnosti, HZZ, banky a sprostredkovatelia atď.) mohli mať oprávnené očakávania, že Komisia by odhalila akúkoľvek pomoc v systéme a že so zreteľom na neplánovanie ďalšieho zisťovania nešlo o pomoc. |
| --- | --- |

(110)

Listom komisársky Kroesovej z roku 2009 sa tiež potvrdzuje, že Komisia systém analyzovala. Všetky strany zúčastňujúce sa na operáciách v rámci zdanenia lízingu (prepravné spoločnosti, HZZ, banky a sprostredkovatelia atď.) mohli mať oprávnené očakávania, že Komisia by odhalila akúkoľvek pomoc v systéme a že so zreteľom na neplánovanie ďalšieho zisťovania nešlo o pomoc.

| (111) | PYMAR uvádza aj rozhodnutia, v ktorých Komisia uznala, že konania inštitúcií EÚ (Súdny dvor, Komisia atď.) mohli vytvoriť oprávnené očakávania, že pomoc poskytnutá v minulosti sa nebude vymáhať, na základe čoho by Komisia nemala nariadiť vymáhania ani v prípadoch, keď sa pomoc poskytovala pred konaním, ktoré vyvolalo oprávnené očakávania. Odvolávajú sa na rozhodnutia vo veci španielskeho goodwillu, belgických koordinačných stredísk, rakúskej zníženej dane z energie a talianskej veci pomoci pre veľké spoločnosti v ťažkostiach (67). |
| --- | --- |

(111)

PYMAR uvádza aj rozhodnutia, v ktorých Komisia uznala, že konania inštitúcií EÚ (Súdny dvor, Komisia atď.) mohli vytvoriť oprávnené očakávania, že pomoc poskytnutá v minulosti sa nebude vymáhať, na základe čoho by Komisia nemala nariadiť vymáhania ani v prípadoch, keď sa pomoc poskytovala pred konaním, ktoré vyvolalo oprávnené očakávania. Odvolávajú sa na rozhodnutia vo veci španielskeho goodwillu, belgických koordinačných stredísk, rakúskej zníženej dane z energie a talianskej veci pomoci pre veľké spoločnosti v ťažkostiach (67).

4.9.4.   Zmluvné doložky

| (112) | Španielske orgány a PYMAR uvádzajú, že akákoľvek pomoc identifikovaná Komisiou v prospech prepravných spoločností alebo HZZ a investorov by rozhodne ovplyvňovala lodenice, ktoré by dostávali požiadavky, aby na základe zmluvného vzťahu medzi jednotlivými účastníkmi operácií SZL odškodnili HZZ alebo ich investorov alebo investičné spoločnosti. Podľa PYMAR sa v niektorých doložkách v zmluvách od lodeníc v skutočnosti vyžaduje, že musia kompenzovať investorov a prepravné spoločnosti, najmä v prípade zmeny legislatívy – vrátane daňovej legislatívy – ovplyvňujúcej operáciu. |
| --- | --- |

(112)

Španielske orgány a PYMAR uvádzajú, že akákoľvek pomoc identifikovaná Komisiou v prospech prepravných spoločností alebo HZZ a investorov by rozhodne ovplyvňovala lodenice, ktoré by dostávali požiadavky, aby na základe zmluvného vzťahu medzi jednotlivými účastníkmi operácií SZL odškodnili HZZ alebo ich investorov alebo investičné spoločnosti. Podľa PYMAR sa v niektorých doložkách v zmluvách od lodeníc v skutočnosti vyžaduje, že musia kompenzovať investorov a prepravné spoločnosti, najmä v prípade zmeny legislatívy – vrátane daňovej legislatívy – ovplyvňujúcej operáciu.

5.   POSÚDENIE

5.1.   POSTUP

| (113) | Komisia sa domnieva, že vykonaným postupom sa neporušilo právo Španielska na obhajobu ani právo tretej strany na vypočutie. Naopak, rozhodnutie začať konanie vo veci formálneho zisťovania je prvý formálny krok, ktorý Komisia musí vykonať podľa nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (68) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 659/1999“], ak má po predbežnom preskúmaní pochybnosti o zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci s vnútorným trhom [článok 13 a článok 4 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999]. Zámerom rozhodnutia začať konanie vo veci formálneho zisťovania je presne zhrnúť príslušné záležitosti faktov a práva, predbežne posúdiť charakter pomoci opatrenia, vysvetliť pochybnosti, čo sa týka jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom, a vyzvať príslušné členské štáty a iné zainteresované strany, aby predložili pripomienky [článok 6 nariadenia (ES) č. 659/1999]. |
| --- | --- |

(113)

Komisia sa domnieva, že vykonaným postupom sa neporušilo právo Španielska na obhajobu ani právo tretej strany na vypočutie. Naopak, rozhodnutie začať konanie vo veci formálneho zisťovania je prvý formálny krok, ktorý Komisia musí vykonať podľa nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (68) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 659/1999“], ak má po predbežnom preskúmaní pochybnosti o zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci s vnútorným trhom [článok 13 a článok 4 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999]. Zámerom rozhodnutia začať konanie vo veci formálneho zisťovania je presne zhrnúť príslušné záležitosti faktov a práva, predbežne posúdiť charakter pomoci opatrenia, vysvetliť pochybnosti, čo sa týka jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom, a vyzvať príslušné členské štáty a iné zainteresované strany, aby predložili pripomienky [článok 6 nariadenia (ES) č. 659/1999].

| (114) | Komisia okrem toho nezačala konanie vo veci formálneho zisťovania, pokiaľ ide o zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku (článok 115 ods. 6 TRLIS), keďže uviedla, že ak by opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, v každom prípade by sa považovalo za existujúcu pomoc. Nespochybnila režim dane z tonáže, prinajmenšom nie v rozsahu, v akom bol oznámený Komisii a schválený Komisiou (články 124 až 128 TRLIS), pretože aj toto opatrenie sa považovalo za existujúcu pomoc. Tieto dve opatrenia sa v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení spomínajú a opisujú len preto, lebo sú to dôležité prvky SZL a sú spojené s opatreniami, ktoré podliehajú formálnemu zisťovaniu (článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS, ako aj článok 50 ods. 3 RIS a uplatňovanie režimu dane z tonáže na iné než prepravné činnosti). |
| --- | --- |

(114)

Komisia okrem toho nezačala konanie vo veci formálneho zisťovania, pokiaľ ide o zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku (článok 115 ods. 6 TRLIS), keďže uviedla, že ak by opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, v každom prípade by sa považovalo za existujúcu pomoc. Nespochybnila režim dane z tonáže, prinajmenšom nie v rozsahu, v akom bol oznámený Komisii a schválený Komisiou (články 124 až 128 TRLIS), pretože aj toto opatrenie sa považovalo za existujúcu pomoc. Tieto dve opatrenia sa v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení spomínajú a opisujú len preto, lebo sú to dôležité prvky SZL a sú spojené s opatreniami, ktoré podliehajú formálnemu zisťovaniu (článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS, ako aj článok 50 ods. 3 RIS a uplatňovanie režimu dane z tonáže na iné než prepravné činnosti).

| (115) | Komisia sa domnieva, že článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS, ako aj článok 50 ods. 3 RIS a uplatňovanie režimu dane z tonáže na iné než prepravné činnosti sa môžu oddeliť od opatrení spomenutých v predchádzajúcom odôvodnení (t. j. článok 115 ods. 6 TRLIS a články 124 až 128 TRLIS) a nepredstavujú existujúcu pomoc podľa článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, keďže tieto opatrenia sa zaviedli v rokoch 2002 a 2003 po pristúpení Španielska k EÚ a nadobudli účinnosť bez predchádzajúceho schválenia Komisiou. Pokiaľ ide o uvedené opatrenia, Komisia teda správne vykonala postup uplatniteľný na protiprávnu pomoc [článok 1 písm. f), článok 13 a článok 4 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999]. |
| --- | --- |

(115)

Komisia sa domnieva, že článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS, ako aj článok 50 ods. 3 RIS a uplatňovanie režimu dane z tonáže na iné než prepravné činnosti sa môžu oddeliť od opatrení spomenutých v predchádzajúcom odôvodnení (t. j. článok 115 ods. 6 TRLIS a články 124 až 128 TRLIS) a nepredstavujú existujúcu pomoc podľa článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, keďže tieto opatrenia sa zaviedli v rokoch 2002 a 2003 po pristúpení Španielska k EÚ a nadobudli účinnosť bez predchádzajúceho schválenia Komisiou. Pokiaľ ide o uvedené opatrenia, Komisia teda správne vykonala postup uplatniteľný na protiprávnu pomoc [článok 1 písm. f), článok 13 a článok 4 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999].

5.2.   POSÚDENIE SZL AKO SYSTÉMU/POSÚDENIE JEDNOTLIVÝCH OPATRENÍ

| (116) | Skutočnosť, že systém SZL je zložený z rôznych opatrení, ktoré nie sú všetky zakotvené v španielskej daňovej legislatíve, nepostačuje na to, aby Komisii zabránila opísať a posudzovať ho ako systém. Ako sa vysvetľuje v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení, Komisia sa v skutočnosti domnieva, že rôzne daňové opatrenia použité v operáciách SZL sú prepojené de jure alebo de facto. Pokiaľ ide o de jure prepojenie, uplatňovanie predčasného odpisovania prenajatého majetku podľa vlastného uváženia (článok 115 ods. 11 TRLIS) zodpovedá predčasnému uplatňovaniu skorého odpisovania prenajatého majetku (článok 115 ods. 6 TRLIS). Podobne sa v článku 50 ods. 3 RIS stanovuje výnimka z osobitného postupu uplatniteľného v rámci režimu dane z tonáže. Článok 50 ods. 3 RIS sa de jure týka len lodí oprávnených na režim dane z tonáže a lízingových zmlúv povolených daňovou správou. Lízingové zmluvy sa de facto považovali za schválené daňovou správou len v rámci povolení udelených na predčasné odpisovanie prenajatého majetku. Predčasné odpisovanie je de jure možné pre široký okruh majetku, prípadne aj pre majetok nadobudnutý prostredníctvom lízingovej zmluvy. Podmienky predčasného odpisovania však podliehajú výkladu a de facto sa považujú za splnené – a povolenia boli udelené – len v súvislosti s loďami oprávnenými na režim dane z tonáže. |
| --- | --- |

(116)

Skutočnosť, že systém SZL je zložený z rôznych opatrení, ktoré nie sú všetky zakotvené v španielskej daňovej legislatíve, nepostačuje na to, aby Komisii zabránila opísať a posudzovať ho ako systém. Ako sa vysvetľuje v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení, Komisia sa v skutočnosti domnieva, že rôzne daňové opatrenia použité v operáciách SZL sú prepojené de jure alebo de facto. Pokiaľ ide o de jure prepojenie, uplatňovanie predčasného odpisovania prenajatého majetku podľa vlastného uváženia (článok 115 ods. 11 TRLIS) zodpovedá predčasnému uplatňovaniu skorého odpisovania prenajatého majetku (článok 115 ods. 6 TRLIS). Podobne sa v článku 50 ods. 3 RIS stanovuje výnimka z osobitného postupu uplatniteľného v rámci režimu dane z tonáže. Článok 50 ods. 3 RIS sa de jure týka len lodí oprávnených na režim dane z tonáže a lízingových zmlúv povolených daňovou správou. Lízingové zmluvy sa de facto považovali za schválené daňovou správou len v rámci povolení udelených na predčasné odpisovanie prenajatého majetku. Predčasné odpisovanie je de jure možné pre široký okruh majetku, prípadne aj pre majetok nadobudnutý prostredníctvom lízingovej zmluvy. Podmienky predčasného odpisovania však podliehajú výkladu a de facto sa považujú za splnené – a povolenia boli udelené – len v súvislosti s loďami oprávnenými na režim dane z tonáže.

| (117) | Komisia ďalej poznamenáva, že dve z troch hlavných opatrení systému SZL (uplatňovanie predčasného odpisovania podľa vlastného uváženia a pravidlá oprávnenosti pre režim dane z tonáže) nadobudli účinnosť v rovnaký deň (1. januára 2002) v rámci rovnakého zákona. |
| --- | --- |

(117)

Komisia ďalej poznamenáva, že dve z troch hlavných opatrení systému SZL (uplatňovanie predčasného odpisovania podľa vlastného uváženia a pravidlá oprávnenosti pre režim dane z tonáže) nadobudli účinnosť v rovnaký deň (1. januára 2002) v rámci rovnakého zákona.

| (118) | Komisia navyše poznamenáva, že pokiaľ ide o argumentáciu týkajúcu sa oprávnených očakávaní a rovnakého zaobchádzania, tie isté tretie strany, ktoré namietajú voči globálnemu prístupu Komisie, predstavujú systém SZL ako veľmi podobný systému francúzskych GIE Fiscaux. Skutočnosť, že všetky prvky francúzskeho opatrenia boli zahrnuté v jednom právnom opatrení, si nutne vyžadovala globálne posudzovanie. V tejto súvislosti skutočnosť, že rôzne prvky SZL sa nachádzajú v rôznych právnych ustanoveniach, ktoré sú de facto prepojené, ako taká neodôvodňuje iný prístup. |
| --- | --- |

(118)

Komisia navyše poznamenáva, že pokiaľ ide o argumentáciu týkajúcu sa oprávnených očakávaní a rovnakého zaobchádzania, tie isté tretie strany, ktoré namietajú voči globálnemu prístupu Komisie, predstavujú systém SZL ako veľmi podobný systému francúzskych GIE Fiscaux. Skutočnosť, že všetky prvky francúzskeho opatrenia boli zahrnuté v jednom právnom opatrení, si nutne vyžadovala globálne posudzovanie. V tejto súvislosti skutočnosť, že rôzne prvky SZL sa nachádzajú v rôznych právnych ustanoveniach, ktoré sú de facto prepojené, ako taká neodôvodňuje iný prístup.

| (119) | Komisia sa z uvedených dôvodov domnieva, že je potrebné popísať španielsky systém zdanenia lízingu ako systém súvisiacich daňových opatrení a posudzovať ich účinky v recipročnom kontexte, pričom sa musia zohľadniť najmä de facto vzťahy zriadené – alebo povolené – štátom. |
| --- | --- |

(119)

Komisia sa z uvedených dôvodov domnieva, že je potrebné popísať španielsky systém zdanenia lízingu ako systém súvisiacich daňových opatrení a posudzovať ich účinky v recipročnom kontexte, pričom sa musia zohľadniť najmä de facto vzťahy zriadené – alebo povolené – štátom.

| (120) | Komisia sa v žiadnom prípade nespolieha len na globálny prístup. Komisia súbežne s globálnym prístupom analyzovala aj jednotlivé opatrenia, ktoré tvoria SZL. Komisia sa domnieva, že tieto dva prístupy sa dopĺňajú a vedú ku konzistentným záverom. Individuálne posúdenie je potrebné na určenie, ktorá časť hospodárskych výhod vytváraných systémom SZL vyplýva zo všeobecných opatrení a ktorá zo selektívnych opatrení. Individuálne posúdenie umožňuje Komisii v prípade potreby určiť aj to, ktorá časť pomoci je zlučiteľná s vnútorným trhom a ktorá časť by sa mala vrátiť. |
| --- | --- |

(120)

Komisia sa v žiadnom prípade nespolieha len na globálny prístup. Komisia súbežne s globálnym prístupom analyzovala aj jednotlivé opatrenia, ktoré tvoria SZL. Komisia sa domnieva, že tieto dva prístupy sa dopĺňajú a vedú ku konzistentným záverom. Individuálne posúdenie je potrebné na určenie, ktorá časť hospodárskych výhod vytváraných systémom SZL vyplýva zo všeobecných opatrení a ktorá zo selektívnych opatrení. Individuálne posúdenie umožňuje Komisii v prípade potreby určiť aj to, ktorá časť pomoci je zlučiteľná s vnútorným trhom a ktorá časť by sa mala vrátiť.

| (121) | Tento dvojaký prístup, ktorý Komisia zaujala už v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení, umožňuje Komisii definovať referenčný systém pre každé z individuálnych opatrení a pre systém SZL ako celok s cieľom identifikovať selektívne výhody, ktoré predstavujú štátnu pomoc. V prípade každej operácie SZL sa pre porovnávaciu analýzu, na základe ktorej sa bude posudzovať výskyt pomoci, používa samotná operácia s tými istými zmluvnými ustanoveniami, ale vykonaná bez opatrení identifikovaných ako štátna pomoc. V tejto súvislosti by iná operácia so skutočne rôznymi – zmluvnými a finančnými – ustanoveniami nepredstavovala riadnu porovnávaciu analýzu. |
| --- | --- |

(121)

Tento dvojaký prístup, ktorý Komisia zaujala už v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení, umožňuje Komisii definovať referenčný systém pre každé z individuálnych opatrení a pre systém SZL ako celok s cieľom identifikovať selektívne výhody, ktoré predstavujú štátnu pomoc. V prípade každej operácie SZL sa pre porovnávaciu analýzu, na základe ktorej sa bude posudzovať výskyt pomoci, používa samotná operácia s tými istými zmluvnými ustanoveniami, ale vykonaná bez opatrení identifikovaných ako štátna pomoc. V tejto súvislosti by iná operácia so skutočne rôznymi – zmluvnými a finančnými – ustanoveniami nepredstavovala riadnu porovnávaciu analýzu.

| (122) | Hospodárske subjekty si môžu slobodne podľa vlastných želaní zvoliť štruktúru svojich operácií na financovanie majetku a využiť na tento účel všeobecné daňové opatrenia, ktoré považujú za najvhodnejšie. Keďže však tieto operácie zahŕňajú uplatňovanie selektívnych daňových opatrení, na ktoré sa vzťahuje kontrola štátnej pomoci, podniky zúčastňujúce sa na týchto transakciách sú možnými príjemcami štátnej pomoci. Na jednej strane skutočnosť, že ako možní príjemcovia sú identifikované viaceré odvetvia alebo kategórie podnikov, neznamená, že systém SZL je všeobecné opatrenie (69). Na druhej strane skutočnosť, že systém sa používa na financovanie nadobudnutia, prenájom samostatnej lode a spätný predaj námorných lodí, sa môže považovať za jasný náznak toho, že toto opatrenie je z odvetvového hľadiska selektívne. |
| --- | --- |

(122)

Hospodárske subjekty si môžu slobodne podľa vlastných želaní zvoliť štruktúru svojich operácií na financovanie majetku a využiť na tento účel všeobecné daňové opatrenia, ktoré považujú za najvhodnejšie. Keďže však tieto operácie zahŕňajú uplatňovanie selektívnych daňových opatrení, na ktoré sa vzťahuje kontrola štátnej pomoci, podniky zúčastňujúce sa na týchto transakciách sú možnými príjemcami štátnej pomoci. Na jednej strane skutočnosť, že ako možní príjemcovia sú identifikované viaceré odvetvia alebo kategórie podnikov, neznamená, že systém SZL je všeobecné opatrenie (69). Na druhej strane skutočnosť, že systém sa používa na financovanie nadobudnutia, prenájom samostatnej lode a spätný predaj námorných lodí, sa môže považovať za jasný náznak toho, že toto opatrenie je z odvetvového hľadiska selektívne.

5.3.   ŠTÁTNA POMOC V ZMYSLE ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ

| (123) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(123)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (124) | Pravidlá štátnej pomoci sa uplatňujú len na pomoc poskytnutú podnikom vykonávajúcim hospodársku činnosť. Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú navyše kumulatívne. Posudzované opatrenia preto predstavujú štátnu pomoc v zmysle zmluvy, ak sú splnené všetky uvedené podmienky. Finančná podpora by v zásade:






  — | mala byť poskytovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov, |
| --- | --- | --- |

(124)

Pravidlá štátnej pomoci sa uplatňujú len na pomoc poskytnutú podnikom vykonávajúcim hospodársku činnosť. Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú navyše kumulatívne. Posudzované opatrenia preto predstavujú štátnu pomoc v zmysle zmluvy, ak sú splnené všetky uvedené podmienky. Finančná podpora by v zásade:

—

mala byť poskytovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov,

| — | mala zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, |
| --- | --- |

—

mala zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru,

| — | mala narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

mala narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | mala ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

mala ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

| (125) | Komisia vykonala posúdenie na dvoch rôznych úrovniach:






  — | na úrovni príslušných individuálnych opatrení, v rámci čoho Komisia posudzovala, či jednotlivé opatrenie predstavuje štátnu pomoc bez ohľadu na jeho využitie v SZL, |
| --- | --- | --- |

(125)

Komisia vykonala posúdenie na dvoch rôznych úrovniach:

—

na úrovni príslušných individuálnych opatrení, v rámci čoho Komisia posudzovala, či jednotlivé opatrenie predstavuje štátnu pomoc bez ohľadu na jeho využitie v SZL,

| — | na úrovni systému SZL ako celku: ako už bolo uvedené, systém SZL je založený na kombinácii týchto opatrení, ktoré sú de jure alebo de facto vzájomne prepojené. |
| --- | --- |

—

na úrovni systému SZL ako celku: ako už bolo uvedené, systém SZL je založený na kombinácii týchto opatrení, ktoré sú de jure alebo de facto vzájomne prepojené.

5.3.1.   Podniky v zmysle článku 107 ZFEÚ

| (126) | Komisia sa domnieva, že všetky strany zúčastňujúce sa na operáciách SZL sú podniky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ – voči tomu nenamieta Španielsko (70) a ani žiadna tretia strana –, keďže ich činnosti pozostávajú z ponúkania tovaru a služieb na trhu (71). Konkrétne, lodenice ponúkajú novo postavené lode alebo stavebné, opravné a renovačné služby; lízingové spoločnosti ponúkajú možnosti financovania; HZZ prenajímajú a predávajú lode; investori ponúkajú tovar a služby na širokom okruhu trhov okrem prípadov, keď sú jednotlivcami, ktorí nevykonávajú žiadnu hospodársku činnosť, v takomto prípade sa na nich nevzťahuje toto rozhodnutie; prepravné spoločnosti ponúkajú námorné dopravné služby; organizujúce banky ponúkajú sprostredkovanie a finančné služby a iní sprostredkovatelia zabezpečujú sprostredkovateľské alebo poradenské služby. |
| --- | --- |

(126)

Komisia sa domnieva, že všetky strany zúčastňujúce sa na operáciách SZL sú podniky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ – voči tomu nenamieta Španielsko (70) a ani žiadna tretia strana –, keďže ich činnosti pozostávajú z ponúkania tovaru a služieb na trhu (71). Konkrétne, lodenice ponúkajú novo postavené lode alebo stavebné, opravné a renovačné služby; lízingové spoločnosti ponúkajú možnosti financovania; HZZ prenajímajú a predávajú lode; investori ponúkajú tovar a služby na širokom okruhu trhov okrem prípadov, keď sú jednotlivcami, ktorí nevykonávajú žiadnu hospodársku činnosť, v takomto prípade sa na nich nevzťahuje toto rozhodnutie; prepravné spoločnosti ponúkajú námorné dopravné služby; organizujúce banky ponúkajú sprostredkovanie a finančné služby a iní sprostredkovatelia zabezpečujú sprostredkovateľské alebo poradenské služby.

5.3.2.   Existencia selektívnej výhody

| (127) | Podľa ustálenej judikatúry: „článok 107 ods. 1 Zmluvy ukladá určiť, či v rámci danej právnej úpravy môže vnútroštátne opatrenie vzhľadom na cieľ sledovaný touto úpravou zvýhodniť ‚určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru‘ vo vzťahu k ostatným podnikateľom, ktorí sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. V prípade kladnej odpovede sporné opatrenie spĺňa základnú podmienku pojmu štátnej pomoci stanovenej týmto ustanovením, a to podmienku selektívnosti.“ (72) |
| --- | --- |

(127)

Podľa ustálenej judikatúry: „článok 107 ods. 1 Zmluvy ukladá určiť, či v rámci danej právnej úpravy môže vnútroštátne opatrenie vzhľadom na cieľ sledovaný touto úpravou zvýhodniť ‚určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru‘ vo vzťahu k ostatným podnikateľom, ktorí sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. V prípade kladnej odpovede sporné opatrenie spĺňa základnú podmienku pojmu štátnej pomoci stanovenej týmto ustanovením, a to podmienku selektívnosti.“ (72)

5.3.2.1.   Zrýchlené odpisovanie (článok 115 ods. 6 TRLIS) – opatrenie 1

| (128) | Komisia v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení uviedla, že ak opatrenie predstavuje pomoc, bola by to existujúca pomoc a neposudzovala ju. Komisia teraz v dôsledku formálneho zisťovania prišla k záveru, že toto opatrenie samotné nepredstavuje štátnu pomoc, pretože neznevýhodňuje určité podniky ani výrobu určitého druhu tovaru. Komisia poznamenáva, že opatrenie je uplatniteľné na všetky spoločnosti, ktoré podliehajú dani z príjmu v Španielsku, bez akéhokoľvek obmedzenia, pokiaľ ide o odvetvie činnosti, miesto sídla, veľkosť, právne postavenie alebo umiestnenia majetku. Bez výnimky sa uplatňuje aj na všetok tovar, ktorý podlieha odpisom. |
| --- | --- |

(128)

Komisia v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení uviedla, že ak opatrenie predstavuje pomoc, bola by to existujúca pomoc a neposudzovala ju. Komisia teraz v dôsledku formálneho zisťovania prišla k záveru, že toto opatrenie samotné nepredstavuje štátnu pomoc, pretože neznevýhodňuje určité podniky ani výrobu určitého druhu tovaru. Komisia poznamenáva, že opatrenie je uplatniteľné na všetky spoločnosti, ktoré podliehajú dani z príjmu v Španielsku, bez akéhokoľvek obmedzenia, pokiaľ ide o odvetvie činnosti, miesto sídla, veľkosť, právne postavenie alebo umiestnenia majetku. Bez výnimky sa uplatňuje aj na všetok tovar, ktorý podlieha odpisom.

| (129) | Okrem toho obmedzenie na prenajatý majetok nepredstavuje prvok selektívnosti, keďže nadobudnutie akéhokoľvek majetku možno financovať prostredníctvom zmlúv o finančnom lízingu, ktoré sú všeobecne dostupné spoločnostiam zo všetkých odvetví a všetkých veľkostí. Neexistuje žiadny náznak, žeby sa príjemcovia opatrenia de facto sústredili v určitých odvetviach alebo typoch výroby. Štatistické údaje, ktoré poskytlo Španielsko a ktoré sa týkajú používania článku 115 TRLIS španielskymi daňovníkmi (pozri grafy ďalej v texte), potvrdzujú, že finančný lízing využívajú spoločnosti, ktoré majú rôzne zdaniteľné príjmy (45 % deklarovaných používateľov článku 115 zarába menej ako 1 milión EUR a 70 % menej ako 3 milióny EUR) (pozri graf vľavo). Absolútna výška daňovej výhody, ktorá vyplýva z odpočítania dodatočných nákladov (73) podľa článku 115 TRLIS sa tiež líši podľa príjmu daňovníka (pozri graf vpravo). | |
| --- | --- | --- |

(129)

Okrem toho obmedzenie na prenajatý majetok nepredstavuje prvok selektívnosti, keďže nadobudnutie akéhokoľvek majetku možno financovať prostredníctvom zmlúv o finančnom lízingu, ktoré sú všeobecne dostupné spoločnostiam zo všetkých odvetví a všetkých veľkostí. Neexistuje žiadny náznak, žeby sa príjemcovia opatrenia de facto sústredili v určitých odvetviach alebo typoch výroby. Štatistické údaje, ktoré poskytlo Španielsko a ktoré sa týkajú používania článku 115 TRLIS španielskymi daňovníkmi (pozri grafy ďalej v texte), potvrdzujú, že finančný lízing využívajú spoločnosti, ktoré majú rôzne zdaniteľné príjmy (45 % deklarovaných používateľov článku 115 zarába menej ako 1 milión EUR a 70 % menej ako 3 milióny EUR) (pozri graf vľavo). Absolútna výška daňovej výhody, ktorá vyplýva z odpočítania dodatočných nákladov (73) podľa článku 115 TRLIS sa tiež líši podľa príjmu daňovníka (pozri graf vpravo).

Image

Image

Zdroj: Ministerstvo hospodárstva a financií.

| (130) | Španielske orgány potvrdili aj to, že lízingové zmluvy a článok 115 TRLIS sa môžu využívať v súvislosti s majetkom vyhotoveným v iných členských štátoch (alebo pochádzajúcim z iných členských štátov). Komisia ďalej poznamenáva, že podmienky uplatňovania článku 115 ods. 6 TRLIS sú jasné, objektívne a neutrálne a že na ich uplatňovanie nie je potrebné predchádzajúce povolenie. Daňová správa teda nemá právomoc povoľovať alebo zamietať uplatňovanie tohto opatrenia podľa vlastného uváženia (74). |
| --- | --- |

(130)

Španielske orgány potvrdili aj to, že lízingové zmluvy a článok 115 TRLIS sa môžu využívať v súvislosti s majetkom vyhotoveným v iných členských štátoch (alebo pochádzajúcim z iných členských štátov). Komisia ďalej poznamenáva, že podmienky uplatňovania článku 115 ods. 6 TRLIS sú jasné, objektívne a neutrálne a že na ich uplatňovanie nie je potrebné predchádzajúce povolenie. Daňová správa teda nemá právomoc povoľovať alebo zamietať uplatňovanie tohto opatrenia podľa vlastného uváženia (74).

| (131) | Komisia teda dospela k záveru, že zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku (článok 115 ods. 6 TRLIS) ako také neposkytuje v operáciách SZL zoskupeniam HZZ selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(131)

Komisia teda dospela k záveru, že zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku (článok 115 ods. 6 TRLIS) ako také neposkytuje v operáciách SZL zoskupeniam HZZ selektívnu výhodu.

5.3.2.2.   Uplatňovanie predčasného odpisovania podľa vlastného uváženia (článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS) – opatrenie 2

| (132) | V pravidlách o odpisovaní v španielskej daňovej legislatíve (článok 11 TRLIS) sa všeobecne stanovuje, že náklady na zriadenie majetku by mali byť rozložené na trvanie jeho hospodárskej životnosti – teda od momentu, kedy sa používa na hospodársku činnosť. Podľa článku 115 ods. 6 TRLIS zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku by malo zohľadňovať dátum, kedy sa majetok stal prevádzkyschopným. Keďže umožňuje, aby zrýchlené odpisovanie začalo pred začatím používania majetku, poskytuje článok 115 ods. 11 TRLIS hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(132)

V pravidlách o odpisovaní v španielskej daňovej legislatíve (článok 11 TRLIS) sa všeobecne stanovuje, že náklady na zriadenie majetku by mali byť rozložené na trvanie jeho hospodárskej životnosti – teda od momentu, kedy sa používa na hospodársku činnosť. Podľa článku 115 ods. 6 TRLIS zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku by malo zohľadňovať dátum, kedy sa majetok stal prevádzkyschopným. Keďže umožňuje, aby zrýchlené odpisovanie začalo pred začatím používania majetku, poskytuje článok 115 ods. 11 TRLIS hospodársku výhodu.

| (133) | Táto možnosť je výnimkou zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 115 ods. 6 a podlieha schváleniu podľa vlastného uváženia španielskych orgánov; toto opatrenie je preto na prvý pohľad selektívne. V rozpore s tým, čo tvrdí Španielsko a niektoré tretie strany, kritériá udeľovania povolenia nie sú jasné a objektívne, a keby aj boli jasné a objektívne, nepostačovalo by to na vylúčenie ich selektívnej povahy (75). Komisia poznamenáva, že kritériá stanovené v článku 115 ods. 11 TRLIS sú nejasné a vyžadujú si výklad zo strany daňovej správy, ktorá v tejto súvislosti nezverejnila žiadne správne pravidlá ani vysvetlenie. Uplatňovaním predčasného odpisovania podľa vlastného uváženia na základe nejasných kritérií sa do systému SZL zavádza selektívnosť, aj keď sa právomoc konať podľa vlastného uváženia neuplatňuje svojvoľne (76). Komisia poznamenáva, že Španielsko navyše nevysvetlilo presvedčivo, prečo sú na zamedzenie zneužívaniu potrebné všetky podmienky zavedené článkom 48 ods. 4 TRLIS a článkom 49 RIS. Napríklad sa musia dokázať osobitné charakteristiky hospodárskeho využitia majetku (77), ako aj neprítomnosť účinku na zdaniteľný základ vyplývajúci z používania majetku alebo prevodu vlastníctva (78). Nepredložilo sa žiadne odôvodnenie týchto obmedzení, ktorými sa zavádzajú ďalšie prvky selektívnosti. Takisto Španielsko nepreukázalo, prečo je potrebné predchádzajúce povolenie. Napríklad zabezpečenie skutočnosti lízingovej operácie sa zdá byť rovnako dôležité na povolenie normálneho odpočítania lízingových nákladov/odpisov majetku alebo na uplatnenie zrýchleného odpisovania, ako aj na predčasné uplatnenie tohto odpisovania. Prvé opatrenia však nepodliehajú predchádzajúcemu povoleniu, a ako aj v prípade týchto povolení, zrejme by postačovalo následné overenie jasných a objektívnych kritérií uplatniteľných na predčasné odpisovanie prenajatého majetku. |
| --- | --- |

(133)

Táto možnosť je výnimkou zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 115 ods. 6 a podlieha schváleniu podľa vlastného uváženia španielskych orgánov; toto opatrenie je preto na prvý pohľad selektívne. V rozpore s tým, čo tvrdí Španielsko a niektoré tretie strany, kritériá udeľovania povolenia nie sú jasné a objektívne, a keby aj boli jasné a objektívne, nepostačovalo by to na vylúčenie ich selektívnej povahy (75). Komisia poznamenáva, že kritériá stanovené v článku 115 ods. 11 TRLIS sú nejasné a vyžadujú si výklad zo strany daňovej správy, ktorá v tejto súvislosti nezverejnila žiadne správne pravidlá ani vysvetlenie. Uplatňovaním predčasného odpisovania podľa vlastného uváženia na základe nejasných kritérií sa do systému SZL zavádza selektívnosť, aj keď sa právomoc konať podľa vlastného uváženia neuplatňuje svojvoľne (76). Komisia poznamenáva, že Španielsko navyše nevysvetlilo presvedčivo, prečo sú na zamedzenie zneužívaniu potrebné všetky podmienky zavedené článkom 48 ods. 4 TRLIS a článkom 49 RIS. Napríklad sa musia dokázať osobitné charakteristiky hospodárskeho využitia majetku (77), ako aj neprítomnosť účinku na zdaniteľný základ vyplývajúci z používania majetku alebo prevodu vlastníctva (78). Nepredložilo sa žiadne odôvodnenie týchto obmedzení, ktorými sa zavádzajú ďalšie prvky selektívnosti. Takisto Španielsko nepreukázalo, prečo je potrebné predchádzajúce povolenie. Napríklad zabezpečenie skutočnosti lízingovej operácie sa zdá byť rovnako dôležité na povolenie normálneho odpočítania lízingových nákladov/odpisov majetku alebo na uplatnenie zrýchleného odpisovania, ako aj na predčasné uplatnenie tohto odpisovania. Prvé opatrenia však nepodliehajú predchádzajúcemu povoleniu, a ako aj v prípade týchto povolení, zrejme by postačovalo následné overenie jasných a objektívnych kritérií uplatniteľných na predčasné odpisovanie prenajatého majetku.

| (134) | Ako sa uvádza v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení, španielske orgány na stretnutí potvrdili, že na základe vydaných povolení sa podmienky článku 115 ods. 11 TRLIS považovali za splnené len v prípade nadobudnutia lodí, ktoré prešli z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb na režim dane z tonáže (79), a následného prevodu vlastníctva lode na prepravnú spoločnosť prostredníctvom vykonania opcie v rámci prenájmu samostatnej lode. Španielsko poprelo (80), žeby vydalo takéto vyjadrenie, ale uznalo ťažkosti s výkladom (81). Komisia poznamenáva, že nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý by preukazoval, žeby sa povolenia na uplatňovanie predčasného odpisovania udelili za iných okolností (82). |
| --- | --- |

(134)

Ako sa uvádza v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečnom znení, španielske orgány na stretnutí potvrdili, že na základe vydaných povolení sa podmienky článku 115 ods. 11 TRLIS považovali za splnené len v prípade nadobudnutia lodí, ktoré prešli z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb na režim dane z tonáže (79), a následného prevodu vlastníctva lode na prepravnú spoločnosť prostredníctvom vykonania opcie v rámci prenájmu samostatnej lode. Španielsko poprelo (80), žeby vydalo takéto vyjadrenie, ale uznalo ťažkosti s výkladom (81). Komisia poznamenáva, že nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý by preukazoval, žeby sa povolenia na uplatňovanie predčasného odpisovania udelili za iných okolností (82).

| (135) | Na základe príkladov poskytnutých španielskymi orgánmi sa zdá, že v žiadostiach o predčasné odpisovanie podaných zoskupeniami HZZ daňovej správe sa podrobne opisuje celá organizácia SZL a predkladajú sa všetky náležité zmluvy (najmä zmluva o stavbe lode, lízingová zmluva, zmluva o prenájme samostatnej lode, zmluvy o opciách, zmluva o prevzatí dlhu a zmluva o uvoľnení). Podľa Španielska sú tieto prvky potrebné na overenie dodržiavania podmienok stanovených v článku 115 ods. 11 TRLIS, v článku 48 ods. 4 TRLIS a v článku 49 RIS. |
| --- | --- |

(135)

Na základe príkladov poskytnutých španielskymi orgánmi sa zdá, že v žiadostiach o predčasné odpisovanie podaných zoskupeniami HZZ daňovej správe sa podrobne opisuje celá organizácia SZL a predkladajú sa všetky náležité zmluvy (najmä zmluva o stavbe lode, lízingová zmluva, zmluva o prenájme samostatnej lode, zmluvy o opciách, zmluva o prevzatí dlhu a zmluva o uvoľnení). Podľa Španielska sú tieto prvky potrebné na overenie dodržiavania podmienok stanovených v článku 115 ods. 11 TRLIS, v článku 48 ods. 4 TRLIS a v článku 49 RIS.

| (136) | Komisia však poznamenáva, že postup stanovený vo vykonávacích predpisoch (83) udeľuje daňovej správe dôležité právomoci konať podľa vlastného uváženia pri výklade zákonných požiadaviek a prípadne stanovovať ďalšie podmienky. Daňová správa môže konkrétne vyžiadať akékoľvek doplňujúce informácie, ktoré môže považovať za relevantné na posúdenie (84). Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že v niektorých poskytnutých príkladoch boli k žiadostiam podaným žiadateľmi priložené aj ďalšie prílohy, ktoré neboli potrebné na preukázanie dodržiavania podmienok stanovených v článku 115 ods. 11 TRLIS, v článku 48 ods. 4 TRLIS a v článku 49 RIS: 1. podrobný výpočet celkových daňových výhod a ich rozdelenie medzi prepravnú spoločnosť na jednej strane a HZZ alebo jeho investorov na druhej strane a 2. vyhlásenie lodenice s podrobným uvedením predpokladaných hospodárskych a sociálnych prínosov vyplývajúcich zo zmluvy o stavbe lode. Podľa niektorých sťažovateľov tieto dokumenty požadovala daňová správa v rámci postupu udelenia povolenia. Podľa Španielska poskytli žiadatelia (HZZ) tieto prvky z vlastnej iniciatívy. Z týchto dokumentov vyplýva najmä to, že sa zohľadňuje význam zmluvy o stavbe lode pre španielske hospodárstvo, ako aj celková daňová výhoda vytvorená operáciou v rámci SZL. |
| --- | --- |

(136)

Komisia však poznamenáva, že postup stanovený vo vykonávacích predpisoch (83) udeľuje daňovej správe dôležité právomoci konať podľa vlastného uváženia pri výklade zákonných požiadaviek a prípadne stanovovať ďalšie podmienky. Daňová správa môže konkrétne vyžiadať akékoľvek doplňujúce informácie, ktoré môže považovať za relevantné na posúdenie (84). Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že v niektorých poskytnutých príkladoch boli k žiadostiam podaným žiadateľmi priložené aj ďalšie prílohy, ktoré neboli potrebné na preukázanie dodržiavania podmienok stanovených v článku 115 ods. 11 TRLIS, v článku 48 ods. 4 TRLIS a v článku 49 RIS: 1. podrobný výpočet celkových daňových výhod a ich rozdelenie medzi prepravnú spoločnosť na jednej strane a HZZ alebo jeho investorov na druhej strane a 2. vyhlásenie lodenice s podrobným uvedením predpokladaných hospodárskych a sociálnych prínosov vyplývajúcich zo zmluvy o stavbe lode. Podľa niektorých sťažovateľov tieto dokumenty požadovala daňová správa v rámci postupu udelenia povolenia. Podľa Španielska poskytli žiadatelia (HZZ) tieto prvky z vlastnej iniciatívy. Z týchto dokumentov vyplýva najmä to, že sa zohľadňuje význam zmluvy o stavbe lode pre španielske hospodárstvo, ako aj celková daňová výhoda vytvorená operáciou v rámci SZL.

| (137) | Komisia dospela k záveru, že povinný postup predchádzajúceho povolenia, potreba výkladu nejasných podmienok článku 115 ods. 11 a článku 48 ods. 4 TRLIS a článku 49 RIS a skutočnosť, že daňová správa môže požadovať akékoľvek ďalšie dokumenty alebo informácie, predstavujú jasný dôkaz, že daňová správa má veľkú právomoc konať podľa vlastného uváženia pri plnení svojej úlohy povoľovať operácie SZL. |
| --- | --- |

(137)

Komisia dospela k záveru, že povinný postup predchádzajúceho povolenia, potreba výkladu nejasných podmienok článku 115 ods. 11 a článku 48 ods. 4 TRLIS a článku 49 RIS a skutočnosť, že daňová správa môže požadovať akékoľvek ďalšie dokumenty alebo informácie, predstavujú jasný dôkaz, že daňová správa má veľkú právomoc konať podľa vlastného uváženia pri plnení svojej úlohy povoľovať operácie SZL.

| (138) | Ako sa uvádza v oznámení Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (ďalej len „oznámenie o zdaňovaní podnikov“) (85), Súdny dvor uznáva, že zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi podľa vlastného uváženia môže znamenať, že individuálne uplatňovanie všeobecného opatrenia nadobúda prvky selektívneho opatrenia, najmä keď uplatňovanie právomoci konať podľa vlastného uváženia po zohľadnení objektívnych kritérií (86)
   (87) presahuje jednoduché hospodárenie s daňovým príjmom. |
| --- | --- |

(138)

Ako sa uvádza v oznámení Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (ďalej len „oznámenie o zdaňovaní podnikov“) (85), Súdny dvor uznáva, že zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi podľa vlastného uváženia môže znamenať, že individuálne uplatňovanie všeobecného opatrenia nadobúda prvky selektívneho opatrenia, najmä keď uplatňovanie právomoci konať podľa vlastného uváženia po zohľadnení objektívnych kritérií (86)
   (87) presahuje jednoduché hospodárenie s daňovým príjmom.

| (139) | Komisia sa preto domnieva, že uplatňovanie predčasného odpisovania prenajatého majetku podľa vlastného uváženia uplatňovaním článku 115 ods. 11 a článku 48 ods. 4 TRLIS a článku 49 RIS poskytuje zoskupeniam HZZ zúčastňujúcim sa na operáciách SZL a ich investorom selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(139)

Komisia sa preto domnieva, že uplatňovanie predčasného odpisovania prenajatého majetku podľa vlastného uváženia uplatňovaním článku 115 ods. 11 a článku 48 ods. 4 TRLIS a článku 49 RIS poskytuje zoskupeniam HZZ zúčastňujúcim sa na operáciách SZL a ich investorom selektívnu výhodu.

5.3.2.3.   Daňová transparentnosť hospodárskych záujmových združení (článok 48 TRLIS) – opatrenie 3

| (140) | Komisia sa domnieva, že status daňovej transparentnosti HZZ zakotvený v článkoch 48 a 49 TRLIS len umožňuje rôznym subjektom spojiť sa a financovať akúkoľvek investíciu alebo vykonávať akúkoľvek hospodársku činnosť. Toto opatrenie teda neposkytuje HZZ ani ich členom žiadnu selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(140)

Komisia sa domnieva, že status daňovej transparentnosti HZZ zakotvený v článkoch 48 a 49 TRLIS len umožňuje rôznym subjektom spojiť sa a financovať akúkoľvek investíciu alebo vykonávať akúkoľvek hospodársku činnosť. Toto opatrenie teda neposkytuje HZZ ani ich členom žiadnu selektívnu výhodu.

5.3.2.4.   Režim dane z tonáže (články 124 až 128 TRLIS) – opatrenie 4

| (141) | Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.2.4, režim dane z tonáže predstavuje existujúcu schému štátnej pomoci schválenú rozhodnutím Komisie K(2002) 582 v konečnom znení z 27. februára 2002. Zahŕňa pravidlá článku 125 ods. 2 TRLIS, ktoré sa týkajú prístupu ku skrytým daňovým záväzkom a kapitálovým ziskom v rámci prechodu použitého majetku, ktorý predtým podliehal všeobecnému daňovému režimu, na režim dane z tonáže. |
| --- | --- |

(141)

Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.2.4, režim dane z tonáže predstavuje existujúcu schému štátnej pomoci schválenú rozhodnutím Komisie K(2002) 582 v konečnom znení z 27. februára 2002. Zahŕňa pravidlá článku 125 ods. 2 TRLIS, ktoré sa týkajú prístupu ku skrytým daňovým záväzkom a kapitálovým ziskom v rámci prechodu použitého majetku, ktorý predtým podliehal všeobecnému daňovému režimu, na režim dane z tonáže.

| (142) | Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 17, za normálnych okolností – t. j. keď spoločnosť zostane vo všeobecnom režime dane z príjmu právnických osôb a neprejde na režim dane z tonáže – sa daňová výhoda vyplývajúca z predčasného alebo zrýchleného odpisovania majetku v prvých rokoch (rastúce skryté daňové záväzky) v skutočnosti vo veľkej miere vyrovná v nasledujúcich rokoch (klesajúce skryté daňové záväzky) alebo pri predaji alebo demontáži majetku (zdanenie kapitálového zisku). Tento postup vedie za celé obdobie k odkladu platieb určitých súm dane. Keďže daň splatná v rámci režimu dane z tonáže nezávisí od rozdielu medzi príjmami a výdavkami, prechod na režim dane z tonáže v strede obdobia znamená, že skryté daňové záväzky sa neuhradia. |
| --- | --- |

(142)

Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 17, za normálnych okolností – t. j. keď spoločnosť zostane vo všeobecnom režime dane z príjmu právnických osôb a neprejde na režim dane z tonáže – sa daňová výhoda vyplývajúca z predčasného alebo zrýchleného odpisovania majetku v prvých rokoch (rastúce skryté daňové záväzky) v skutočnosti vo veľkej miere vyrovná v nasledujúcich rokoch (klesajúce skryté daňové záväzky) alebo pri predaji alebo demontáži majetku (zdanenie kapitálového zisku). Tento postup vedie za celé obdobie k odkladu platieb určitých súm dane. Keďže daň splatná v rámci režimu dane z tonáže nezávisí od rozdielu medzi príjmami a výdavkami, prechod na režim dane z tonáže v strede obdobia znamená, že skryté daňové záväzky sa neuhradia.

| (143) | V porovnaní s tým, čo by sa stalo v rámci všeobecného daňového režimu, odklad vyrovnania skrytých daňových záväzkov v rámci režimu dane z tonáže povolený článkom 125 ods. 2 TRLIS poskytuje ďalšiu selektívnu hospodársku výhodu spoločnostiam, ktoré prejdú na režim dane z tonáže, v porovnaní so spoločnosťami, ktoré zostanú vo všeobecnom daňovom režime. |
| --- | --- |

(143)

V porovnaní s tým, čo by sa stalo v rámci všeobecného daňového režimu, odklad vyrovnania skrytých daňových záväzkov v rámci režimu dane z tonáže povolený článkom 125 ods. 2 TRLIS poskytuje ďalšiu selektívnu hospodársku výhodu spoločnostiam, ktoré prejdú na režim dane z tonáže, v porovnaní so spoločnosťami, ktoré zostanú vo všeobecnom daňovom režime.

| (144) | Ako sa vysvetľuje v oddiele 5.4, režim dane z tonáže podľa schválenia Komisie sa nevzťahuje na daňové zaobchádzanie s príjmami získanými zo samostatného prenájmu lode, ktoré teda predstavujú nie existujúcu, ale novú pomoc. |
| --- | --- |

(144)

Ako sa vysvetľuje v oddiele 5.4, režim dane z tonáže podľa schválenia Komisie sa nevzťahuje na daňové zaobchádzanie s príjmami získanými zo samostatného prenájmu lode, ktoré teda predstavujú nie existujúcu, ale novú pomoc.

5.3.2.5.   Článok 50 ods. 3 RIS – opatrenie 5

| (145) | V porovnaní s tým, čo bolo schválené ako súčasť oznámeného režimu dane z tonáže, sa článkom 50 ods. 3 RIS poskytuje ďalšia výhoda: zriadením výnimky z normálneho uplatňovania článku 125 ods. 2 TRLIS sa určité námorné lode, ktoré by sa normálne považovali za použité, pri prechode na režim dane z tonáže považujú za nové. V dôsledku toho sa definitívne zruší vyrovnanie skrytých daňových záväzkov – ktoré sú normálne odložené do predaja alebo demontáže majetku podľa článku 125 ods. 2 TRLIS. Toto zrušenie predstavuje hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(145)

V porovnaní s tým, čo bolo schválené ako súčasť oznámeného režimu dane z tonáže, sa článkom 50 ods. 3 RIS poskytuje ďalšia výhoda: zriadením výnimky z normálneho uplatňovania článku 125 ods. 2 TRLIS sa určité námorné lode, ktoré by sa normálne považovali za použité, pri prechode na režim dane z tonáže považujú za nové. V dôsledku toho sa definitívne zruší vyrovnanie skrytých daňových záväzkov – ktoré sú normálne odložené do predaja alebo demontáže majetku podľa článku 125 ods. 2 TRLIS. Toto zrušenie predstavuje hospodársku výhodu.

| (146) | Hospodárska výhoda poskytnutá článkom 50 ods. 3 RIS je selektívna, pretože nie je dostupná pre každý majetok. Dokonca nie je dostupná ani pre všetky lode v režime dane z tonáže, ktoré podliehajú článku 125 ods. 2 TRLIS. Táto výhoda je v skutočnosti dostupná za podmienky, že loď sa nadobudla prostredníctvom zmluvy o finančnom lízingu, ktorú predtým schválila daňová správa. Ako už bolo uvedené, španielske orgány potvrdili, že daňová správa považovala túto podmienku za skutočne splnenú len vtedy, keď bola zmluva o finančnom lízingu povolená v rámci žiadosti o predčasné odpisovanie podľa článku 115 ods. 11 TRLIS. Španielsko a ani žiadna tretia strana neuviedli iné okolnosti, ktoré by umožňovali daňovej správe vopred povoliť lízingovú zmluvu. Ako sa uvádza v oddiele 5.3.2.2, tieto povolenia sa udeľovali v rámci značných právomocí daňovej správy konať podľa vlastného uváženia a len v súvislosti s novo postavenými námornými loďami. |
| --- | --- |

(146)

Hospodárska výhoda poskytnutá článkom 50 ods. 3 RIS je selektívna, pretože nie je dostupná pre každý majetok. Dokonca nie je dostupná ani pre všetky lode v režime dane z tonáže, ktoré podliehajú článku 125 ods. 2 TRLIS. Táto výhoda je v skutočnosti dostupná za podmienky, že loď sa nadobudla prostredníctvom zmluvy o finančnom lízingu, ktorú predtým schválila daňová správa. Ako už bolo uvedené, španielske orgány potvrdili, že daňová správa považovala túto podmienku za skutočne splnenú len vtedy, keď bola zmluva o finančnom lízingu povolená v rámci žiadosti o predčasné odpisovanie podľa článku 115 ods. 11 TRLIS. Španielsko a ani žiadna tretia strana neuviedli iné okolnosti, ktoré by umožňovali daňovej správe vopred povoliť lízingovú zmluvu. Ako sa uvádza v oddiele 5.3.2.2, tieto povolenia sa udeľovali v rámci značných právomocí daňovej správy konať podľa vlastného uváženia a len v súvislosti s novo postavenými námornými loďami.

| (147) | V rozpore s argumentom predloženým Španielskom a určitými tretími stranami článok 50 ods. 3 RIS neslúži len na vyjasnenie osobitného oznámeného postupu alebo pojmu „použitá loď“. Považovaním prenajatej lode stále za novú v deň vykonania kúpnej opcie nájomcom za podmienky, že daňová správa predtým povolila lízingovú zmluvu, sa odchyľuje od osobitného postupu (88) zakotveného v článku 125 ods. 2 TRLIS. Touto selektívnosťou sa zavádza ďalšia výhoda tým, že sa zamedzuje zdaneniu následného kapitálového zisku |
| --- | --- |

(147)

V rozpore s argumentom predloženým Španielskom a určitými tretími stranami článok 50 ods. 3 RIS neslúži len na vyjasnenie osobitného oznámeného postupu alebo pojmu „použitá loď“. Považovaním prenajatej lode stále za novú v deň vykonania kúpnej opcie nájomcom za podmienky, že daňová správa predtým povolila lízingovú zmluvu, sa odchyľuje od osobitného postupu (88) zakotveného v článku 125 ods. 2 TRLIS. Touto selektívnosťou sa zavádza ďalšia výhoda tým, že sa zamedzuje zdaneniu následného kapitálového zisku

| (148) | Komisia sa domnieva, že poskytnutie tejto ďalšej selektívnej výhody – či už odvolaním sa na všeobecný daňový režim alebo odvolaním sa na normálne uplatňovanie alternatívneho režimu dane z tonáže a článku 125 ods. 2 TRLIS podľa schválenia Komisie – sa nemôže odôvodniť povahou a všeobecným režimom španielskeho daňového režimu. |
| --- | --- |

(148)

Komisia sa domnieva, že poskytnutie tejto ďalšej selektívnej výhody – či už odvolaním sa na všeobecný daňový režim alebo odvolaním sa na normálne uplatňovanie alternatívneho režimu dane z tonáže a článku 125 ods. 2 TRLIS podľa schválenia Komisie – sa nemôže odôvodniť povahou a všeobecným režimom španielskeho daňového režimu.

| (149) | Komisia v skutočnosti schválila článok 125 ods. 2 TRLIS ako osobitný postup, ktorý mal zabrániť zneužívaniu článku 125 ods. 1, t. j. mal zabrániť subjektom, aby prevádzali použité alebo nadmerne odpísané lode do režimu dane z tonáže s jediným zámerom predať ich so značným kapitálovým ziskom, ktorý by sa v rámci režimu dane z tonáže nezdaňoval. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že na operáciách SZL sa zúčastňujú HZZ, ktoré si prenajímajú – potom krátko vlastnia – jedinú loď, ktorú samy neprevádzkujú, a prejdú do režimu dane z tonáže na veľmi obmedzené obdobie potrebné na vykonanie opcie lízingovej zmluvy a na prevod vlastníctva ich jedinej lode na prepravnú spoločnosť. Tieto operácie zrejme nie sú v súlade s cieľmi režimu dane z tonáže stanovenými v usmerneniach pre námornú dopravu. |
| --- | --- |

(149)

Komisia v skutočnosti schválila článok 125 ods. 2 TRLIS ako osobitný postup, ktorý mal zabrániť zneužívaniu článku 125 ods. 1, t. j. mal zabrániť subjektom, aby prevádzali použité alebo nadmerne odpísané lode do režimu dane z tonáže s jediným zámerom predať ich so značným kapitálovým ziskom, ktorý by sa v rámci režimu dane z tonáže nezdaňoval. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že na operáciách SZL sa zúčastňujú HZZ, ktoré si prenajímajú – potom krátko vlastnia – jedinú loď, ktorú samy neprevádzkujú, a prejdú do režimu dane z tonáže na veľmi obmedzené obdobie potrebné na vykonanie opcie lízingovej zmluvy a na prevod vlastníctva ich jedinej lode na prepravnú spoločnosť. Tieto operácie zrejme nie sú v súlade s cieľmi režimu dane z tonáže stanovenými v usmerneniach pre námornú dopravu.

| (150) | Komisia preto nesúhlasí s tým, že je logické považovať loď za „novú“ v deň vykonania opcie, pretože ju pred nájomcom nikto nepoužil alebo preto, že vykonanie opcie už bolo dohodnuté pri podpísaní lízingovej zmluvy. |
| --- | --- |

(150)

Komisia preto nesúhlasí s tým, že je logické považovať loď za „novú“ v deň vykonania opcie, pretože ju pred nájomcom nikto nepoužil alebo preto, že vykonanie opcie už bolo dohodnuté pri podpísaní lízingovej zmluvy.

| (151) | Pokiaľ ide o prvú časť tohto argumentu, Komisia poznamenáva, že vymedzujúce pravidlo sa uplatňuje aj na lode prevádzané jedným subjektom z normálneho daňového režimu do režimu dane z tonáže, t. j. bez akejkoľvek zmeny vlastníctva a bez používania lode treťou stranou. |
| --- | --- |

(151)

Pokiaľ ide o prvú časť tohto argumentu, Komisia poznamenáva, že vymedzujúce pravidlo sa uplatňuje aj na lode prevádzané jedným subjektom z normálneho daňového režimu do režimu dane z tonáže, t. j. bez akejkoľvek zmeny vlastníctva a bez používania lode treťou stranou.

| (152) | Pokiaľ ide o druhú časť, skutočnosť, že opcia je už dohodnutá, vôbec nesúvisí s určením, či je loď nová. Komisia nedostala žiadne vysvetlenie týkajúce sa toho, prečo by sa loď v deň vykonania opcie mala považovať za novú – bez ohľadu na to, kto je vlastník. Nedostala ani žiadne presvedčivé vysvetlenie týkajúce sa toho, prečo by tento predpoklad mal byť prijateľný len v prípade, že daňová správa predtým schválila lízingovú zmluvu. |
| --- | --- |

(152)

Pokiaľ ide o druhú časť, skutočnosť, že opcia je už dohodnutá, vôbec nesúvisí s určením, či je loď nová. Komisia nedostala žiadne vysvetlenie týkajúce sa toho, prečo by sa loď v deň vykonania opcie mala považovať za novú – bez ohľadu na to, kto je vlastník. Nedostala ani žiadne presvedčivé vysvetlenie týkajúce sa toho, prečo by tento predpoklad mal byť prijateľný len v prípade, že daňová správa predtým schválila lízingovú zmluvu.

| (153) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že kapitálový zisk by nebol oslobodený od dane, ak by článok 50 ods. 3 RIS len vyjasňoval, že prenajaté lode sa považujú za nové v deň podpísania lízingovej zmluvy bez toho, žeby sa bral do úvahy dátum vykonania opcie. V takomto prípade by sa HZZ malo považovať za vlastníka lode pred jej prechodom do režimu dane z tonáže, loď by sa pri prechode do režimu dane z tonáže mala považovať za požitú a uplatňoval by sa článok 125 ods. 2 TRLIS, čo by viedlo k odkladu vyrovnania skrytých daňových záväzkov alebo k zdaneniu kapitálového zisku pri predaji alebo demontáži lode. |
| --- | --- |

(153)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že kapitálový zisk by nebol oslobodený od dane, ak by článok 50 ods. 3 RIS len vyjasňoval, že prenajaté lode sa považujú za nové v deň podpísania lízingovej zmluvy bez toho, žeby sa bral do úvahy dátum vykonania opcie. V takomto prípade by sa HZZ malo považovať za vlastníka lode pred jej prechodom do režimu dane z tonáže, loď by sa pri prechode do režimu dane z tonáže mala považovať za požitú a uplatňoval by sa článok 125 ods. 2 TRLIS, čo by viedlo k odkladu vyrovnania skrytých daňových záväzkov alebo k zdaneniu kapitálového zisku pri predaji alebo demontáži lode.

| (154) | Komisia sa preto domnieva, že článok 50 ods. 3 RIS poskytuje selektívnu výhodu podnikom, ktoré nadobudnú loď prostredníctvom zmlúv o finančnom lízingu, ktoré predtým schválila daňová správa, a najmä HZZ alebo ich investorom zúčastňujúcim sa na operáciách SZL. |
| --- | --- |

(154)

Komisia sa preto domnieva, že článok 50 ods. 3 RIS poskytuje selektívnu výhodu podnikom, ktoré nadobudnú loď prostredníctvom zmlúv o finančnom lízingu, ktoré predtým schválila daňová správa, a najmä HZZ alebo ich investorom zúčastňujúcim sa na operáciách SZL.

5.3.2.6.   Selektívna výhoda vyplývajúca z SZL ako celku. Príjemcovia výhody

| (155) | Výška hospodárskej výhody vyplývajúcej z SZL ako celku zodpovedá výhode, ktorú by HZZ nedosiahlo v tej istej finančnej operácii, ak by uplatňovalo len všeobecné opatrenia. Táto výhoda v praxi zodpovedá súčtu výhod, ktoré HZZ získa uplatnením uvedených selektívnych opatrení, konkrétne súčtu týchto súm:






  — | usporené úroky z platieb daní odložených na základe predčasného odpisovania (článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS), |
| --- | --- | --- |

(155)

Výška hospodárskej výhody vyplývajúcej z SZL ako celku zodpovedá výhode, ktorú by HZZ nedosiahlo v tej istej finančnej operácii, ak by uplatňovalo len všeobecné opatrenia. Táto výhoda v praxi zodpovedá súčtu výhod, ktoré HZZ získa uplatnením uvedených selektívnych opatrení, konkrétne súčtu týchto súm:

—

usporené úroky z platieb daní odložených na základe predčasného odpisovania (článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS),

| — | suma usporenej dane alebo usporených úrokov z dane odloženej na základe režimu dane z tonáže (článok 128 TRLIS), keďže HZZ nebolo oprávnené na režim dane z tonáže, |
| --- | --- |

—

suma usporenej dane alebo usporených úrokov z dane odloženej na základe režimu dane z tonáže (článok 128 TRLIS), keďže HZZ nebolo oprávnené na režim dane z tonáže,

| — | suma usporenej dane z kapitálového zisku vyplývajúceho z predaja lode na základe článku 50 ods. 3 RIS. |
| --- | --- |

—

suma usporenej dane z kapitálového zisku vyplývajúceho z predaja lode na základe článku 50 ods. 3 RIS.

| (156) | Keď sa zohľadní SZL ako celok, výhoda je selektívna, pretože podliehala právomoci konať podľa vlastného uváženia udelenej daňovej správe postupom povinného udeľovania predchádzajúceho povolenia a nejasným znením podmienok uplatniteľných na predčasné odpisovanie. Keďže ostatné opatrenia uplatniteľné len na činnosti námornej dopravy oprávnené na základe usmernení pre námornú dopravu – najmä článku 50 ods. 3 TRLIS – závisia od tohto predchádzajúceho povolenia, celý systém SZL je selektívny. Daňová správa v dôsledku toho povoľuje len operácie SZL na financovanie námorných lodí (odvetvová selektívnosť). Ako potvrdili štatistické údaje poskytnuté Španielskom, všetkých 273 operácií SZL organizovaných do júna roku 2010 sa týkalo námorných lodí. |
| --- | --- |

(156)

Keď sa zohľadní SZL ako celok, výhoda je selektívna, pretože podliehala právomoci konať podľa vlastného uváženia udelenej daňovej správe postupom povinného udeľovania predchádzajúceho povolenia a nejasným znením podmienok uplatniteľných na predčasné odpisovanie. Keďže ostatné opatrenia uplatniteľné len na činnosti námornej dopravy oprávnené na základe usmernení pre námornú dopravu – najmä článku 50 ods. 3 TRLIS – závisia od tohto predchádzajúceho povolenia, celý systém SZL je selektívny. Daňová správa v dôsledku toho povoľuje len operácie SZL na financovanie námorných lodí (odvetvová selektívnosť). Ako potvrdili štatistické údaje poskytnuté Španielskom, všetkých 273 operácií SZL organizovaných do júna roku 2010 sa týkalo námorných lodí.

| (157) | V tejto súvislosti skutočnosť, že všetky prepravné spoločnosti vrátane spoločností so sídlom v iných členských štátoch majú potenciálne prístup k finančným operáciám SZL, nemení záver, že systém zvýhodňuje určité činnosti, a to nadobudnutie námorných lodí prostredníctvom lízingových zmlúv, najmä s cieľom ich prenájmu ako samostatných lodí a následného predaja. |
| --- | --- |

(157)

V tejto súvislosti skutočnosť, že všetky prepravné spoločnosti vrátane spoločností so sídlom v iných členských štátoch majú potenciálne prístup k finančným operáciám SZL, nemení záver, že systém zvýhodňuje určité činnosti, a to nadobudnutie námorných lodí prostredníctvom lízingových zmlúv, najmä s cieľom ich prenájmu ako samostatných lodí a následného predaja.

| (158) | Európske lodenice sa viackrát sťažovali, že nemali prístup k španielskym bankám financujúcim SZL. |
| --- | --- |

(158)

Európske lodenice sa viackrát sťažovali, že nemali prístup k španielskym bankám financujúcim SZL.

| (159) | Komisia vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania zistila, že okrem jednej všetky lode v SZL boli postavené v španielskych lodeniciach. Komisia vyjadrila pochybnosti (89), či takýto výsledok možno prijateľne vysvetliť v rámci operácií vyplývajúcich len z voľného výberu hospodárskych subjektov na voľnom a konkurenčnom trhu. |
| --- | --- |

(159)

Komisia vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania zistila, že okrem jednej všetky lode v SZL boli postavené v španielskych lodeniciach. Komisia vyjadrila pochybnosti (89), či takýto výsledok možno prijateľne vysvetliť v rámci operácií vyplývajúcich len z voľného výberu hospodárskych subjektov na voľnom a konkurenčnom trhu.

| (160) | Komisia však so zreteľom na absenciu akýchkoľvek dôkazov, že žiadosti týkajúce sa nadobudnutia nešpanielskych lodí boli zamietnuté, nemôže určiť, že SZL bol de facto obmedzený na nadobudnutie španielskych lodí. Komisia ďalej poznamenáva, že španielske orgány v záväznom oznámení v odpovedi na otázku možného investora z 1. decembra 2008 jasne potvrdili, že SZL sa uplatňuje na lode postavené v iných členských štátoch EÚ (90). Komisia na základe týchto okolností dospela k záveru, že SZL neobsahuje žiadny iný prvok selektívnosti v prospech španielskych lodeníc a nediskriminuje na základe miesta sídla lodenice. |
| --- | --- |

(160)

Komisia však so zreteľom na absenciu akýchkoľvek dôkazov, že žiadosti týkajúce sa nadobudnutia nešpanielskych lodí boli zamietnuté, nemôže určiť, že SZL bol de facto obmedzený na nadobudnutie španielskych lodí. Komisia ďalej poznamenáva, že španielske orgány v záväznom oznámení v odpovedi na otázku možného investora z 1. decembra 2008 jasne potvrdili, že SZL sa uplatňuje na lode postavené v iných členských štátoch EÚ (90). Komisia na základe týchto okolností dospela k záveru, že SZL neobsahuje žiadny iný prvok selektívnosti v prospech španielskych lodeníc a nediskriminuje na základe miesta sídla lodenice.

| (161) | Komisia sa domnieva, že výhoda plynie HZZ a prostredníctvom transparentnosti jeho investorom. HZZ je v skutočnosti právny subjekt, ktorý uplatňuje všetky daňové opatrenia a v náležitých prípadoch podáva daňovej správe žiadosti o povolenie. Napríklad sa nespochybňuje, že v mene HZZ boli podané žiadosti o uplatňovanie predčasného odpisovania alebo režimu o dane z tonáže. HZZ je z daňového hľadiska daňovo transparentný subjekt a jeho zdaniteľné príjmy alebo odpočítateľné výdavky sa automaticky prenášajú na investorov. |
| --- | --- |

(161)

Komisia sa domnieva, že výhoda plynie HZZ a prostredníctvom transparentnosti jeho investorom. HZZ je v skutočnosti právny subjekt, ktorý uplatňuje všetky daňové opatrenia a v náležitých prípadoch podáva daňovej správe žiadosti o povolenie. Napríklad sa nespochybňuje, že v mene HZZ boli podané žiadosti o uplatňovanie predčasného odpisovania alebo režimu o dane z tonáže. HZZ je z daňového hľadiska daňovo transparentný subjekt a jeho zdaniteľné príjmy alebo odpočítateľné výdavky sa automaticky prenášajú na investorov.

| (162) | V operácii SZL sa z hospodárskeho hľadiska podstatná časť daňovej výhody HZZ prenáša na prepravnú spoločnosť prostredníctvom zľavy z ceny. Prílohy priložené k určitým súborom, keď HZZ žiadajú o predchádzajúce povolenie predčasného odpisovania (pozri odôvodnenie 168), potvrdzujú, že subjekty zúčastňujúce sa na operáciách SZL sa domnievajú, že daňové prínosy vyplývajúce z operácie sa rozdeľujú medzi HZZ alebo jeho investorov a prepravné spoločnosti. Otázka pripísateľnosti tejto výhody štátu sa však bude analyzovať v ďalšom oddiele. |
| --- | --- |

(162)

V operácii SZL sa z hospodárskeho hľadiska podstatná časť daňovej výhody HZZ prenáša na prepravnú spoločnosť prostredníctvom zľavy z ceny. Prílohy priložené k určitým súborom, keď HZZ žiadajú o predchádzajúce povolenie predčasného odpisovania (pozri odôvodnenie 168), potvrdzujú, že subjekty zúčastňujúce sa na operáciách SZL sa domnievajú, že daňové prínosy vyplývajúce z operácie sa rozdeľujú medzi HZZ alebo jeho investorov a prepravné spoločnosti. Otázka pripísateľnosti tejto výhody štátu sa však bude analyzovať v ďalšom oddiele.

| (163) | Keďže ostatní účastníci transakcií SZL, ako sú lodenice, lízingové spoločnosti a iní sprostredkovatelia, ťažia z nepriameho účinku tejto výhody, Komisia sa domnieva, že výhoda, ktorá ide najprv v prospech HZZ a jeho investorov, sa na nich neprenáša. |
| --- | --- |

(163)

Keďže ostatní účastníci transakcií SZL, ako sú lodenice, lízingové spoločnosti a iní sprostredkovatelia, ťažia z nepriameho účinku tejto výhody, Komisia sa domnieva, že výhoda, ktorá ide najprv v prospech HZZ a jeho investorov, sa na nich neprenáša.

5.3.3.   Prevod štátnych zdrojov a pripísateľnosť štátu

Štátne zdroje

| (164) | Selektívne výhody pre HZZ a ich členov identifikované v opatreniach 2, 4 a 5 (pozri oddiely 5.3.2.2, 5.3.2.4 a 5.3.2.5) vyplývajú z uplatňovania daňových zákonných ustanovení. |
| --- | --- |

(164)

Selektívne výhody pre HZZ a ich členov identifikované v opatreniach 2, 4 a 5 (pozri oddiely 5.3.2.2, 5.3.2.4 a 5.3.2.5) vyplývajú z uplatňovania daňových zákonných ustanovení.

| (165) | V prípade každej operácie v rámci SZL vedie využitie štátnych zdrojov k ušlým úrokom z odkladu dane vyplývajúceho z predčasného odpisovania prenajatého majetku, k ušlej dani z dôvodu nevyrovnania skrytých daňových záväzkov, keď HZZ prejde z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb na režim dane z tonáže, a k ušlej dani z dôvodu nezdanenia kapitálového zisku vytvoreného pri prevode vlastníctva lode na prepravnú spoločnosť. Systém SZL ako celok zahŕňa definitívnu stratu daňového príjmu, ktorá znamená spotrebu štátnych zdrojov vo forme fiškálnych výdavkov a ušlých úrokov. |
| --- | --- |

(165)

V prípade každej operácie v rámci SZL vedie využitie štátnych zdrojov k ušlým úrokom z odkladu dane vyplývajúceho z predčasného odpisovania prenajatého majetku, k ušlej dani z dôvodu nevyrovnania skrytých daňových záväzkov, keď HZZ prejde z normálneho režimu dane z príjmu právnických osôb na režim dane z tonáže, a k ušlej dani z dôvodu nezdanenia kapitálového zisku vytvoreného pri prevode vlastníctva lode na prepravnú spoločnosť. Systém SZL ako celok zahŕňa definitívnu stratu daňového príjmu, ktorá znamená spotrebu štátnych zdrojov vo forme fiškálnych výdavkov a ušlých úrokov.

| (166) | V rámci operácií SZL štát najprv prevedie svoje zdroje HZZ financovaním selektívnych výhod. HZZ potom na základe daňovej transparentnosti prevedie štátne zdroje na svojich investorov. |
| --- | --- |

(166)

V rámci operácií SZL štát najprv prevedie svoje zdroje HZZ financovaním selektívnych výhod. HZZ potom na základe daňovej transparentnosti prevedie štátne zdroje na svojich investorov.

Pripísateľnosť opatrení štátu

| (167) | Sporné opatrenia pochádzajú z uplatňovania španielskeho daňového práva a z daňových povolení udelených španielskou daňovou správou na uplatňovanie predčasného odpisovania a režimu dane z príjmu. Tieto povolenia sa udelili na uplatňovanie jednotlivých opatrení, ako sú predčasné (zrýchlené) odpisovanie prenajatej lode každým zoskupením HZZ alebo prechod HZZ na režim dane z tonáže. Postup udeľovania povolení bol navyše na základe príkladov poskytnutých španielskymi orgánmi nevyhnutný na realizáciu finančnej operácie. |
| --- | --- |

(167)

Sporné opatrenia pochádzajú z uplatňovania španielskeho daňového práva a z daňových povolení udelených španielskou daňovou správou na uplatňovanie predčasného odpisovania a režimu dane z príjmu. Tieto povolenia sa udelili na uplatňovanie jednotlivých opatrení, ako sú predčasné (zrýchlené) odpisovanie prenajatej lode každým zoskupením HZZ alebo prechod HZZ na režim dane z tonáže. Postup udeľovania povolení bol navyše na základe príkladov poskytnutých španielskymi orgánmi nevyhnutný na realizáciu finančnej operácie.

| (168) | Podľa sťažovateľov mala daňová správa preskúmať rozdelenie daňového zisku medzi prepravnú spoločnosť na jednej strane a HZZ a jeho investorov na druhej strane a zasahovať do tohto rozdelenia. Na základe príkladov poskytnutých španielskymi orgánmi sa zdá, že žiadosti predložené daňovej správe o udelene povolenia na predčasné odpisovanie v skutočnosti všeobecne obsahujú výpočet celkovej daňovej výhody vytvorenej štruktúrou SZL a rozdelenie tejto daňovej výhody medzi prepravnú spoločnosť a investorov v HZZ alebo v každom prípade obsahovali prvky potrebné na takýto výpočet. |
| --- | --- |

(168)

Podľa sťažovateľov mala daňová správa preskúmať rozdelenie daňového zisku medzi prepravnú spoločnosť na jednej strane a HZZ a jeho investorov na druhej strane a zasahovať do tohto rozdelenia. Na základe príkladov poskytnutých španielskymi orgánmi sa zdá, že žiadosti predložené daňovej správe o udelene povolenia na predčasné odpisovanie v skutočnosti všeobecne obsahujú výpočet celkovej daňovej výhody vytvorenej štruktúrou SZL a rozdelenie tejto daňovej výhody medzi prepravnú spoločnosť a investorov v HZZ alebo v každom prípade obsahovali prvky potrebné na takýto výpočet.

| (169) | Všetky hospodárske dôsledky poskytnutia daňovej výhody zoskupeniam HZZ však vyplývajú z kombinácie zákonných transakcií medzi súkromnými subjektmi. V uplatniteľných pravidlách sa HZZ neukladá povinnosť previesť časť daňovej výhody prepravným spoločnostiam, a už vôbec nie lodeniciam alebo sprostredkovateľom. Je pravda, že daňová správa má veľkú právomoc konať podľa vlastného uváženia a v tomto kontexte posudzuje hospodársky vplyv celkovej transakcie, to však nepostačuje na stanovenie, že o prevode časti výhody prepravným spoločnostiam alebo o výške tejto prevedenej sumy rozhodujú španielske orgány. Táto situácia je odlišná od situácie skúmanej v rozhodnutí o Air Caraïbes alebo o francúzskych GIE Fiscaux, kde existovala zákonná povinnosť investorov previesť najmenej 60 % alebo dve tretiny výhody používateľom a francúzske orgány overovali, či každá transakcia spĺňa túto požiadavku. |
| --- | --- |

(169)

Všetky hospodárske dôsledky poskytnutia daňovej výhody zoskupeniam HZZ však vyplývajú z kombinácie zákonných transakcií medzi súkromnými subjektmi. V uplatniteľných pravidlách sa HZZ neukladá povinnosť previesť časť daňovej výhody prepravným spoločnostiam, a už vôbec nie lodeniciam alebo sprostredkovateľom. Je pravda, že daňová správa má veľkú právomoc konať podľa vlastného uváženia a v tomto kontexte posudzuje hospodársky vplyv celkovej transakcie, to však nepostačuje na stanovenie, že o prevode časti výhody prepravným spoločnostiam alebo o výške tejto prevedenej sumy rozhodujú španielske orgány. Táto situácia je odlišná od situácie skúmanej v rozhodnutí o Air Caraïbes alebo o francúzskych GIE Fiscaux, kde existovala zákonná povinnosť investorov previesť najmenej 60 % alebo dve tretiny výhody používateľom a francúzske orgány overovali, či každá transakcia spĺňa túto požiadavku.

| (170) | Takže selektívne výhody sa poskytovali zo štátnych zdrojov. Sú jasne pripísateľné španielskemu štátu, keďže zvýhodňujú HZZ a ich investorov. To však neplatí o výhodách, ktoré majú prepravné spoločnosti, a už vôbec nie o nepriamych výhodách pre lodenice a sprostredkovateľov. |
| --- | --- |

(170)

Takže selektívne výhody sa poskytovali zo štátnych zdrojov. Sú jasne pripísateľné španielskemu štátu, keďže zvýhodňujú HZZ a ich investorov. To však neplatí o výhodách, ktoré majú prepravné spoločnosti, a už vôbec nie o nepriamych výhodách pre lodenice a sprostredkovateľov.

5.3.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (171) | V konečnom dôsledku hrozí, že táto výhoda naruší hospodársku súťaž a ovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Ak pomoc poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na trhu v rámci EÚ, tento trh sa musí považovať za ovplyvnený touto pomocou (91). Postačuje, že príjemca pomoci súťaží s inými podnikmi na trhoch otvorených hospodárskej súťaži (92) a obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(171)

V konečnom dôsledku hrozí, že táto výhoda naruší hospodársku súťaž a ovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Ak pomoc poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na trhu v rámci EÚ, tento trh sa musí považovať za ovplyvnený touto pomocou (91). Postačuje, že príjemca pomoci súťaží s inými podnikmi na trhoch otvorených hospodárskej súťaži (92) a obchodu medzi členskými štátmi.

| (172) | V predmetnej veci investori, t. j. členovia HZZ, pôsobia v rôznych odvetviach hospodárstva, najmä v odvetviach otvorených obchodu v rámci EÚ. Navyše operáciami využívajúcimi SZL pôsobia prostredníctvom HZZ na trhoch s prenájmom samostatných lodí, nadobúdaním a predajom námorných lodí, ktoré sú otvorené obchodu v rámci EÚ. Výhody vyplývajúce z SZL posilňujú ich pozíciu na ich príslušných trhoch, čím narúšajú hospodársku súťaž alebo hrozia jej narušením. |
| --- | --- |

(172)

V predmetnej veci investori, t. j. členovia HZZ, pôsobia v rôznych odvetviach hospodárstva, najmä v odvetviach otvorených obchodu v rámci EÚ. Navyše operáciami využívajúcimi SZL pôsobia prostredníctvom HZZ na trhoch s prenájmom samostatných lodí, nadobúdaním a predajom námorných lodí, ktoré sú otvorené obchodu v rámci EÚ. Výhody vyplývajúce z SZL posilňujú ich pozíciu na ich príslušných trhoch, čím narúšajú hospodársku súťaž alebo hrozia jej narušením.

| (173) | Hospodárska výhoda, ktorú získavajú HZZ a ich investori ťažiaci zo skúmaných opatrení, preto pravdepodobne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(173)

Hospodárska výhoda, ktorú získavajú HZZ a ich investori ťažiaci zo skúmaných opatrení, preto pravdepodobne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

5.4.   EXISTUJÚCA ALEBO PROTIPRÁVNA POMOC

| (174) | V článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999 (93) sa stanovujú rôzne situácie, v ktorých sa pomoc považuje za existujúcu pomoc. Podľa podaní prijatých v predmetnej veci je existujúca pomoc i) pomoc, ktorá existovala pred nadobudnutím účinnosti zmluvy v Španielsku, alebo ii) pomoc, ktorú Komisia vopred schválila. |
| --- | --- |

(174)

V článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999 (93) sa stanovujú rôzne situácie, v ktorých sa pomoc považuje za existujúcu pomoc. Podľa podaní prijatých v predmetnej veci je existujúca pomoc i) pomoc, ktorá existovala pred nadobudnutím účinnosti zmluvy v Španielsku, alebo ii) pomoc, ktorú Komisia vopred schválila.

Daň z tonáže predstavuje existujúcu pomoc, ale jej uplatňovanie na príjmy získané z prenájmu samostatnej lode predstavuje novú pomoc

| (175) | Pokiaľ ide o opatrenia kvalifikované ako štátna pomoc (94), Komisia sa domnieva, že len právne ustanovenia o režime dane z tonáže (články 124 až 128 TRLIS, opatrenie č. 4) predstavujú schému existujúcej štátnej pomoci, pretože ju Komisia schválila v roku 2002. |
| --- | --- |

(175)

Pokiaľ ide o opatrenia kvalifikované ako štátna pomoc (94), Komisia sa domnieva, že len právne ustanovenia o režime dane z tonáže (články 124 až 128 TRLIS, opatrenie č. 4) predstavujú schému existujúcej štátnej pomoci, pretože ju Komisia schválila v roku 2002.

| (176) | Komisia sa však domnieva, že HZZ zúčastňujúce sa na operáciách zdanenia lízingu nespĺňajú všetky podmienky oprávnenosti pre španielsky režim dane z tonáže. |
| --- | --- |

(176)

Komisia sa však domnieva, že HZZ zúčastňujúce sa na operáciách zdanenia lízingu nespĺňajú všetky podmienky oprávnenosti pre španielsky režim dane z tonáže.

| (177) | Komisia schválila španielsky režim dane z tonáže ako zlučiteľnú pomoc na základe usmernení pre námornú dopravu, ktoré sa uplatňujú len na podniky vykonávajúce skutočné námorné dopravné činnosti (95) s vlastnými loďami alebo prenajatými loďami. Režim dane z tonáže sa výnimočne môže uplatniť na činnosti, ktoré usmernenia považujú za doplnkové k námornej doprave alebo začlenené v námornej doprave. Za určitých podmienok môžu byť napríklad na pomoc oprávnené riadenie lodí, ťažobné činnosti alebo remorkáž (96). Na rozdiel od toho sa samotné vlastnenie lodí, ich nadobudnutie prostredníctvom finančného lízingu alebo ich prenájom tretím stranám bez prevzatia plnej zodpovednosti za prevádzku lode nemôžu považovať za činnosti oprávnené pre pomoc. Príjemca režimu dane z tonáže by mal byť zjavne subjekt, ktorý vykonáva oprávnenú dopravnú činnosť s oprávnenou loďou. |
| --- | --- |

(177)

Komisia schválila španielsky režim dane z tonáže ako zlučiteľnú pomoc na základe usmernení pre námornú dopravu, ktoré sa uplatňujú len na podniky vykonávajúce skutočné námorné dopravné činnosti (95) s vlastnými loďami alebo prenajatými loďami. Režim dane z tonáže sa výnimočne môže uplatniť na činnosti, ktoré usmernenia považujú za doplnkové k námornej doprave alebo začlenené v námornej doprave. Za určitých podmienok môžu byť napríklad na pomoc oprávnené riadenie lodí, ťažobné činnosti alebo remorkáž (96). Na rozdiel od toho sa samotné vlastnenie lodí, ich nadobudnutie prostredníctvom finančného lízingu alebo ich prenájom tretím stranám bez prevzatia plnej zodpovednosti za prevádzku lode nemôžu považovať za činnosti oprávnené pre pomoc. Príjemca režimu dane z tonáže by mal byť zjavne subjekt, ktorý vykonáva oprávnenú dopravnú činnosť s oprávnenou loďou.

| (178) | Je pravda, že Komisia ako výnimku povolila činnosti prenájmu samostatných lodí ako súčasť určitých oznámených režimov dane z tonáže, ale len dočasne a za špecifických okolností súvisiacich s nadmernou kapacitou (97). Za týchto podmienok zostáva hlavnou činnosťou príslušných podnikov námorná doprava a príjmy z prenájmu samostatných lodí sa môžu považovať za doplnkové k tejto hlavnej činnosti. Táto tolerancia je úplne v súlade s cieľmi usmernení pre námornú dopravu: „zachovať a zlepšiť námorné know-how a ochrániť a podporiť zamestnanosť európskych námorníkov“ a „prispieť ku konsolidácii námorných spoločností so sídlom v štátoch EHP a zároveň zachovať celkovo konkurenčnú flotilu na svetových trhoch“ (98). |
| --- | --- |

(178)

Je pravda, že Komisia ako výnimku povolila činnosti prenájmu samostatných lodí ako súčasť určitých oznámených režimov dane z tonáže, ale len dočasne a za špecifických okolností súvisiacich s nadmernou kapacitou (97). Za týchto podmienok zostáva hlavnou činnosťou príslušných podnikov námorná doprava a príjmy z prenájmu samostatných lodí sa môžu považovať za doplnkové k tejto hlavnej činnosti. Táto tolerancia je úplne v súlade s cieľmi usmernení pre námornú dopravu: „zachovať a zlepšiť námorné know-how a ochrániť a podporiť zamestnanosť európskych námorníkov“ a „prispieť ku konsolidácii námorných spoločností so sídlom v štátoch EHP a zároveň zachovať celkovo konkurenčnú flotilu na svetových trhoch“ (98).

| (179) | V rozhodnutí Komisie z 27. februára 2002 K(2002) 582 v konečnom znení, ktorým sa schvaľuje španielsky režim dane z tonáže, sa vyslovene uvádza, že len námorná doprava je oprávnená pre daň z tonáže (99). V oddiele 2.4 „Príjemcovia“ sa vlastne stanovuje, že: „Príjemcami režimu dane z tonáže môžu byť námorné spoločnosti zapísané podľa španielskych právnych predpisov, ktorých činnosť zahŕňa prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí“... (nami podčiarknuté) a v oddiele 2.5 „Oprávnené činnosti/lode“ sa stanovuje, že: „Režim dane z tonáže sa vzťahuje len na príjem z námorných lodí prevádzkovaných v rámci činností námornej dopravy. Oprávnené činnosti majú zahŕňať len námornú dopravu“ (nami podčiarknuté). |
| --- | --- |

(179)

V rozhodnutí Komisie z 27. februára 2002 K(2002) 582 v konečnom znení, ktorým sa schvaľuje španielsky režim dane z tonáže, sa vyslovene uvádza, že len námorná doprava je oprávnená pre daň z tonáže (99). V oddiele 2.4 „Príjemcovia“ sa vlastne stanovuje, že: „Príjemcami režimu dane z tonáže môžu byť námorné spoločnosti zapísané podľa španielskych právnych predpisov, ktorých činnosť zahŕňa prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí“... (nami podčiarknuté) a v oddiele 2.5 „Oprávnené činnosti/lode“ sa stanovuje, že: „Režim dane z tonáže sa vzťahuje len na príjem z námorných lodí prevádzkovaných v rámci činností námornej dopravy. Oprávnené činnosti majú zahŕňať len námornú dopravu“ (nami podčiarknuté).

| (180) | Zo znenia rozhodnutia Komisie z roku 2002 prijatého na základe usmernení pre námornú dopravu vyplýva, že podniky identifikované ako majitelia lodí podľa španielskych právnych predpisov môžu využívať režim dane z tonáže, pokiaľ vykonávajú vlastné oprávnené činnosti námornej dopravy – a v medziach týchto činností. |
| --- | --- |

(180)

Zo znenia rozhodnutia Komisie z roku 2002 prijatého na základe usmernení pre námornú dopravu vyplýva, že podniky identifikované ako majitelia lodí podľa španielskych právnych predpisov môžu využívať režim dane z tonáže, pokiaľ vykonávajú vlastné oprávnené činnosti námornej dopravy – a v medziach týchto činností.

| (181) | Komisia sa domnieva, že činnosť, ktorú vykonávajú HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL, sa nemôže považovať za dopravnú činnosť. Keď HZZ prejde na režim dane z tonáže, prenajíma si jedinú loď od lízingovej spoločnosti a prenajíma ju majiteľovi lode, ktorý je treťou stranou, ako samostatnú loď. Keď majiteľ lode, ktorý je treťou stranou, prevádzkuje loď na poskytovanie služieb námornej dopravy, môže byť oprávnený pre režim dane z tonáže. HZZ však len poskytuje loď k dispozícii prepravnej spoločnosti, ktorá je treťou stranou a ktorá loď prevádzkuje. HZZ je preto len sprostredkovateľom, ktorý poskytuje nájomné alebo lízingové služby, ale nie dopravné služby. |
| --- | --- |

(181)

Komisia sa domnieva, že činnosť, ktorú vykonávajú HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL, sa nemôže považovať za dopravnú činnosť. Keď HZZ prejde na režim dane z tonáže, prenajíma si jedinú loď od lízingovej spoločnosti a prenajíma ju majiteľovi lode, ktorý je treťou stranou, ako samostatnú loď. Keď majiteľ lode, ktorý je treťou stranou, prevádzkuje loď na poskytovanie služieb námornej dopravy, môže byť oprávnený pre režim dane z tonáže. HZZ však len poskytuje loď k dispozícii prepravnej spoločnosti, ktorá je treťou stranou a ktorá loď prevádzkuje. HZZ je preto len sprostredkovateľom, ktorý poskytuje nájomné alebo lízingové služby, ale nie dopravné služby.

| (182) | HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL zvyčajne prenajímajú len loď, ktorú vlastnia alebo lízujú, a ktorá teda predstavuje celú ich flotilu. HZZ za týchto okolností nenesie žiadne riziko alebo zodpovednosť, pokiaľ ide o technický manažment, posádkový manažment alebo komerčný manažment lode. Je čisto len sprostredkovateľom a príjmy z prenájmu samostatnej lode sa nemôžu považovať za doplnkové k činnosti námornej dopravy. |
| --- | --- |

(182)

HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL zvyčajne prenajímajú len loď, ktorú vlastnia alebo lízujú, a ktorá teda predstavuje celú ich flotilu. HZZ za týchto okolností nenesie žiadne riziko alebo zodpovednosť, pokiaľ ide o technický manažment, posádkový manažment alebo komerčný manažment lode. Je čisto len sprostredkovateľom a príjmy z prenájmu samostatnej lode sa nemôžu považovať za doplnkové k činnosti námornej dopravy.

| (183) | HZZ navyše v režime dane z tonáže zostávajú len krátko, t. j. dva týždne potrebné na vykonanie opcie lízingovej zmluvy a na to, aby majiteľ lode vykonal opciu spojenú s nájomnou zmluvou. Povolenie takéhoto druhu činností v rámci režimu dane z tonáže zrejme nijak trvalo nezvyšuje tonáž lodí plaviacich sa pod vlajkou krajín EHP – alebo lodí, ktoré tieto krajiny kontrolujú. Z rovnakých dôvodov HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL zrejme neprispievajú k cieľu „zachovať... námorné know-how a ochrániť... zamestnanosť európskych námorníkov“ ani neprispievajú ku „konsolidácii námorných spoločností“. |
| --- | --- |

(183)

HZZ navyše v režime dane z tonáže zostávajú len krátko, t. j. dva týždne potrebné na vykonanie opcie lízingovej zmluvy a na to, aby majiteľ lode vykonal opciu spojenú s nájomnou zmluvou. Povolenie takéhoto druhu činností v rámci režimu dane z tonáže zrejme nijak trvalo nezvyšuje tonáž lodí plaviacich sa pod vlajkou krajín EHP – alebo lodí, ktoré tieto krajiny kontrolujú. Z rovnakých dôvodov HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL zrejme neprispievajú k cieľu „zachovať... námorné know-how a ochrániť... zamestnanosť európskych námorníkov“ ani neprispievajú ku „konsolidácii námorných spoločností“.

| (184) | Na záver, schválenie vyplývajúce z rozhodnutia z roku 2002 nevedie k záveru, že činnosť podnikov, ako sú HZZ zúčastňujúce sa na SZL, sa môže považovať za činnosť námornej prepravy. |
| --- | --- |

(184)

Na záver, schválenie vyplývajúce z rozhodnutia z roku 2002 nevedie k záveru, že činnosť podnikov, ako sú HZZ zúčastňujúce sa na SZL, sa môže považovať za činnosť námornej prepravy.

| (185) | Komisia sa preto domnieva, že začlenenie podnikov, ako sú HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL (100), do režimu dane z tonáže, vedie k poskytnutiu novej pomoci, či už prostredníctvom výpočtu daňového príjmu ako funkcie prevádzkovanej tonáže, alebo prostredníctvom možnosti odloženia vyrovnania skrytých daňových záväzkov do predaja alebo demontáže lode podľa článku 125 ods. 2 TRLIS. |
| --- | --- |

(185)

Komisia sa preto domnieva, že začlenenie podnikov, ako sú HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL (100), do režimu dane z tonáže, vedie k poskytnutiu novej pomoci, či už prostredníctvom výpočtu daňového príjmu ako funkcie prevádzkovanej tonáže, alebo prostredníctvom možnosti odloženia vyrovnania skrytých daňových záväzkov do predaja alebo demontáže lode podľa článku 125 ods. 2 TRLIS.

Ostatné opatrenia predstavujú novú pomoc

| (186) | Predčasné odpisovanie prenajatého majetku (článok 115 ods. 11 a článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS, opatrenie 2) nie je existujúca pomoc, pretože bolo zavedené v roku 2002, t. j. potom, čo Španielsko pristúpilo k EÚ v roku 1986, a nikdy nebolo oznámené Komisii ani ho Komisia neschválila. Účinok tohto opatrenia možno navyše jasne oddeliť od účinku zrýchleného odpisovania. Toto opatrenie predstavuje protiprávnu pomoc. |
| --- | --- |

(186)

Predčasné odpisovanie prenajatého majetku (článok 115 ods. 11 a článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS, opatrenie 2) nie je existujúca pomoc, pretože bolo zavedené v roku 2002, t. j. potom, čo Španielsko pristúpilo k EÚ v roku 1986, a nikdy nebolo oznámené Komisii ani ho Komisia neschválila. Účinok tohto opatrenia možno navyše jasne oddeliť od účinku zrýchleného odpisovania. Toto opatrenie predstavuje protiprávnu pomoc.

| (187) | Podobne nadobudol článok 50 ods. 3 RIS, ktorým sa povolilo nezdanenie kapitálových ziskov vyplývajúcich z lodí nadobudnutých v rámci vopred povolených lízingových zmlúv (opatrenie 5), účinnosť v roku 2002 bez toho, žeby bol vopred oznámený Komisii alebo ho Komisia schválila. |
| --- | --- |

(187)

Podobne nadobudol článok 50 ods. 3 RIS, ktorým sa povolilo nezdanenie kapitálových ziskov vyplývajúcich z lodí nadobudnutých v rámci vopred povolených lízingových zmlúv (opatrenie 5), účinnosť v roku 2002 bez toho, žeby bol vopred oznámený Komisii alebo ho Komisia schválila.

| (188) | Komisia sa domnieva, že schválenie udelené v roku 2002 nezahŕňa vykonávacie opatrenia, a najmä článok 50 ods. 3 RIS, pretože sa ním zavádza výnimka z vymedzujúcich pravidiel uplatniteľných na použité lode podľa článku 125 ods. 2 TRLIS, čo znamená ďalšiu výhodu. Táto výnimka mala byť oznámená spoločne s právnymi ustanoveniami schválenými Komisiou, ale nebola. |
| --- | --- |

(188)

Komisia sa domnieva, že schválenie udelené v roku 2002 nezahŕňa vykonávacie opatrenia, a najmä článok 50 ods. 3 RIS, pretože sa ním zavádza výnimka z vymedzujúcich pravidiel uplatniteľných na použité lode podľa článku 125 ods. 2 TRLIS, čo znamená ďalšiu výhodu. Táto výnimka mala byť oznámená spoločne s právnymi ustanoveniami schválenými Komisiou, ale nebola.

| (189) | Uplatňovanie článku 125 ods. 2 TRLIS si zrejme nevyžaduje ďalšiu definíciu ani vyjasnenie. Za normálnych okolností by spôsobilo zdanenie kapitálového zisku, ktorý prenajímateľ dosiahol pri prevode lode nájomcovi (prepravnej spoločnosti). Ak sa Španielsko domnievalo, že je potrebné vyjasnenie, malo sa tak urobiť spoločne s oznámením. |
| --- | --- |

(189)

Uplatňovanie článku 125 ods. 2 TRLIS si zrejme nevyžaduje ďalšiu definíciu ani vyjasnenie. Za normálnych okolností by spôsobilo zdanenie kapitálového zisku, ktorý prenajímateľ dosiahol pri prevode lode nájomcovi (prepravnej spoločnosti). Ak sa Španielsko domnievalo, že je potrebné vyjasnenie, malo sa tak urobiť spoločne s oznámením.

| (190) | Vykonávacie opatrenia, a najmä článok 50 ods. 3 RIS, preto tiež predstavujú protiprávnu pomoc. |
| --- | --- |

(190)

Vykonávacie opatrenia, a najmä článok 50 ods. 3 RIS, preto tiež predstavujú protiprávnu pomoc.

5.5.   ZLUČITEĽNOSŤ S VNÚTORNÝM TRHOM

| (191) | Komisia usúdila, že tieto opatrenia predstavujú samostatne a v rámci SZL štátnu pomoc:






  — | predčasné odpisovanie majetku nadobudnutého prostredníctvom zmluvy o finančnom lízingu (článok 115 ods. 11 a článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS), |
| --- | --- | --- |

(191)

Komisia usúdila, že tieto opatrenia predstavujú samostatne a v rámci SZL štátnu pomoc:

—

predčasné odpisovanie majetku nadobudnutého prostredníctvom zmluvy o finančnom lízingu (článok 115 ods. 11 a článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS),

| — | režim dane z tonáže, pokiaľ ide o oprávnenosť činností prenájmu samostatnej lode, |
| --- | --- |

—

režim dane z tonáže, pokiaľ ide o oprávnenosť činností prenájmu samostatnej lode,

| — | článok 50 ods. 3 RIS. |
| --- | --- |

—

článok 50 ods. 3 RIS.

| (192) | Štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je v zásade zakázaná. V článku 107 ods. 2 sa však stanovuje, že určité typy pomoci sú zlučiteľné, a v článku 107 ods. 3 sa stanovuje, že Komisia môže určité typy pomoci alebo pomoc určitým príjemcom vyhlásiť za zlučiteľné. V závislosti od kategórie príjemcov sa môžu uplatňovať osobitné pravidlá, ako sú usmernenia pre námornú dopravu (101) alebo rámec na stavbu lodí (102). |
| --- | --- |

(192)

Štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je v zásade zakázaná. V článku 107 ods. 2 sa však stanovuje, že určité typy pomoci sú zlučiteľné, a v článku 107 ods. 3 sa stanovuje, že Komisia môže určité typy pomoci alebo pomoc určitým príjemcom vyhlásiť za zlučiteľné. V závislosti od kategórie príjemcov sa môžu uplatňovať osobitné pravidlá, ako sú usmernenia pre námornú dopravu (101) alebo rámec na stavbu lodí (102).

| (193) | Španielske orgány a ani tretie strany identifikované v tomto rozhodnutí ako príjemcovia sa neodvolávali na uplatňovanie žiadneho iného ustanovenia článku 107 ods. 2 a ods. 3 ZFEÚ ani na uplatňovanie iného rámca pre štátnu pomoc prijatého na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(193)

Španielske orgány a ani tretie strany identifikované v tomto rozhodnutí ako príjemcovia sa neodvolávali na uplatňovanie žiadneho iného ustanovenia článku 107 ods. 2 a ods. 3 ZFEÚ ani na uplatňovanie iného rámca pre štátnu pomoc prijatého na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

5.5.1.   Uplatňovanie usmernení pre námornú dopravu

Oprávnenosť príjmov z prenájmu samostatných lodí pre režim dane z tonáže

| (194) | Ako sa uvádza v odôvodnení 71, španielske orgány a určité tretie strany sa domnievajú, že prenájom samostatných lodí je zahrnutý v rozhodnutí z roku 2002, ktorým sa schvaľuje španielsky režim dane z tonáže, pretože sa vzťahuje na prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí. |
| --- | --- |

(194)

Ako sa uvádza v odôvodnení 71, španielske orgány a určité tretie strany sa domnievajú, že prenájom samostatných lodí je zahrnutý v rozhodnutí z roku 2002, ktorým sa schvaľuje španielsky režim dane z tonáže, pretože sa vzťahuje na prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí.

| (195) | Komisia nesúhlasí s týmto výkladom rozhodnutia z roku 2002. V usmerneniach pre námornú dopravu a aj v rozhodnutí z roku 2002 sa jasne uvádza, že režim dane z tonáže by sa mal uplatňovať len na činnosti námornej dopravy (103). Príjmy z činností iných než doprava – aj keď ich vykonáva spoločnosť zaoberajúca sa námornou dopravou – sa spravidla nemôžu zdaňovať podľa systému režimu dane z tonáže (104), pokiaľ nie je stanovená výslovná výnimka a za určitých podmienok (doplnkové činnosti, bagrovanie, remorkáž). |
| --- | --- |

(195)

Komisia nesúhlasí s týmto výkladom rozhodnutia z roku 2002. V usmerneniach pre námornú dopravu a aj v rozhodnutí z roku 2002 sa jasne uvádza, že režim dane z tonáže by sa mal uplatňovať len na činnosti námornej dopravy (103). Príjmy z činností iných než doprava – aj keď ich vykonáva spoločnosť zaoberajúca sa námornou dopravou – sa spravidla nemôžu zdaňovať podľa systému režimu dane z tonáže (104), pokiaľ nie je stanovená výslovná výnimka a za určitých podmienok (doplnkové činnosti, bagrovanie, remorkáž).

| (196) | V tejto súvislosti „prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí“ uvedené v rozhodnutí z roku 2002 ako oprávnená činnosť zahŕňa len „prevádzkovanie“ lodí, ktoré sú buď vlastnené, alebo prenajímané ako samostatná loď a prevádzkované – v prípade vlastnených a aj prenajatých lodí – spoločnosťou zaoberajúcou sa námornou dopravou. |
| --- | --- |

(196)

V tejto súvislosti „prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí“ uvedené v rozhodnutí z roku 2002 ako oprávnená činnosť zahŕňa len „prevádzkovanie“ lodí, ktoré sú buď vlastnené, alebo prenajímané ako samostatná loď a prevádzkované – v prípade vlastnených a aj prenajatých lodí – spoločnosťou zaoberajúcou sa námornou dopravou.

| (197) | Ako už bolo uvedené v oddiele 5.3.2.4, finančné HZZ zúčastňujúce sa na finančných operáciách SZL samy neprevádzkujú lode a neposkytujú žiadne služby námornej dopravy. Sú finančnými sprostredkovateľmi, ktorí sa zaoberajú kolektívnym financovaním majetku. Nezasahujú do strategického, technického, posádkového a ani do komerčného manažmentu lode, ktorú prenajímajú, a nenesú žiadne riziko ani zodpovednosť za poskytovanie služieb námornej dopravy. |
| --- | --- |

(197)

Ako už bolo uvedené v oddiele 5.3.2.4, finančné HZZ zúčastňujúce sa na finančných operáciách SZL samy neprevádzkujú lode a neposkytujú žiadne služby námornej dopravy. Sú finančnými sprostredkovateľmi, ktorí sa zaoberajú kolektívnym financovaním majetku. Nezasahujú do strategického, technického, posádkového a ani do komerčného manažmentu lode, ktorú prenajímajú, a nenesú žiadne riziko ani zodpovednosť za poskytovanie služieb námornej dopravy.

| (198) | Komisia ďalej poznamenáva, že HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL prenajímajú svoju jedinú loď s kúpnou opciou, ktorú sa prepravná spoločnosť od začiatku zaväzuje vykonať, a predajnou opciou, ktorú HZZ môže uplatniť. To zodpovedá oneskorenému – ale konečnému – prevodu vlastníctva celej flotily HZZ. Takže HZZ nie je v rovnakej situácii ako majitelia lodí, ktorí majú dočasnú nadmernú kapacitu, a keď chcú určitú pružnosť, prenajmú na obmedzené časové obdobie časť svojej flotily prevádzkovateľom, ktorí sú tretími stranami (pozri odôvodnenie 178). |
| --- | --- |

(198)

Komisia ďalej poznamenáva, že HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL prenajímajú svoju jedinú loď s kúpnou opciou, ktorú sa prepravná spoločnosť od začiatku zaväzuje vykonať, a predajnou opciou, ktorú HZZ môže uplatniť. To zodpovedá oneskorenému – ale konečnému – prevodu vlastníctva celej flotily HZZ. Takže HZZ nie je v rovnakej situácii ako majitelia lodí, ktorí majú dočasnú nadmernú kapacitu, a keď chcú určitú pružnosť, prenajmú na obmedzené časové obdobie časť svojej flotily prevádzkovateľom, ktorí sú tretími stranami (pozri odôvodnenie 178).

| (199) | Komisia sa zo všetkých týchto dôvodov domnieva, že HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL nie sú oprávnené na španielsky režim dane z tonáže, ako ho schválila Komisia, ani sa na ne nevzťahujú ustanovenia usmernení pre námornú dopravu. |
| --- | --- |

(199)

Komisia sa zo všetkých týchto dôvodov domnieva, že HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL nie sú oprávnené na španielsky režim dane z tonáže, ako ho schválila Komisia, ani sa na ne nevzťahujú ustanovenia usmernení pre námornú dopravu.

| (200) | Komisia sa však domnieva, že so zreteľom na všeobecný charakter lízingových operácií, HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL a ich investori pôsobia ako sprostredkovatelia, ktorí iným príjemcom (prepravným spoločnostiam) poskytujú výhodu, ktorou sa sleduje cieľ spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(200)

Komisia sa však domnieva, že so zreteľom na všeobecný charakter lízingových operácií, HZZ zúčastňujúce sa na operáciách SZL a ich investori pôsobia ako sprostredkovatelia, ktorí iným príjemcom (prepravným spoločnostiam) poskytujú výhodu, ktorou sa sleduje cieľ spoločného záujmu.

Oprávnenosť HZZ a/alebo ich investorov ako sprostredkovateľov

| (201) | Komisia v súlade s prístupom zaujatým v rozhodnutí z 20. decembra 2006 o francúzskych GIE Fiscaux (105) zastáva názor, že pomoc, ktorú si ponechajú HZZ alebo ich investori, by mala byť pomerne zlučiteľná, keďže predstavuje spravodlivú odmenu za ich sprostredkovanie pri prevode výhody prepravným spoločnostiam, ktorou sa sleduje cieľ spoločného záujmu. Je pravda, že v tomto prípade nemajú HZZ zákonný záväzok previesť časť prijatej pomoci prepravným spoločnostiam. Komisia sa však v rámci vlastného uváženia pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrenia podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ domnieva, že je vhodné brať do úvahy priaznivé účinky opatrenia pre námorné odvetvie a uplatňovať mutatis mutandis ustanovenia usmernení pre námornú dopravu – ktoré sa zvyčajne uplatňujú na opatrenia pomoci – na výhodu prenesenú prepravnej spoločnosti. Preto, ak uplatňovanie usmernení pre námornú dopravu na prepravnú spoločnosť zúčastňujúcu sa na špecifickej operácii SZL vedie k úmerne zlučiteľnej výhode alebo k celkovej výhode vo výške x %, je zlučiteľný rovnaký percentuálny podiel pomoci, ktorú si ponechalo HZZ alebo jeho investori. |
| --- | --- |

(201)

Komisia v súlade s prístupom zaujatým v rozhodnutí z 20. decembra 2006 o francúzskych GIE Fiscaux (105) zastáva názor, že pomoc, ktorú si ponechajú HZZ alebo ich investori, by mala byť pomerne zlučiteľná, keďže predstavuje spravodlivú odmenu za ich sprostredkovanie pri prevode výhody prepravným spoločnostiam, ktorou sa sleduje cieľ spoločného záujmu. Je pravda, že v tomto prípade nemajú HZZ zákonný záväzok previesť časť prijatej pomoci prepravným spoločnostiam. Komisia sa však v rámci vlastného uváženia pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrenia podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ domnieva, že je vhodné brať do úvahy priaznivé účinky opatrenia pre námorné odvetvie a uplatňovať mutatis mutandis ustanovenia usmernení pre námornú dopravu – ktoré sa zvyčajne uplatňujú na opatrenia pomoci – na výhodu prenesenú prepravnej spoločnosti. Preto, ak uplatňovanie usmernení pre námornú dopravu na prepravnú spoločnosť zúčastňujúcu sa na špecifickej operácii SZL vedie k úmerne zlučiteľnej výhode alebo k celkovej výhode vo výške x %, je zlučiteľný rovnaký percentuálny podiel pomoci, ktorú si ponechalo HZZ alebo jeho investori.

Výhoda pre koncové prepravné spoločnosti

| (202) | Keďže výhoda prospieva prepravným spoločnostiam, článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ spoločne s usmerneniami pre námornú dopravu (106) je jediným relevantným rámcom na posúdenie jej zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(202)

Keďže výhoda prospieva prepravným spoločnostiam, článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ spoločne s usmerneniami pre námornú dopravu (106) je jediným relevantným rámcom na posúdenie jej zlučiteľnosti.

| (203) | Komisia sa domnieva, že prepravné spoločnosti neťažia zo štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia sa však v záujme určenia výšky zlučiteľnej pomoci na úrovni HZZ – ktorí sú sprostredkovateľmi poskytujúcimi prepravným spoločnostiam výhodu, ktorou sa sleduje cieľ spoločného záujmu – domnieva, že usmernenia pre námornú dopravu by sa mali uplatňovať mutatis mutandis na výhodu prevedenú HZZ prepravnej spoločnosti s cieľom určiť: 1. výšku pomoci, ktorú HZZ na začiatku získalo a previedlo prepravnej spoločnosti, ktorá by bola zlučiteľná, ak by prevedená suma predstavovala štátnu pomoc pre prepravnú spoločnosť; 2. podiel tejto zlučiteľnej výhody z celkovej výhody prevedenej prepravnej spoločnosti; 3. výšku pomoci, ktorá by sa považovala za zlučiteľnú ako odmena HZZ za ich sprostredkovanie. |
| --- | --- |

(203)

Komisia sa domnieva, že prepravné spoločnosti neťažia zo štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia sa však v záujme určenia výšky zlučiteľnej pomoci na úrovni HZZ – ktorí sú sprostredkovateľmi poskytujúcimi prepravným spoločnostiam výhodu, ktorou sa sleduje cieľ spoločného záujmu – domnieva, že usmernenia pre námornú dopravu by sa mali uplatňovať mutatis mutandis na výhodu prevedenú HZZ prepravnej spoločnosti s cieľom určiť: 1. výšku pomoci, ktorú HZZ na začiatku získalo a previedlo prepravnej spoločnosti, ktorá by bola zlučiteľná, ak by prevedená suma predstavovala štátnu pomoc pre prepravnú spoločnosť; 2. podiel tejto zlučiteľnej výhody z celkovej výhody prevedenej prepravnej spoločnosti; 3. výšku pomoci, ktorá by sa považovala za zlučiteľnú ako odmena HZZ za ich sprostredkovanie.

| (204) | V usmerneniach pre námornú dopravu sa opisujú rôzne kategórie štátnej pomoci a podmienky, za ktorých môže Komisia pomoc schváliť. V usmerneniach sa konkrétne jasne uvádza, že sa uplatňujú len na činnosti námornej dopravy a na obmedzený počet doplnkových alebo začlenených činností. |
| --- | --- |

(204)

V usmerneniach pre námornú dopravu sa opisujú rôzne kategórie štátnej pomoci a podmienky, za ktorých môže Komisia pomoc schváliť. V usmerneniach sa konkrétne jasne uvádza, že sa uplatňujú len na činnosti námornej dopravy a na obmedzený počet doplnkových alebo začlenených činností.

| (205) | Keď koncová prepravná spoločnosť poskytuje služby námornej dopravy (alebo začlenené činnosti) a spĺňa všetky podmienky usmernení, výhoda získaná touto spoločnosťou, ktorá predstavuje pomoc, by mala byť zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(205)

Keď koncová prepravná spoločnosť poskytuje služby námornej dopravy (alebo začlenené činnosti) a spĺňa všetky podmienky usmernení, výhoda získaná touto spoločnosťou, ktorá predstavuje pomoc, by mala byť zlučiteľná s vnútorným trhom.

| (206) | Podľa usmernení pre námornú dopravu možno pomoc poskytnúť prostredníctvom rôznych kategórií opatrení. Jedna z hlavných podmienok stanovených článkom 10 usmernení z roku 1997 a článkom 11 usmernení pre námornú dopravu z roku 2004 je strop celkovej pomoci, t. j. maximálna výška štátnej pomoci, ktorú môže podnik dostať a ktorá sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom (107). |
| --- | --- |

(206)

Podľa usmernení pre námornú dopravu možno pomoc poskytnúť prostredníctvom rôznych kategórií opatrení. Jedna z hlavných podmienok stanovených článkom 10 usmernení z roku 1997 a článkom 11 usmernení pre námornú dopravu z roku 2004 je strop celkovej pomoci, t. j. maximálna výška štátnej pomoci, ktorú môže podnik dostať a ktorá sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom (107).

| (207) | Podľa usmernení z roku 1997 je strop pre pomoc zníženie „daní a odvodov námorníkov na nulu a zníženie dane z príjmu podnikov z dopravných činností“. Podľa usmernení z roku 2004 strop zodpovedá zníženiu daní a odvodov námorníkov na nulu a zníženiu dane uplatňovaním režimu dane z tonáže. V usmerneniach z roku 2004 sa však tiež uvádza, že „celková výška pomoci poskytnutej... by nemala prekročiť celkovú výšku daní odvedených z dopravných činností a sociálnych príspevkov námorníkov“. |
| --- | --- |

(207)

Podľa usmernení z roku 1997 je strop pre pomoc zníženie „daní a odvodov námorníkov na nulu a zníženie dane z príjmu podnikov z dopravných činností“. Podľa usmernení z roku 2004 strop zodpovedá zníženiu daní a odvodov námorníkov na nulu a zníženiu dane uplatňovaním režimu dane z tonáže. V usmerneniach z roku 2004 sa však tiež uvádza, že „celková výška pomoci poskytnutej... by nemala prekročiť celkovú výšku daní odvedených z dopravných činností a sociálnych príspevkov námorníkov“.

| (208) | Pokiaľ ide o uplatňovanie stropu pre pomoc na špecifických prijímajúcich majiteľov lodí, Komisia sa domnieva, že by sa to malo zohľadňovať na úrovni EHP. Znamená to, že v strope by sa mali riadne zohľadniť daň z príjmu a sociálne príspevky zaplatené príjemcami v ostatných členských štátoch EHP. Tento prístup je v súlade s judikatúrou vo veci FagorBrandt (108), v ktorej sa potvrdilo, že pri posudzovaní opatrenia štátnej pomoci by sa mal riadne zohľadniť kumulatívny účinok možnej pomoci poskytnutej v rôznych členských štátoch. |
| --- | --- |

(208)

Pokiaľ ide o uplatňovanie stropu pre pomoc na špecifických prijímajúcich majiteľov lodí, Komisia sa domnieva, že by sa to malo zohľadňovať na úrovni EHP. Znamená to, že v strope by sa mali riadne zohľadniť daň z príjmu a sociálne príspevky zaplatené príjemcami v ostatných členských štátoch EHP. Tento prístup je v súlade s judikatúrou vo veci FagorBrandt (108), v ktorej sa potvrdilo, že pri posudzovaní opatrenia štátnej pomoci by sa mal riadne zohľadniť kumulatívny účinok možnej pomoci poskytnutej v rôznych členských štátoch.

| (209) | Keďže predmetná vec sa týka pomoci poskytnutej HZZ v súvislosti s nadobudnutím – majiteľom lode – dlhodobého majetku, Komisia súhlasí so španielskymi orgánmi, že výhoda získaná prepravnou spoločnosťou by sa mala rozložiť na normálne obdobie odpisovania majetku (desať rokov z daňového hľadiska) a mala by sa porovnať s celkovou výškou daní a sociálnych príspevkov zaplatených v rovnakom období. |
| --- | --- |

(209)

Keďže predmetná vec sa týka pomoci poskytnutej HZZ v súvislosti s nadobudnutím – majiteľom lode – dlhodobého majetku, Komisia súhlasí so španielskymi orgánmi, že výhoda získaná prepravnou spoločnosťou by sa mala rozložiť na normálne obdobie odpisovania majetku (desať rokov z daňového hľadiska) a mala by sa porovnať s celkovou výškou daní a sociálnych príspevkov zaplatených v rovnakom období.

| (210) | Na základe tohto stropu sa všetky poskytnuté výhody, ktoré presahujú celkovú výšku dane z príjmu a sociálnych príspevkov námorníkov a dane z príjmu právnických osôb, musia považovať za nezlučiteľné so zmluvou. |
| --- | --- |

(210)

Na základe tohto stropu sa všetky poskytnuté výhody, ktoré presahujú celkovú výšku dane z príjmu a sociálnych príspevkov námorníkov a dane z príjmu právnických osôb, musia považovať za nezlučiteľné so zmluvou.

5.6.   VYMÁHANIE POMOCI

| (211) | V článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa ustanovuje, že kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu. Vymožením pomoci sa čo možno najviac obnoví konkurenčná pozícia, ktorá existovala pred jej poskytnutím. |
| --- | --- |

(211)

V článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa ustanovuje, že kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu. Vymožením pomoci sa čo možno najviac obnoví konkurenčná pozícia, ktorá existovala pred jej poskytnutím.

| (212) | V článku 14 nariadenia sa však tiež stanovuje, že Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva. V tomto oddiele sa skúma, či všeobecné zásady rovnakého zaobchádzania, ochrany oprávnených očakávaní alebo právnej istoty bránia Komisii nariadiť vymáhanie celej alebo časti pomoci poskytnutej v minulosti. |
| --- | --- |

(212)

V článku 14 nariadenia sa však tiež stanovuje, že Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva. V tomto oddiele sa skúma, či všeobecné zásady rovnakého zaobchádzania, ochrany oprávnených očakávaní alebo právnej istoty bránia Komisii nariadiť vymáhanie celej alebo časti pomoci poskytnutej v minulosti.

5.6.1.   Rovnaké zaobchádzanie

| (213) | Zásada rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie vyžaduje, že s porovnateľnými situáciami sa nesmie zaobchádzať rozdielne a že s rôznymi situáciami sa nemá zaobchádzať rovnako, pokiaľ nie je takéto zaobchádzanie objektívne opodstatnené (109). |
| --- | --- |

(213)

Zásada rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie vyžaduje, že s porovnateľnými situáciami sa nesmie zaobchádzať rozdielne a že s rôznymi situáciami sa nemá zaobchádzať rovnako, pokiaľ nie je takéto zaobchádzanie objektívne opodstatnené (109).

| (214) | Francúzska schéma GIE Fiscaux je s SZL skutočne porovnateľná vo viacerých ohľadoch. Vyžaduje si sprostredkovanie daňovo transparentného HZZ alebo investorov medzi staviteľom dlhodobého majetku a kupujúcim, ktorému HZZ prenajíma majetok. HZZ uplatňuje zrýchlené a predčasné odpisovanie majetku a kapitálový zisk vyplývajúci z predaja majetku je oslobodený od dane z príjmu právnických osôb. HZZ alebo jeho investori vracajú podstatnú časť výhod vyplývajúcich z daňových opatrení kupujúcemu majetku (napríklad prepravnej spoločnosti) znížením nájmu alebo ceny kúpnej opcie. Francúzska schéma však vyslovene oslobodzovala kapitálové zisky, zatiaľ čo v SZL táto výnimka vyplýva zo spoločného uplatňovania režimu dane z tonáže a článku 50 ods. 3 RIS na HZZ. |
| --- | --- |

(214)

Francúzska schéma GIE Fiscaux je s SZL skutočne porovnateľná vo viacerých ohľadoch. Vyžaduje si sprostredkovanie daňovo transparentného HZZ alebo investorov medzi staviteľom dlhodobého majetku a kupujúcim, ktorému HZZ prenajíma majetok. HZZ uplatňuje zrýchlené a predčasné odpisovanie majetku a kapitálový zisk vyplývajúci z predaja majetku je oslobodený od dane z príjmu právnických osôb. HZZ alebo jeho investori vracajú podstatnú časť výhod vyplývajúcich z daňových opatrení kupujúcemu majetku (napríklad prepravnej spoločnosti) znížením nájmu alebo ceny kúpnej opcie. Francúzska schéma však vyslovene oslobodzovala kapitálové zisky, zatiaľ čo v SZL táto výnimka vyplýva zo spoločného uplatňovania režimu dane z tonáže a článku 50 ods. 3 RIS na HZZ.

| (215) | Komisia tiež poznamenáva, že právny kontext a procesná história francúzskej a španielskej veci sú rozdielne a že od nariadenia vymáhania pre časť obdobia posudzovaného vo svojom konečnom rozhodnutí o GIE Fiscaux z roku 2006 upustila z dôvodov týkajúcich sa osobitnej procesnej histórie tejto veci. Francúzsko konkrétne oficiálne Komisii neoznámilo schému, ale informovalo ju pred vykonaním schémy. Komisia tiež poznamenáva, že keď začala konanie vo veci formálneho zisťovania vo veci GIE Fiscaux, nikdy predtým nerozhodovala v podobnej veci. Na rozdiel od toho, keď začala konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s SZL, Komisia už rozhodla, že podobná schéma – práve GIE Fiscaux – bola schémou štátnej pomoci. Keďže právny a faktický kontext GIE Fiscaux sa líši od právneho a faktického kontextu SZL, Komisia sa domnieva, že rozdielne zaobchádzanie by mohlo byť opodstatnené. Ako však Komisia vysvetlí v oddiele 5.6.3, dôvody týkajúce sa zásady právnej istoty viedli Komisiu k tomu, že upustila od nariadenia vymáhania v tejto veci do dátumu uverejnenia rozhodnutia týkajúceho sa francúzskych GIE Fiscaux. |
| --- | --- |

(215)

Komisia tiež poznamenáva, že právny kontext a procesná história francúzskej a španielskej veci sú rozdielne a že od nariadenia vymáhania pre časť obdobia posudzovaného vo svojom konečnom rozhodnutí o GIE Fiscaux z roku 2006 upustila z dôvodov týkajúcich sa osobitnej procesnej histórie tejto veci. Francúzsko konkrétne oficiálne Komisii neoznámilo schému, ale informovalo ju pred vykonaním schémy. Komisia tiež poznamenáva, že keď začala konanie vo veci formálneho zisťovania vo veci GIE Fiscaux, nikdy predtým nerozhodovala v podobnej veci. Na rozdiel od toho, keď začala konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s SZL, Komisia už rozhodla, že podobná schéma – práve GIE Fiscaux – bola schémou štátnej pomoci. Keďže právny a faktický kontext GIE Fiscaux sa líši od právneho a faktického kontextu SZL, Komisia sa domnieva, že rozdielne zaobchádzanie by mohlo byť opodstatnené. Ako však Komisia vysvetlí v oddiele 5.6.3, dôvody týkajúce sa zásady právnej istoty viedli Komisiu k tomu, že upustila od nariadenia vymáhania v tejto veci do dátumu uverejnenia rozhodnutia týkajúceho sa francúzskych GIE Fiscaux.

| (216) | Komisia sa ďalej domnieva, že vo veciach uvedených v odôvodnení 92 bolo uplatnenie zásady oprávnených očakávaní na podobné opatrenia opodstatnené, a to s ohľadom na okolnosti špecifické pre každú vec. Pokiaľ ide o vec španielskeho goodwillu, v odpovedi poslancovi EP sa schéma jasne posúdila ako všeobecné opatrenie. Pokiaľ ide o koordinačné strediská a vnútroskupinové činnosti viacnárodných spoločností (110), Komisia zistila, že oprávnené očakávania existovali nielen na základe predchádzajúceho schválenia belgických koordinačných stredísk ako všeobecného opatrenia v rokoch 1984 a 1987, ale aj na základe odpovede poskytnutej Komisiou na parlamentnú otázku (111). V tejto odpovedi sa uvádzalo, že široký okruh daňových opatrení – „daňová právna úprava týkajúca sa zdanenia hlavných sídiel nadnárodných spoločností usadených v Európe, s cieľom vyhnúť sa ich dvojitému zdaneniu“ – „nepatrí do pôsobnosti“ pravidiel o štátnej pomoci. Navyše všetky tieto schémy boli zavedené po poskytnutí odpovede na parlamentnú otázku. Vo veci gibraltárskych kvalifikovaných spoločností vychádzala existencia oprávnených očakávaní zo skutočnosti, že toto opatrenie bolo vytvorené podľa iného opatrenia v rovnakom členskom štáte – schéma oslobodených spoločností –, ktoré predstavovalo existujúcu pomoc. Orknejské a shetlandské opatrenia boli podobne vytvorené jedno podľa druhého. |
| --- | --- |

(216)

Komisia sa ďalej domnieva, že vo veciach uvedených v odôvodnení 92 bolo uplatnenie zásady oprávnených očakávaní na podobné opatrenia opodstatnené, a to s ohľadom na okolnosti špecifické pre každú vec. Pokiaľ ide o vec španielskeho goodwillu, v odpovedi poslancovi EP sa schéma jasne posúdila ako všeobecné opatrenie. Pokiaľ ide o koordinačné strediská a vnútroskupinové činnosti viacnárodných spoločností (110), Komisia zistila, že oprávnené očakávania existovali nielen na základe predchádzajúceho schválenia belgických koordinačných stredísk ako všeobecného opatrenia v rokoch 1984 a 1987, ale aj na základe odpovede poskytnutej Komisiou na parlamentnú otázku (111). V tejto odpovedi sa uvádzalo, že široký okruh daňových opatrení – „daňová právna úprava týkajúca sa zdanenia hlavných sídiel nadnárodných spoločností usadených v Európe, s cieľom vyhnúť sa ich dvojitému zdaneniu“ – „nepatrí do pôsobnosti“ pravidiel o štátnej pomoci. Navyše všetky tieto schémy boli zavedené po poskytnutí odpovede na parlamentnú otázku. Vo veci gibraltárskych kvalifikovaných spoločností vychádzala existencia oprávnených očakávaní zo skutočnosti, že toto opatrenie bolo vytvorené podľa iného opatrenia v rovnakom členskom štáte – schéma oslobodených spoločností –, ktoré predstavovalo existujúcu pomoc. Orknejské a shetlandské opatrenia boli podobne vytvorené jedno podľa druhého.

| (217) | Komisia sa preto v súvislosti s SZL domnieva, že všeobecná zásada rovnakého zaobchádzania je splnená, keď sa po zohľadnení osobitných okolností schémy dodržia zásady ochrany oprávnených očakávaní a právnej istoty (pozri oddiely 5.6.2 a 5.6.3). |
| --- | --- |

(217)

Komisia sa preto v súvislosti s SZL domnieva, že všeobecná zásada rovnakého zaobchádzania je splnená, keď sa po zohľadnení osobitných okolností schémy dodržia zásady ochrany oprávnených očakávaní a právnej istoty (pozri oddiely 5.6.2 a 5.6.3).

5.6.2.   Oprávnené očakávania

| (218) | Oprávnené očakávania vyplývajú z konania Komisie, ktoré poskytlo presné, nepodmienečné a konzistentné uistenia (112) takej povahy, že zapríčiňujú vznik nádejí – ktoré sú opodstatnené (113) – orgánov alebo príjemcov v rámci schémy, že táto schéma je v súlade s právnymi ustanoveniami (114). Podľa judikatúry nemožno v prípade absencie riadneho oznámenia (115), (116) v zásade uznať žiadne oprávnené očakávania, pokiaľ sa neurčili výnimočné okolnosti (117). |
| --- | --- |

(218)

Oprávnené očakávania vyplývajú z konania Komisie, ktoré poskytlo presné, nepodmienečné a konzistentné uistenia (112) takej povahy, že zapríčiňujú vznik nádejí – ktoré sú opodstatnené (113) – orgánov alebo príjemcov v rámci schémy, že táto schéma je v súlade s právnymi ustanoveniami (114). Podľa judikatúry nemožno v prípade absencie riadneho oznámenia (115), (116) v zásade uznať žiadne oprávnené očakávania, pokiaľ sa neurčili výnimočné okolnosti (117).

5.6.2.1.   Rozhodnutie Komisie z roku 2001 vo veci Brittany Ferries (BAI)

| (219) | Komisia poznamenáva, že Španielsko Komisii neoznámilo SZL a že vyjadrenie uvedené v jej rozhodnutí z roku 2001 sa týkalo inej schémy – schémy predchádzajúcej schéme posudzovanej v rozhodnutí o GIE Fiscaux – a jasne odkazovalo na právny systém iného členského štátu. Komisia sa preto domnieva, že toto vyjadrenie nepredstavuje výnimočné okolnosti a nepostačuje na odôvodnenie uznania oprávnených očakávaní v prospech Španielska a subjektov, ktoré sú tretími stranami a ktoré sa zúčastňujú na operáciách SZL. Tento záver je v súlade s prístupom zaujatým v rozhodnutí Komisie z roku 2006 o GIE Fiscaux, kde Komisia neurčila žiadny prvok, ktorý by preukazoval existenciu oprávnených očakávaní (118). |
| --- | --- |

(219)

Komisia poznamenáva, že Španielsko Komisii neoznámilo SZL a že vyjadrenie uvedené v jej rozhodnutí z roku 2001 sa týkalo inej schémy – schémy predchádzajúcej schéme posudzovanej v rozhodnutí o GIE Fiscaux – a jasne odkazovalo na právny systém iného členského štátu. Komisia sa preto domnieva, že toto vyjadrenie nepredstavuje výnimočné okolnosti a nepostačuje na odôvodnenie uznania oprávnených očakávaní v prospech Španielska a subjektov, ktoré sú tretími stranami a ktoré sa zúčastňujú na operáciách SZL. Tento záver je v súlade s prístupom zaujatým v rozhodnutí Komisie z roku 2006 o GIE Fiscaux, kde Komisia neurčila žiadny prvok, ktorý by preukazoval existenciu oprávnených očakávaní (118).

5.6.2.2.   Uverejnenie návrhov opatrení v úradnom vestníku španielskeho parlamentu

| (220) | Uverejnenie návrhov opatrení v úradnom vestníku parlamentu členského štátu nespĺňa požiadavky oficiálneho oznámenia a zásadu zachovania súčasného stavu (stand-still) zavedenými týmto ustanovením zmluvy. Komisia poznamenáva, že opatrenie predčasného odpisovania bolo zavedené 21 mesiacov po uverejnení nariadenia (ES) č. 659/1999 bez predchádzajúceho oznámenia a v rovnaký čas ako režim dane z tonáže, ktorý bol riadne oznámený Komisii – a ktorý Komisia schválila – v súlade s ustanoveniami zmluvy a uvedeným nariadením. |
| --- | --- |

(220)

Uverejnenie návrhov opatrení v úradnom vestníku parlamentu členského štátu nespĺňa požiadavky oficiálneho oznámenia a zásadu zachovania súčasného stavu (stand-still) zavedenými týmto ustanovením zmluvy. Komisia poznamenáva, že opatrenie predčasného odpisovania bolo zavedené 21 mesiacov po uverejnení nariadenia (ES) č. 659/1999 bez predchádzajúceho oznámenia a v rovnaký čas ako režim dane z tonáže, ktorý bol riadne oznámený Komisii – a ktorý Komisia schválila – v súlade s ustanoveniami zmluvy a uvedeným nariadením.

5.6.2.3.   Žiadosť o informácie z roku 2001 o systéme zdanenia lízingu

| (221) | Komisia sa domnieva, že tento list by nemal vytvoriť žiadne odôvodnené nádeje týkajúce sa SZL alebo jednotlivých opatrení súvisiacich s operáciami SZL. |
| --- | --- |

(221)

Komisia sa domnieva, že tento list by nemal vytvoriť žiadne odôvodnené nádeje týkajúce sa SZL alebo jednotlivých opatrení súvisiacich s operáciami SZL.

| (222) | Komisia v súlade s článkom 10 ods. 1 a ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 analyzovala informácie, ktoré mala k dispozícii, týkajúce sa domnelej protiprávnej pomoci a 21. decembra 2001 požiadala členský štát o informácie. Komisia po prvé poznamenáva, že žiadosť o informácie nie je verejným dokumentom. Po druhé, v rozpore s tvrdeniami PYMAR Komisia nemala potrebné informácie na identifikáciu a posúdenie domnelej protiprávnej pomoci. Aj keď by sa žiadosť zverejnila, nemohla ako taká vytvoriť žiadne oprávnené očakávania, že systém nepredstavuje pomoc. Po tretie a najdôležitejšie, španielske orgány listami z 28. januára 2002 a 28. mája 2002 rozhodne popreli, žeby bolo k dispozícii nejaké daňové opatrenie na podporu nadobúdania lodí pre zmluvy podpísané po 31. decembri 2000. |
| --- | --- |

(222)

Komisia v súlade s článkom 10 ods. 1 a ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 analyzovala informácie, ktoré mala k dispozícii, týkajúce sa domnelej protiprávnej pomoci a 21. decembra 2001 požiadala členský štát o informácie. Komisia po prvé poznamenáva, že žiadosť o informácie nie je verejným dokumentom. Po druhé, v rozpore s tvrdeniami PYMAR Komisia nemala potrebné informácie na identifikáciu a posúdenie domnelej protiprávnej pomoci. Aj keď by sa žiadosť zverejnila, nemohla ako taká vytvoriť žiadne oprávnené očakávania, že systém nepredstavuje pomoc. Po tretie a najdôležitejšie, španielske orgány listami z 28. januára 2002 a 28. mája 2002 rozhodne popreli, žeby bolo k dispozícii nejaké daňové opatrenie na podporu nadobúdania lodí pre zmluvy podpísané po 31. decembri 2000.

5.6.2.4.   Rozhodnutie z roku 2004 o holandskom oznámení
   (119)

| (223) | Komisia sa domnieva, že rozhodnutie z roku 2004 nemohlo vytvoriť oprávnené očakávania, pokiaľ ide o SZL alebo jednotlivé opatrenia súvisiace s operáciami SZL, z týchto dôvodov: |
| --- | --- |

(223)

Komisia sa domnieva, že rozhodnutie z roku 2004 nemohlo vytvoriť oprávnené očakávania, pokiaľ ide o SZL alebo jednotlivé opatrenia súvisiace s operáciami SZL, z týchto dôvodov:

| (224) | Po prvé, predmetom zisťovania Komisie v tejto veci nebolo španielske opatrenie, ale schéma oznámená holandskou vládou, ktorá mala kompenzovať holandské lodenice alebo umožniť im vyrovnať ponuky urobené v roku 2000 (120) španielskymi lodenicami, ktoré údajne využívali štátnu pomoc poskytovanú Španielskom, v súvislosti so šiestimi špecifickými zmluvami na stavbu lodí. Zámerom rozhodnutia Komisie z roku 2004 bolo teda posúdiť pomoc oznámenú Holandskom a nie pomoc, ktorú údajne poskytovalo Španielsko. |
| --- | --- |

(224)

Po prvé, predmetom zisťovania Komisie v tejto veci nebolo španielske opatrenie, ale schéma oznámená holandskou vládou, ktorá mala kompenzovať holandské lodenice alebo umožniť im vyrovnať ponuky urobené v roku 2000 (120) španielskymi lodenicami, ktoré údajne využívali štátnu pomoc poskytovanú Španielskom, v súvislosti so šiestimi špecifickými zmluvami na stavbu lodí. Zámerom rozhodnutia Komisie z roku 2004 bolo teda posúdiť pomoc oznámenú Holandskom a nie pomoc, ktorú údajne poskytovalo Španielsko.

| (225) | Po druhé, španielske opatrenie, ktorému sa Holandsko zamýšľalo vyrovnať, nebolo SZL ani žiadny z jeho prvkov. Ako sa uvádza v rozhodnutí z roku 2003 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v tejto veci, holandské orgány sa jasne odvolávali na pomoc vo forme úrokových dotácií pre úvery, ktoré sa údajne poskytovali majiteľom lodí na základe španielskeho kráľovského dekrétu č. 442/94 (121). Komisia ďalej poznamenáva, že predčasné odpisovanie prenajatého majetku a španielsky režim dane z tonáže nadobudli účinnosť až 1. januára 2002. Návrh týchto opatrení bol v úradnom vestníku španielskeho parlamentu zverejnený až 10. októbra 2001. Preto sa nemohli použiť na financovanie zmlúv na stavbu lodí v roku 2000. |
| --- | --- |

(225)

Po druhé, španielske opatrenie, ktorému sa Holandsko zamýšľalo vyrovnať, nebolo SZL ani žiadny z jeho prvkov. Ako sa uvádza v rozhodnutí z roku 2003 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v tejto veci, holandské orgány sa jasne odvolávali na pomoc vo forme úrokových dotácií pre úvery, ktoré sa údajne poskytovali majiteľom lodí na základe španielskeho kráľovského dekrétu č. 442/94 (121). Komisia ďalej poznamenáva, že predčasné odpisovanie prenajatého majetku a španielsky režim dane z tonáže nadobudli účinnosť až 1. januára 2002. Návrh týchto opatrení bol v úradnom vestníku španielskeho parlamentu zverejnený až 10. októbra 2001. Preto sa nemohli použiť na financovanie zmlúv na stavbu lodí v roku 2000.

| (226) | Po tretie, aj keď si subjekty predstavovali, že španielske opatrenie, ktoré sa malo vyrovnať, bolo SZL – čo nie je pravda –, vyjadrenia v rozhodnutí z roku 2004 nemohli vytvoriť žiadne oprávnené očakávania. Komisia v skutočnosti uviedla, že nemá „dostatočné dôkazy o domnelej španielskej pomoci“, pretože Španielsko uviedlo, že pomoc poskytovaná na základe kráľovského dekrétu č. 442/94 už nebude dostupná po 31. decembri 2000. Pomoc nemala byť po tomto dátume už povoľovaná podľa nariadenia o stavbe lodí (122). Predmetom zisťovania Komisie však bola holandská vyrovnávacia pomoc a nie domnelá španielska pomoc a hlavná pochybnosť, ktorú Komisia uviedla v rozhodnutí o začatí konania, sa týkala možnosti v rámci štátnej pomoci na stavbu lodí (123) vyrovnať pomoc – po jej dokázaní – poskytovanú iným členským štátom a nie štátom mimo EÚ. |
| --- | --- |

(226)

Po tretie, aj keď si subjekty predstavovali, že španielske opatrenie, ktoré sa malo vyrovnať, bolo SZL – čo nie je pravda –, vyjadrenia v rozhodnutí z roku 2004 nemohli vytvoriť žiadne oprávnené očakávania. Komisia v skutočnosti uviedla, že nemá „dostatočné dôkazy o domnelej španielskej pomoci“, pretože Španielsko uviedlo, že pomoc poskytovaná na základe kráľovského dekrétu č. 442/94 už nebude dostupná po 31. decembri 2000. Pomoc nemala byť po tomto dátume už povoľovaná podľa nariadenia o stavbe lodí (122). Predmetom zisťovania Komisie však bola holandská vyrovnávacia pomoc a nie domnelá španielska pomoc a hlavná pochybnosť, ktorú Komisia uviedla v rozhodnutí o začatí konania, sa týkala možnosti v rámci štátnej pomoci na stavbu lodí (123) vyrovnať pomoc – po jej dokázaní – poskytovanú iným členským štátom a nie štátom mimo EÚ.

| (227) | Absencia dôkazu domnelej pomoci bola vedľajším argumentom v rámci pochybností vyjadrených Komisiou. Komisia mohla po požiadaní Španielska o vyjasnenie na základe informácií poskytnutých Holandskom len zaznamenať španielske popieranie, žeby sa poskytovala pomoc (124) (podľa španielskeho kráľovského dekrétu č. 442/94), a usúdiť, že Holandsko neposkytlo dostatočné dôkazy o španielskej pomoci, ktorú chcelo vyrovnať. Nedostatočné dôkazy o štátnej pomoci neznamenajú neexistenciu štátnej pomoci v (akomkoľvek) španielskom opatrení. Naopak, Komisia už v rozhodnutí o začatí konania vyjasnila, že „nemohla stanoviť, že Španielsko protiprávne poskytovalo domnelú pomoc, naďalej však bude skúmať trh EÚ so stavbou lodí a možné porušenia predpisov o štátnej pomoci“ (125). Keby sa skutoční alebo možní príjemcovia SZL v dobrej viere domnievali, že španielska pomoc, ktorú chce Holandsko vyrovnať, bola SZL, mala ich varovať skutočnosť, že Španielsko poprelo existenciu tejto pomoci a nevyhlasovalo jej zlučiteľnosť. |
| --- | --- |

(227)

Absencia dôkazu domnelej pomoci bola vedľajším argumentom v rámci pochybností vyjadrených Komisiou. Komisia mohla po požiadaní Španielska o vyjasnenie na základe informácií poskytnutých Holandskom len zaznamenať španielske popieranie, žeby sa poskytovala pomoc (124) (podľa španielskeho kráľovského dekrétu č. 442/94), a usúdiť, že Holandsko neposkytlo dostatočné dôkazy o španielskej pomoci, ktorú chcelo vyrovnať. Nedostatočné dôkazy o štátnej pomoci neznamenajú neexistenciu štátnej pomoci v (akomkoľvek) španielskom opatrení. Naopak, Komisia už v rozhodnutí o začatí konania vyjasnila, že „nemohla stanoviť, že Španielsko protiprávne poskytovalo domnelú pomoc, naďalej však bude skúmať trh EÚ so stavbou lodí a možné porušenia predpisov o štátnej pomoci“ (125). Keby sa skutoční alebo možní príjemcovia SZL v dobrej viere domnievali, že španielska pomoc, ktorú chce Holandsko vyrovnať, bola SZL, mala ich varovať skutočnosť, že Španielsko poprelo existenciu tejto pomoci a nevyhlasovalo jej zlučiteľnosť.

5.6.2.5.   Rozhodnutie z roku 2006 vo veci francúzskych GIE Fiscaux

| (228) | Komisia sa domnieva, že jej rozhodnutie začať formálne konanie vo veci francúzskych GIE Fiscaux v roku 2004 ani jej konečné rozhodnutie z roku 2006, ktorého záverom bolo, že schéma je čiastočne nezlučiteľná pomoc, nemohli vytvoriť žiadne oprávnené očakávania, ako tvrdí PYMAR. |
| --- | --- |

(228)

Komisia sa domnieva, že jej rozhodnutie začať formálne konanie vo veci francúzskych GIE Fiscaux v roku 2004 ani jej konečné rozhodnutie z roku 2006, ktorého záverom bolo, že schéma je čiastočne nezlučiteľná pomoc, nemohli vytvoriť žiadne oprávnené očakávania, ako tvrdí PYMAR.

| (229) | Opatrenia pomoci musia byť v skutočnosti oznámené Komisii. V prípade absencie oznámenia môžu len výnimočné okolnosti viesť členský štát a subjekty k predpokladu, že opatrenie nepredstavuje pomoc. Ak však neboli dodržané postupy oznámenia a schválenia, nemôže sa opodstatnene predpokladať, že opatrenie, ktoré predstavuje štátnu pomoc, je zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(229)

Opatrenia pomoci musia byť v skutočnosti oznámené Komisii. V prípade absencie oznámenia môžu len výnimočné okolnosti viesť členský štát a subjekty k predpokladu, že opatrenie nepredstavuje pomoc. Ak však neboli dodržané postupy oznámenia a schválenia, nemôže sa opodstatnene predpokladať, že opatrenie, ktoré predstavuje štátnu pomoc, je zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (230) | Naopak, Komisia v rozhodnutí o francúzskych GIE Fiscaux z 20. decembra 2006 jasne vyjadrila svoje stanovisko, že francúzskym systémom zdanenia lízingu sa poskytovala štátna pomoc. Skutočnosť, že SZL je podobný systém zdanenia lízingu ako francúzsky daňový systém, mala Španielsko a príjemcov upozorniť na pravdepodobnosť toho, že SZL môže predstavovať štátnu pomoc. Preto akékoľvek oprávnené očakávania, ktoré existovali pred uverejnením rozhodnutia o francúzskej schéme v Úradnom vestníku Európskej únie30. apríla 2007, mali v tento deň stratiť svoju opodstatnenosť. |
| --- | --- |

(230)

Naopak, Komisia v rozhodnutí o francúzskych GIE Fiscaux z 20. decembra 2006 jasne vyjadrila svoje stanovisko, že francúzskym systémom zdanenia lízingu sa poskytovala štátna pomoc. Skutočnosť, že SZL je podobný systém zdanenia lízingu ako francúzsky daňový systém, mala Španielsko a príjemcov upozorniť na pravdepodobnosť toho, že SZL môže predstavovať štátnu pomoc. Preto akékoľvek oprávnené očakávania, ktoré existovali pred uverejnením rozhodnutia o francúzskej schéme v Úradnom vestníku Európskej únie30. apríla 2007, mali v tento deň stratiť svoju opodstatnenosť.

| (231) | Podobne samotná skutočnosť, že nezlučiteľná pomoc nebola vo francúzskej veci vymáhaná, nepostačuje na vytvorenie oprávnených očakávaní, že nezlučiteľná pomoc, ktorá by sa mohla určiť v španielskej veci, by sa nevymáhala. Ak by existovali akékoľvek dôvody, pre ktoré by Komisia nepožiadala členské štáty, aby vymáhali pomoc, tieto dôvody by sa zistili v konkrétnych podmienkach veci. |
| --- | --- |

(231)

Podobne samotná skutočnosť, že nezlučiteľná pomoc nebola vo francúzskej veci vymáhaná, nepostačuje na vytvorenie oprávnených očakávaní, že nezlučiteľná pomoc, ktorá by sa mohla určiť v španielskej veci, by sa nevymáhala. Ak by existovali akékoľvek dôvody, pre ktoré by Komisia nepožiadala členské štáty, aby vymáhali pomoc, tieto dôvody by sa zistili v konkrétnych podmienkach veci.

5.6.2.6.   List z roku 2009, ktorý poslala komisárka Kroesová

| (232) | Komisia sa domnieva, že list komisárky Kroesovej nemohol vytvoriť opodstatnené nádeje, pokiaľ ide o SZL alebo jednotlivé opatrenia súvisiace s operáciami SZL, z týchto dôvodov: |
| --- | --- |

(232)

Komisia sa domnieva, že list komisárky Kroesovej nemohol vytvoriť opodstatnené nádeje, pokiaľ ide o SZL alebo jednotlivé opatrenia súvisiace s operáciami SZL, z týchto dôvodov:

| (233) | Po prvé, tento list nie je formálny akt predstavujúci stanovisko Komisie – t. j. kolégia komisárov –, takýmto aktom by bolo oficiálne rozhodnutie Komisie alebo odpoveď na parlamentnú otázku. Komisárka Kroesová odpovedala vo svojom jednostranovom liste v rámci dvojstrannej výmeny na jednostranový list zaslaný pani Brustadovou, nórskou ministerkou pre obchod a priemysel. Komisia obsah tohto listu nezverejnila. |
| --- | --- |

(233)

Po prvé, tento list nie je formálny akt predstavujúci stanovisko Komisie – t. j. kolégia komisárov –, takýmto aktom by bolo oficiálne rozhodnutie Komisie alebo odpoveď na parlamentnú otázku. Komisárka Kroesová odpovedala vo svojom jednostranovom liste v rámci dvojstrannej výmeny na jednostranový list zaslaný pani Brustadovou, nórskou ministerkou pre obchod a priemysel. Komisia obsah tohto listu nezverejnila.

| (234) | Komisia poznamenáva, že list nórskeho majiteľa lode – uvedený v odôvodnení 105 – je určený jednej španielskej lodenici, s ktorou majiteľ lode obchoduje, a že doklad z roku 2012 pochádza od vládneho orgánu Gerencia del Sector Naval. Komisia ďalej poznamenáva, že španielske orgány – ktoré vedeli o prebiehajúcom zisťovaní – ani subjekty zvažujúce operácie SZL nepožiadali Komisiu o vyjasnenie stanoviska vyjadreného v liste komisárky Kroesovej. |
| --- | --- |

(234)

Komisia poznamenáva, že list nórskeho majiteľa lode – uvedený v odôvodnení 105 – je určený jednej španielskej lodenici, s ktorou majiteľ lode obchoduje, a že doklad z roku 2012 pochádza od vládneho orgánu Gerencia del Sector Naval. Komisia ďalej poznamenáva, že španielske orgány – ktoré vedeli o prebiehajúcom zisťovaní – ani subjekty zvažujúce operácie SZL nepožiadali Komisiu o vyjasnenie stanoviska vyjadreného v liste komisárky Kroesovej.

| (235) | Po druhé a čo je ešte dôležitejšie, aj keď by sa list v roku 2009 zverejnil, neposkytoval osobitné, nepodmienečné a konzistentné záruky, že SZL je v súlade s právnymi predpismi. Odpoveď komisárky Kroesovej sa v skutočnosti zameriava na domnelé diskriminácie medzi lodenicami zistené v rôznych krajinách EHP. Záver listu, že „v danej fáze“ sa neplánuje ďalšie konanie, jasne súvisel s nedávnym uverejnením vyjadrenia, v ktorom sa vyjasňuje, že SZL sa môže použiť na nadobudnutie lodí vyrobených v iných európskych krajinách, ktoré priamo reagovalo na pochybnosti vyjadrené pani Brustadovou. V každom prípade sa v liste nijak nespomenulo a už vôbec nezaujalo žiadne stanovisko týkajúce sa výskytu štátnej pomoci na úrovni HZZ alebo jeho investorov. Pokiaľ ide o prepravné spoločnosti, lodenice a sprostredkovateľov, Komisia sa domnieva, že nie sú príjemcami pomoci, takže nevzniká otázka oprávnených očakávaní. |
| --- | --- |

(235)

Po druhé a čo je ešte dôležitejšie, aj keď by sa list v roku 2009 zverejnil, neposkytoval osobitné, nepodmienečné a konzistentné záruky, že SZL je v súlade s právnymi predpismi. Odpoveď komisárky Kroesovej sa v skutočnosti zameriava na domnelé diskriminácie medzi lodenicami zistené v rôznych krajinách EHP. Záver listu, že „v danej fáze“ sa neplánuje ďalšie konanie, jasne súvisel s nedávnym uverejnením vyjadrenia, v ktorom sa vyjasňuje, že SZL sa môže použiť na nadobudnutie lodí vyrobených v iných európskych krajinách, ktoré priamo reagovalo na pochybnosti vyjadrené pani Brustadovou. V každom prípade sa v liste nijak nespomenulo a už vôbec nezaujalo žiadne stanovisko týkajúce sa výskytu štátnej pomoci na úrovni HZZ alebo jeho investorov. Pokiaľ ide o prepravné spoločnosti, lodenice a sprostredkovateľov, Komisia sa domnieva, že nie sú príjemcami pomoci, takže nevzniká otázka oprávnených očakávaní.

| (236) | Komisia sa preto domnieva, že v liste sa v žiadnom prípade neposkytli presné, nepodmienečné a konzistentné záruky, ktoré by vytvorili oprávnené očakávania, že schéma neobsahuje štátnu pomoc v prospech HZZ alebo jeho investorov. |
| --- | --- |

(236)

Komisia sa preto domnieva, že v liste sa v žiadnom prípade neposkytli presné, nepodmienečné a konzistentné záruky, ktoré by vytvorili oprávnené očakávania, že schéma neobsahuje štátnu pomoc v prospech HZZ alebo jeho investorov.

| (237) | Keďže Komisia neidentifikovala existenciu oprávnených očakávaní na základe listu, otázka, či sa tieto oprávnené očakávania vzťahujú na obdobie pred listom, nie je vôbec relevantná. |
| --- | --- |

(237)

Keďže Komisia neidentifikovala existenciu oprávnených očakávaní na základe listu, otázka, či sa tieto oprávnené očakávania vzťahujú na obdobie pred listom, nie je vôbec relevantná.

5.6.2.7.   Obozretný hospodársky subjekt nemohol predvídať možnú existenciu štátnej pomoci v kombinácii viacerých opatrení

| (238) | Keďže jednotlivé opatrenia predstavujú štátnu pomoc (okrem zrýchleného odpisovania prenajatého majetku), skutočnosť, že hospodárske subjekty nemohli predpokladať, že ich kombinácia by sa mohla považovať za štátnu pomoc, je irelevantná a neodôvodňuje existenciu oprávnených očakávaní alebo porušenie akejkoľvek inej základnej zásady práva EÚ. |
| --- | --- |

(238)

Keďže jednotlivé opatrenia predstavujú štátnu pomoc (okrem zrýchleného odpisovania prenajatého majetku), skutočnosť, že hospodárske subjekty nemohli predpokladať, že ich kombinácia by sa mohla považovať za štátnu pomoc, je irelevantná a neodôvodňuje existenciu oprávnených očakávaní alebo porušenie akejkoľvek inej základnej zásady práva EÚ.

| (239) | Na rozdiel od uvedeného viaceré tretie strany spomedzi subjektov zúčastňujúcich sa na operáciách SZL argumentovali, že rozhodnutie z roku 2006 vo veci francúzskych GIE Fiscaux im poskytlo oprávnené očakávania, pretože opatrenia boli veľmi podobné SZL. Skutočnosť, že všetky prvky francúzskeho opatrenia boli zahrnuté v jednom právnom opatrení, nutne znamenala globálne posudzovanie. V tejto súvislosti skutočnosť, že rôzne prvky SZL boli začlenené v rôznych opatreniach – ktoré boli de facto prepojené a používali sa spoločne – na vytvorenie podobných účinkov, by nemala zaručovať iný prístup a nevylučuje globálne posudzovanie. |
| --- | --- |

(239)

Na rozdiel od uvedeného viaceré tretie strany spomedzi subjektov zúčastňujúcich sa na operáciách SZL argumentovali, že rozhodnutie z roku 2006 vo veci francúzskych GIE Fiscaux im poskytlo oprávnené očakávania, pretože opatrenia boli veľmi podobné SZL. Skutočnosť, že všetky prvky francúzskeho opatrenia boli zahrnuté v jednom právnom opatrení, nutne znamenala globálne posudzovanie. V tejto súvislosti skutočnosť, že rôzne prvky SZL boli začlenené v rôznych opatreniach – ktoré boli de facto prepojené a používali sa spoločne – na vytvorenie podobných účinkov, by nemala zaručovať iný prístup a nevylučuje globálne posudzovanie.

| (240) | Komisia sa rozhodne domnieva, že predčasné odpisovanie prenajatého majetku a daňové oslobodenie – podľa článku 50 ods. 3 RIS – kapitálových ziskov vyplývajúcich z režimu dane z tonáže predstavuje v každom prípade štátnu pomoc. V prípade neoznámenia týchto ustanovení mohli mať subjekty oprávnené očakávania, len pokiaľ ide o zákonnosť vo výnimočných situáciách, ktoré sa nepreukázali. |
| --- | --- |

(240)

Komisia sa rozhodne domnieva, že predčasné odpisovanie prenajatého majetku a daňové oslobodenie – podľa článku 50 ods. 3 RIS – kapitálových ziskov vyplývajúcich z režimu dane z tonáže predstavuje v každom prípade štátnu pomoc. V prípade neoznámenia týchto ustanovení mohli mať subjekty oprávnené očakávania, len pokiaľ ide o zákonnosť vo výnimočných situáciách, ktoré sa nepreukázali.

5.6.2.8.   Vyjadrenia o metódach odpisovania v oznámení Komisie o priamom zdaňovaní podnikov
   (126)

| (241) | Komisia poznamenáva, že v znení oznámenia sa neposkytujú žiadne dôvody, aby subjekty mohli mať oprávnené očakávania, že SZL je v súlade s právnymi predpismi. Po prvé, ustanovenia, na ktoré sa odvoláva, sa týkajú len metód odpisovania, takže oprávnené očakávania, ak vôbec nejaké, sa mohli vzťahovať len na predčasné odpisovanie prenajatého majetku. |
| --- | --- |

(241)

Komisia poznamenáva, že v znení oznámenia sa neposkytujú žiadne dôvody, aby subjekty mohli mať oprávnené očakávania, že SZL je v súlade s právnymi predpismi. Po prvé, ustanovenia, na ktoré sa odvoláva, sa týkajú len metód odpisovania, takže oprávnené očakávania, ak vôbec nejaké, sa mohli vzťahovať len na predčasné odpisovanie prenajatého majetku.

| (242) | Po druhé, oznámenie sa nemôže vykladať tak, že akékoľvek opatrenie súvisiace s odpisovaním je mimo rozsahu pôsobnosti pravidiel o štátnej pomoci. V odôvodnení 13 oznámenia sa v skutočnosti uvádza, že pravidlá odpisovania a pravidlá o prenášaní strát nepredstavujú pomoc, pokiaľ sa bez rozdielu uplatňujú na všetky firmy a na výrobu všetkých druhov tovaru. SZL sa neuplatňuje na všetky firmy ani na výrobu všetkých druhov tovaru. |
| --- | --- |

(242)

Po druhé, oznámenie sa nemôže vykladať tak, že akékoľvek opatrenie súvisiace s odpisovaním je mimo rozsahu pôsobnosti pravidiel o štátnej pomoci. V odôvodnení 13 oznámenia sa v skutočnosti uvádza, že pravidlá odpisovania a pravidlá o prenášaní strát nepredstavujú pomoc, pokiaľ sa bez rozdielu uplatňujú na všetky firmy a na výrobu všetkých druhov tovaru. SZL sa neuplatňuje na všetky firmy ani na výrobu všetkých druhov tovaru.

| (243) | V odôvodnení 22 toho istého oznámenia sa ďalej objasňuje, že úroveň právomoci konať podľa vlastného uváženia a manévrovací priestor, ktoré má daňová správa, podporujú predpoklad, že ide o štátnu pomoc. Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.2.2, na uplatňovanie predčasného odpisovania sa vzťahujú podmienky – znenie ktorých si vyžaduje výklad – a podlieha predchádzajúcemu povoleniu daňovou správou. Správa si môže pred udelením povolenia od žiadateľa vyžiadať ďalšie dokumenty alebo od iných správ informácie. Zo skutočnosti, že každá dokumentácia týkajúca sa žiadostí, ktoré má Komisia k dispozícii, obsahovali ďalšie dokumenty, vyplýva, že ich požadovala správa – vyslovene alebo skryto – alebo že žiadatelia vedeli, že sú potrebné na získanie povolenia. Daňová správa mala teda pri uplatňovaní tohto opatrenia veľkú právomoc konať podľa vlastného uváženia. |
| --- | --- |

(243)

V odôvodnení 22 toho istého oznámenia sa ďalej objasňuje, že úroveň právomoci konať podľa vlastného uváženia a manévrovací priestor, ktoré má daňová správa, podporujú predpoklad, že ide o štátnu pomoc. Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.2.2, na uplatňovanie predčasného odpisovania sa vzťahujú podmienky – znenie ktorých si vyžaduje výklad – a podlieha predchádzajúcemu povoleniu daňovou správou. Správa si môže pred udelením povolenia od žiadateľa vyžiadať ďalšie dokumenty alebo od iných správ informácie. Zo skutočnosti, že každá dokumentácia týkajúca sa žiadostí, ktoré má Komisia k dispozícii, obsahovali ďalšie dokumenty, vyplýva, že ich požadovala správa – vyslovene alebo skryto – alebo že žiadatelia vedeli, že sú potrebné na získanie povolenia. Daňová správa mala teda pri uplatňovaní tohto opatrenia veľkú právomoc konať podľa vlastného uváženia.

| (244) | So zreteľom na charakteristiky systému nemohlo teda znenie oznámenia zapríčiniť vznik neistoty, a už vôbec nie oprávnených očakávaní, pokiaľ ide o charakter pomoci predčasného odpisovania. |
| --- | --- |

(244)

So zreteľom na charakteristiky systému nemohlo teda znenie oznámenia zapríčiniť vznik neistoty, a už vôbec nie oprávnených očakávaní, pokiaľ ide o charakter pomoci predčasného odpisovania.

5.6.2.9.   Oprávnenosť príjmov z prenájmu samostatnej lode na režim dane z tonáže

| (245) | Schválenie udelené rozhodnutím Komisie K(2002) 582 v konečnom znení z 27. februára 2002 sa vzťahuje na „spoločnosti zapísané podľa španielskych právnych predpisov, ktorých činnosť zahŕňa prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí.“ Komisia sa však domnieva, že táto veta nemohla vytvoriť žiadne oprávnené očakávania, že subjekty, ktorých činnosti pozostávajú výlučne z prenajímania jednej samostatnej lode, by boli oprávnené pre režim dane z tonáže. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 179 a 180 a jasne sa uvádza v rozhodnutí z roku 2002, režim dane z tonáže sa vzťahuje výlučne na kvalifikované lode a kvalifikované činnosti námornej dopravy. |
| --- | --- |

(245)

Schválenie udelené rozhodnutím Komisie K(2002) 582 v konečnom znení z 27. februára 2002 sa vzťahuje na „spoločnosti zapísané podľa španielskych právnych predpisov, ktorých činnosť zahŕňa prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí.“ Komisia sa však domnieva, že táto veta nemohla vytvoriť žiadne oprávnené očakávania, že subjekty, ktorých činnosti pozostávajú výlučne z prenajímania jednej samostatnej lode, by boli oprávnené pre režim dane z tonáže. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 179 a 180 a jasne sa uvádza v rozhodnutí z roku 2002, režim dane z tonáže sa vzťahuje výlučne na kvalifikované lode a kvalifikované činnosti námornej dopravy.

5.6.3.   Právna istota

| (246) | Právna istota je základná požiadavka európskeho práva, ktorou sa má zabezpečiť predvídateľnosť právnych situácií a vzťahov upravených týmto právom. Podľa judikatúry požiadavka právnej istoty neumožňuje Komisii odkladať výkon svojich právomocí na neurčito a nezahŕňa konanie príslušnej inštitúcie (127). Na porušenie tejto zásady sa však doteraz vyžadovali dva kumulatívne prvky:






  — | existencia súboru prvkov, ktoré vytvárajú stav neistoty, pokiaľ ide o zákonnosť opatrenia, |
| --- | --- | --- |

(246)

Právna istota je základná požiadavka európskeho práva, ktorou sa má zabezpečiť predvídateľnosť právnych situácií a vzťahov upravených týmto právom. Podľa judikatúry požiadavka právnej istoty neumožňuje Komisii odkladať výkon svojich právomocí na neurčito a nezahŕňa konanie príslušnej inštitúcie (127). Na porušenie tejto zásady sa však doteraz vyžadovali dva kumulatívne prvky:

—

existencia súboru prvkov, ktoré vytvárajú stav neistoty, pokiaľ ide o zákonnosť opatrenia,

| — | dlhotrvajúce nekonanie Komisie napriek tomu, že o pomoci vedela. |
| --- | --- |

—

dlhotrvajúce nekonanie Komisie napriek tomu, že o pomoci vedela.

| (247) | Rozhodnutie vo veci francúzskych GIE Fiscaux a rozsudok vo veci Salzgitter (128) sú jediné dve príležitosti, kedy Komisia a Všeobecný súd rozhodli, že porušenie zásady právnej istoty môže viesť k upusteniu od vymáhania aj v prípade absencie oprávnených očakávaní. Súdny dvor však rozsudok vo veci Salzgitter zrušil práve pre uplatňovanie zásady právnej istoty na túto vec (129). |
| --- | --- |

(247)

Rozhodnutie vo veci francúzskych GIE Fiscaux a rozsudok vo veci Salzgitter (128) sú jediné dve príležitosti, kedy Komisia a Všeobecný súd rozhodli, že porušenie zásady právnej istoty môže viesť k upusteniu od vymáhania aj v prípade absencie oprávnených očakávaní. Súdny dvor však rozsudok vo veci Salzgitter zrušil práve pre uplatňovanie zásady právnej istoty na túto vec (129).

5.6.3.1.   Prvky, ktoré vytvorili stav neistoty, pokiaľ ide o zákonnosť opatrenia

| (248) | SZL a francúzske GIE Fiscaux majú spoločné viaceré hlavné charakteristiky a majú veľmi podobné účinky (pozri oddiel 5.6.1 Rovnaké zaobchádzanie). Obidve sa používajú na financovanie dlhodobého investičného majetku. Zahŕňajú daňovo transparentné HZZ, ktoré odpisujú majetok a prevádzajú jeho vlastníctvo na konečného používateľa prostredníctvom určitého druhu lízingovej zmluvy. V obidvoch prípadoch je odpisovanie predčasné alebo zrýchlené a kapitálové zisky HZZ sa nezdaňujú. Hospodárska výhoda vyplývajúca z predčasného alebo zrýchleného odpisovania a z nezdanenia kapitálových ziskov sa v obidvoch prípadoch rozdeľuje medzi investorov v HZZ a konečných používateľov majetku (prostredníctvom zľavy z ceny), hoci tam sú významné rozdiely, pokiaľ ide o súvisiacu štátnu intervenciu. |
| --- | --- |

(248)

SZL a francúzske GIE Fiscaux majú spoločné viaceré hlavné charakteristiky a majú veľmi podobné účinky (pozri oddiel 5.6.1 Rovnaké zaobchádzanie). Obidve sa používajú na financovanie dlhodobého investičného majetku. Zahŕňajú daňovo transparentné HZZ, ktoré odpisujú majetok a prevádzajú jeho vlastníctvo na konečného používateľa prostredníctvom určitého druhu lízingovej zmluvy. V obidvoch prípadoch je odpisovanie predčasné alebo zrýchlené a kapitálové zisky HZZ sa nezdaňujú. Hospodárska výhoda vyplývajúca z predčasného alebo zrýchleného odpisovania a z nezdanenia kapitálových ziskov sa v obidvoch prípadoch rozdeľuje medzi investorov v HZZ a konečných používateľov majetku (prostredníctvom zľavy z ceny), hoci tam sú významné rozdiely, pokiaľ ide o súvisiacu štátnu intervenciu.

| (249) | Hlavné opatrenia, ktoré sú súčasťou systému SZL, sa zaviedli v rokoch 2002 (130) a 2003, t. j. predtým ako Komisia rozhodla, že francúzsky systém predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(249)

Hlavné opatrenia, ktoré sú súčasťou systému SZL, sa zaviedli v rokoch 2002 (130) a 2003, t. j. predtým ako Komisia rozhodla, že francúzsky systém predstavuje štátnu pomoc.

| (250) | So zreteľom na podobnosť SZL a GIE Fiscaux je preto možné – ako tvrdia španielske orgány a určité tretie strany –, že udalosti, na ktoré sa odvolávajú v súvislosti s ochranou právnej istoty pre francúzsku schému, vytvorili stav neistoty, pokiaľ ide o zákonnosť SZL. |
| --- | --- |

(250)

So zreteľom na podobnosť SZL a GIE Fiscaux je preto možné – ako tvrdia španielske orgány a určité tretie strany –, že udalosti, na ktoré sa odvolávajú v súvislosti s ochranou právnej istoty pre francúzsku schému, vytvorili stav neistoty, pokiaľ ide o zákonnosť SZL.

| (251) | Komisia sa v tejto fáze domnieva, že tento stav neistoty mohlo v skutočnosti spôsobiť vyjadrenie Komisie v rozhodnutí z roku 2001 vo veci Brittany Ferries (131), že určité daňové výhody sú všeobecným opatrením. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 192 rozhodnutia o GIE Fiscaux, týmto vyjadrením sa nešpecifikuje, že sa vzťahuje na predchádzajúcu schému GIE Fiscaux, čo mohlo uviesť príjemcov tejto schémy a podobnej schémy, ako je napríklad SZL, do omylu. |
| --- | --- |

(251)

Komisia sa v tejto fáze domnieva, že tento stav neistoty mohlo v skutočnosti spôsobiť vyjadrenie Komisie v rozhodnutí z roku 2001 vo veci Brittany Ferries (131), že určité daňové výhody sú všeobecným opatrením. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 192 rozhodnutia o GIE Fiscaux, týmto vyjadrením sa nešpecifikuje, že sa vzťahuje na predchádzajúcu schému GIE Fiscaux, čo mohlo uviesť príjemcov tejto schémy a podobnej schémy, ako je napríklad SZL, do omylu.

| (252) | Pokiaľ ide o ostatné prvky, na ktoré sa odvolávajú Španielsko a tretie strany, Komisia analyzovala, či prvky, na ktoré sa odvolávajú s cieľom podporiť existenciu oprávnených očakávaní (pozri oddiel 5.6.1), mohli vytvoriť stav neistoty. |
| --- | --- |

(252)

Pokiaľ ide o ostatné prvky, na ktoré sa odvolávajú Španielsko a tretie strany, Komisia analyzovala, či prvky, na ktoré sa odvolávajú s cieľom podporiť existenciu oprávnených očakávaní (pozri oddiel 5.6.1), mohli vytvoriť stav neistoty.

| (253) | Po prvé, členské štáty sú na základe zmluvy povinné oznámiť Komisii svoje plány poskytnúť novú pomoc. Zverejnenie návrhov opatrení v úradnom vestníku španielskeho parlamentu sa nemôže považovať za oznámenie Komisii a absencia reakcie Komisie nemohla prispieť k vytvoreniu stavu neistoty. |
| --- | --- |

(253)

Po prvé, členské štáty sú na základe zmluvy povinné oznámiť Komisii svoje plány poskytnúť novú pomoc. Zverejnenie návrhov opatrení v úradnom vestníku španielskeho parlamentu sa nemôže považovať za oznámenie Komisii a absencia reakcie Komisie nemohla prispieť k vytvoreniu stavu neistoty.

| (254) | Po druhé, žiadosť o informácie z roku 2001 týkajúca sa opatrenia zdanenia lízingu preukazuje, že Komisia reagovala na tvrdenia sťažovateľa o domnelej pomoci. Táto žiadosť bola určená Španielsku a Španielsko vo svojich odpovediach dôrazne poprelo existenciu takýchto opatrení. Komisia túto žiadosť nezverejnila, ak by sa však budúci príjemcovia SZL z akéhokoľvek dôvodu dozvedeli o tejto žiadosti o informácie v čase, kedy zamýšľali zapojiť sa do tohto systému, mala ich varovať skutočnosť, že Komisii bola podaná sťažnosť, v ktorej sa zvažovalo, že opatrenia tohto systému by mohli predstavovať štátnu pomoc. Zo žiadosti o informácie mohlo tiež vyplynúť, že Komisia nemala dostatočné znalosti o tomto opatrení, aby ho mohla posúdiť, a nemohlo to viesť k záveru, že Komisia opatrenie schválila. Keďže táto žiadosť bola zaslaná pred nadobudnutím účinnosti opatrení, ktoré tvoria SZL, Španielsko mohlo oznámiť všetky prvky systému s cieľom získať právnu istotu. Alebo mali príjemcovia požiadať Španielsko – alebo Komisiu – o oznámenie systému Španielskom alebo o schválenie Komisiou. Španielsko a ani subjekty teda nemôžu tvrdiť, že táto žiadosť alebo – so zreteľom na poskytnutú odpoveď – absencia následného konania Komisie viedli k vytvoreniu stavu neistoty. |
| --- | --- |

(254)

Po druhé, žiadosť o informácie z roku 2001 týkajúca sa opatrenia zdanenia lízingu preukazuje, že Komisia reagovala na tvrdenia sťažovateľa o domnelej pomoci. Táto žiadosť bola určená Španielsku a Španielsko vo svojich odpovediach dôrazne poprelo existenciu takýchto opatrení. Komisia túto žiadosť nezverejnila, ak by sa však budúci príjemcovia SZL z akéhokoľvek dôvodu dozvedeli o tejto žiadosti o informácie v čase, kedy zamýšľali zapojiť sa do tohto systému, mala ich varovať skutočnosť, že Komisii bola podaná sťažnosť, v ktorej sa zvažovalo, že opatrenia tohto systému by mohli predstavovať štátnu pomoc. Zo žiadosti o informácie mohlo tiež vyplynúť, že Komisia nemala dostatočné znalosti o tomto opatrení, aby ho mohla posúdiť, a nemohlo to viesť k záveru, že Komisia opatrenie schválila. Keďže táto žiadosť bola zaslaná pred nadobudnutím účinnosti opatrení, ktoré tvoria SZL, Španielsko mohlo oznámiť všetky prvky systému s cieľom získať právnu istotu. Alebo mali príjemcovia požiadať Španielsko – alebo Komisiu – o oznámenie systému Španielskom alebo o schválenie Komisiou. Španielsko a ani subjekty teda nemôžu tvrdiť, že táto žiadosť alebo – so zreteľom na poskytnutú odpoveď – absencia následného konania Komisie viedli k vytvoreniu stavu neistoty.

| (255) | Po tretie, pokiaľ ide o rozhodnutie z roku 2004 o holandskom vyrovnávacom opatrení, Komisia poukazuje na to, že kompenzácia opatrenia odlišného od SZL nemohla vytvoriť stav neistoty, pokiaľ ide o SZL. Skutočnosť, že presný opis domnelej španielskej pomoci vo verejných dokumentoch sa uvádza len v holandskom znení rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, nepostačuje na záver, že čitatelia mohli predpokladať, že ide o SZL. Preklad holandského rozhodnutia alebo žiadosť o informácie adresovaná Komisii mohli v skutočnosti jednoducho vysvetliť, že domnelá španielska pomoc sa týkala úrokových dotácií na základe kráľovského dekrétu č. 442/1994. Komisia navyše len spomenula skutočnosť, že Španielsko poprelo existenciu domnelej španielskej pomoci a Holandsko neposkytlo dostatočný dôkaz. Ako sa uvádza v tomto rozhodnutí, Komisii neostávalo nič iné, len dôverovať členskému štátu, a nemôže byť braná na zodpovednosť za neistotu, ak vôbec, ktorú mohlo spôsobiť následné nekonanie z jej strany. Komisia sa preto domnieva, že rozhodnutie z roku 2004 nemohlo prispieť k stavu neistoty, pokiaľ ide o zákonnosť SZL. |
| --- | --- |

(255)

Po tretie, pokiaľ ide o rozhodnutie z roku 2004 o holandskom vyrovnávacom opatrení, Komisia poukazuje na to, že kompenzácia opatrenia odlišného od SZL nemohla vytvoriť stav neistoty, pokiaľ ide o SZL. Skutočnosť, že presný opis domnelej španielskej pomoci vo verejných dokumentoch sa uvádza len v holandskom znení rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, nepostačuje na záver, že čitatelia mohli predpokladať, že ide o SZL. Preklad holandského rozhodnutia alebo žiadosť o informácie adresovaná Komisii mohli v skutočnosti jednoducho vysvetliť, že domnelá španielska pomoc sa týkala úrokových dotácií na základe kráľovského dekrétu č. 442/1994. Komisia navyše len spomenula skutočnosť, že Španielsko poprelo existenciu domnelej španielskej pomoci a Holandsko neposkytlo dostatočný dôkaz. Ako sa uvádza v tomto rozhodnutí, Komisii neostávalo nič iné, len dôverovať členskému štátu, a nemôže byť braná na zodpovednosť za neistotu, ak vôbec, ktorú mohlo spôsobiť následné nekonanie z jej strany. Komisia sa preto domnieva, že rozhodnutie z roku 2004 nemohlo prispieť k stavu neistoty, pokiaľ ide o zákonnosť SZL.

| (256) | Po štvrté, Komisia sa domnieva, že stav neistoty vytvorený v súvislosti so zákonnosťou SZL v dôsledku vyjadrenia uvedeného v rozhodnutí Komisie z roku 2001 týkajúcom sa Brittany Ferries sa ukončil dátumom uverejnenia rozhodnutia Komisie o francúzskych GIE Fiscaux. Týmto rozhodnutím sa vyjasnilo, že Komisia považovala francúzsky systém zdanenia lízingu za štátnu pomoc, a malo upozorniť Španielsko a príjemcov SZL na skutočnosť, že systém by mohol predstavovať štátnu pomoc. Preto nemohlo toto rozhodnutie vytvoriť stav neistoty – alebo prispieť k jeho vytvoreniu –, pokiaľ ide o SZL. |
| --- | --- |

(256)

Po štvrté, Komisia sa domnieva, že stav neistoty vytvorený v súvislosti so zákonnosťou SZL v dôsledku vyjadrenia uvedeného v rozhodnutí Komisie z roku 2001 týkajúcom sa Brittany Ferries sa ukončil dátumom uverejnenia rozhodnutia Komisie o francúzskych GIE Fiscaux. Týmto rozhodnutím sa vyjasnilo, že Komisia považovala francúzsky systém zdanenia lízingu za štátnu pomoc, a malo upozorniť Španielsko a príjemcov SZL na skutočnosť, že systém by mohol predstavovať štátnu pomoc. Preto nemohlo toto rozhodnutie vytvoriť stav neistoty – alebo prispieť k jeho vytvoreniu –, pokiaľ ide o SZL.

| (257) | Po piate, Komisia sa z dôvodov uvedených v oddiele 5.6.2.6 domnieva, že list komisárky Kroesovej z roku 2009 nevytvoril stav neistoty ani neprispel k jeho vytvoreniu. |
| --- | --- |

(257)

Po piate, Komisia sa z dôvodov uvedených v oddiele 5.6.2.6 domnieva, že list komisárky Kroesovej z roku 2009 nevytvoril stav neistoty ani neprispel k jeho vytvoreniu.

5.6.3.2.   Čas, ktorý uplynul od sťažnosti do začatia konania

| (258) | Komisia sa domnieva, že čas uplynutý pri skúmaní SZL do začatia formálneho zisťovania by sa mal počítať od roku 2006, kedy Komisia dostala sťažnosti od európskych lodeníc. Zverejnenie návrhov opatrení v španielskom úradnom vestníku ani tvrdenia, ktoré Komisia prijala v roku 2001 a ktoré Španielsko jasne poprelo v roku 2002, v skutočnosti z dôvodov opísaných vyššie v texte nepodporujú stanovisko, žeby Komisia nevhodne odkladala výkon svojich vyšetrovacích právomocí. Tento názor nepodporuje ani konečné rozhodnutie z roku 2004 vo veci C-66/2003, ktorá sa týkala vyrovnania iného domnelého opatrenia štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(258)

Komisia sa domnieva, že čas uplynutý pri skúmaní SZL do začatia formálneho zisťovania by sa mal počítať od roku 2006, kedy Komisia dostala sťažnosti od európskych lodeníc. Zverejnenie návrhov opatrení v španielskom úradnom vestníku ani tvrdenia, ktoré Komisia prijala v roku 2001 a ktoré Španielsko jasne poprelo v roku 2002, v skutočnosti z dôvodov opísaných vyššie v texte nepodporujú stanovisko, žeby Komisia nevhodne odkladala výkon svojich vyšetrovacích právomocí. Tento názor nepodporuje ani konečné rozhodnutie z roku 2004 vo veci C-66/2003, ktorá sa týkala vyrovnania iného domnelého opatrenia štátnej pomoci.

| (259) | Čas uplynutý od prvej sťažnosti v roku 2006 do začatia formálneho zisťovania v roku 2011 sa nezdá byť príliš dlhý, keď sa zváži počet dotknutých daňových opatrení, komplexnosť operácií zdanenia lízingu a nedostatočná transparentnosť v súvislosti s týmito operáciami zdanenia lízingu. Komisia navyše od septembra roku 2006 do mája roku 2010 (132) poslala osem oficiálnych žiadostí o informácie a bola v pravidelnom styku so španielskymi orgánmi. |
| --- | --- |

(259)

Čas uplynutý od prvej sťažnosti v roku 2006 do začatia formálneho zisťovania v roku 2011 sa nezdá byť príliš dlhý, keď sa zváži počet dotknutých daňových opatrení, komplexnosť operácií zdanenia lízingu a nedostatočná transparentnosť v súvislosti s týmito operáciami zdanenia lízingu. Komisia navyše od septembra roku 2006 do mája roku 2010 (132) poslala osem oficiálnych žiadostí o informácie a bola v pravidelnom styku so španielskymi orgánmi.

| (260) | Komisia navyše až v októbri roku 2010 prijala novú sťažnosť obsahujúcu kľúčový prvok na posúdenie systému, a to komplexnú štúdiu daňových odborníkov, v ktorej sa opisuje fungovanie systému a jeho účinky. Čas uplynutý pri skúmaní SZL preto zrejme nepostačuje na odvolávanie sa na právnu neistotu. |
| --- | --- |

(260)

Komisia navyše až v októbri roku 2010 prijala novú sťažnosť obsahujúcu kľúčový prvok na posúdenie systému, a to komplexnú štúdiu daňových odborníkov, v ktorej sa opisuje fungovanie systému a jeho účinky. Čas uplynutý pri skúmaní SZL preto zrejme nepostačuje na odvolávanie sa na právnu neistotu.

| (261) | Komisia nemôže so zreteľom na komplexnosť predmetných opatrení vylúčiť, že rozhodnutím o Brittany Ferries v roku 2001 mohla vzniknúť právna neistota, ako tvrdí Španielsko a príjemcovia, pokiaľ ide o klasifikáciu SZL ako pomoci. Táto neistota však mohla trvať len do uverejnenia rozhodnutia Komisie o francúzskych GIE Fiscaux v úradnom vestníku 30. apríla 2007, v ktorom Komisia stanovila, že schéma predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(261)

Komisia nemôže so zreteľom na komplexnosť predmetných opatrení vylúčiť, že rozhodnutím o Brittany Ferries v roku 2001 mohla vzniknúť právna neistota, ako tvrdí Španielsko a príjemcovia, pokiaľ ide o klasifikáciu SZL ako pomoci. Táto neistota však mohla trvať len do uverejnenia rozhodnutia Komisie o francúzskych GIE Fiscaux v úradnom vestníku 30. apríla 2007, v ktorom Komisia stanovila, že schéma predstavuje štátnu pomoc.

| (262) | Komisia preto dospela k záveru, že by nemala nariadiť vymáhanie pomoci vyplývajúcej z operácií SZL, pokiaľ ide o pomoc poskytnutú od nadobudnutia účinnosti SZL v roku 2002 do 30. apríla 2007. |
| --- | --- |

(262)

Komisia preto dospela k záveru, že by nemala nariadiť vymáhanie pomoci vyplývajúcej z operácií SZL, pokiaľ ide o pomoc poskytnutú od nadobudnutia účinnosti SZL v roku 2002 do 30. apríla 2007.

5.6.4.   Určenie súm, ktoré sa majú vymáhať

| (263) | Komisia posúdila jednotlivé daňové opatrenia, ktoré predstavujú systém štátnej pomoci. Cieľom tohto rozhodnutia nie je stanoviť presné sumy pomoci, ktorú prijali jednotliví príjemcovia v každej z operácií SZL. Komisia sa však domnieva, že členské štáty by mali v jednotlivých prípadoch použiť túto metodiku na určenie príjemcov pomoci a súm nezlučiteľnej pomoci, ktoré sa majú od nich vymôcť. Túto metodiku možno ďalej zdokonaliť v spolupráci so španielskymi orgánmi, najmä na stanovenie skutočnej sumy daňovej výhody získanej investormi so zohľadnením ich individuálnej daňovej situácie. |
| --- | --- |

(263)

Komisia posúdila jednotlivé daňové opatrenia, ktoré predstavujú systém štátnej pomoci. Cieľom tohto rozhodnutia nie je stanoviť presné sumy pomoci, ktorú prijali jednotliví príjemcovia v každej z operácií SZL. Komisia sa však domnieva, že členské štáty by mali v jednotlivých prípadoch použiť túto metodiku na určenie príjemcov pomoci a súm nezlučiteľnej pomoci, ktoré sa majú od nich vymôcť. Túto metodiku možno ďalej zdokonaliť v spolupráci so španielskymi orgánmi, najmä na stanovenie skutočnej sumy daňovej výhody získanej investormi so zohľadnením ich individuálnej daňovej situácie.

| (264) | Krok 1: Výpočet celkovej daňovej výhody vytvorenej operáciou: ide o čistú aktuálnu hodnotu daňových výhod, ktoré skutočne získali HZZ alebo jeho investori (t. j. pred odpočítaním časti týchto výhod prenesenej na prepravnú spoločnosť prostredníctvom zľavy z ceny). Čistá aktuálna hodnota by sa mala vypočítať k dátumu začatia odpisovania – predčasné odpisovanie povolené daňovými orgánmi – a miery zliav použité na účely tohto výpočtu by mali byť založené na trhových faktoch. Komisia navrhuje, aby Španielsko štandardne použilo výpočty, ktoré HZZ poskytli daňovej správe pri žiadaní o predčasné odpisovanie (pozri odôvodnenie 168). Daňová výhoda sa v zásade považuje za poskytnutú v deň, kedy majú HZZ alebo jeho investori zaplatiť daň. |
| --- | --- |

(264)

Krok 1: Výpočet celkovej daňovej výhody vytvorenej operáciou: ide o čistú aktuálnu hodnotu daňových výhod, ktoré skutočne získali HZZ alebo jeho investori (t. j. pred odpočítaním časti týchto výhod prenesenej na prepravnú spoločnosť prostredníctvom zľavy z ceny). Čistá aktuálna hodnota by sa mala vypočítať k dátumu začatia odpisovania – predčasné odpisovanie povolené daňovými orgánmi – a miery zliav použité na účely tohto výpočtu by mali byť založené na trhových faktoch. Komisia navrhuje, aby Španielsko štandardne použilo výpočty, ktoré HZZ poskytli daňovej správe pri žiadaní o predčasné odpisovanie (pozri odôvodnenie 168). Daňová výhoda sa v zásade považuje za poskytnutú v deň, kedy majú HZZ alebo jeho investori zaplatiť daň.

| (265) | Krok 2: Výpočet daňovej výhody vytvorenej všeobecnými daňovými opatreniami použitými v operácii: ide o čistú aktuálnu hodnotu – vypočítanú rovnako ako v kroku č. 1 – daňových výhod, ktoré by HZZ alebo jeho investori získali v referenčnej situácii, v ktorej by sa použilo len opatrenie zrýchleného odpisovania od momentu začatia prevádzkovania lode a operácia by sa zdanila podľa normálnych pravidiel pre daň z príjmu právnických osôb. V tomto scenári by kapitálový zisk z predaja lode prepravnej spoločnosti k dátumu vykonania opcie prepravnou spoločnosťou podliehal dani z príjmu právnických osôb, ktorá sa všeobecne uplatňuje na zisky právnických osôb. Daňová výhoda sa v zásade považuje za získanú v deň, kedy majú HZZ alebo jeho investori zaplatiť daň. |
| --- | --- |

(265)

Krok 2: Výpočet daňovej výhody vytvorenej všeobecnými daňovými opatreniami použitými v operácii: ide o čistú aktuálnu hodnotu – vypočítanú rovnako ako v kroku č. 1 – daňových výhod, ktoré by HZZ alebo jeho investori získali v referenčnej situácii, v ktorej by sa použilo len opatrenie zrýchleného odpisovania od momentu začatia prevádzkovania lode a operácia by sa zdanila podľa normálnych pravidiel pre daň z príjmu právnických osôb. V tomto scenári by kapitálový zisk z predaja lode prepravnej spoločnosti k dátumu vykonania opcie prepravnou spoločnosťou podliehal dani z príjmu právnických osôb, ktorá sa všeobecne uplatňuje na zisky právnických osôb. Daňová výhoda sa v zásade považuje za získanú v deň, kedy majú HZZ alebo jeho investori zaplatiť daň.

| (266) | Krok 3: Výpočet daňovej výhody zodpovedajúcej štátnej pomoci: keďže Komisia považuje zrýchlené odpisovanie za všeobecné opatrenie, suma výhody zodpovedajúcej tomuto opatreniu (t. j. odložená platba určitých súm dane) nepredstavuje štátnu pomoc. Rozdiel medzi sumami získanými v kroku 1 a v kroku 2 by mal zodpovedať pomoci, ktorú HZZ a jeho investori získali ako príjemcovia predmetných daňových opatrení, t. j. čistá aktuálna hodnota celkovej výhody vyplývajúcej z využitia predčasného odpisovania, režimu dane z tonáže (na ktorý HZZ nie sú oprávnené) a nezdanenia kapitálových ziskov dosiahnutého prostredníctvom článku 50 ods. 3 RIS. Daňová výhoda sa v zásade považuje za získanú v deň, kedy majú HZZ alebo jeho investori zaplatiť daň. |
| --- | --- |

(266)

Krok 3: Výpočet daňovej výhody zodpovedajúcej štátnej pomoci: keďže Komisia považuje zrýchlené odpisovanie za všeobecné opatrenie, suma výhody zodpovedajúcej tomuto opatreniu (t. j. odložená platba určitých súm dane) nepredstavuje štátnu pomoc. Rozdiel medzi sumami získanými v kroku 1 a v kroku 2 by mal zodpovedať pomoci, ktorú HZZ a jeho investori získali ako príjemcovia predmetných daňových opatrení, t. j. čistá aktuálna hodnota celkovej výhody vyplývajúcej z využitia predčasného odpisovania, režimu dane z tonáže (na ktorý HZZ nie sú oprávnené) a nezdanenia kapitálových ziskov dosiahnutého prostredníctvom článku 50 ods. 3 RIS. Daňová výhoda sa v zásade považuje za získanú v deň, kedy majú HZZ alebo jeho investori zaplatiť daň.

| (267) | Krok 4: Výpočet sumy zlučiteľnej pomoci: po prvé, pomoc získaná HZZ alebo jeho investormi podľa výpočtu v kroku 3 je zlučiteľná, pokiaľ zodpovedá výhode prenesenej prepravnej spoločnosti, ktorá by bola zlučiteľná, ak by sa považovala za štátnu pomoc pre prepravnú spoločnosť. Percentuálny podiel pomoci prevedenej prepravnej spoločnosti sa musí určiť na základe výpočtu podobného výpočtu, ktorý predložili HZZ vo svojej žiadosti pre daňovú správu (pozri odôvodnenie 136), pričom sa určitá suma musí považovať za odmenu v súlade s trhom so sprostredkovateľskými službami. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 202 až 210, časť výhody prevedenej prepravnej spoločnosti sa môže považovať za zlučiteľnú, ak sú prepravná spoločnosť, príslušná loď a jej dopravné činnosti oprávnené podľa usmernení pre námornú dopravu. Zlučiteľná suma by sa mala stanoviť v súlade s kapitolou 11 usmernení, pričom sa musí riadne zohľadniť všetka pomoc poskytnutá tejto prepravnej spoločnosti v EHP. K sumám pomoci poskytnutým v Španielsku sa musia pripočítať najmä sumy pomoci poskytnuté v krajine sídla spoločnosti (ak je členom EHP). Suma pomoci, ktorá presahuje strop alebo ktorá sa nepreukáže ako zlučiteľná na základe kapitoly 11 usmernení pre námornú dopravu, sa považuje za nezlučiteľnú. |
| --- | --- |

(267)

Krok 4: Výpočet sumy zlučiteľnej pomoci: po prvé, pomoc získaná HZZ alebo jeho investormi podľa výpočtu v kroku 3 je zlučiteľná, pokiaľ zodpovedá výhode prenesenej prepravnej spoločnosti, ktorá by bola zlučiteľná, ak by sa považovala za štátnu pomoc pre prepravnú spoločnosť. Percentuálny podiel pomoci prevedenej prepravnej spoločnosti sa musí určiť na základe výpočtu podobného výpočtu, ktorý predložili HZZ vo svojej žiadosti pre daňovú správu (pozri odôvodnenie 136), pričom sa určitá suma musí považovať za odmenu v súlade s trhom so sprostredkovateľskými službami. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 202 až 210, časť výhody prevedenej prepravnej spoločnosti sa môže považovať za zlučiteľnú, ak sú prepravná spoločnosť, príslušná loď a jej dopravné činnosti oprávnené podľa usmernení pre námornú dopravu. Zlučiteľná suma by sa mala stanoviť v súlade s kapitolou 11 usmernení, pričom sa musí riadne zohľadniť všetka pomoc poskytnutá tejto prepravnej spoločnosti v EHP. K sumám pomoci poskytnutým v Španielsku sa musia pripočítať najmä sumy pomoci poskytnuté v krajine sídla spoločnosti (ak je členom EHP). Suma pomoci, ktorá presahuje strop alebo ktorá sa nepreukáže ako zlučiteľná na základe kapitoly 11 usmernení pre námornú dopravu, sa považuje za nezlučiteľnú.

| (268) | Keďže strop v kapitole 11 usmernení pre námornú dopravu sa vypočítava na ročnom základe a výhoda získaná prepravnou spoločnosťou sa vzťahuje na dlhodobý majetok, Komisia súhlasí s tým, že na uplatnenie tohto stropu sa výhoda vyplývajúca pre prepravnú spoločnosť z operácie SZL môže rozložiť na normálne obdobie odpisovania (desať rokov) príslušnej lode. |
| --- | --- |

(268)

Keďže strop v kapitole 11 usmernení pre námornú dopravu sa vypočítava na ročnom základe a výhoda získaná prepravnou spoločnosťou sa vzťahuje na dlhodobý majetok, Komisia súhlasí s tým, že na uplatnenie tohto stropu sa výhoda vyplývajúca pre prepravnú spoločnosť z operácie SZL môže rozložiť na normálne obdobie odpisovania (desať rokov) príslušnej lode.

| (269) | Po druhé, keďže zodpovedá odmene v súlade s trhom so sprostredkovateľskými službami finančných investorov pri prevode zlučiteľnej výhody prepravným spoločnostiam, aj táto odmena sa bude považovať za zlučiteľnú alebo nezlučiteľnú pomoc rovnakým podielom ako výhoda prevedená prepravnej spoločnosti (pozri odôvodnenie 201). |
| --- | --- |

(269)

Po druhé, keďže zodpovedá odmene v súlade s trhom so sprostredkovateľskými službami finančných investorov pri prevode zlučiteľnej výhody prepravným spoločnostiam, aj táto odmena sa bude považovať za zlučiteľnú alebo nezlučiteľnú pomoc rovnakým podielom ako výhoda prevedená prepravnej spoločnosti (pozri odôvodnenie 201).

5.6.5.   Zmluvné doložky

| (270) | Ako sa uvádza vyššie, PYMAR informoval Komisiu o určitých doložkách v určitých zmluvách medzi investormi, prepravnými spoločnosťami a lodenicami. Lodenice sú na základe týchto doložiek povinné kompenzovať ostatné strany v prípade nezískania predpokladaných daňových výhod. |
| --- | --- |

(270)

Ako sa uvádza vyššie, PYMAR informoval Komisiu o určitých doložkách v určitých zmluvách medzi investormi, prepravnými spoločnosťami a lodenicami. Lodenice sú na základe týchto doložiek povinné kompenzovať ostatné strany v prípade nezískania predpokladaných daňových výhod.

| (271) | Komisia vo svojom konečnom zápornom rozhodnutí, v ktorom nariadila čiastočné vymáhanie, vo veci francúzskych GIE Fiscaux (133), ktorá je veľmi podobná predmetnému prípadu, poznamenala, že: „skutočnosť, že daňové a právne riziká znášané členmi ZHZ mohli byť v niektorých prípadoch zmluvne prenesené na užívateľov majetku, nemôže narúšať zásadu, podľa ktorej cieľom sledovaným Komisiou, keď poprípade vyžaduje vrátenie nezákonnej pomoci, je odobrať jednotlivým príjemcom výhodu, ktorú získali na svojom trhu v porovnaní so svojimi konkurentmi, a obnoviť stav predchádzajúci vyplateniu uvedenej pomoci.“ Komisia dospela k záveru, že: „realizácia tohto cieľa nemôže závisieť... od zmluvných ustanovení dohodnutých príjemcami pomoci.“ |
| --- | --- |

(271)

Komisia vo svojom konečnom zápornom rozhodnutí, v ktorom nariadila čiastočné vymáhanie, vo veci francúzskych GIE Fiscaux (133), ktorá je veľmi podobná predmetnému prípadu, poznamenala, že: „skutočnosť, že daňové a právne riziká znášané členmi ZHZ mohli byť v niektorých prípadoch zmluvne prenesené na užívateľov majetku, nemôže narúšať zásadu, podľa ktorej cieľom sledovaným Komisiou, keď poprípade vyžaduje vrátenie nezákonnej pomoci, je odobrať jednotlivým príjemcom výhodu, ktorú získali na svojom trhu v porovnaní so svojimi konkurentmi, a obnoviť stav predchádzajúci vyplateniu uvedenej pomoci.“ Komisia dospela k záveru, že: „realizácia tohto cieľa nemôže závisieť... od zmluvných ustanovení dohodnutých príjemcami pomoci.“

| (272) | Podľa ustálenej judikatúry je cieľom povinnosti štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, opäť obnoviť skôr existujúci stav (134). Podľa iného vyjadrenia je hlavným cieľom pri vymáhaní protiprávne vyplatenej štátnej pomoci odstrániť narušenie hospodárskej súťaže spôsobené konkurenčnou výhodou, ktorú táto pomoc poskytuje (135). Príjemca vrátením pomoci stráca výhodu, ktorú mal oproti svojim konkurentom na trhu, a obnoví sa stav predchádzajúci poskytnutiu pomoci (136). |
| --- | --- |

(272)

Podľa ustálenej judikatúry je cieľom povinnosti štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, opäť obnoviť skôr existujúci stav (134). Podľa iného vyjadrenia je hlavným cieľom pri vymáhaní protiprávne vyplatenej štátnej pomoci odstrániť narušenie hospodárskej súťaže spôsobené konkurenčnou výhodou, ktorú táto pomoc poskytuje (135). Príjemca vrátením pomoci stráca výhodu, ktorú mal oproti svojim konkurentom na trhu, a obnoví sa stav predchádzajúci poskytnutiu pomoci (136).

| (273) | Komisia musí mať na dosiahnutie tohto výsledku právomoc nariadiť vymáhanie od skutočných príjemcov, aby mohla splniť úlohu obnoviť konkurenčný stav na trhu/trhoch, kde nastalo narušenie. Komisia musí na tento účel vedieť jasne identifikovať podniky, ktoré musia vrátiť protiprávnu pomoc, ktorú vyhlási za nezlučiteľnú. Tento cieľ by bol však natrvalo zmarený, ak by súkromné strany mohli zmluvnými ustanoveniami meniť účinky rozhodnutí o vymáhaní prijatých Komisiou. Ak by bola takáto možnosť dostupná, mohli by ju využiť hospodárske subjekty, ktoré majú značnú vyjednávaciu silu, na ochranu pred rozhodnutiami o vymáhaní, čím by kontrola štátnej pomoci stratila svoje praktické účinky. |
| --- | --- |

(273)

Komisia musí mať na dosiahnutie tohto výsledku právomoc nariadiť vymáhanie od skutočných príjemcov, aby mohla splniť úlohu obnoviť konkurenčný stav na trhu/trhoch, kde nastalo narušenie. Komisia musí na tento účel vedieť jasne identifikovať podniky, ktoré musia vrátiť protiprávnu pomoc, ktorú vyhlási za nezlučiteľnú. Tento cieľ by bol však natrvalo zmarený, ak by súkromné strany mohli zmluvnými ustanoveniami meniť účinky rozhodnutí o vymáhaní prijatých Komisiou. Ak by bola takáto možnosť dostupná, mohli by ju využiť hospodárske subjekty, ktoré majú značnú vyjednávaciu silu, na ochranu pred rozhodnutiami o vymáhaní, čím by kontrola štátnej pomoci stratila svoje praktické účinky.

| (274) | Na porovnanie, Súdny dvor vo svojom nedávnom rozsudku vo veci Residex (137) vyhlásil, že identifikovať príjemcu alebo prípadne príjemcov záruky predstavujúcej štátnu pomoc a realizovať vymáhanie celkovej výšky predmetnej pomoci majú vnútroštátne súdy, pričom zohľadnia špecifické prvky veci. Bez ohľadu na to, kto môže byť príjemcom pomoci, a so zreteľom na cieľ opatrení, ktoré vnútroštátne súdy majú prijať v prípade porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ, v zásade obnoviť konkurenčnú situáciu predchádzajúcu vyplateniu predmetnej pomoci, musia tieto súdy navyše zabezpečiť, aby opatrenia, ktoré prijímajú s ohľadom na platnosť uvedených aktov, umožnili dosiahnutie tohto cieľa. Z toho vyplýva, že keď je potrebné napraviť narušenie spôsobené pomocou, vnútroštátne súdy môžu zasiahnuť a vyhlásiť zmluvy za neplatné, a to aj na ujmu strán, ktoré nie sú príjemcami pomoci – v tomto prípade veritelia, ktorým pomáhala štátna záruka. Tá istá úvaha sa o to viac uplatňuje na Komisiu, keď nariadi účinné vymoženie pomoci od príjemcov. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že Komisia sa vyzýva prijať konečné rozhodnutie o opatrení pomoci, nemá však zabezpečiť ochranu práv jednotlivcov, čo musia robiť vnútroštátne súdy, keď bola porušená povinnosť vopred oznámiť Komisii štátnu pomoc v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(274)

Na porovnanie, Súdny dvor vo svojom nedávnom rozsudku vo veci Residex (137) vyhlásil, že identifikovať príjemcu alebo prípadne príjemcov záruky predstavujúcej štátnu pomoc a realizovať vymáhanie celkovej výšky predmetnej pomoci majú vnútroštátne súdy, pričom zohľadnia špecifické prvky veci. Bez ohľadu na to, kto môže byť príjemcom pomoci, a so zreteľom na cieľ opatrení, ktoré vnútroštátne súdy majú prijať v prípade porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ, v zásade obnoviť konkurenčnú situáciu predchádzajúcu vyplateniu predmetnej pomoci, musia tieto súdy navyše zabezpečiť, aby opatrenia, ktoré prijímajú s ohľadom na platnosť uvedených aktov, umožnili dosiahnutie tohto cieľa. Z toho vyplýva, že keď je potrebné napraviť narušenie spôsobené pomocou, vnútroštátne súdy môžu zasiahnuť a vyhlásiť zmluvy za neplatné, a to aj na ujmu strán, ktoré nie sú príjemcami pomoci – v tomto prípade veritelia, ktorým pomáhala štátna záruka. Tá istá úvaha sa o to viac uplatňuje na Komisiu, keď nariadi účinné vymoženie pomoci od príjemcov. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že Komisia sa vyzýva prijať konečné rozhodnutie o opatrení pomoci, nemá však zabezpečiť ochranu práv jednotlivcov, čo musia robiť vnútroštátne súdy, keď bola porušená povinnosť vopred oznámiť Komisii štátnu pomoc v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

| (275) | Z toho vyplýva, že zmluvné doložky, ktoré chránia príjemcov pomoci pred vymáhaním protiprávnej a nezlučiteľnej pomoci prenesením právnych a hospodárskych rizík tohto vymáhania na iné osoby, sú v rozpore so samotnou podstatou systému kontroly štátnej pomoci zriadeného zmluvou. Tento systém je nevyhnutný na plnenie úloh zverených Komisii a najmä na fungovanie vnútorného trhu, a preto predstavuje súbor pravidiel verejnej politiky (138). Súkromné strany sa preto od neho nemôžu odchýliť zmluvnými ustanoveniami. |
| --- | --- |

(275)

Z toho vyplýva, že zmluvné doložky, ktoré chránia príjemcov pomoci pred vymáhaním protiprávnej a nezlučiteľnej pomoci prenesením právnych a hospodárskych rizík tohto vymáhania na iné osoby, sú v rozpore so samotnou podstatou systému kontroly štátnej pomoci zriadeného zmluvou. Tento systém je nevyhnutný na plnenie úloh zverených Komisii a najmä na fungovanie vnútorného trhu, a preto predstavuje súbor pravidiel verejnej politiky (138). Súkromné strany sa preto od neho nemôžu odchýliť zmluvnými ustanoveniami.

| (276) | O to viac to platí v skúmanom prípade systému SZL, keď niektoré z lodeníc kontroluje štát. V miere, v akej verejné lodenice stanovili zmluvné doložky, ktorými sa chránia príjemcovia pred vymáhaním pomoci, by ich správanie zabránilo, aby vymáhanie protiprávnej a nezlučiteľnej štátnej pomoci splnilo svoju úlohu. Správanie štátom kontrolovaných subjektov, ktoré sa snažia ochrániť svojich zmluvných partnerov pred vymáhaním, môže navyše vyvinúť značný nátlak na ich súkromných konkurentov, ktorí môžu byť donútení prijať podobné doložky vo svojich zmluvách, čo by viedlo k všeobecnej ochrane príjemcov pred vymáhaním. |
| --- | --- |

(276)

O to viac to platí v skúmanom prípade systému SZL, keď niektoré z lodeníc kontroluje štát. V miere, v akej verejné lodenice stanovili zmluvné doložky, ktorými sa chránia príjemcovia pred vymáhaním pomoci, by ich správanie zabránilo, aby vymáhanie protiprávnej a nezlučiteľnej štátnej pomoci splnilo svoju úlohu. Správanie štátom kontrolovaných subjektov, ktoré sa snažia ochrániť svojich zmluvných partnerov pred vymáhaním, môže navyše vyvinúť značný nátlak na ich súkromných konkurentov, ktorí môžu byť donútení prijať podobné doložky vo svojich zmluvách, čo by viedlo k všeobecnej ochrane príjemcov pred vymáhaním.

6.   ZÁVER

Komisia dospela k záveru, že:

| — | Podľa námorných ustanovení a rozhodnutia z 27. februára 2002, ktorým sa schvaľuje španielsky režim dane z tonáže, činnosti, ktoré pozostávajú výlučne z lízingu, nájmu alebo prenájmu lodí, nepredstavujú dopravné služby. Tieto činnosti preto nie sú oprávnené pre španielsky režim dane z tonáže, ako ho schválila Komisia. |
| --- | --- |

—

Podľa námorných ustanovení a rozhodnutia z 27. februára 2002, ktorým sa schvaľuje španielsky režim dane z tonáže, činnosti, ktoré pozostávajú výlučne z lízingu, nájmu alebo prenájmu lodí, nepredstavujú dopravné služby. Tieto činnosti preto nie sú oprávnené pre španielsky režim dane z tonáže, ako ho schválila Komisia.

| — | Článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS (predčasné odpisovanie prenajatého majetku), uplatňovanie režimu dane z tonáže na neoprávnené HZZ, ako aj článok 50 ods. 3 RIS predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

—

Článok 115 ods. 11 TRLIS, článok 48 ods. 4 TRLIS a článok 49 RIS (predčasné odpisovanie prenajatého majetku), uplatňovanie režimu dane z tonáže na neoprávnené HZZ, ako aj článok 50 ods. 3 RIS predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| — | Tieto opatrenia nie sú existujúcou pomocou v zmysle článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/99, keďže neboli Komisii oznámené ani ich Komisia inak neschválila. |
| --- | --- |

—

Tieto opatrenia nie sú existujúcou pomocou v zmysle článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/99, keďže neboli Komisii oznámené ani ich Komisia inak neschválila.

| — | Španielsko protiprávne poskytovalo predmetnú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

—

Španielsko protiprávne poskytovalo predmetnú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

| — | Z toho vyplýva, že takzvaný španielsky systém zdanenia lízingu, ktorý zahŕňa spoločné používanie článku 115 ods. 11 TRLIS, článku 48 ods. 4 TRLIS a článku 49 RIS (predčasné odpisovanie prenajatého majetku), uplatňovanie režimu dane z tonáže na neoprávnené HZZ, ako aj využívanie článku 50 ods. 3 RIS, je protiprávny. |
| --- | --- |

—

Z toho vyplýva, že takzvaný španielsky systém zdanenia lízingu, ktorý zahŕňa spoločné používanie článku 115 ods. 11 TRLIS, článku 48 ods. 4 TRLIS a článku 49 RIS (predčasné odpisovanie prenajatého majetku), uplatňovanie režimu dane z tonáže na neoprávnené HZZ, ako aj využívanie článku 50 ods. 3 RIS, je protiprávny.

| — | Pomoc pre HZZ alebo jeho investorov sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, keďže zodpovedá odmene v súlade s trhom so sprostredkovateľskými službami finančných investorov a prenáša sa na spoločnosti zaoberajúce sa námornou dopravou, ktoré sú oprávnené na základe usmernení pre námornú dopravu v súlade s podmienkami stanovenými v týchto usmerneniach. Podmienené je to však najmä tým, aby celková suma prevedená prepravným spoločnostiam nepresiahla strop stanovený v kapitole 11 usmernení. |
| --- | --- |

—

Pomoc pre HZZ alebo jeho investorov sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, keďže zodpovedá odmene v súlade s trhom so sprostredkovateľskými službami finančných investorov a prenáša sa na spoločnosti zaoberajúce sa námornou dopravou, ktoré sú oprávnené na základe usmernení pre námornú dopravu v súlade s podmienkami stanovenými v týchto usmerneniach. Podmienené je to však najmä tým, aby celková suma prevedená prepravným spoločnostiam nepresiahla strop stanovený v kapitole 11 usmernení.

| — | Časť pomoci, ktorá presahuje sumu zlučiteľnej pomoci, by sa mala vymáhať od príjemcov, t. j. od HZZ a ich investorov bez toho, aby títo príjemcovia mali možnosť preniesť ťarchu vymáhania na iné osoby. |
| --- | --- |

—

Časť pomoci, ktorá presahuje sumu zlučiteľnej pomoci, by sa mala vymáhať od príjemcov, t. j. od HZZ a ich investorov bez toho, aby títo príjemcovia mali možnosť preniesť ťarchu vymáhania na iné osoby.

| — | Komisia by nemala nariadiť vymáhanie pomoci vyplývajúcej z operácií SZL, v súvislosti s ktorými sa pomoc poskytla od nadobudnutia účinnosti SZL v roku 2002 do 3. apríla 2007, čo je dátum uverejnenia rozhodnutia vo veci C-46/2004 francúzskych GIE Fiscaux (pozri odôvodnenie 261). |
| --- | --- |

—

Komisia by nemala nariadiť vymáhanie pomoci vyplývajúcej z operácií SZL, v súvislosti s ktorými sa pomoc poskytla od nadobudnutia účinnosti SZL v roku 2002 do 3. apríla 2007, čo je dátum uverejnenia rozhodnutia vo veci C-46/2004 francúzskych GIE Fiscaux (pozri odôvodnenie 261).

| — | Po tomto dátume nie je nariadenie vymáhania v rozpore so všeobecnými zásadami ochrany opodstatnených očakávaní a právnej istoty zakotvenými v práve Európskej únie, |
| --- | --- |

—

Po tomto dátume nie je nariadenie vymáhania v rozpore so všeobecnými zásadami ochrany opodstatnených očakávaní a právnej istoty zakotvenými v práve Európskej únie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Opatrenia vyplývajúce z článku 115 ods. 11 TRLIS (predčasné odpisovanie prenajatého majetku), z uplatňovania režimu dane z tonáže na neoprávnené podniky, lode alebo činnosti a z článku 50 ods. 3 RIS predstavujú štátnu pomoc pre HZZ a ich investorov, ktorú Španielsko protiprávne zaviedlo od 1. januára 2002 v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 2

Opatrenia štátnej pomoci uvedené v článku 1 sú nezlučiteľné s vnútorným trhom okrem rozsahu, v akom pomoc zodpovedá odmene v súlade s trhom so sprostredkovateľskými službami finančných investorov a v akom sa prevádza spoločnostiam zaoberajúcim sa námornou dopravou, ktorá je oprávnená podľa usmernení pre námornú dopravu v súlade s podmienkami stanovenými v týchto usmerneniach.

Článok 3

Španielsko ukončí schému pomoci uvedenú v článku 1 v rozsahu, v akom je nezlučiteľná so spoločným trhom.

Článok 4

1.   Španielsko vymôže nezlučiteľnú pomoc poskytnutú v rámci systému uvedeného v článku 1 od investorov HZZ, ktorí z nej mali prospech, bez toho, žeby títo príjemcovia mali možnosť preniesť ťarchu vymáhania na iné osoby. Vymáhanie sa však nevykoná v súvislosti s pomocou poskytnutou v rámci finančných operácií, pre ktoré sa príslušné vnútroštátne orgány zaviazali poskytnúť výhodu opatrení právne záväzným aktom prijatým pred 30. aprílom 2007.

2.   Vymáhané sumy sa úročia od dátumu, keď sa poskytli príjemcom k dispozícii, až do ich skutočného vymoženia.

3.   Úrok sa vypočíta na zloženom základe v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (139) a nariadením Komisie (ES) č. 271/2008 (140), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.

4.   S účinnosťou od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia Španielsko zruší všetky neuhradené platby pomoci v rámci systému uvedeného v článku 1.

Článok 5

1.   Vymoženie pomoci poskytnutej v rámci systému uvedeného v článku 1 je okamžité a účinné.

2.   Španielsko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov odo dňa jeho oznámenia.

Článok 6

1.   Španielsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc v rámci systému uvedeného v článku 1, a celkovú sumu pomoci, ktorú každý z nich dostal v rámci tohto systému; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc v rámci systému uvedeného v článku 1, a celkovú sumu pomoci, ktorú každý z nich dostal v rámci tohto systému;

| b) | celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má vymôcť od každého príjemcu; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má vymôcť od každého príjemcu;

| c) | podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie;

| d) | dokumenty dokazujúce, že príjemcom bolo nariadené vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

d)

dokumenty dokazujúce, že príjemcom bolo nariadené vrátenie pomoci.

2.   Španielsko bude Komisiu informovať o postupe vnútroštátnych opatrení prijatých s cieľom vykonať toto rozhodnutie až do úplného vymoženia pomoci poskytnutej v rámci systému uvedeného v článku 1. Španielsko na žiadosť Komisie okamžite predloží informácie o prijatých a plánovaných opatreniach s cieľom splniť toto rozhodnutie. Predloží aj podrobné informácie týkajúce sa súm pomoci a úrokov z vymáhania, ktoré sa už od príjemcov vymohli.

Článok 7

Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

V Bruseli 17. júla 2013.

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 276, 21.9.2011, s. 5.

1

(2)  Pozri parlamentnú otázku E-5819/2010, zodpovedanú 31. augusta 2010.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

3

(4)  Španielske združenie malých a stredných lodeníc.

4

(5)  Lízingová spoločnosť a prepravná spoločnosť podpisujú aj zmluvy o kúpnej opcii (opcia s právom kúpy) a zmluvy o predajnej opcii (opcia s právom predaja).

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

6

(7)  Listom z 26. júla 2010.

7

(8)  Kapitálový zisk by normálne vyplynul z predaja majetku, ktorý sa nadmerne odpísal pre predčasné a zrýchlené odpisovanie, takže zostatková daňová hodnota majetku je pravdepodobne výrazne nižšia ako jeho predajná cena.

8

(9)  Rozdiel medzi predajnou cenou a daňovou hodnotou lode. Daňová hodnota lode je počiatočná zaplatená cena, od ktorej sa odpočítajú odpisy (náklady) s cieľom zohľadniť jej opotrebenie. V predmetnom prípade je loď úplne – alebo takmer úplne – odpísaná, keď HZZ prejde na daň z tonáže, t. j. jej účtovná hodnota je nula alebo takmer nula.

9

(10)  Medzi tieto informácie patria informácie poskytnuté Španielskom: tri skutočné príklady žiadostí, ktoré podali HZZ daňovej správe podľa článku 115 ods. 11 konsolidovanej verzie zákona o dani z príjmu právnických osôb (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades – TRLIS), zmluvy a iné prílohy priložené k týmto žiadostiam.

10

(11)  V tomto rozhodnutí sa pod pojmom „odpisovanie“ bez rozdielu chápe situácia, keď si vlastník majetku odpočíta náklady na odpis a nájomca si odpočíta platby, ktoré uhradil prenajímateľovi na náhradu nákladov majetku. V tomto zmysle sa zrýchlené odpisovanie prenajatého majetku vzťahuje na možnosť nájomcov odpočítať si tieto platby v rozmedzí dvojnásobku alebo trojnásobku rovnomernej odpisovej sadzby.

11

(12)  Kráľovský legislatívny dekrét č. 4/2004 z 5. marca 2004, ktorým sa schvaľuje konsolidovaná verzia zákona o dani z príjmu právnických osôb v Úradnom vestníku Španielska (BOE) z 11. marca 2004.

12

(13)  Kráľovský dekrét č. 1777/2004 z 30. júla 2004, ktorým sa schvaľuje Nariadenie o dani z príjmu právnických osôb zverejnený v Úradnom vestníku Španielska (BOE) 6. augusta. 2004.

13

(14)  Bez hodnoty kúpnej opcie.

14

(15)  Každý rok sa na zostatkovú hodnotu majetku ku koncu predchádzajúceho daňového úkonu (zostatková hodnota = nadobúdacia hodnota mínus odpisy zaúčtované v minulosti), uplatňuje konštantná percentuálna sadzba. Namiesto rovnomerného rozloženia nákladov na majetok počas určitého obdobia vedie tento systém v každom ďalšom období k stále nižším odpisom.

15

(16)  Keď sa má majetok odpisovať päť rokov, metóda SYD je 15 (= 1 + 2 + 3 + 4 + 5) a náklady na odpisy sú vo výške 5/15 nadobúdacej hodnoty v roku 1, 4/15 v roku 2 a tak ďalej až po 1/15 v roku 5.

16

(17)  Prevzaté zo skoršieho článku 128 ods. 11 zákona č. 43/1995 zavedeného zákonom č. 24/2011 a uplatniteľné od roku 2002. „Predčasné odpisovanie“ znamená posunúť dátum, kedy sa môže začať odpisovať, na skorší dátum. V predmetnom prípade môžu daňovníci, pokiaľ dostanú potrebné daňové povolenie, začať zrýchlené odpisovanie počas stavby lode, t. j. predtým, ako sa loď dodá zdaniteľnej osobe alebo ju začne zdaniteľná osoba používať.

17

(18)  Článok 48 TRLIS upravuje osobitné daňové opatrenia uplatniteľné na hospodárske záujmové združenia. Pozri oddiel 2.2.3: Opatrenie 3: Hospodárske záujmové združenia (HZZ).

18

(19)  Rozhodnutie Komisie K(2002) 582 v konečnom znení z 27. februára 2002 vo veci N 736/2001, zmenené rozhodnutím N 528/2003.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 13, 17.1.2004, s. 3.

20

(21)  Uvedené v zákone č. 27/1992 z 24. novembra 1992 o vnútroštátnych prístavoch a obchodnom námorníctve.

21

(22)  Pozri článok 125 ods. 2 TRLIS.

22

(23)  Zavedené kráľovským dekrétom č. 252/2003 z 28. februára 2003, Úradný vestník Španielska (BOE) č. 62, 13.3.2003.

23

(24)  Článok 50 ods. 3 RIS. Treba poznamenať, že táto výnimka sa udeľuje len HZZ, ktorým daňové orgány udelili povolenie na predčasné odpisovanie.

24

(25)  K dátumu prechodu do režimu dane z tonáže.

25

(26)  K dátumu, keď sa vlastníctvo lode prevádza na prepravnú spoločnosť.

26

(27)  Pozri poznámku pod čiarou č. 17.

27

(28)  Nariadenie Rady (EHS) č. 4055/86 z 22. decembra 1986, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovať služby na námornú dopravu medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a tretími krajinami (Ú. v. ES L 378, 31.12.1986, s. 1).

28

(29)  Nariadenie Rady (EHS) č. 3577/92 zo 7. decembra 1992, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovania služieb na námornú dopravu v rámci členských štátov (námorná kabotáž) (Ú. v. ES L 364, 12.12.1992, s. 7).

29

(30)  Obchodné tajomstvo/dôverné informácie.

30

(31)  [...]

31

(32)  Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3, pozri odsek 14.

32

(33)  Pozri rozhodnutie Komisie 2009/809/ES z 8. júla 2009 vo veci C 4/07, Holandsko, Groepsrentebox.

33

(34)  TRLIS: konsolidované znenie zákona o dani z príjmu právnických osôb.

34

(35)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

35

(36)  Pozri poznámku pod čiarou č. 16.

36

(37)  Pozri článok 11 ods. 1 písm. d) TRLIS a článok 5 RIS.

37

(38)  Štátna pomoc C 46/2004, rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o schéme pomoci, ktorú Francúzsko zaviedlo podľa článku 39 CA všeobecného zákonníka o daniach (Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2007, s. 43).

38

(39)  Pozri poznámku pod čiarou č. 20.

39

(40)  Komisia nepovažuje uplatňovanie dane z tonáže na HZZ za problém, pokiaľ skutočne prevádzkujú lode na poskytovanie služieb námornej dopravy a spĺňajú podmienky stanovené v usmerneniach pre námornú dopravu.

40

(41)  „Toto ustanovenie sa vzťahuje na všetky lode, člny a lodné konštrukcie bez ohľadu na ich pôvod, tonáž alebo účel. Uplatňuje sa aj na všetky lodné spoločnosti, ktoré prevádzkujú lode... bez ohľadu na to, či sú ich vlastníkmi alebo ich prevádzkujú na základe lízingovej zmluvy, zmluvy o prenájme alebo na základe iného opatrenia povoleného zákonom.“

41

(42)  Pozri rozhodnutie Komisie K(2002) 582 v konečnom znení z 27. februára 2002, oddiel 2.4. Príjemcovia. „Príjemcami režimu dane z tonáže môžu byť lodné spoločnosti zapísané podľa španielskych právnych predpisov, ktorých činnosť zahŕňa prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí.“

42

(43)  Pozri najmä list z 2. augusta 2011 od španielskych orgánov v odpovedi na rozhodnutie Komisie K(2011) 4494 v konečnom znení, oddiel 3.2.3.2. Domnelá nová štátna pomoc: článok 50 ods. 3 pododsek 9 RIS, “... pojem ‚použitý‘ v rozsahu dane z príjmu právnických osôb sa uplatňuje na prvky, ktoré používali tretie strany iné než samotná zdaniteľná osoba, ktorá chce uplatniť osobitné ustanovenie.“

43

(44)  Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 vo veci C 46/04 GIE Fiscaux; z 8. mája 2001 vo veci C 31/98 Brittany Ferries; zo 16.decembra 2003 vo veci N 474/03 Air Caraïbes a z 20. mája 2008 vo veci C 74/99 Le Levant.

44

(45)  Odkazuje sa na španielsky zákon č. 27/92. Príjemcovia musia byť teda spoločnosti, ktorých ústredie je v Španielsku, alebo spoločnosti so sídlom v EÚ a s vedľajšími prevádzkami v Španielsku.

45

(46)  Pozri článok 14 ods. 1 nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES.

46

(47)  Rozhodnutie Komisie z 8. mája 2001 vo veci C 31/98 (Ú. v. ES L 12, 15.1.2002, s. 33).

47

(48)  Koordinačné strediská (DE), koordinačné strediská a finančné spoločnosti (LU), Vizcaya koordinačné strediská (ES), ústredia a medzinárodné finančné fondy (FR), zahraničný príjem (IE), medzinárodné finančné činnosti (NL).

48

(49)  Rozhodnutie Komisie z 12. januára 2011 vo veci odpisovania finančného goodwillu na daňové účely pri nadobúdaní podstatného podielu v zahraničných subjektoch (C 45/07, Ú. v. EÚ L 135, 21.5.2011, s. 1).

49

(50)  Rozhodnutie Komisie zo 16. mája 2000 o systéme pomoci poskytovanej Talianskom na pomoc veľkým spoločnostiam v ťažkostiach (Ú. v. ES L 79, 17.3.2001, s. 29).

50

(51)  Rozhodnutie Komisie z 3. júna 2003, C 87/2001, schéma sledovania záznamov Rady Orknejských ostrovov (Ú. v. EÚ L 211, 21.8.2003, s. 49), a rozhodnutie Komisie z 3. júna 2003 o pôžičkách na kúpu kvót na rybolov na Shetlandských ostrovoch (Ú. v. EÚ L 211, 21.8.2003, s. 63).

51

(52)  Najmä list z 2. augusta 2011.

52

(53)  Rozhodnutie Komisie z 8. mája 2001 o štátnej pomoci poskytnutej Francúzskom v prospech spoločnosti Bretagne Angleterre Irlande („BAI“ alebo „Brittany Ferries“) (Ú. v. ES L 12, 15.1.2002, s. 33).

53

(54)  Pozri úradný vestník španielskeho parlamentu, Poslanecký kongres, VII zákonodarný zbor, séria A: návrhy zákonov, č. 50-1, 10. október 2001, s. 22 – 25 (http://www.congreso.es).

54

(55)  Vec štátnej pomoci C 66/2003, rozhodnutie Komisie z 30. júna 2004 o štátnej podpore, ktorú hodlá poskytnúť Holandsko v prospech štyroch lodeníc pre šesť kontraktov na stavbu lodí (Ú. v. EÚ L 39, 11.2.2005, s. 48).

55

(56)  Štátna pomoc C 46/2004, rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o schéme pomoci, ktorú Francúzsko zaviedlo podľa článku 39 CA všeobecného zákonníka o daniach (Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2007, s. 43).

56

(57)  List z 9. marca 2009.

57

(58)  Pozri najmä odsek 13

58

(59)  Pozri list z 2. augusta 2011.

59

(60)  Oznámenia zapísané pod číslami vecí č. 601 až č. 606/2002.

60

(61)  Pozri list z 11. novembra 2003, Ú. v. EÚ C 11, 15.1.2004, s. 5.

61

(62)  Pozri rozhodnutie K(2004) 2213, Ú. v. EÚ L 39, 11.2.2005, s. 48.

62

(63)  Pozri odôvodnenie 24 rozhodnutia K(2004) 2213.

63

(64)  Pozri rozhodnutie zo 17. februára 2003, Ú. v. EÚ L 204, 13.8.2003, s. 51 (IE); rozhodnutie zo 17. februára 2003, Ú. v. EÚ L 180, 18.7.2003, s. 52 (NL); dve rozhodnutia zo 16. októbra 2002, Ú. v. EÚ L 153, 20.6.2003, s. 40 a Ú. v. EÚ L 170, 9.7.2003, s. 20 (LU); rozhodnutie z 22. augusta 2002, Ú. v. EÚ L 31, 6.2.2003, s. 26 (ES); rozhodnutie z 5. septembra 2002, Ú. v. EÚ L 177, 16.7.2003, s. 17 (DE); rozhodnutie z 11. decembra 2002, Ú. v. EÚ L 330, 18.12.2003, s. 23, a rozhodnutie z 13. mája 2003, Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2004, s. 1 (FR); rozhodnutie z 24. júna 2003, Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2004, s. 14 (BE), a rozhodnutie z 30. marca 2004, Ú. v. EÚ L 29, 2.2.2005, s. 24 (UK).

64

(65)  Španielsko zverejnilo daňové rozhodnutie 1. decembra 2008:

65

http://petete.meh.es/Scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?Consulta=CONSULTA&Pos=7262 (naposledy konzultované 19. júna 2013).

(66)  La Gerencia Naval (http://www.gernaval.org/), podľa svojho štatútu verejný podnik, schválený kráľovským dekrétom č. 3451/2000 z 22. decembra 2000 (BOE, 11.1.2001).

66

(67)  Rozhodnutie Komisie z 12. januára 2011 vo veci C-45/2007, odôvodnenie 192 (Ú. v. EÚ L 135, 21.5.2011, s. 1); rozhodnutie Komisie z 13. novembra 2007 vo veci C-15/2002, odôvodnenie 85 (Ú. v. EÚ L 90, 2.4.2008, s. 7); rozhodnutie Komisie z 9. marca 2004 vo veci C-33/2003, odôvodnenia 47, 48 a 66 (Ú. v. EÚ L 190, 22.7.2005, s. 13) a rozhodnutie Komisie zo 16. mája 2000 vo veci C-68/1999, odôvodnenie 73 (Ú. v. ES L 79, 17.3.2001, s. 29).

67

(68)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

68

(69)  Pozri vec C-75/97, Belgicko/Komisia (Maribel bis/ter), Zb. 1999, s. I-3671, bod 32.

69

(70)  Pozri najmä list z 2. augusta 2011 od španielskych orgánov v odpovedi na rozhodnutie Komisie K(2011) 4494 v konečnom znení, oddiel 3.2.2. Ustanovenia o transparentnosti uplatniteľné na HZZ, prvý odsek: „V súlade s článkom 1 zákona č. 12/1991 z 29. apríla 1991 o hospodárskych záujmových združeniach... tieto subjekty majú právnu subjektivitu, komerčnú povahu a schopnosť zúčastňovať sa na hospodárskych činnostiach.“

70

(71)  Pozri rozsudok vo veci 118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599, bod 7; rozsudok vo veci C-35/96, Komisia proti Taliansku, Zb. 1998, s. I-3851, bod 36; rozsudok v spojených veciach C-180/98 až C-184/98, Pavlov a i., Zb. 2000, s. I-6451, bod 75.

71

(72)  Pozri rozsudok vo veci C-172/03, Heiser, Zb. 2005, s. I-1627, bod 40.

72

(73)  Tieto dodatočné náklady, ktoré zodpovedajú kladnému rozdielu medzi nákladmi odpočítanými na daňové účely podľa článku 115 a nákladmi vedenými v účtovníctve, sa v daňovom priznaní príjemcu musia označiť.

73

(74)  Pozri rozsudok vo veci C-295/97, Piaggio Zb. 1999, s. I-3735, bod 39 a citovaná judikatúra.

74

(75)  Pozri rozsudky v spojených veciach T-92/00 a T-103/00, Diputación Foral de Álava/Komisii, Zb. 2002, s. II-1385, bod 58.

75

(76)  Tamtiež, bod 35.

76

(77)  Článok 115 ods. 11 TRLIS: „Ministerstvo môže určiť dátum uvedený v odseku 6..., pričom zohľadní osobitné charakteristiky zmluvného obdobia alebo obdobia stavby majetku a osobitnú povahu jeho hospodárskeho využitia, pokiaľ určenie tohto dátumu neovplyvní výpočet daňového základu vyplývajúceho zo skutočného používania majetku alebo platby vyplývajúce z prevodu vlastníctva, ktoré sa musia určiť v súlade so všeobecným daňovým režimom alebo osobitným režimom...“ (nami podčiarknuté).

77

osobitnú povahu jeho hospodárskeho využitia, pokiaľ určenie tohto dátumu neovplyvní výpočet daňového základu vyplývajúceho zo skutočného používania majetku alebo platby vyplývajúce z prevodu vlastníctva,

(78)  Článok 49 ods. 3 písm. c) RIS: „Žiadosť musí obsahovať aspoň tieto informácie: c) dôkaz o osobitných charakteristikách použitia majetku. Predložia sa právne a finančné správy o zamýšľanom použití majetku zakúpeného prostredníctvom zmluvy o finančnom lízingu, pričom sa uvedú osobitné zmluvné ustanovenia, ktoré sa použijú, a kladné a záporné finančné toky, ktoré nastanú.“

78

(79)  Listy od španielskych orgánov z 27. marca 2008, 10. marca 2010 a 27. júla 2010, v ktorých sa uvádza zhrnutie povolení vydaných do konca júna roku 2010.

79

(80)  „Španielske orgány popierajú, žeby ‚prakticky‘ potvrdili, ako sa uvádza v odseku 34 rozhodnutia Komisie, že len majetok, ktorý následne prejde do režimu dane z tonáže, mohol podliehať ustanoveniam článku 115 ods. 11 TRLIS.“

80

(81)  Španielske orgány jednoducho poukázali na ťažkosti s výkladom spôsobené požiadavkou stanovenou zákonodarcom, že uplatňovanie predčasného odpisovania je podmienené neprítomnosťou účinkov na výpočet daňového základu vyplývajúceho zo skutočného používania majetku a na príjem vyplývajúci z jeho prevodu.

81

(82)  Zmluva o samostatnom prenájme lode medzi HZZ a prepravnou spoločnosťou je zrejme výsledkom výkladu jednej z podmienok zavedených článkom 48 TRLIS a podlieha preskúmaniu a vydaniu povolenia daňovou správou.

82

(83)  Najmä článok 49 RIS.

83

(84)  Článok 49 ods. 4 RIS: „Generálne riaditeľstvo pre dane môže od zdaniteľnej osoby požadovať akékoľvek údaje, správy, záznamy a dôkazy, ktoré sa považujú za potrebné.“

84

(85)  Ú. v. ES C 384, 10.12.1998.

85

(86)  Pozri oznámenie o zdaňovaní podnikov, oddiel o správnych postupoch prenechaných na voľné posúdenie, body 21 a 22.

86

(87)  Pozri rozsudok vo veci C-241/94, Francúzsko/Komisia (Kimberly Clark Sopalin), Zb. 1996, s. I-4551.

87

(88)  Pozri rozhodnutie Komisie K(2002) 582 v konečnom znení z 27. februára 2002, oddiel 2.12.1. Kapitálové odpočty: „Kapitálové zisky vzniknuté pred vstupom do režimu dane z tonáže podliehajú pri predaji lode úplnému zdaneniu podľa normálnych pravidiel pre daň z príjmu právnických osôb. Príjemca musí na zabezpečenie tohto ustanovenia zriadiť rezervu vo výške rozdielu medzi normálnou trhovou hodnotou a čistou účtovnou hodnotu každej z lodí, čím sa zohľadňujú kapitálové zisky lode vstupujúcej do tohto režimu. Táto rezerva podlieha úplnému zdaneniu v prípade prevodu vlastníctva. Ďalej sa v záujme zabránenia daňovému obchádzaniu pri prechode na nový režim prípadný kladný rozdiel medzi daňovými odpismi a účtovnými odpismi zdaňuje v plnej výške normálnymi sadzbami pri predaji lode, aby sa zabránilo tomu, že nižšie ako daňové účtovné odpisy sa premenia na nižšie nominálne kapitálové zisky, čím sa čiastočne vyhne úplnému zaplateniu dane z kapitálových ziskov.“ (nami podčiarknuté)

88

na zabezpečenie tohto ustanovenia

v záujme zabránenia daňovému obchádzaniu

aby sa zabránilo tomu, že nižšie ako daňové účtovné odpisy sa premenia na nižšie nominálne kapitálové zisky, čím sa čiastočne vyhne úplnému zaplateniu dane z kapitálových ziskov

(89)  Pozri odôvodnenie 73 rozhodnutia Komisie K(2011) 4494 v konečnom znení.

89

(90)  Pozri http://petete.meh.es/scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?NDoc=12728&Consulta=buques&Pos=230.

90

(91)  Pozri najmä rozsudok vo veci 730/79, Philip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, bod 11; rozsudok vo veci C-53/00, Ferring, Zb. 2001, s. I-9067, bod 21; rozsudok vo veci C-372/97, Taliansko/Komisii, Zb. 2004, s. I-3679, bod 44.

91

(92)  Rozsudok vo veci T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

92

(93)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

93

(94)  Ako sa vysvetľuje v oddieloch 5.3.2.1 a 5.3.2.3, Komisia nepovažuje ustanovenia článku 115 ods. 6 (zrýchlené odpisovanie) a článku 48 TRLIS (právne postavenie HZZ) za štátnu pomoc.

94

(95)  Pozri usmernenia pre námornú dopravu, oddiel 3.1 Fiškálny režim lodiarskych spoločností, odsek 12: „Tieto usmernenia sa uplatňujú len na námornú dopravu.“

95

(96)  Pozri usmernenia pre námornú dopravu, oddiel 3.1 Fiškálny režim lodiarskych spoločností, odseky 11, 12 a 16: „Spoločnosti zaoberajúce sa riadením lodí môžu byť oprávnené na pomoc len pre plavidlá, na ktorých zabezpečujú celý posádkový a technický manažment. Aby lodní manažéri získali oprávnenie, musia predovšetkým prevziať od majiteľa plnú zodpovednosť za prevádzku lode, ako aj všetky povinnosti a zodpovednosti majiteľov, ktoré im ukladá kódex ISM.“; „Komisia môže akceptovať, že do tejto definície spadá aj remorkáž iných plavidiel na mori, ropné plošiny a pod.“ a „ ‚Ťažobné‘ činnosti v zásade nemajú nárok na pomoc pre námornú dopravu. Fiškálne mechanizmy pre spoločnosti (napr. tonážna daň) však možno uplatniť na tie bagre, ktorých činnosť pozostávajúca z ‚námornej dopravy‘...“

96

(97)  Pozri rozhodnutie Komisie z 11. decembra 2002 vo veci N 504/02, Írsko, Zavedenie dane z tonáže, odôvodnenie 28; rozhodnutie Komisie z 20. novembra 2011 vo veci SA.30515, Fínsko, Zmeny režimu dane z tonáže, odôvodnenie 10.

97

(98)  Pozri usmernenia pre námornú dopravu, bod 2.2: Všeobecné ciele zrevidovaných usmernení o štátnej pomoci.

98

(99)  Pozri oddiel 2.4. Príjemcovia: „Príjemcami režimu dane z tonáže môžu byť námorné spoločnosti zapísané podľa španielskych právnych predpisov, ktorých činnosť zahŕňa prevádzkovanie vlastných a prenajatých lodí.“ a oddiel 2.5 Oprávnené činnosti/lode: „Režim dane z tonáže sa vzťahuje len na príjem z námorných lodí prevádzkovaných v rámci činností námornej dopravy. Oprávnené činnosti majú zahŕňať len námornú dopravu.“

99

(100)  Treba poznamenať, že HZZ, podobne ako iné formy podnikov, môžu v zásade vstúpiť do režimu dane z tonáže, ak vykonávajú oprávnené činnosti.

100

(101)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu, Ú. v. ES C 205, 5.7.1997, s. 5 (platné do 16. januára 2004), Ú. v. EÚ C 13, 17.1.2004, s. 3 (platné od 17. januára 2004).

101

(102)  Rámec štátnej pomoci na stavbu lodí, Ú. v. EÚ C 317, 30.12.2003, s. 11. So zreteľom na to, že lodenice nie sú príjemcami pomoci a je nemožné vyčísliť hospodársky tok v ich prospech, však nie je potrebné posudzovať pomoc na základe tohto rámca.

102

(103)  Pozri usmernenia pre námornú dopravu, oddiel 2.1 Rozsah zrevidovaných usmernení o štátnej pomoci, prvý odsek: „Tieto usmernenia sa týkajú akejkoľvek pomoci poskytovanej členskými štátmi alebo zo štátnych prostriedkov v prospech námornej dopravy“ a oddiel 3.1 Fiškálny režim lodiarskych spoločností, 12. odsek: „Tieto usmernenia sa uplatňujú len na námornú dopravu.“

103

(104)  Pozri usmernenia pre námornú dopravu, oddiel 3.1 Fiškálny režim lodiarskych spoločností, posledný odsek: „následne sa musia fiškálne výhody obmedzovať na dopravné činnosti; teda v prípadoch, keď sa lodiarska spoločnosť angažuje aj v iných komerčných činnostiach, sa vyžaduje transparentné účtovníctvo, aby sa zabránilo ‚presahovaniu‘ do nedopravných činností“.

104

(105)  Štátna pomoc C 46/2004, rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o schéme pomoci, ktorú Francúzsko zaviedlo podľa článku 39 CA všeobecného zákonníka o daniach (Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2007, s. 43).

105

(106)  Ako sa uvádza vyššie v texte, Španielsko sa odvoláva na rozhodnutie Komisie z roku 2002, ktorým sa povoľuje španielsky režim dane z tonáže, ako na základ pre zlučiteľnosť. Záver, že daň z tonáže je zlučiteľná s vnútorným trhom, je v skutočnosti založená na usmerneniach pre námornú dopravu.

106

(107)  Tento strop sa uplatňuje len na určité kategórie pomoci určené usmerneniami: fiškálne a sociálne opatrenia na zlepšenie konkurencieschopnosti, úľava pre posádku, investičná pomoc a regionálna pomoc.

107

(108)  Pozri spojené veci T-115/09 a T-116/09, Electrolux AB a Whirlpool Europe BV/Komisia.

108

(109)  Pozri vec C-110/03, Belgicko/Komisia, bod 71 a citovaná judikatúra.

109

(110)  Koordinačné strediská (DE), koordinačné strediská a finančné spoločnosti (LU), Vizcaya koordinačné strediská (ES), ústredia a medzinárodné finančné fondy (FR), zahraničný príjem (IE), medzinárodné finančné činnosti (NL).

110

(111)  Odpoveď poskytnutá 12. júla 1990 na písomnú otázku č. 1735/90 od pána G. de Vriesa pre Komisiu (Ú. v. ES C 63, 11.3.1991, s. 37).

111

(112)  Rozsudok vo veci C-167/06 P, Komninou a i./Komisia, bod 63, a rozsudok vo veci C-537/08 P, Kahla Thüringen Porzellan/Komisia, Zb. 2010, s. I-12917, bod 63.

112

(113)  Rozsudok v spojených veciach C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187/Komisia, Zb. 2006, s. I-5479, bod 147; rozsudok vo veci C-167/06 P Komninou a i./Komisia, Zb. 2007, s. I-141, bod 63; rozsudok vo veci T-107/02 GE Betz/ÚHVT – Atofina Chemicals (BIOMATE), Zb. 2004, s. II-1845, bod 80 a citovaná judikatúra.

113

(114)  Rozsudok vo veci C-289/81, Mavridis/Parlament, Zb. 1983, s. 1731; rozsudok vo veci T-290/97, Mehibas Dordtselaan BV/Komisia, Zb. 2000, s. II-15, bod 59. Pozri aj rozsudok vo veci 265/85, Zb. 1987, s. 1155, bod 44, a rozsudok vo veci C-152/88, Sofrimport/Komisia, Zb. 1990, s. I-153, bod 26.

114

(115)  Členské štáty majú na základe článku 108 ods. 3 ZFEÚ povinnosť oznámiť nové opatrenie pomoci Komisii a požiadať o jeho schválenie pred vykonaním tohto opatrenia. V kapitole II procesného nariadenia (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999) sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania článku 107 na oznámenú pomoc.

115

(116)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-183/02 P a C-187/02 P, Demesa a Territorio Histórico de Álava/Komisia, Zb. 2004, s. I-10609, body 44 až 45 a bod 52.

116

(117)  Pozri rozsudok v spojených veciach T-427/04 a T-17/05, Francúzsko/Komisia (France Télécom), Zb. 2009, s. II-4315, bod 263.

117

(118)  Pozri odôvodnenie 187 daného rozhodnutia.

118

(119)  Rozhodnutie Komisie z 30. júna 2004 o štátnej pomoci, ktorú hodlá poskytnúť Holandsko v prospech štyroch lodeníc pre šesť kontraktov na stavbu lodí.

119

(120)  Pozri tabuľku 2 v odôvodnení 9 rozhodnutia Komisie z 11. novembra 2003, Ú. v. EÚ C 11, 15.1.2004, s. 7.

120

(121)  Pozri odôvodnenie 8 uvedeného rozhodnutia Komisie z 11. novembra 2003: „Cieľom oznámenej pomoci je vyrovnať úrokové dotácie, ktoré údajne poskytuje Španielsko. Holandsko tvrdí, že... ceny ponúkané španielskymi lodenicami zahŕňajú úrokové dotácie na financovanie vývozu podporovaného španielskymi orgánmi na základe španielskeho kráľovského dekrétu č. 442/94.“

121

(122)  Ú. v. ES L 202, 18.7.1998, s. 1.

122

(123)  Ú. v. EÚ C 317, 30.12.2003, s. 11.

123

(124)  Pozri odôvodnenie 24 uvedeného konečného rozhodnutia Komisie z 30. júna 2004: „Komisia sa musela na záver procedúr spoľahnúť na vyhlásenia členského štátu, ktorý domnelú podporu poskytuje alebo poskytol.“

124

(125)  Pozri odôvodnenie 14 uvedeného rozhodnutia Komisie z 11. novembra 2003.

125

(126)  Pozri oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na opatrenia týkajúce sa priameho zdaňovania podnikov, Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3.

126

(127)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-74/00 P a C-75/00 P, Falck a Acciaierie di Bolzano/Komisia, Zb. 2002, s. I-7869, bod 140.

127

(128)  Pozri rozsudok vo veci T-308/00, Salzgitter/Komisia, Zb. 2004, s. II-1933.

128

(129)  Rozsudok vo veci C-408/04P, Komisia/Salzgitter, Zb. 2008, s. I-2767.

129

(130)  Prvé operácie SZL boli v praxi zrejme dohodnuté v júli roku 2002.

130

(131)  Ú. v. ES L 12, 15.1.2002, s. 33.

131

(132)  Osem žiadostí o informácie poslala Komisia Španielsku v tieto dni: 15. septembra 2006, 30. januára 2007, 6. novembra 2007, 5. februára 2008, 3. marca 2008, 23. septembra 2008, 11. januára 2010, 12. mája 2010.

132

(133)  Pozri odôvodnenie 196 rozhodnutia.

133

(134)  Pozri najmä rozsudok vo veci C-348/93, Taliansko/Komisia, Zb. 1995, s. I-673, bod 26.

134

(135)  Pozri rozsudok vo veci C-277/00, Nemecko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3925, bod 76.

135

(136)  Pozri rozsudok vo veci C-350/93, Komisia/Taliansko, Zb. 1995, s. I-699, bod 22.

136

(137)  Rozsudok z 8. decembra 2011 vo veci C-275/10, Residex Capital IV, Zb. I-13043, body 43 až 45.

137

(138)  Pozri analogicky rozsudok vo veci C-126/97, Eco Swiss China Time, Zb. 1999, s. I-3055, body 36 až 41.

138

(139)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

139

(140)  Ú. v. EÚ L 82, 25.3.2008, s. 1.

140

---

PRÍLOHA

Informácie o sumách prijatej pomoci, ktoré sa majú vrátiť a ktoré už boli vrátené

| Totožnosť príjemcu | Celková suma pomoci prijatej v rámci systému (1) | Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť (1)

  (istina) | Celková suma, ktorá už bola splatená (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Istina | Úrok z vymáhanej sumy |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Totožnosť príjemcu

Celková suma pomoci prijatej v rámci systému (1)

Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť (1)

(istina)

Celková suma, ktorá už bola splatená (1)

Istina

Úrok z vymáhanej sumy

---

(1)  V miliónoch v národnej mene.

---

| 16.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/48

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 2. októbra 2013

o náhrade, ktorá sa má vyplatiť spoločnosti Simet SpA za služby verejnej dopravy poskytované medzi rokmi 1987 a 2003 [opatrenie štátnej pomoci SA.33037 (2012/C) – Taliansko]

[oznámené pod číslom C(2013) 6251]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2014/201/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Prostredníctvom elektronickej notifikácie z 18. mája 2011 notifikovali talianske orgány podľa článku 108 ods. 3 zmluvy náhradu priznanú spoločnosti Simet SpA (ďalej len „Simet“) za poskytovanie služieb medziregionálnej autobusovej dopravy, ktoré vykonávala v rámci záväzku služby vo verejnom záujme v období rokov 1987 – 2003 tak, ako to nariadila Štátna rada (Consiglio di Stato), najvyšší správny súd v Taliansku (ďalej len „notifikované opatrenie“). Notifikácia bola zaregistrovaná ako vec číslo SA.33037. |
| --- | --- |

(1)

Prostredníctvom elektronickej notifikácie z 18. mája 2011 notifikovali talianske orgány podľa článku 108 ods. 3 zmluvy náhradu priznanú spoločnosti Simet SpA (ďalej len „Simet“) za poskytovanie služieb medziregionálnej autobusovej dopravy, ktoré vykonávala v rámci záväzku služby vo verejnom záujme v období rokov 1987 – 2003 tak, ako to nariadila Štátna rada (Consiglio di Stato), najvyšší správny súd v Taliansku (ďalej len „notifikované opatrenie“). Notifikácia bola zaregistrovaná ako vec číslo SA.33037.

| (2) | Talianske orgány predložili ďalšie informácie o notifikovanom opatrení 12. júla 2011, 5. októbra 2011, 20. februára 2011, 2. a 28. marca 2012 a 17. apríla 2012. |
| --- | --- |

(2)

Talianske orgány predložili ďalšie informácie o notifikovanom opatrení 12. júla 2011, 5. októbra 2011, 20. februára 2011, 2. a 28. marca 2012 a 17. apríla 2012.

| (3) | Listom z 31. mája 2012 Komisia informovala Taliansko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy („rozhodnutie o začatí konania“).
  Komisia dostala v dohodnutých termínoch tieto pripomienky:






  — | Talianske orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v listoch z 1. júna 2012, 24. septembra 2012 a 11. októbra 2012. |
| --- | --- | --- |

(3)

Listom z 31. mája 2012 Komisia informovala Taliansko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy („rozhodnutie o začatí konania“).

Komisia dostala v dohodnutých termínoch tieto pripomienky:

—

Talianske orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v listoch z 1. júna 2012, 24. septembra 2012 a 11. októbra 2012.

| — | Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť Simet, potenciálny príjemca notifikovaného opatrenia. Jej pripomienky boli prijaté 4. augusta 2012, 31. októbra 2012 a 13. decembra 2012. |
| --- | --- |

—

Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť Simet, potenciálny príjemca notifikovaného opatrenia. Jej pripomienky boli prijaté 4. augusta 2012, 31. októbra 2012 a 13. decembra 2012.

| — | Talianske orgány predložili svoje pripomienky k pripomienkam tretej strany v listoch z 28. novembra 2012, zo 4. decembra 2012, z 19. decembra 2012 a 10. januára 2013. |
| --- | --- |

—

Talianske orgány predložili svoje pripomienky k pripomienkam tretej strany v listoch z 28. novembra 2012, zo 4. decembra 2012, z 19. decembra 2012 a 10. januára 2013.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   SPOLOČNOSŤ A POSKYTOVANÉ SLUŽBY

| (4) | Simet je súkromná spoločnosť, ktorá poskytuje pravidelnú autobusovú prepravu cestujúcich na základe koncesie, ktorú jej Talianska republika udelila podľa zákona č. 1822/39 (2). Spoločnosť Simet konkrétne prevádzkuje sieť pravidelných medziregionálnych autobusových liniek medzi regiónom Kalábria a ostatnými talianskymi regiónmi. Spoločnosť Simet okrem týchto služieb, ktoré predstavujú približne dve tretiny jej príjmov, prevádzkuje aj ďalšie služby vrátane služieb medzinárodnej dopravy, služieb v oblasti cestovného ruchu a prenájmu autobusov s vodičom (3), ktoré predstavujú zvyšnú tretinu jej príjmov. |
| --- | --- |

(4)

Simet je súkromná spoločnosť, ktorá poskytuje pravidelnú autobusovú prepravu cestujúcich na základe koncesie, ktorú jej Talianska republika udelila podľa zákona č. 1822/39 (2). Spoločnosť Simet konkrétne prevádzkuje sieť pravidelných medziregionálnych autobusových liniek medzi regiónom Kalábria a ostatnými talianskymi regiónmi. Spoločnosť Simet okrem týchto služieb, ktoré predstavujú približne dve tretiny jej príjmov, prevádzkuje aj ďalšie služby vrátane služieb medzinárodnej dopravy, služieb v oblasti cestovného ruchu a prenájmu autobusov s vodičom (3), ktoré predstavujú zvyšnú tretinu jej príjmov.

| (5) | V októbri 1999 spoločnosť Simet po prvýkrát požiadala ministerstvo infraštruktúry a dopravy (ďalej len „ministerstvo“) o náhradu za svoje služby medziregionálnej autobusovej dopravy od roku 1987 (4). Ministerstvo túto žiadosť aj následné žiadosti zamietlo, pretože usúdilo, že neuložilo spoločnosti Simet záväzky služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(5)

V októbri 1999 spoločnosť Simet po prvýkrát požiadala ministerstvo infraštruktúry a dopravy (ďalej len „ministerstvo“) o náhradu za svoje služby medziregionálnej autobusovej dopravy od roku 1987 (4). Ministerstvo túto žiadosť aj následné žiadosti zamietlo, pretože usúdilo, že neuložilo spoločnosti Simet záväzky služby vo verejnom záujme.

| (6) | Podľa talianskych orgánov spoločnosť Simet – rovnako ako iní poskytovatelia pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy – pôsobila na základe dočasných licencií (koncesií), ktoré sa na jej žiadosť každý rok obnovovali. Na základe týchto koncesií mala spoločnosť výlučné právo poskytovať príslušné služby. V každoročných špecifikáciách koncesie sa uvádzalo, že poskytovanie služby neumožňuje spoločnosti právo na nijaké dotácie ani náhradu akéhokoľvek druhu a že spoločnosť poskytuje službu v plnej miere na vlastné riziko. V týchto každoročných špecifikáciách koncesie, ktoré prijalo ministerstvo, sa uvádzalo aj cestovné, ktoré navrhla samotná spoločnosť. |
| --- | --- |

(6)

Podľa talianskych orgánov spoločnosť Simet – rovnako ako iní poskytovatelia pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy – pôsobila na základe dočasných licencií (koncesií), ktoré sa na jej žiadosť každý rok obnovovali. Na základe týchto koncesií mala spoločnosť výlučné právo poskytovať príslušné služby. V každoročných špecifikáciách koncesie sa uvádzalo, že poskytovanie služby neumožňuje spoločnosti právo na nijaké dotácie ani náhradu akéhokoľvek druhu a že spoločnosť poskytuje službu v plnej miere na vlastné riziko. V týchto každoročných špecifikáciách koncesie, ktoré prijalo ministerstvo, sa uvádzalo aj cestovné, ktoré navrhla samotná spoločnosť.

| (7) | Spoločnosť postupne predložila niekoľko žiadostí o zmenu pravidiel poskytovania príslušných služieb, ktoré boli zvyčajne schválené v súlade s postupom stanoveným v prezidentskom dekréte č. 369/94 (5). V článkoch 4 a 5 prezidentského dekrétu č. 369/1994 sa stanovoval podrobný postup posúdenia a porovnávacej analýzy žiadostí o zriadenie akejkoľvek novej služby na základe koncesie. |
| --- | --- |

(7)

Spoločnosť postupne predložila niekoľko žiadostí o zmenu pravidiel poskytovania príslušných služieb, ktoré boli zvyčajne schválené v súlade s postupom stanoveným v prezidentskom dekréte č. 369/94 (5). V článkoch 4 a 5 prezidentského dekrétu č. 369/1994 sa stanovoval podrobný postup posúdenia a porovnávacej analýzy žiadostí o zriadenie akejkoľvek novej služby na základe koncesie.

2.2.   ROZSUDKY ŠTÁTNEJ RADY PRED ROZHODNUTÍM O ZAČATÍ KONANIA

| (8) | Spoločnosť Simet v reakcii na odmietnutie poskytnutia náhrady zo strany ministerstva za službu vo verejnom záujme za obdobie od roku 1987 podala na talianskych správnych súdoch návrh na začatie konania a žiadala náhradu za plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(8)

Spoločnosť Simet v reakcii na odmietnutie poskytnutia náhrady zo strany ministerstva za službu vo verejnom záujme za obdobie od roku 1987 podala na talianskych správnych súdoch návrh na začatie konania a žiadala náhradu za plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme.

| (9) | Štátna rada v rámci odvolania rozsudkom 1405/2010 z 9. marca 2010 (ďalej len „rozsudok 1405/2010“) uznala právo spoločnosti Simet na náhradu za tieto služby pravidelnej autobusovej dopravy (prevažne medziregionálnej), ktoré poskytuje na základe koncesií udelených Talianskou republikou. Presná suma náhrady sa mala stanoviť na základe spoľahlivých údajov z účtovníctva spoločnosti. |
| --- | --- |

(9)

Štátna rada v rámci odvolania rozsudkom 1405/2010 z 9. marca 2010 (ďalej len „rozsudok 1405/2010“) uznala právo spoločnosti Simet na náhradu za tieto služby pravidelnej autobusovej dopravy (prevažne medziregionálnej), ktoré poskytuje na základe koncesií udelených Talianskou republikou. Presná suma náhrady sa mala stanoviť na základe spoľahlivých údajov z účtovníctva spoločnosti.

| (10) | Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v rozhodnutí o začatí konania, v rozsudku 1405/2010 sa presne neuvádza, akým právnym aktom alebo v akej forme bol uložený záväzok služby vo verejnom záujme. Nariadenie Štátnej rady č. 2072 vydané 18. januára 2011 po tom, ako štátna správa nevykonala rozsudok 1405/2010, je v tejto súvislosti explicitnejšie a uvádza sa v ňom: „Ministerstvo opakovane odmietlo umožniť spoločnosti zmeniť trasy, časy a zastávky a nariadilo jej zachovať cestovné na úrovni cestovného Talianskych štátnych dráh (Ferrovie dello Stato) alebo nižšej – podľa spoločnosti tieto prvky poukazujú na to, že vykonáva službu vo verejnom záujme.“ |
| --- | --- |

(10)

Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v rozhodnutí o začatí konania, v rozsudku 1405/2010 sa presne neuvádza, akým právnym aktom alebo v akej forme bol uložený záväzok služby vo verejnom záujme. Nariadenie Štátnej rady č. 2072 vydané 18. januára 2011 po tom, ako štátna správa nevykonala rozsudok 1405/2010, je v tejto súvislosti explicitnejšie a uvádza sa v ňom: „Ministerstvo opakovane odmietlo umožniť spoločnosti zmeniť trasy, časy a zastávky a nariadilo jej zachovať cestovné na úrovni cestovného Talianskych štátnych dráh (Ferrovie dello Stato) alebo nižšej – podľa spoločnosti tieto prvky poukazujú na to, že vykonáva službu vo verejnom záujme.“

| (11) | Keďže v rozsudku 1405/2010 sa spomína nové nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (6), ktoré sa týka náhrady za službu vo verejnom záujme, pretože „stanovuje kritériá náhrady, ktoré nie sú nepodobné kritériám stanoveným v predchádzajúcich nariadeniach Spoločenstva,“ Štátna rada nariadila príslušným orgánom zaplatiť spoločnosti Simet náhradu na základe článkov 6, 10 a 11 nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 (7). |
| --- | --- |

(11)

Keďže v rozsudku 1405/2010 sa spomína nové nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (6), ktoré sa týka náhrady za službu vo verejnom záujme, pretože „stanovuje kritériá náhrady, ktoré nie sú nepodobné kritériám stanoveným v predchádzajúcich nariadeniach Spoločenstva,“ Štátna rada nariadila príslušným orgánom zaplatiť spoločnosti Simet náhradu na základe článkov 6, 10 a 11 nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 (7).

| (12) | Talianske orgány sa pred vykonaním rozhodnutí Štátnej rady (rozsudok 1405/2010 a nariadenie č. 2072/2010) a zaplatením náhrady spoločnosti Simet rozhodli počkať na posúdenie notifikovaného opatrenia Komisiou. |
| --- | --- |

(12)

Talianske orgány sa pred vykonaním rozhodnutí Štátnej rady (rozsudok 1405/2010 a nariadenie č. 2072/2010) a zaplatením náhrady spoločnosti Simet rozhodli počkať na posúdenie notifikovaného opatrenia Komisiou.

2.3.   PÔVODNE NOTIFIKOVANÁ VÝŠKA MOŽNEJ NÁHRADY ZA SLUŽBU VO VEREJNOM ZÁUJME

| (13) | Talianske orgány v súvislosti s výškou náhrady, ktorá sa má zaplatiť spoločnosti Simet za poskytnuté služby, predložili Komisii správu, ktorú si objednala spoločnosť Simet a pripravil ju externý konzultant (ďalej len „pôvodná správa“), ale nestotožnili sa s uvedenými odhadovanými sumami. V pôvodnej správe sa splatná náhrada odhadla približne na 59,4 milióna EUR (8). |
| --- | --- |

(13)

Talianske orgány v súvislosti s výškou náhrady, ktorá sa má zaplatiť spoločnosti Simet za poskytnuté služby, predložili Komisii správu, ktorú si objednala spoločnosť Simet a pripravil ju externý konzultant (ďalej len „pôvodná správa“), ale nestotožnili sa s uvedenými odhadovanými sumami. V pôvodnej správe sa splatná náhrada odhadla približne na 59,4 milióna EUR (8).

| (14) | Následne sa však žiadosti o náhradu prehodnotili, pretože Štátna rada v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania požiadala o nezávislé posúdenie primeranej úrovne náhrady. O výsledku tohto posúdenia sa diskutuje v oddieloch 2.6 a 2.7. |
| --- | --- |

(14)

Následne sa však žiadosti o náhradu prehodnotili, pretože Štátna rada v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania požiadala o nezávislé posúdenie primeranej úrovne náhrady. O výsledku tohto posúdenia sa diskutuje v oddieloch 2.6 a 2.7.

2.4.   TRVANIE

| (15) | Hoci si spoločnosť Simet nárokuje náhrady za služby poskytnuté do konca roka 2013 (9), talianske orgány sa domnievajú, že predmetné obdobie na účely tejto notifikácie zahŕňa len roky 1987 až 2003, pretože rozsudok 1405/2010 sa týka len odvolania v súvislosti s týmto obdobím. Konkrétne bod 3.1 rozsudku 1405/2010 sa jednoznačne týka náhrady za roky 1987 až 2003. |
| --- | --- |

(15)

Hoci si spoločnosť Simet nárokuje náhrady za služby poskytnuté do konca roka 2013 (9), talianske orgány sa domnievajú, že predmetné obdobie na účely tejto notifikácie zahŕňa len roky 1987 až 2003, pretože rozsudok 1405/2010 sa týka len odvolania v súvislosti s týmto obdobím. Konkrétne bod 3.1 rozsudku 1405/2010 sa jednoznačne týka náhrady za roky 1987 až 2003.

2.5.   VÝVOJ VNÚTROŠTÁTNYCH SÚDNYCH KONANÍ PO VYDANÍ ROZHODNUTIA O ZAČATÍ KONANIA

| (16) | Po tom, ako talianske orgány zamietli vykonanie rozsudku 1405/2010 a nariadenia č. 2072/2011, Štátna rada vydala nové nariadenie č. 270/2012, ktorým vymenovala panel nezávislých odborníkov, ktorí mali rozhodnúť o vykonaní rozsudku 1405/2010. |
| --- | --- |

(16)

Po tom, ako talianske orgány zamietli vykonanie rozsudku 1405/2010 a nariadenia č. 2072/2011, Štátna rada vydala nové nariadenie č. 270/2012, ktorým vymenovala panel nezávislých odborníkov, ktorí mali rozhodnúť o vykonaní rozsudku 1405/2010.

| (17) | Panel, ktorý sa skladal z predsedu a dvoch členov, dostal za úlohu vypočítať výšku náhrady splatnej spoločnosti Simet na základe rozsudku 1405/2010. Účastníci konania zároveň poverili vlastných odborníkov, aby predložili pripomienky k predbežným zisteniam panela odborníkov. To viedlo k výmene niekoľkých správ a odpovedí v priebehu nasledujúcich mesiacov. |
| --- | --- |

(17)

Panel, ktorý sa skladal z predsedu a dvoch členov, dostal za úlohu vypočítať výšku náhrady splatnej spoločnosti Simet na základe rozsudku 1405/2010. Účastníci konania zároveň poverili vlastných odborníkov, aby predložili pripomienky k predbežným zisteniam panela odborníkov. To viedlo k výmene niekoľkých správ a odpovedí v priebehu nasledujúcich mesiacov.

| (18) | Panel odborníkov dokončil svoju prácu v auguste 2012, pričom nedospel k jednomyseľnému rozhodnutiu. Namiesto toho predložil Štátnej rade dve samostatné správy:






  — | Dňa 29. augusta 2012 bola predložená menšinová správa, ktorú podpísal predseda panela vymenovaného Štátnou radou. Jej záverom bolo, že nie je k dispozícii dosť údajov na stanovenie náhrady splatnej spoločnosti Simet a nemožno teda priznať nijakú náhradu. |
| --- | --- | --- |

(18)

Panel odborníkov dokončil svoju prácu v auguste 2012, pričom nedospel k jednomyseľnému rozhodnutiu. Namiesto toho predložil Štátnej rade dve samostatné správy:

—

Dňa 29. augusta 2012 bola predložená menšinová správa, ktorú podpísal predseda panela vymenovaného Štátnou radou. Jej záverom bolo, že nie je k dispozícii dosť údajov na stanovenie náhrady splatnej spoločnosti Simet a nemožno teda priznať nijakú náhradu.

| — | Dňa 20. augusta 2012 bola predložená väčšinová správa podpísaná dvomi z troch odborníkov vymenovaných Štátnou radou, ktorej záverom bolo, že výška náhrady splatnej spoločnosti Simet je 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

—

Dňa 20. augusta 2012 bola predložená väčšinová správa podpísaná dvomi z troch odborníkov vymenovaných Štátnou radou, ktorej záverom bolo, že výška náhrady splatnej spoločnosti Simet je 22 049 796 EUR.

| (19) | Keďže konanie vo veci štátnej pomoci pred Komisiou stále prebieha, Štátna rada zatiaľ neprijala konečné rozhodnutie o výške náhrady splatnej spoločnosti Simet. |
| --- | --- |

(19)

Keďže konanie vo veci štátnej pomoci pred Komisiou stále prebieha, Štátna rada zatiaľ neprijala konečné rozhodnutie o výške náhrady splatnej spoločnosti Simet.

2.6.   MENŠINOVÁ SPRÁVA

| (20) | V menšinovej správe sa zdôrazňujú najmä tieto body:






  — | nedostatok spoľahlivých údajov na výpočet náhrady (ktoré sa vyžadujú v nariadení č. 2072/2011 a rozsudku 1405/2010), |
| --- | --- | --- |

(20)

V menšinovej správe sa zdôrazňujú najmä tieto body:

—

nedostatok spoľahlivých údajov na výpočet náhrady (ktoré sa vyžadujú v nariadení č. 2072/2011 a rozsudku 1405/2010),

| — | neexistencia oddeleného účtovníctva, ktoré sa vyžaduje v nariadení (EHS) č. 1191/69 ako nevyhnutná podmienku priznania náhrady (aby sa predišlo nadmernej náhrade), |
| --- | --- |

—

neexistencia oddeleného účtovníctva, ktoré sa vyžaduje v nariadení (EHS) č. 1191/69 ako nevyhnutná podmienku priznania náhrady (aby sa predišlo nadmernej náhrade),

| — | nemožnosť nahradiť systém oddeleného účtovníctva inými systémami účtovníctva, pri ktorých sa zatiaľ nepreukázalo, že umožňujú presnú identifikáciu všetkých prvkov príjmov a nákladov, |
| --- | --- |

—

nemožnosť nahradiť systém oddeleného účtovníctva inými systémami účtovníctva, pri ktorých sa zatiaľ nepreukázalo, že umožňujú presnú identifikáciu všetkých prvkov príjmov a nákladov,

| — | v súvislosti s rokmi, za ktoré sú k dispozícii údaje o nákladovom účtovníctve (len dva roky 2002 a 2003): dokumenty, ktoré obsahovali účtovnú závierku (poznámky k účtovnej závierke a správa o operáciách), na tieto údaje neodkazujú. To by mohlo znamenať, že orgány správy a riadenia spoločností nepoužívali na monitorovanie operácií spoločnosti nákladové účty, |
| --- | --- |

—

v súvislosti s rokmi, za ktoré sú k dispozícii údaje o nákladovom účtovníctve (len dva roky 2002 a 2003): dokumenty, ktoré obsahovali účtovnú závierku (poznámky k účtovnej závierke a správa o operáciách), na tieto údaje neodkazujú. To by mohlo znamenať, že orgány správy a riadenia spoločností nepoužívali na monitorovanie operácií spoločnosti nákladové účty,

| — | neexistencia vopred stanovených parametrov na výpočet náhrady, |
| --- | --- |

—

neexistencia vopred stanovených parametrov na výpočet náhrady,

| — | neschopnosť spoločnosti identifikovať presné, konkrétne a jednoznačné záväzky služby vo verejnom záujme (s odkazom na typy identifikované v právnych predpisoch Únie) pre jednotlivé trasy, |
| --- | --- |

—

neschopnosť spoločnosti identifikovať presné, konkrétne a jednoznačné záväzky služby vo verejnom záujme (s odkazom na typy identifikované v právnych predpisoch Únie) pre jednotlivé trasy,

| — | neschopnosť identifikovať „hospodársku nevýhodu“ vyplývajúcu z týchto záväzkov, |
| --- | --- |

—

neschopnosť identifikovať „hospodársku nevýhodu“ vyplývajúcu z týchto záväzkov,

| — | nedostatok dôkazov o škode vzniknutej spoločnosti Simet, ktorá niesla toto dôkazné bremeno v rámci konaní vedúcich k rozsudku 1405/10. |
| --- | --- |

—

nedostatok dôkazov o škode vzniknutej spoločnosti Simet, ktorá niesla toto dôkazné bremeno v rámci konaní vedúcich k rozsudku 1405/10.

| (21) | Vzhľadom na tieto nedostatky sa v menšinovej správe dospelo k záveru, že neexistujú spoľahlivé údaje na výpočet náhrady, ktorá bola nariadená rozsudkom 1405/2010, takže nie je možné stanoviť výšku náhrady. |
| --- | --- |

(21)

Vzhľadom na tieto nedostatky sa v menšinovej správe dospelo k záveru, že neexistujú spoľahlivé údaje na výpočet náhrady, ktorá bola nariadená rozsudkom 1405/2010, takže nie je možné stanoviť výšku náhrady.

2.7.   VÄČŠINOVÁ SPRÁVA

| (22) | Vo väčšinovej správe sa na výpočet náhrady splatnej spoločnosti Simet používa táto metodológia: |
| --- | --- |

(22)

Vo väčšinovej správe sa na výpočet náhrady splatnej spoločnosti Simet používa táto metodológia:

2.7.1.   Prvok náhrady založený na rozdiele medzi prevádzkovými nákladmi a príjmami

2.7.1.1.   Metóda odhadu príjmov

| (23) | Pre roky 1987 až 1992 a 2002 až 2003 odborníci odvodili príjmy zo služieb pravidelnej autobusovej dopravy priamo z účtovnej závierky. Pre obdobie 1993 – 2001 odborníci použili dokumentáciu spoločnosti Simet o príjmoch, pretože sa v účtovnej závierke za toto obdobie neuvádzajú príjmy pochádzajúce z týchto služieb (10). Na základe týchto výpočtov sa celkové príjmy za obdobie 1987 – 2003 stanovili na 57 213 440 EUR. |
| --- | --- |

(23)

Pre roky 1987 až 1992 a 2002 až 2003 odborníci odvodili príjmy zo služieb pravidelnej autobusovej dopravy priamo z účtovnej závierky. Pre obdobie 1993 – 2001 odborníci použili dokumentáciu spoločnosti Simet o príjmoch, pretože sa v účtovnej závierke za toto obdobie neuvádzajú príjmy pochádzajúce z týchto služieb (10). Na základe týchto výpočtov sa celkové príjmy za obdobie 1987 – 2003 stanovili na 57 213 440 EUR.

2.7.1.2.   Metóda odhadu nákladov na služby autobusovej dopravy

| (24) | Keďže za obdobie rokov 1987 až 1992 neboli k dispozícii nijaké nákladové účty, odborníci stanovili náklady na služby pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy na základe percenta príjmov pochádzajúcich z týchto služieb počas tohto obdobia. Odborníci použili celkovú výšku nákladov z každej ročnej účtovnej závierky. Na účely rekonštrukcie prevádzkových nákladov potom od celkových nákladov odpočítali tieto neprevádzkové náklady: dlhované úroky, finančné poplatky, straty z predaja aktív, rôzne straty a náklady, priame dane a konečné inventúry. Prevádzkové náklady pochádzajúce zo služieb pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy sa napokon stanovili na základe percenta príjmov pochádzajúcich z rovnakých služieb pravidelnej autobusovej dopravy. |
| --- | --- |

(24)

Keďže za obdobie rokov 1987 až 1992 neboli k dispozícii nijaké nákladové účty, odborníci stanovili náklady na služby pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy na základe percenta príjmov pochádzajúcich z týchto služieb počas tohto obdobia. Odborníci použili celkovú výšku nákladov z každej ročnej účtovnej závierky. Na účely rekonštrukcie prevádzkových nákladov potom od celkových nákladov odpočítali tieto neprevádzkové náklady: dlhované úroky, finančné poplatky, straty z predaja aktív, rôzne straty a náklady, priame dane a konečné inventúry. Prevádzkové náklady pochádzajúce zo služieb pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy sa napokon stanovili na základe percenta príjmov pochádzajúcich z rovnakých služieb pravidelnej autobusovej dopravy.

| (25) | V období 1993 až 2001 spoločnosť Simet zmenila spôsob uvádzania údajov vo svojej ročnej účtovnej závierke (11). Odborníci preto pre tieto roky z ročnej účtovnej závierky spoločnosti odpočítali hodnotu celkových prevádzkových nákladov, ktorá je algebrickým súčtom týchto položiek výrobných nákladov: pomocný a spotrebný materiál, externé služby, používanie majetku tretích osôb, náklady na zamestnancov, amortizácia a odpisy, zmeny stavu zásob surovín, pomocného a spotrebného materiálu a rôzne prevádzkové náklady. Prevádzkové náklady pochádzajúce zo služieb pravidelnej autobusovej dopravy sa následne stanovili na základe percenta príjmov pochádzajúcich z rovnakých služieb pravidelnej autobusovej dopravy (tak ako za obdobie rokov 1987 – 1992). V rokoch 2000 a 2001 sa síce používalo určité nákladové účtovníctvo, príslušné dokumenty však neboli vyčerpávajúce, a preto sa prijalo rozhodnutie použiť rovnakú metódu identifikácie nákladov na službu pravidelnej autobusovej dopravy ako v predchádzajúcich rokoch. |
| --- | --- |

(25)

V období 1993 až 2001 spoločnosť Simet zmenila spôsob uvádzania údajov vo svojej ročnej účtovnej závierke (11). Odborníci preto pre tieto roky z ročnej účtovnej závierky spoločnosti odpočítali hodnotu celkových prevádzkových nákladov, ktorá je algebrickým súčtom týchto položiek výrobných nákladov: pomocný a spotrebný materiál, externé služby, používanie majetku tretích osôb, náklady na zamestnancov, amortizácia a odpisy, zmeny stavu zásob surovín, pomocného a spotrebného materiálu a rôzne prevádzkové náklady. Prevádzkové náklady pochádzajúce zo služieb pravidelnej autobusovej dopravy sa následne stanovili na základe percenta príjmov pochádzajúcich z rovnakých služieb pravidelnej autobusovej dopravy (tak ako za obdobie rokov 1987 – 1992). V rokoch 2000 a 2001 sa síce používalo určité nákladové účtovníctvo, príslušné dokumenty však neboli vyčerpávajúce, a preto sa prijalo rozhodnutie použiť rovnakú metódu identifikácie nákladov na službu pravidelnej autobusovej dopravy ako v predchádzajúcich rokoch.

| (26) | Za roky 2002 a 2003 boli k dispozícii údaje o nákladovom účtovníctve. Odborníci preto rozdelili náklady do týchto kategórií: i) náklady súvisiace s najazdenými kilometrami; ii) náklady, ktoré možno priamo priradiť službám pravidelnej autobusovej dopravy, a iii) náklady, ktoré možno priradiť na základe obratu.






  — | Prvá kategória nákladov obsahuje náklady na palivo, motorový olej, pneumatiky, náhradné diely, externé práce, čistenie vozidiel, diaľničné poplatky, povinný servis vozidiel, lízing a odpis majetku. Každá z týchto nákladových položiek sa vydelila celkovým počtom najazdených kilometrov a náklady na kilometer sa vynásobili počtom kilometrov najazdených len v rámci služieb pravidelnej autobusovej dopravy. |
| --- | --- | --- |

(26)

Za roky 2002 a 2003 boli k dispozícii údaje o nákladovom účtovníctve. Odborníci preto rozdelili náklady do týchto kategórií: i) náklady súvisiace s najazdenými kilometrami; ii) náklady, ktoré možno priamo priradiť službám pravidelnej autobusovej dopravy, a iii) náklady, ktoré možno priradiť na základe obratu.

—

Prvá kategória nákladov obsahuje náklady na palivo, motorový olej, pneumatiky, náhradné diely, externé práce, čistenie vozidiel, diaľničné poplatky, povinný servis vozidiel, lízing a odpis majetku. Každá z týchto nákladových položiek sa vydelila celkovým počtom najazdených kilometrov a náklady na kilometer sa vynásobili počtom kilometrov najazdených len v rámci služieb pravidelnej autobusovej dopravy.

| — | Druhá kategória nákladov zahŕňa nákladové položky, ktoré možno na základe nákladového účtovníctva priamo priradiť službám pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy. Patria medzi ne: priami zamestnanci, likvidácia odpadu, splatné provízie, rôzne poplatky, poplatky za parkovanie, prenájom vozidiel tretej strany na účely služieb pravidelnej autobusovej dopravy, nákupy na účely služieb v autobusoch a náhrada cestovných výdavkov zamestnancov. |
| --- | --- |

—

Druhá kategória nákladov zahŕňa nákladové položky, ktoré možno na základe nákladového účtovníctva priamo priradiť službám pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy. Patria medzi ne: priami zamestnanci, likvidácia odpadu, splatné provízie, rôzne poplatky, poplatky za parkovanie, prenájom vozidiel tretej strany na účely služieb pravidelnej autobusovej dopravy, nákupy na účely služieb v autobusoch a náhrada cestovných výdavkov zamestnancov.

| — | Do tretej kategórie patria „nepriame náklady“, a to nepriame mzdové náklady, režijné náklady, poistenie autobusov, daň z vlastníctva vozidiel a prenájom priestorov. Tieto náklady sa stanovili na základe percenta príjmov pochádzajúcich zo služieb pravidelnej autobusovej dopravy. |
| --- | --- |

—

Do tretej kategórie patria „nepriame náklady“, a to nepriame mzdové náklady, režijné náklady, poistenie autobusov, daň z vlastníctva vozidiel a prenájom priestorov. Tieto náklady sa stanovili na základe percenta príjmov pochádzajúcich zo služieb pravidelnej autobusovej dopravy.

| (27) | Súčtom takto vypočítaných súm pre jednotlivé uvedené obdobia sa celkové náklady súvisiace so službami pravidelnej autobusovej dopravy v období 1987 – 2003 stanovili na 59 510 413 EUR. |
| --- | --- |

(27)

Súčtom takto vypočítaných súm pre jednotlivé uvedené obdobia sa celkové náklady súvisiace so službami pravidelnej autobusovej dopravy v období 1987 – 2003 stanovili na 59 510 413 EUR.

| (28) | Po odrátaní týchto nákladov od príjmov pochádzajúcich zo služieb pravidelnej autobusovej dopravy teda väčšinová správa dospela k prevádzkovej strate 2 296 973 EUR v období rokov 1987 – 2003. |
| --- | --- |

(28)

Po odrátaní týchto nákladov od príjmov pochádzajúcich zo služieb pravidelnej autobusovej dopravy teda väčšinová správa dospela k prevádzkovej strate 2 296 973 EUR v období rokov 1987 – 2003.

2.7.2.   Prvok náhrady týkajúci sa nutnosti zaistiť zhodnotenie použitého kapitálu

| (29) | Za každý skúmaný rok odborníci stanovili použitý kapitál, ktorý je súčtom:






  — | vlastného kapitálu (E), ktorého hodnota sa prevzala z ročnej účtovnej závierky s ohľadom na vlastné imanie, a |
| --- | --- | --- |

(29)

Za každý skúmaný rok odborníci stanovili použitý kapitál, ktorý je súčtom:

—

vlastného kapitálu (E), ktorého hodnota sa prevzala z ročnej účtovnej závierky s ohľadom na vlastné imanie, a

| — | dlhového kapitálu (D). Odborníci považovali za dlhový kapitál len finančný dlh, teda splatné záväzky voči bankám a iným veriteľom. |
| --- | --- |

—

dlhového kapitálu (D). Odborníci považovali za dlhový kapitál len finančný dlh, teda splatné záväzky voči bankám a iným veriteľom.

| (30) | Ako základ na stanovenie miery zhodnotenia použitého kapitálu sa použil vzorec pre vážený priemer kapitálových nákladov (WACC).



  Kde:







  Re | = | požadovaná miera kapitálovej návratnosti, |
| --- | --- | --- | --- |
| Rd | = | úroky z dlhov, E = vlastný kapitál firmy, |
| D | = | dlh firmy, , |
| E/V | = | percento financovania z vlastného majetku, |
| D/V | = | percento financovania z dlhu, |
| Tc | = | sadzba dane z príjmu právnických osôb. |

(30)

Ako základ na stanovenie miery zhodnotenia použitého kapitálu sa použil vzorec pre vážený priemer kapitálových nákladov (WACC).

Formula

Kde:

Re

=

požadovaná miera kapitálovej návratnosti,

Rd

=

úroky z dlhov, E = vlastný kapitál firmy,

D

=

dlh firmy, Formula,

E/V

=

percento financovania z vlastného majetku,

D/V

=

percento financovania z dlhu,

Tc

=

sadzba dane z príjmu právnických osôb.

| (31) | Požadovaná kapitálová návratnosť sa vypočítala použitím „modelu oceňovania aktív“. Tento model opisuje vzťah medzi rizikom a očakávanou návratnosťou:



  Kde:







  rf | = | bezriziková sadzba |
| --- | --- | --- | --- |
| βa | = | hodnota beta cenných papierov |
| | = | očakávaný trhový výnos |

(31)

Požadovaná kapitálová návratnosť sa vypočítala použitím „modelu oceňovania aktív“. Tento model opisuje vzťah medzi rizikom a očakávanou návratnosťou:

Formula

Kde:

rf

=

bezriziková sadzba

βa

=

hodnota beta cenných papierov

Formula

=

očakávaný trhový výnos

| (32) | Ako ukazovateľ bezrizikovej sadzby (rf) sa použila úroková sadzba pre desaťročné štátne dlhopisy prevzatá z vnútroštátnych štatistických údajov. |
| --- | --- |

(32)

Ako ukazovateľ bezrizikovej sadzby (rf) sa použila úroková sadzba pre desaťročné štátne dlhopisy prevzatá z vnútroštátnych štatistických údajov.

| (33) | Odborníci dospeli k záveru, že v rokoch, za ktoré sa mala posúdiť náhrada, investori v priemere požadovali rizikovú prémiu (rm – rf) 5,8 % pri investíciách do akcií namiesto do bezrizikových cenných papierov na talianskom trhu (12). |
| --- | --- |

(33)

Odborníci dospeli k záveru, že v rokoch, za ktoré sa mala posúdiť náhrada, investori v priemere požadovali rizikovú prémiu (rm – rf) 5,8 % pri investíciách do akcií namiesto do bezrizikových cenných papierov na talianskom trhu (12).

| (34) | Hodnota beta (13) akciového kapitálu spoločnosti Simet sa vypočítala použitím hodnoty beta bez dlhu (14) 0,39 pre služby autobusovej dopravy a odvetvie dopravy (15). Táto hodnota beta sa následne upravila podľa finančnej štruktúry, ktorú spoločnosť uviedla v jednotlivých rokoch: |
| --- | --- |

(34)

Hodnota beta (13) akciového kapitálu spoločnosti Simet sa vypočítala použitím hodnoty beta bez dlhu (14) 0,39 pre služby autobusovej dopravy a odvetvie dopravy (15). Táto hodnota beta sa následne upravila podľa finančnej štruktúry, ktorú spoločnosť uviedla v jednotlivých rokoch:

Formula

| (35) | Daň z príjmu právnických osôb bola v Taliansku od roku 1987 do roku 1994 36 %, od roku 1995 do roku 2000 37 % a od roku 2001 do roku 2002 36 %. |
| --- | --- |

(35)

Daň z príjmu právnických osôb bola v Taliansku od roku 1987 do roku 1994 36 %, od roku 1995 do roku 2000 37 % a od roku 2001 do roku 2002 36 %.

| (36) | Zhodnotenie použitého kapitálu podľa odborníkov predstavuje náhradu, ktorú by spoločnosť Simet mala dostať po zdanení. Keďže náhrada bude zdaniteľná, musí sa upraviť takto: |
| --- | --- |

(36)

Zhodnotenie použitého kapitálu podľa odborníkov predstavuje náhradu, ktorú by spoločnosť Simet mala dostať po zdanení. Keďže náhrada bude zdaniteľná, musí sa upraviť takto:

Formula

| (37) | Na základe týchto vzorcov odborníci vypočítali, že zhodnotenie použitého kapitálu, ktoré má dostať spoločnosť Simet, je 5 948 150 EUR. |
| --- | --- |

(37)

Na základe týchto vzorcov odborníci vypočítali, že zhodnotenie použitého kapitálu, ktoré má dostať spoločnosť Simet, je 5 948 150 EUR.

| (38) | Celková suma náhrady pred uplatnením úroku z omeškania, ktorú vypočítali odborníci, je teda 8 245 124 EUR (náhrada súvisiaca s prevádzkovou stratou a zhodnotením použitého kapitálu). |
| --- | --- |

(38)

Celková suma náhrady pred uplatnením úroku z omeškania, ktorú vypočítali odborníci, je teda 8 245 124 EUR (náhrada súvisiaca s prevádzkovou stratou a zhodnotením použitého kapitálu).

2.7.3.   Výpočet úroku z omeškania

| (39) | Vzhľadom na to, že vypočítané sumy náhrady sa nezaplatili v rokoch, ktorých sa týkajú, odborníci ich upravili nahor takto:






  — | pôvodne vypočítané sumy sa prehodnotili na základe indexov inflácie spotrebiteľských cien inštitútu ISTAT do júla 2012, |
| --- | --- | --- |

(39)

Vzhľadom na to, že vypočítané sumy náhrady sa nezaplatili v rokoch, ktorých sa týkajú, odborníci ich upravili nahor takto:

—

pôvodne vypočítané sumy sa prehodnotili na základe indexov inflácie spotrebiteľských cien inštitútu ISTAT do júla 2012,

| — | na získané sumy sa následne uplatnil úrok v zákonnej výške. |
| --- | --- |

—

na získané sumy sa následne uplatnil úrok v zákonnej výške.

| (40) | Panel odborníkov tak dospel k celkovej náhrade 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

(40)

Panel odborníkov tak dospel k celkovej náhrade 22 049 796 EUR.

2.7.4.   Ďalšie pripomienky vo väčšinovej správe

| (41) | Autori väčšinovej správy zastávajú názor, že náhrada, ktorú priznala Štátna rada, nesúvisí s priamym uplatnením nariadenia (EHS) č. 1191/69, nejde teda o priame priznanie – hoci spätné – náhrady podľa tohto nariadenia. Namiesto toho sa domnievajú, že Štátna rada navrhla uplatniť kritériá stanovené v tomto nariadení v súvislosti so spoločnými metódami pri náhrade škody, ktorá vznikla spoločnosti Simet následkom nezákonného predĺženia trvania jej záväzkov služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(41)

Autori väčšinovej správy zastávajú názor, že náhrada, ktorú priznala Štátna rada, nesúvisí s priamym uplatnením nariadenia (EHS) č. 1191/69, nejde teda o priame priznanie – hoci spätné – náhrady podľa tohto nariadenia. Namiesto toho sa domnievajú, že Štátna rada navrhla uplatniť kritériá stanovené v tomto nariadení v súvislosti so spoločnými metódami pri náhrade škody, ktorá vznikla spoločnosti Simet následkom nezákonného predĺženia trvania jej záväzkov služby vo verejnom záujme.

| (42) | Vo väčšinovej správe sa ďalej uvádza, že v prípadoch, keď Komisia konštatovala, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 nemožno uplatniť pri posúdení náhrady za službu vo verejnom záujme, často túto náhradu schválila na základe analogického uplatnenia rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme záväzkov služby vo verejnom záujme. Hlavným kritériom Komisie bolo, že výška náhrady neprekročila sumu potrebnú na pokrytie nákladov, ktoré vznikli pri plnení týchto záväzkov. Pokiaľ ide o riziko nadmernej náhrady v tomto prípade, autori väčšinovej správy sa domnievajú, že keďže ide o ex post výpočet nákladov, ktoré spoločnosti v minulosti reálne vznikli pri poskytovaní požadovaných služieb pravidelnej autobusovej dopravy, tieto výpočty neobsahujú neistotu typickú pre všetky prognostické posúdenia, pri ktorých sa náhrada stanovuje ex ante. Neexistuje preto nijaký problém nadmernej náhrady. |
| --- | --- |

(42)

Vo väčšinovej správe sa ďalej uvádza, že v prípadoch, keď Komisia konštatovala, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 nemožno uplatniť pri posúdení náhrady za službu vo verejnom záujme, často túto náhradu schválila na základe analogického uplatnenia rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme záväzkov služby vo verejnom záujme. Hlavným kritériom Komisie bolo, že výška náhrady neprekročila sumu potrebnú na pokrytie nákladov, ktoré vznikli pri plnení týchto záväzkov. Pokiaľ ide o riziko nadmernej náhrady v tomto prípade, autori väčšinovej správy sa domnievajú, že keďže ide o ex post výpočet nákladov, ktoré spoločnosti v minulosti reálne vznikli pri poskytovaní požadovaných služieb pravidelnej autobusovej dopravy, tieto výpočty neobsahujú neistotu typickú pre všetky prognostické posúdenia, pri ktorých sa náhrada stanovuje ex ante. Neexistuje preto nijaký problém nadmernej náhrady.

| (43) | Väčšinová správa sa dotýka aj otázky neexistencie oddelených účtov. Jej autori zastávajú názor, že oddelené účtovníctvo používajú podniky, ktoré dostávajú náhradu za poskytovanie služby vo verejnom záujme, aby sa zabránilo zneužitiu týchto prostriedkov na inú činnosť spoločnosti. V predmetnom prípade sa však spoločnosti Simet doteraz nepreviedli nijaké verejné zdroje ako náhrada za poskytovanie služby vo verejnom záujme, takže požiadavku na oddelené účty nemožno považovať za dôvod odmietnutia vyplatenia náhrady, ktorú priznala Štátna rada. |
| --- | --- |

(43)

Väčšinová správa sa dotýka aj otázky neexistencie oddelených účtov. Jej autori zastávajú názor, že oddelené účtovníctvo používajú podniky, ktoré dostávajú náhradu za poskytovanie služby vo verejnom záujme, aby sa zabránilo zneužitiu týchto prostriedkov na inú činnosť spoločnosti. V predmetnom prípade sa však spoločnosti Simet doteraz nepreviedli nijaké verejné zdroje ako náhrada za poskytovanie služby vo verejnom záujme, takže požiadavku na oddelené účty nemožno považovať za dôvod odmietnutia vyplatenia náhrady, ktorú priznala Štátna rada.

| (44) | Vo väčšinovej správe sa takisto uvádza, že v rokoch 2002 a 2003, keď bolo k dispozícii nákladové účtovníctvo, bola skutočná prevádzková strata približne rovnaká ako straty, ku ktorým sa dospelo na základe metodológie použitej pre predchádzajúce roky. Podľa nej sa náklady priradili službám pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy na základe percenta príjmov pochádzajúcich z týchto služieb (hodnoty sa líšili len o 2,6 %). Odborníci preto zastávajú názor, že neexistencia nákladových účtov za predchádzajúce obdobie by nemala mať nijaký praktický význam z hľadiska priznania náhrady. |
| --- | --- |

(44)

Vo väčšinovej správe sa takisto uvádza, že v rokoch 2002 a 2003, keď bolo k dispozícii nákladové účtovníctvo, bola skutočná prevádzková strata približne rovnaká ako straty, ku ktorým sa dospelo na základe metodológie použitej pre predchádzajúce roky. Podľa nej sa náklady priradili službám pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy na základe percenta príjmov pochádzajúcich z týchto služieb (hodnoty sa líšili len o 2,6 %). Odborníci preto zastávajú názor, že neexistencia nákladových účtov za predchádzajúce obdobie by nemala mať nijaký praktický význam z hľadiska priznania náhrady.

3.   DÔVODY ZAČATIA KONANIA

| (45) | Ako sa objasňuje v rozhodnutí o začatí konania, Komisia mala určité pochybnosti o zlučiteľnosti notifikovaného opatrenia s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(45)

Ako sa objasňuje v rozhodnutí o začatí konania, Komisia mala určité pochybnosti o zlučiteľnosti notifikovaného opatrenia s vnútorným trhom.

| (46) | Po prvé Komisia mala pochybnosti v súvislosti s klasifikáciou notifikovaného opatrenia ako opatrenia, ktoré nepredstavuje pomoc. Komisia spochybnila najmä to, či boli splnené štyri podmienky, ktoré stanovil Súdny dvor EÚ vo svojom rozsudku vo veci Altmark
   (16). |
| --- | --- |

(46)

Po prvé Komisia mala pochybnosti v súvislosti s klasifikáciou notifikovaného opatrenia ako opatrenia, ktoré nepredstavuje pomoc. Komisia spochybnila najmä to, či boli splnené štyri podmienky, ktoré stanovil Súdny dvor EÚ vo svojom rozsudku vo veci Altmark
   (16).

| (47) | Po druhé Komisia otvorila otázku právneho rámca, ktorý možno uplatniť. Keďže náhrada nariadená Štátnou radou sa týkala záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré boli údajne uložené spoločnosti Simet v rokoch 1987 až 2003, ale doteraz neboli zaplatené, je otázne, či sa v tomto prípade uplatňuje nariadenie (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenie (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(47)

Po druhé Komisia otvorila otázku právneho rámca, ktorý možno uplatniť. Keďže náhrada nariadená Štátnou radou sa týkala záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré boli údajne uložené spoločnosti Simet v rokoch 1987 až 2003, ale doteraz neboli zaplatené, je otázne, či sa v tomto prípade uplatňuje nariadenie (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenie (ES) č. 1370/2007.

| (48) | Komisia usúdila, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 by sa v tomto prípade uplatňovalo, ak by sa dalo preukázať, že záväzok služby vo verejnom záujme spoločnosti Simet v podstate jednostranne uložili talianske orgány a že navrhovaná náhrada je v súlade so všetkými požiadavkami tohto nariadenia. Je to tak preto, že podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 je náhrada, ktorá sa vyplatí v súlade s pravidlami tohto nariadenia za záväzky služby vo verejnom záujme uložené podniku jednostranne, vyňatá z predbežnej notifikácie Komisii. Ak sa však preukáže, že ani jedna z týchto dvoch podmienok nebola splnená, zlučiteľnosť notifikovaného opatrenia sa bude musieť posúdiť podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(48)

Komisia usúdila, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 by sa v tomto prípade uplatňovalo, ak by sa dalo preukázať, že záväzok služby vo verejnom záujme spoločnosti Simet v podstate jednostranne uložili talianske orgány a že navrhovaná náhrada je v súlade so všetkými požiadavkami tohto nariadenia. Je to tak preto, že podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 je náhrada, ktorá sa vyplatí v súlade s pravidlami tohto nariadenia za záväzky služby vo verejnom záujme uložené podniku jednostranne, vyňatá z predbežnej notifikácie Komisii. Ak sa však preukáže, že ani jedna z týchto dvoch podmienok nebola splnená, zlučiteľnosť notifikovaného opatrenia sa bude musieť posúdiť podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007.

| (49) | Po tretie Komisia na základe informácií, ktoré mala k dispozícii, vyjadrila obavy, či za predpokladu, že náhrada nariadená Štátnou radou bola skutočne dôsledkom jednostranného uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme, bola táto náhrada v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia takisto spochybnila vhodnosť uplatnenia spoločného postupu pri náhrade, ktorý sa stanovuje v nariadení (EHS) č. 1191/69 a ktorý sa týka jednostranne uložených záväzkov služby vo verejnom záujme po roku 1992, pretože od júla 1992 služby medziregionálnej autobusovej dopravy nemohli podliehať jednostranne uloženým záväzkom služby vo verejnom záujme (17). |
| --- | --- |

(49)

Po tretie Komisia na základe informácií, ktoré mala k dispozícii, vyjadrila obavy, či za predpokladu, že náhrada nariadená Štátnou radou bola skutočne dôsledkom jednostranného uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme, bola táto náhrada v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia takisto spochybnila vhodnosť uplatnenia spoločného postupu pri náhrade, ktorý sa stanovuje v nariadení (EHS) č. 1191/69 a ktorý sa týka jednostranne uložených záväzkov služby vo verejnom záujme po roku 1992, pretože od júla 1992 služby medziregionálnej autobusovej dopravy nemohli podliehať jednostranne uloženým záväzkom služby vo verejnom záujme (17).

| (50) | Po štvrté ak ďalšie vyšetrovanie preukáže, že nebola splnená aspoň jedna z podmienok vyňatia z notifikácie podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 a že sa malo vykonať posúdenie podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007, Komisia mala pochybnosti, či v tomto prípade boli splnené podmienky tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(50)

Po štvrté ak ďalšie vyšetrovanie preukáže, že nebola splnená aspoň jedna z podmienok vyňatia z notifikácie podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 a že sa malo vykonať posúdenie podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007, Komisia mala pochybnosti, či v tomto prípade boli splnené podmienky tohto nariadenia.

| (51) | Komisia v každom prípade bez ohľadu na to, aký právny rámec sa uplatní, vyjadrila pochybnosti, či sa pri náhrade nariadenej Štátnou radou vylúčila možnosť nadmernej náhrady. Komisia poukázala na neexistenciu riadneho oddelenia účtov spoločnosti Simet minimálne do roku 2000 (18) a spochybnila možnosť ex post presne určiť náklady súvisiace so službami pravidelnej autobusovej dopravy. Spochybnila aj primeranosť hodnoty požadovanej kapitálovej návratnosti použitej vo výpočtoch náhrady. |
| --- | --- |

(51)

Komisia v každom prípade bez ohľadu na to, aký právny rámec sa uplatní, vyjadrila pochybnosti, či sa pri náhrade nariadenej Štátnou radou vylúčila možnosť nadmernej náhrady. Komisia poukázala na neexistenciu riadneho oddelenia účtov spoločnosti Simet minimálne do roku 2000 (18) a spochybnila možnosť ex post presne určiť náklady súvisiace so službami pravidelnej autobusovej dopravy. Spochybnila aj primeranosť hodnoty požadovanej kapitálovej návratnosti použitej vo výpočtoch náhrady.

4.   PRIPOMIENKY TALIANSKA

| (52) | Talianske orgány vo svojich pripomienkach uviedli, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a to najmä preto, lebo nespĺňa všetky podmienky stanovené Súdnym dvorom v rozsudku vo veci Altmark. Talianske orgány sa takisto domnievajú, že náhrada priznaná Štátnou radou nebola v súlade s nariadením (EHS) č. 1191/69 ani s nariadením (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(52)

Talianske orgány vo svojich pripomienkach uviedli, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a to najmä preto, lebo nespĺňa všetky podmienky stanovené Súdnym dvorom v rozsudku vo veci Altmark. Talianske orgány sa takisto domnievajú, že náhrada priznaná Štátnou radou nebola v súlade s nariadením (EHS) č. 1191/69 ani s nariadením (ES) č. 1370/2007.

| (53) | Talianske orgány zdôraznili, že počas skúmaného obdobia neexistovala možnosť jednostranného ani zmluvného uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme v oblasti služieb medziregionálnej autobusovej dopravy. Právnymi nástrojmi, ktorými sa riadia vzťahy medzi orgánom verejnej moci a súkromnými spoločnosťami poskytujúcimi služby osobnej dopravy, boli jednostranné koncesie, na základe ktorých orgán verejnej moci presunul na súkromný subjekt svoje zákonné právo poskytovať dopravné služby nediferencovaným zákazníkom, ktoré pôvodne náležalo štátu podľa zákona č. 1822/39. |
| --- | --- |

(53)

Talianske orgány zdôraznili, že počas skúmaného obdobia neexistovala možnosť jednostranného ani zmluvného uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme v oblasti služieb medziregionálnej autobusovej dopravy. Právnymi nástrojmi, ktorými sa riadia vzťahy medzi orgánom verejnej moci a súkromnými spoločnosťami poskytujúcimi služby osobnej dopravy, boli jednostranné koncesie, na základe ktorých orgán verejnej moci presunul na súkromný subjekt svoje zákonné právo poskytovať dopravné služby nediferencovaným zákazníkom, ktoré pôvodne náležalo štátu podľa zákona č. 1822/39.

| (54) | Talianske orgány ďalej pripomenuli, že v špecifikáciách koncesie, ktoré ministerstvo vypracovalo na žiadosť spoločnosti, sa jasne uvádzalo, že spoločnosť bude službu poskytovať v plnej miere na vlastné riziko s výnimkou záruky výlučných práv, ktorá platila počas skúmaného obdobia. Z poskytovania služby nevyplývalo nijaké právo na získanie dotácie či náhrady akéhokoľvek druhu. Tieto koncesie mali dočasnú povahu a na požiadanie spoločnosti sa každý rok obnovovali. Licencie podliehali rôznym medziročným zmenám v súvislosti s trasami, zastávkami, počtom odchodov atď., o ktoré osobitne požiadali spoločnosti. |
| --- | --- |

(54)

Talianske orgány ďalej pripomenuli, že v špecifikáciách koncesie, ktoré ministerstvo vypracovalo na žiadosť spoločnosti, sa jasne uvádzalo, že spoločnosť bude službu poskytovať v plnej miere na vlastné riziko s výnimkou záruky výlučných práv, ktorá platila počas skúmaného obdobia. Z poskytovania služby nevyplývalo nijaké právo na získanie dotácie či náhrady akéhokoľvek druhu. Tieto koncesie mali dočasnú povahu a na požiadanie spoločnosti sa každý rok obnovovali. Licencie podliehali rôznym medziročným zmenám v súvislosti s trasami, zastávkami, počtom odchodov atď., o ktoré osobitne požiadali spoločnosti.

| (55) | Pokiaľ ide o strop cestovného uvedený v rozhodnutí o začatí konania, ktorý existoval do roku 2001, talianske orgány konštatovali, že tento strop platil v celom Taliansku, a nielen na jednom konkrétnom mieste. Konštatovali tiež, že podľa článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69 išlo o opatrenie cenovej politiky, ktoré ale nepredstavovalo tarifný záväzok, na ktorý sa v zmysle tohto nariadenia vzťahuje povinná náhrada. |
| --- | --- |

(55)

Pokiaľ ide o strop cestovného uvedený v rozhodnutí o začatí konania, ktorý existoval do roku 2001, talianske orgány konštatovali, že tento strop platil v celom Taliansku, a nielen na jednom konkrétnom mieste. Konštatovali tiež, že podľa článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69 išlo o opatrenie cenovej politiky, ktoré ale nepredstavovalo tarifný záväzok, na ktorý sa v zmysle tohto nariadenia vzťahuje povinná náhrada.

| (56) | Podľa talianskych orgánov navyše od júla 1992 (19) nebolo podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 povolené uloženie jednostranných záväzkov služby vo verejnom záujme v oblasti služieb medziregionálnej autobusovej dopravy. Článok 1 ods. 5 tohto nariadenia umožňuje jednostranné uloženie záväzkov len v oblasti služieb mestskej, prímestskej a regionálnej dopravy. |
| --- | --- |

(56)

Podľa talianskych orgánov navyše od júla 1992 (19) nebolo podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 povolené uloženie jednostranných záväzkov služby vo verejnom záujme v oblasti služieb medziregionálnej autobusovej dopravy. Článok 1 ods. 5 tohto nariadenia umožňuje jednostranné uloženie záväzkov len v oblasti služieb mestskej, prímestskej a regionálnej dopravy.

| (57) | Talianske orgány v každom prípade konštatovali, že spoločnosť Simet nikdy nepožiadala o ukončenie záväzkov služby vo verejnom záujme, ako sa to vyžaduje v článku 4 nariadenia (EHS) č. 1191/69, v ktorom sa to považuje za podmienku, ktorá musí byť splnená, aby bolo možné tvrdiť, že predmetné záväzky vôbec existovali. Žiadosť, ktorú spoločnosť Simet adresovala ministerstvu v roku 1999 (20), bola všeobecnou žiadosťou o náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré boli údajne uložené koncesiami vydanými od roku 1987. Talianske orgány poukázali na to, že v žiadosti sa neuvádzalo, ktoré záväzky služby vo verejnom záujme sa majú ukončiť, aby sa zaistila primeraná výnosnosť služieb pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy. |
| --- | --- |

(57)

Talianske orgány v každom prípade konštatovali, že spoločnosť Simet nikdy nepožiadala o ukončenie záväzkov služby vo verejnom záujme, ako sa to vyžaduje v článku 4 nariadenia (EHS) č. 1191/69, v ktorom sa to považuje za podmienku, ktorá musí byť splnená, aby bolo možné tvrdiť, že predmetné záväzky vôbec existovali. Žiadosť, ktorú spoločnosť Simet adresovala ministerstvu v roku 1999 (20), bola všeobecnou žiadosťou o náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré boli údajne uložené koncesiami vydanými od roku 1987. Talianske orgány poukázali na to, že v žiadosti sa neuvádzalo, ktoré záväzky služby vo verejnom záujme sa majú ukončiť, aby sa zaistila primeraná výnosnosť služieb pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy.

| (58) | Talianske orgány na základe toho dospeli k záveru, že spoločnosť Simet nepreukázala prevzatie zodpovednosti za záväzky služby vo verejnom záujme (ako sa vymedzujú v článku 2 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69), a najmä presne nepreukázala, ktoré konkrétne záväzky prevádzky alebo dopravy a ktoré záväzky týkajúce sa cestovného mala splniť. Podľa Talianska spoločnosť Simet preukázala len to, že poskytovala rôzne všeobecné dopravné služby na základe štátnych koncesií, ktoré jej na vlastnú žiadosť udelili príslušné orgány. Samotné poverenie spoločnosti Simet všeobecnými dopravnými službami nepreukazuje, že spoločnosť Simet prevzala akýkoľvek záväzok služby vo verejnom záujme v zmysle nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(58)

Talianske orgány na základe toho dospeli k záveru, že spoločnosť Simet nepreukázala prevzatie zodpovednosti za záväzky služby vo verejnom záujme (ako sa vymedzujú v článku 2 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69), a najmä presne nepreukázala, ktoré konkrétne záväzky prevádzky alebo dopravy a ktoré záväzky týkajúce sa cestovného mala splniť. Podľa Talianska spoločnosť Simet preukázala len to, že poskytovala rôzne všeobecné dopravné služby na základe štátnych koncesií, ktoré jej na vlastnú žiadosť udelili príslušné orgány. Samotné poverenie spoločnosti Simet všeobecnými dopravnými službami nepreukazuje, že spoločnosť Simet prevzala akýkoľvek záväzok služby vo verejnom záujme v zmysle nariadenia (EHS) č. 1191/69.

| (59) | Talianske orgány ďalej konštatovali, že počas väčšiny skúmaného obdobia (1987 – 2001) spoločnosť Simet nepoužívala riadne oddelené účtovníctvo, ako sa to vyžaduje v článku 1 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (21). Nebolo preto možné vypočítať dodatočné čisté náklady vyplývajúce z plnenia záväzkov služby vo verejnom záujme, čo znamená, že neboli splnené podmienky stanovené v článku 10 nariadenia (EHS) č. 1119/69. |
| --- | --- |

(59)

Talianske orgány ďalej konštatovali, že počas väčšiny skúmaného obdobia (1987 – 2001) spoločnosť Simet nepoužívala riadne oddelené účtovníctvo, ako sa to vyžaduje v článku 1 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (21). Nebolo preto možné vypočítať dodatočné čisté náklady vyplývajúce z plnenia záväzkov služby vo verejnom záujme, čo znamená, že neboli splnené podmienky stanovené v článku 10 nariadenia (EHS) č. 1119/69.

| (60) | Talianske orgány napokon poukázali na to, že ministerstvo vopred nestanovilo nijakú výšku náhrady, ako to vyžaduje článok 13 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pretože spoločnosti Simet neuložilo nijaké záväzky služby vo verejnom záujme. V predmetnom prípade sa náhrada splatná spoločnosti Simet vypočítala výlučne na základe posúdenia ex post. |
| --- | --- |

(60)

Talianske orgány napokon poukázali na to, že ministerstvo vopred nestanovilo nijakú výšku náhrady, ako to vyžaduje článok 13 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pretože spoločnosti Simet neuložilo nijaké záväzky služby vo verejnom záujme. V predmetnom prípade sa náhrada splatná spoločnosti Simet vypočítala výlučne na základe posúdenia ex post.

| (61) | Talianske orgány konštatovali, že posúdenie podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007 nastoľuje v podstate rovnaké problémy ako posúdenie podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 (vrátane neexistencie jasne definovaných záväzkov služby vo verejnom záujme, objektívnych parametrov náhrady, o ktorých by sa rozhodlo vopred, oddelenia účtov atď.) Pokiaľ ide o pojem „primeraný zisk“, ktorý je vymedzený v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1370/2007, talianske orgány považovali mieru návratnosti navrhovanú spoločnosťou Simet v pôvodnej správe za prehnanú, pretože náhrada sa stanovila ex post, čím sa odstránilo riziko nepredvídaných nákladov alebo strát. |
| --- | --- |

(61)

Talianske orgány konštatovali, že posúdenie podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007 nastoľuje v podstate rovnaké problémy ako posúdenie podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 (vrátane neexistencie jasne definovaných záväzkov služby vo verejnom záujme, objektívnych parametrov náhrady, o ktorých by sa rozhodlo vopred, oddelenia účtov atď.) Pokiaľ ide o pojem „primeraný zisk“, ktorý je vymedzený v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1370/2007, talianske orgány považovali mieru návratnosti navrhovanú spoločnosťou Simet v pôvodnej správe za prehnanú, pretože náhrada sa stanovila ex post, čím sa odstránilo riziko nepredvídaných nákladov alebo strát.

| (62) | Talianske orgány sa v plnej miere stotožnili s výsledkami menšinovej správy, ktorá dospela k záveru, že výšku náhrady nemožno vypočítať. Zároveň konštatovali, že väčšinová správa obsahovala určité faktické a metodologické chyby. Talianske orgány napríklad spochybnili vhodnosť metódy založenej na predpokladoch, ktorá sa v tejto správe použila na odhadnutie čistých prevádzkových nákladov údajných záväzkov služby vo verejnom záujme. Vyjadrili aj námietky v súvislosti s tým, že správa:






  — | pri výpočte náhrady neobmedzuje sumu použitého kapitálu na kapitál použitý pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, ale berie do úvahy všetok použitý kapitál, teda že kapitál použitý na iné obchodné činnosti spoločnosti, ako sú cestovné kancelárie, medzinárodné služby alebo prenájom autobusov s vodičom, nie je z týchto výpočtov vylúčený, |
| --- | --- | --- |

(62)

Talianske orgány sa v plnej miere stotožnili s výsledkami menšinovej správy, ktorá dospela k záveru, že výšku náhrady nemožno vypočítať. Zároveň konštatovali, že väčšinová správa obsahovala určité faktické a metodologické chyby. Talianske orgány napríklad spochybnili vhodnosť metódy založenej na predpokladoch, ktorá sa v tejto správe použila na odhadnutie čistých prevádzkových nákladov údajných záväzkov služby vo verejnom záujme. Vyjadrili aj námietky v súvislosti s tým, že správa:

—

pri výpočte náhrady neobmedzuje sumu použitého kapitálu na kapitál použitý pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, ale berie do úvahy všetok použitý kapitál, teda že kapitál použitý na iné obchodné činnosti spoločnosti, ako sú cestovné kancelárie, medzinárodné služby alebo prenájom autobusov s vodičom, nie je z týchto výpočtov vylúčený,

| — | zahŕňa rizikovú prémiu vyššiu ako 100 bázických bodov pri stanovení požadovanej kapitálovej návratnosti, čo sa na účely výpočtu náhrady ex post nejaví ako vhodné a |
| --- | --- |

—

zahŕňa rizikovú prémiu vyššiu ako 100 bázických bodov pri stanovení požadovanej kapitálovej návratnosti, čo sa na účely výpočtu náhrady ex post nejaví ako vhodné a

| — | neobsahuje správny výpočet úroku, pretože sumy náhrady sa nevyplatili v rokoch, pre ktoré boli stanovené. Odborníci vymenovaní Štátnou radou použili úroky zo zákona pri sumách, ktorých hodnota sa v roku 2012 úplne zmenila, teda nie z pôvodných súm, ako by bolo vhodné. |
| --- | --- |

—

neobsahuje správny výpočet úroku, pretože sumy náhrady sa nevyplatili v rokoch, pre ktoré boli stanovené. Odborníci vymenovaní Štátnou radou použili úroky zo zákona pri sumách, ktorých hodnota sa v roku 2012 úplne zmenila, teda nie z pôvodných súm, ako by bolo vhodné.

5.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

| (63) | Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť Simet, potenciálny príjemca notifikovaného opatrenia. Spoločnosť Simet v rámci svojich pripomienok nesúhlasila s predbežnými pozíciami Komisie v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(63)

Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť Simet, potenciálny príjemca notifikovaného opatrenia. Spoločnosť Simet v rámci svojich pripomienok nesúhlasila s predbežnými pozíciami Komisie v rozhodnutí o začatí konania.

| (64) | Spoločnosť Simet na podporu svojho tvrdenia, že záväzky jej boli uložené, predložila koncesie, ktoré sa jej udelili pre trasy, ktorých sa týkali súdne konania. Požiadavky uvedené v týchto koncesiách sa podľa spoločnosti Simet okrem iného týkali cestovného, nemennosti cestovného poriadku, zastávok, frekvencie a načasovania služby. Obsahovali aj podmienky regulácie prepravy batožiny cestujúcich a bezplatný prevoz bežných listových zásielok pre poštovú službu a inej pošty za poplatok určený v ustanoveniach, ktoré sa týkajú tohto prevozu. Spoločnosť musela podľa týchto koncesií nahlasovať aj všetky prerušenia, nehody a zmeny služby. Koncesie obsahovali aj záväzky vydávať cestovné lístky na prepravu osôb, batožiny a poľnohospodárskych balíkov a päť rokov uchovávať príslušné záznamy. Spoločnosť Simet takisto musela vopred získať povolenie od ministerských provinčných úradov pre motorové vozidlá v súvislosti s typom a vlastnosťami autobusov používaných na poskytovanie služieb, ktorých sa týkajú koncesie, ako aj na poskytovanie iných služieb. |
| --- | --- |

(64)

Spoločnosť Simet na podporu svojho tvrdenia, že záväzky jej boli uložené, predložila koncesie, ktoré sa jej udelili pre trasy, ktorých sa týkali súdne konania. Požiadavky uvedené v týchto koncesiách sa podľa spoločnosti Simet okrem iného týkali cestovného, nemennosti cestovného poriadku, zastávok, frekvencie a načasovania služby. Obsahovali aj podmienky regulácie prepravy batožiny cestujúcich a bezplatný prevoz bežných listových zásielok pre poštovú službu a inej pošty za poplatok určený v ustanoveniach, ktoré sa týkajú tohto prevozu. Spoločnosť musela podľa týchto koncesií nahlasovať aj všetky prerušenia, nehody a zmeny služby. Koncesie obsahovali aj záväzky vydávať cestovné lístky na prepravu osôb, batožiny a poľnohospodárskych balíkov a päť rokov uchovávať príslušné záznamy. Spoločnosť Simet takisto musela vopred získať povolenie od ministerských provinčných úradov pre motorové vozidlá v súvislosti s typom a vlastnosťami autobusov používaných na poskytovanie služieb, ktorých sa týkajú koncesie, ako aj na poskytovanie iných služieb.

| (65) | Spoločnosť Simet ďalej predložila dokumenty, ktorými, ako tvrdí, ministerstvo úplne alebo čiastočne zamietlo zmeny podrobností služieb, ktoré poskytovala. Za skúmané obdobie spoločnosť Simet predložila (čiastočné) zamietnutia týkajúce sa (22):






  — | žiadostí o prevádzkovanie nových zastávok okrem tých, ktoré sú súčasťou jej existujúcich služieb pravidelnej dopravy na trasách Rossano – Neapol (1992), Cariati – Miláno (1995), Cosenza – Florencia (1999), Cosenza – Florencia a Cosenza – Pisa (2000) a San Giovanni – Miláno (2003), |
| --- | --- | --- |

(65)

Spoločnosť Simet ďalej predložila dokumenty, ktorými, ako tvrdí, ministerstvo úplne alebo čiastočne zamietlo zmeny podrobností služieb, ktoré poskytovala. Za skúmané obdobie spoločnosť Simet predložila (čiastočné) zamietnutia týkajúce sa (22):

—

žiadostí o prevádzkovanie nových zastávok okrem tých, ktoré sú súčasťou jej existujúcich služieb pravidelnej dopravy na trasách Rossano – Neapol (1992), Cariati – Miláno (1995), Cosenza – Florencia (1999), Cosenza – Florencia a Cosenza – Pisa (2000) a San Giovanni – Miláno (2003),

| — | žiadosti o povolenie poskytovať nové služby pravidelnej dopravy na trase Cosenza – Neapol (2000). |
| --- | --- |

—

žiadosti o povolenie poskytovať nové služby pravidelnej dopravy na trase Cosenza – Neapol (2000).

| (66) | Spoločnosť Simet sa domnieva, že tieto zamietnutia potvrdzujú jednostrannú povahu uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme talianskymi orgánmi. Spoločnosť Simet ďalej tvrdí, že orgány neumožnili „optimalizáciu“ dopravných spojení prostredníctvom rozšírenia a diverzifikácie ponuky. Dopravné spojenia boli v podstate „zmrazené“, takže zostali zviazané s rozhodnutiami ministerstva, hoci oficiálne sa klasifikovali ako „obchodná činnosť“. |
| --- | --- |

(66)

Spoločnosť Simet sa domnieva, že tieto zamietnutia potvrdzujú jednostrannú povahu uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme talianskymi orgánmi. Spoločnosť Simet ďalej tvrdí, že orgány neumožnili „optimalizáciu“ dopravných spojení prostredníctvom rozšírenia a diverzifikácie ponuky. Dopravné spojenia boli v podstate „zmrazené“, takže zostali zviazané s rozhodnutiami ministerstva, hoci oficiálne sa klasifikovali ako „obchodná činnosť“.

| (67) | Spoločnosť Simet nesúhlasí s tvrdením v odôvodnení 16 rozhodnutia o začatí konania, že cestovné, ktoré navrhla spoločnosť, sa zohľadnilo v každoročných špecifikáciách koncesie. Cestovné na diaľkových trasách muselo byť pôvodne podobné ako cestovné v železničnej doprave druhej triedy. Toto tvrdenie sa podporuje oznámením ministerstva z 19. decembra 1988 (D.C. III Div 32 č. 3846), v ktorom sa uvádza: „keďže mnoho spoločností s koncesiami na služby verejnej autobusovej dopravy sa zasadzovalo o zvýšenie cestovného; keďže v poslednom čase neboli vydané nijaké všeobecné smernice o cestovnom, do prijatia nových smerníc [...] môžu [regionálne úrady] priamo povoliť držiteľom koncesií zvýšiť cestovné za služby, ktoré poskytujú tak, aby zodpovedalo cenovej úrovni štátnej železničnej spoločnosti Ferrovie dello Stato (FS) pre železničnú dopravu druhej triedy plus ‚expresný‘ príplatok, ak sa služby poskytujú na diaľniciach [ako v predmetnom prípade]; ...cestovné sa, samozrejme, nesmie zvýšiť v prípadoch, keď sa už používa uvedená úroveň cestovného.“ Tieto kroky podľa spoločnosti Simet preukazujú, že nebolo povolené stanoviť vyššie cestovné ako v železničnej doprave druhej triedy (teda najnižšie cestovné, ktoré účtuje spoločnosť Ferrovie dello Stato). Spoločnosti sa v dôsledku toho zabránilo získať vyššie príjmy zo svojej činnosti vzhľadom na záujem štátu primárne uspokojiť verejné potreby a účely. |
| --- | --- |

(67)

Spoločnosť Simet nesúhlasí s tvrdením v odôvodnení 16 rozhodnutia o začatí konania, že cestovné, ktoré navrhla spoločnosť, sa zohľadnilo v každoročných špecifikáciách koncesie. Cestovné na diaľkových trasách muselo byť pôvodne podobné ako cestovné v železničnej doprave druhej triedy. Toto tvrdenie sa podporuje oznámením ministerstva z 19. decembra 1988 (D.C. III Div 32 č. 3846), v ktorom sa uvádza: „keďže mnoho spoločností s koncesiami na služby verejnej autobusovej dopravy sa zasadzovalo o zvýšenie cestovného; keďže v poslednom čase neboli vydané nijaké všeobecné smernice o cestovnom, do prijatia nových smerníc [...] môžu [regionálne úrady] priamo povoliť držiteľom koncesií zvýšiť cestovné za služby, ktoré poskytujú tak, aby zodpovedalo cenovej úrovni štátnej železničnej spoločnosti Ferrovie dello Stato (FS) pre železničnú dopravu druhej triedy plus ‚expresný‘ príplatok, ak sa služby poskytujú na diaľniciach [ako v predmetnom prípade]; ...cestovné sa, samozrejme, nesmie zvýšiť v prípadoch, keď sa už používa uvedená úroveň cestovného.“ Tieto kroky podľa spoločnosti Simet preukazujú, že nebolo povolené stanoviť vyššie cestovné ako v železničnej doprave druhej triedy (teda najnižšie cestovné, ktoré účtuje spoločnosť Ferrovie dello Stato). Spoločnosti sa v dôsledku toho zabránilo získať vyššie príjmy zo svojej činnosti vzhľadom na záujem štátu primárne uspokojiť verejné potreby a účely.

| (68) | V obežníku ministerstva č. A/7302 z 3. júla 1992 sa stanovuje, že v príslušnom roku sa cestovné pre autobusové linky, za ktoré zodpovedá štát, má zvýšiť o 6,1 %. Tento obežník, ktorým ministerstvo povolilo len také zvýšenie cestovného, ktoré by zodpovedalo hodnotám ISTAT, podľa spoločnosti Simet potvrdzuje, že spoločnosť nemohla z vlastnej iniciatívy účtovať cestovné, aké považovala za primerané. Spoločnosť Simet ďalej konštatuje, že v ministerskom obežníku č. 3/02 z 5. apríla 2002, v ktorom sa stanovuje spôsob prevodu cestovného z lír na eurá, sa (v bode 2) uvádza, že predmetné cestovné predstavuje „regulované cestovné a ceny“. |
| --- | --- |

(68)

V obežníku ministerstva č. A/7302 z 3. júla 1992 sa stanovuje, že v príslušnom roku sa cestovné pre autobusové linky, za ktoré zodpovedá štát, má zvýšiť o 6,1 %. Tento obežník, ktorým ministerstvo povolilo len také zvýšenie cestovného, ktoré by zodpovedalo hodnotám ISTAT, podľa spoločnosti Simet potvrdzuje, že spoločnosť nemohla z vlastnej iniciatívy účtovať cestovné, aké považovala za primerané. Spoločnosť Simet ďalej konštatuje, že v ministerskom obežníku č. 3/02 z 5. apríla 2002, v ktorom sa stanovuje spôsob prevodu cestovného z lír na eurá, sa (v bode 2) uvádza, že predmetné cestovné predstavuje „regulované cestovné a ceny“.

| (69) | A napokon v koncesiách vydaných ministerstvom sa uvádza, že cestovné sa „stanovuje“(stabilita), teda jednoznačne pevne stanovené štátnou správou. Keďže nejde o jednoduché „povolenie“, ale o „koncesiu“, v príslušných špecifikáciách sa výslovne uvádza, že poskytovanie služieb sa „riadi stanovenými doložkami a doložkami, ktoré sa môžu následne stanoviť,“ a že „štátna správa môže koncesiu kedykoľvek zrušiť a prevádzkovateľ proti tomu nemôže nijako namietať“. V bode 6 všetkých špecifikácií koncesie sa jasne uvádza, že časové harmonogramy a cestovné musí schváliť ministerský provinčný úrad pre motorové vozidlá. Spoločnosť Simet tvrdí, že keďže pevne stanovené cestovné znemožňuje akúkoľvek pružnosť v poskytovaní služieb, ktoré môže ponúknuť používateľom, nemohla reagovať na požiadavky trhu ani na svoje potreby podľa vlastného uváženia. |
| --- | --- |

(69)

A napokon v koncesiách vydaných ministerstvom sa uvádza, že cestovné sa „stanovuje“(stabilita), teda jednoznačne pevne stanovené štátnou správou. Keďže nejde o jednoduché „povolenie“, ale o „koncesiu“, v príslušných špecifikáciách sa výslovne uvádza, že poskytovanie služieb sa „riadi stanovenými doložkami a doložkami, ktoré sa môžu následne stanoviť,“ a že „štátna správa môže koncesiu kedykoľvek zrušiť a prevádzkovateľ proti tomu nemôže nijako namietať“. V bode 6 všetkých špecifikácií koncesie sa jasne uvádza, že časové harmonogramy a cestovné musí schváliť ministerský provinčný úrad pre motorové vozidlá. Spoločnosť Simet tvrdí, že keďže pevne stanovené cestovné znemožňuje akúkoľvek pružnosť v poskytovaní služieb, ktoré môže ponúknuť používateľom, nemohla reagovať na požiadavky trhu ani na svoje potreby podľa vlastného uváženia.

| (70) | Spoločnosť Simet tvrdí, že povinnosťou vyberať cestovné, ktoré jej bolo uložené, sa jej znemožnilo uplatňovať cenové politiky, ktoré by bežne uplatňoval podnik na modernom, voľnom a konkurenčnom trhu. Spoločnosť Simet na jednej strane zdôrazňuje, že úroveň cestovného, ktoré jej uložilo ministerstvo (zodpovedajúce cestovnému v železničnej doprave druhej triedy, ktoré vyberá spoločnosť Ferrovie dello Stato), bola taká nízka, že spoločnosť nedokázala pokryť náklady na poskytovanie služieb autobusovej dopravy. Na druhej strane tieto opatrenia umožnili štátu poskytovať neodôvodnenú podporu svojej železničnej spoločnosti Ferrovie dello Stato, pretože držiteľom koncesií v medziregionálnej autobusovej doprave, napríklad spoločnosti Simet, sa znemožnilo stanoviť nižšie cestovné ako to, ktoré účtuje železničná spoločnosť za cestovné lístky v druhej triede s prirážkou za expresný vlak. Spoločnosť Ferrovie dello Stato bola ďalej zvýhodnená tým, že spoločnosti Simet a ďalším spoločnostiam, ktoré poskytujú podobné služby, sa odmietlo poskytnutie dotácií. |
| --- | --- |

(70)

Spoločnosť Simet tvrdí, že povinnosťou vyberať cestovné, ktoré jej bolo uložené, sa jej znemožnilo uplatňovať cenové politiky, ktoré by bežne uplatňoval podnik na modernom, voľnom a konkurenčnom trhu. Spoločnosť Simet na jednej strane zdôrazňuje, že úroveň cestovného, ktoré jej uložilo ministerstvo (zodpovedajúce cestovnému v železničnej doprave druhej triedy, ktoré vyberá spoločnosť Ferrovie dello Stato), bola taká nízka, že spoločnosť nedokázala pokryť náklady na poskytovanie služieb autobusovej dopravy. Na druhej strane tieto opatrenia umožnili štátu poskytovať neodôvodnenú podporu svojej železničnej spoločnosti Ferrovie dello Stato, pretože držiteľom koncesií v medziregionálnej autobusovej doprave, napríklad spoločnosti Simet, sa znemožnilo stanoviť nižšie cestovné ako to, ktoré účtuje železničná spoločnosť za cestovné lístky v druhej triede s prirážkou za expresný vlak. Spoločnosť Ferrovie dello Stato bola ďalej zvýhodnená tým, že spoločnosti Simet a ďalším spoločnostiam, ktoré poskytujú podobné služby, sa odmietlo poskytnutie dotácií.

| (71) | Vzhľadom na tieto skutočnosti sa spoločnosť Simet domnieva, že koncesie vydané ministerstvom a následné rozhodnutia o zamietnutí žiadostí o zmeny trás sú dôkazom, že tieto koncesie spĺňajú kritériá zmluvy o poskytnutí služby v zmysle článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pretože z nich vyplývajú záväzky týkajúce sa trás, zastávok, cestovného, bezplatného prevozu bežných listových zásielok pre poštovú službu a inej pošty za poplatok určený v ustanoveniach, ktoré sa týkajú tohto prevozu. |
| --- | --- |

(71)

Vzhľadom na tieto skutočnosti sa spoločnosť Simet domnieva, že koncesie vydané ministerstvom a následné rozhodnutia o zamietnutí žiadostí o zmeny trás sú dôkazom, že tieto koncesie spĺňajú kritériá zmluvy o poskytnutí služby v zmysle článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pretože z nich vyplývajú záväzky týkajúce sa trás, zastávok, cestovného, bezplatného prevozu bežných listových zásielok pre poštovú službu a inej pošty za poplatok určený v ustanoveniach, ktoré sa týkajú tohto prevozu.

| (72) | Dokonca aj za predpokladu, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 neposkytuje držiteľom koncesií na medziregionálnu dopravu nijaké právo na náhradu, ako tvrdí ministerstvo, spoločnosť Simet trvá na tom, že by to znamenalo liberalizáciu služby, takže štátna správa by nemohla podniku uložiť nijaké záväzky, najmä pokiaľ ide o cestovné. Spoločnosť Simet sa preto domnieva, že ministerstvo konalo v rozpore so zákonom a že podľa vnútroštátnych právnych predpisov (t. j. článku 35 legislatívneho dekrétu č. 80/1998, ktorý uplatnila Štátna rada), má nárok na náhradu škôd. |
| --- | --- |

(72)

Dokonca aj za predpokladu, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 neposkytuje držiteľom koncesií na medziregionálnu dopravu nijaké právo na náhradu, ako tvrdí ministerstvo, spoločnosť Simet trvá na tom, že by to znamenalo liberalizáciu služby, takže štátna správa by nemohla podniku uložiť nijaké záväzky, najmä pokiaľ ide o cestovné. Spoločnosť Simet sa preto domnieva, že ministerstvo konalo v rozpore so zákonom a že podľa vnútroštátnych právnych predpisov (t. j. článku 35 legislatívneho dekrétu č. 80/1998, ktorý uplatnila Štátna rada), má nárok na náhradu škôd.

| (73) | Podľa spoločnosti Simet tu nejde o prípad, na ktorý sa vzťahuje nariadenie (EHS) č. 1191/69, ale o spor o náhradu škôd. Spoločnosť Simet konštatuje, že rozsudkom 1405/2010 sa uznal jej nárok podľa článku 35 legislatívneho dekrétu č. 80/1998 na náhradu škôd spôsobených nezákonnými rozhodnutiami ministerstva, ktoré odmietlo zrušiť záväzky služby vo verejnom záujme uložené spoločnosti Simet. Tieto rozhodnutia, ktoré boli v rozpore s právom na slobodu podnikania zakotveným v článku 41 talianskej ústavy, pretože spoločnosti spôsobili významnú stratu pri vykonávaní obchodnej činnosti, sa teda musia považovať za nezákonné, pričom spoločnosť má nárok na preplatenie vzniknutých strát. Štátna rad uznala, že ministerstvo spôsobilo spoločnosti Simet neodôvodnenú škodu tým, že jej uložilo záväzok služby vo verejnom záujme v rozpore s jej právom poskytovať dopravné služby slobodne a nezávisle. |
| --- | --- |

(73)

Podľa spoločnosti Simet tu nejde o prípad, na ktorý sa vzťahuje nariadenie (EHS) č. 1191/69, ale o spor o náhradu škôd. Spoločnosť Simet konštatuje, že rozsudkom 1405/2010 sa uznal jej nárok podľa článku 35 legislatívneho dekrétu č. 80/1998 na náhradu škôd spôsobených nezákonnými rozhodnutiami ministerstva, ktoré odmietlo zrušiť záväzky služby vo verejnom záujme uložené spoločnosti Simet. Tieto rozhodnutia, ktoré boli v rozpore s právom na slobodu podnikania zakotveným v článku 41 talianskej ústavy, pretože spoločnosti spôsobili významnú stratu pri vykonávaní obchodnej činnosti, sa teda musia považovať za nezákonné, pričom spoločnosť má nárok na preplatenie vzniknutých strát. Štátna rad uznala, že ministerstvo spôsobilo spoločnosti Simet neodôvodnenú škodu tým, že jej uložilo záväzok služby vo verejnom záujme v rozpore s jej právom poskytovať dopravné služby slobodne a nezávisle.

| (74) | Ak sa však vychádza z predpokladu, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 v znení neskorších zmien umožňovalo štátnej správe uložiť záväzky služby vo verejnom záujme na účely uspokojenia potrieb regiónu, spoločnosť Simet sa domnieva, že ministerstvo bolo povinné vyplatiť náhradu za tieto záväzky. Podľa spoločnosti Simet nariadenie (EHS) č. 1191/69 umožňuje uloženie záväzkov služby vo verejnom záujme „s cieľom uspokojenia dopravných potrieb regiónu“, a nie „v regióne“ (článok 1 ods. 2). |
| --- | --- |

(74)

Ak sa však vychádza z predpokladu, že nariadenie (EHS) č. 1191/69 v znení neskorších zmien umožňovalo štátnej správe uložiť záväzky služby vo verejnom záujme na účely uspokojenia potrieb regiónu, spoločnosť Simet sa domnieva, že ministerstvo bolo povinné vyplatiť náhradu za tieto záväzky. Podľa spoločnosti Simet nariadenie (EHS) č. 1191/69 umožňuje uloženie záväzkov služby vo verejnom záujme „s cieľom uspokojenia dopravných potrieb regiónu“, a nie „v regióne“ (článok 1 ods. 2).

6.   PRIPOMIENKY TALIANSKA K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

| (75) | Talianske orgány vo svojich pripomienkach k pripomienkam tretích strán zopakovali svoju pozíciu, že neexistovali nijaké záväzky služby vo verejnom záujme v zmysle nariadenia (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenia (ES) č. 1370/2007 a že sa nemala vyplatiť nijaká náhrada. |
| --- | --- |

(75)

Talianske orgány vo svojich pripomienkach k pripomienkam tretích strán zopakovali svoju pozíciu, že neexistovali nijaké záväzky služby vo verejnom záujme v zmysle nariadenia (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenia (ES) č. 1370/2007 a že sa nemala vyplatiť nijaká náhrada.

| (76) | Na podporu svojej pozície talianske orgány bližšie vysvetlili systém, ktorým sa riadilo poskytovanie služieb pravidelnej osobnej autobusovej dopravy podľa zákona č. 1822/39 (23) (zákon platný v skúmanom období). Regulačný rámec pre služby pravidelnej dopravy, za ktoré zodpovedá štát (známe aj ako „bežné služby pravidelnej autobusovej dopravy“) sa podľa tohto zákona uplatňoval nasledovne:






  i) | Služba sa poskytovala na základe systému koncesií. |
| --- | --- | --- |

(76)

Na podporu svojej pozície talianske orgány bližšie vysvetlili systém, ktorým sa riadilo poskytovanie služieb pravidelnej osobnej autobusovej dopravy podľa zákona č. 1822/39 (23) (zákon platný v skúmanom období). Regulačný rámec pre služby pravidelnej dopravy, za ktoré zodpovedá štát (známe aj ako „bežné služby pravidelnej autobusovej dopravy“) sa podľa tohto zákona uplatňoval nasledovne:

i)

Služba sa poskytovala na základe systému koncesií.

| ii) | Koncesie sa udeľovali na základe žiadosti podnikov. |
| --- | --- |

ii)

Koncesie sa udeľovali na základe žiadosti podnikov.

| iii) | Zákon nestanovoval nijaké výberové konania na udelenie koncesií a také konania sa ani neuskutočnili. |
| --- | --- |

iii)

Zákon nestanovoval nijaké výberové konania na udelenie koncesií a také konania sa ani neuskutočnili.

| iv) | Koncesie mohli byť podľa zákona dočasné alebo trvalé, o čom výlučne rozhodovalo ministerstvo podľa vlastného uváženia. Ministerstvo sa nemenne rozhodlo udeliť všetkým podnikom dočasné koncesie. Koncesie teda trvali jeden rok a podniky (vrátane spoločnosti Simet) každý rok žiadali o obnovenie koncesie. |
| --- | --- |

iv)

Koncesie mohli byť podľa zákona dočasné alebo trvalé, o čom výlučne rozhodovalo ministerstvo podľa vlastného uváženia. Ministerstvo sa nemenne rozhodlo udeliť všetkým podnikom dočasné koncesie. Koncesie teda trvali jeden rok a podniky (vrátane spoločnosti Simet) každý rok žiadali o obnovenie koncesie.

| v) | Koncesie dávali poskytovateľom výlučné právo poskytovať služby na trase vymedzenej v špecifikácii koncesie. |
| --- | --- |

v)

Koncesie dávali poskytovateľom výlučné právo poskytovať služby na trase vymedzenej v špecifikácii koncesie.

| vi) | Držitelia koncesií boli uprednostňovaní na základe obsluhovaných spádových oblastí, ktoré boli vymedzené na základe kritéria „finitimità“, teda blízkosti autobusovej trasy a hospodárskeho a funkčného prepojenia (články 5 a 6 zákona č. 1822/39). |
| --- | --- |

vi)

Držitelia koncesií boli uprednostňovaní na základe obsluhovaných spádových oblastí, ktoré boli vymedzené na základe kritéria „finitimità“, teda blízkosti autobusovej trasy a hospodárskeho a funkčného prepojenia (články 5 a 6 zákona č. 1822/39).

| vii) | Prioritu mali aj existujúce služby. Inými slovami, z dôvodu nákladovej efektívnosti sa považovalo za výhodnejšie prispôsobiť existujúce služby ako vytvárať nové služby. |
| --- | --- |

vii)

Prioritu mali aj existujúce služby. Inými slovami, z dôvodu nákladovej efektívnosti sa považovalo za výhodnejšie prispôsobiť existujúce služby ako vytvárať nové služby.

| viii) | Navyše, vždy keď bolo potrebné vydať koncesiu na nové služby, uplatnilo sa kritérium počtu obyvateľov v spádovej oblasti v pomere k celkovej dĺžke nových autobusových trás. Pre služby s celkovou dĺžkou do 500 km sa za dostatočný považoval počet aspoň 300 000 obyvateľov. V prípade dlhších autobusových trás sa uplatnilo úmerné kritérium (24). |
| --- | --- |

viii)

Navyše, vždy keď bolo potrebné vydať koncesiu na nové služby, uplatnilo sa kritérium počtu obyvateľov v spádovej oblasti v pomere k celkovej dĺžke nových autobusových trás. Pre služby s celkovou dĺžkou do 500 km sa za dostatočný považoval počet aspoň 300 000 obyvateľov. V prípade dlhších autobusových trás sa uplatnilo úmerné kritérium (24).

| (77) | Ministerstvo teda vždy, keď podnik predložil žiadosť o zmenu existujúcej služby alebo o udelenie koncesie na nové služby, muselo pri svojom rozhodnutí vychádzať z tohto právneho rámca. |
| --- | --- |

(77)

Ministerstvo teda vždy, keď podnik predložil žiadosť o zmenu existujúcej služby alebo o udelenie koncesie na nové služby, muselo pri svojom rozhodnutí vychádzať z tohto právneho rámca.

| (78) | Pokiaľ ide o úplné alebo čiastočné zamietnutia zmien požadovaných spoločnosťou Simet v súvislosti s poskytovanými službami zo strany ministerstva, talianske orgány konštatovali, že tieto zamietnutia sa týkali výlučne systému riadeného zákonom č. 1822/39. Ministerstvo nemohlo súhlasiť s udelením nových koncesií na poskytovanie nových služieb ani s rozšírením rozsahu existujúcich koncesií (prijatím nových zastávok) v prípadoch, keby to zasahovalo do práv iných poskytovateľov služieb pravidelnej dopravy, ako je to vymedzené v zákone. Ministerstvo zároveň prijalo zmeny, ktoré neboli v rozpore so zásadami stanovenými v zákone č. 1822/39 (25). |
| --- | --- |

(78)

Pokiaľ ide o úplné alebo čiastočné zamietnutia zmien požadovaných spoločnosťou Simet v súvislosti s poskytovanými službami zo strany ministerstva, talianske orgány konštatovali, že tieto zamietnutia sa týkali výlučne systému riadeného zákonom č. 1822/39. Ministerstvo nemohlo súhlasiť s udelením nových koncesií na poskytovanie nových služieb ani s rozšírením rozsahu existujúcich koncesií (prijatím nových zastávok) v prípadoch, keby to zasahovalo do práv iných poskytovateľov služieb pravidelnej dopravy, ako je to vymedzené v zákone. Ministerstvo zároveň prijalo zmeny, ktoré neboli v rozpore so zásadami stanovenými v zákone č. 1822/39 (25).

| (79) | Talianske orgány síce uznávajú, že spoločnosť Simet v mnohých prípadoch nedostala povolenie poskytovať nové služby alebo pridať ďalšie zastávky v rámci existujúcich služieb, ale tvrdia, že žiadosti a pripojené dokumenty spoločnosti Simet neobsahujú dôkazy o oficiálnych žiadostiach o zmenu podrobností poskytovaných služieb, ktoré boli uvedené v existujúcich špecifikáciách koncesie, ani následné zamietnutia. Ministerstvo v každom prípade nikdy nezamietlo žiadosť spoločnosti Simet o odstránenie zastávok v riedko obývaných oblastiach ani o zmenu časových harmonogramov. |
| --- | --- |

(79)

Talianske orgány síce uznávajú, že spoločnosť Simet v mnohých prípadoch nedostala povolenie poskytovať nové služby alebo pridať ďalšie zastávky v rámci existujúcich služieb, ale tvrdia, že žiadosti a pripojené dokumenty spoločnosti Simet neobsahujú dôkazy o oficiálnych žiadostiach o zmenu podrobností poskytovaných služieb, ktoré boli uvedené v existujúcich špecifikáciách koncesie, ani následné zamietnutia. Ministerstvo v každom prípade nikdy nezamietlo žiadosť spoločnosti Simet o odstránenie zastávok v riedko obývaných oblastiach ani o zmenu časových harmonogramov.

| (80) | Pokiaľ ide o doložky špecifikácií koncesií o doprave poštových zásielok, talianske orgány tvrdia, že spoločnosť Simet neposkytla nijaké dôkazy dokumentujúce služby, ktoré reálne poskytovala, ani príslušné čisté náklady. Talianske orgány ďalej konštatovali, že spoločnosť Simet nepredložila nijaký zdokumentovaný dôkaz o tom, že ministerstvo zamietlo jej žiadosti o zmenu cestovného. Spoločnosť Simet navyše nikdy nepožiadala o povolenie znížiť cestovné. |
| --- | --- |

(80)

Pokiaľ ide o doložky špecifikácií koncesií o doprave poštových zásielok, talianske orgány tvrdia, že spoločnosť Simet neposkytla nijaké dôkazy dokumentujúce služby, ktoré reálne poskytovala, ani príslušné čisté náklady. Talianske orgány ďalej konštatovali, že spoločnosť Simet nepredložila nijaký zdokumentovaný dôkaz o tom, že ministerstvo zamietlo jej žiadosti o zmenu cestovného. Spoločnosť Simet navyše nikdy nepožiadala o povolenie znížiť cestovné.

| (81) | Čo sa týka oznámenia ministerstva dopravy z 19. decembra 1988 (D.C. III Div 32 č. 3846) a následného ministerského obežníka č. A/66 z 10. januára 1989 (vydaného ministerským provinčným úradom pre motorové vozidlá v Catanzare), podľa talianskych orgánov tieto dokumenty umožnili poskytovateľom pravidelnej dopravy zosúladiť cestovné s cestovným spoločnosti Ferrovie dello Stato. Toto opatrenie treba chápať ako súčasť všeobecnejšej vnútroštátnej dopravnej politiky a cenovej politiky. To isté platí o liste od provinčného úradu v Catanzare č. 7302 z 3. júla 1992 (na ktorý sa odvolávala aj spoločnosť Simet), ktorého cieľom bolo umožniť poskytovateľom služby pravidelnej autobusovej dopravy zvýšiť cestovné až o 6,1 % v súlade s infláciou, čím sa vykonal obežník č. 801/92 (26). V tomto liste sa tiež zdôrazňuje, že podniky môžu uplatňovať odlišný systém cestovného, ak v tejto súvislosti podajú osobitnú žiadosť. Talianske orgány konštatujú, že spoločnosť Simet takú žiadosť nikdy nepredložila. Ministerské oznámenie z roku 1988 ani list ministerstva z roku 1992 v nijakom prípade nepredstavovali zamietnutie akejkoľvek žiadosti spoločnosti Simet o ukončenie záväzku služby vo verejnom záujme v súvislosti s cestovným. |
| --- | --- |

(81)

Čo sa týka oznámenia ministerstva dopravy z 19. decembra 1988 (D.C. III Div 32 č. 3846) a následného ministerského obežníka č. A/66 z 10. januára 1989 (vydaného ministerským provinčným úradom pre motorové vozidlá v Catanzare), podľa talianskych orgánov tieto dokumenty umožnili poskytovateľom pravidelnej dopravy zosúladiť cestovné s cestovným spoločnosti Ferrovie dello Stato. Toto opatrenie treba chápať ako súčasť všeobecnejšej vnútroštátnej dopravnej politiky a cenovej politiky. To isté platí o liste od provinčného úradu v Catanzare č. 7302 z 3. júla 1992 (na ktorý sa odvolávala aj spoločnosť Simet), ktorého cieľom bolo umožniť poskytovateľom služby pravidelnej autobusovej dopravy zvýšiť cestovné až o 6,1 % v súlade s infláciou, čím sa vykonal obežník č. 801/92 (26). V tomto liste sa tiež zdôrazňuje, že podniky môžu uplatňovať odlišný systém cestovného, ak v tejto súvislosti podajú osobitnú žiadosť. Talianske orgány konštatujú, že spoločnosť Simet takú žiadosť nikdy nepredložila. Ministerské oznámenie z roku 1988 ani list ministerstva z roku 1992 v nijakom prípade nepredstavovali zamietnutie akejkoľvek žiadosti spoločnosti Simet o ukončenie záväzku služby vo verejnom záujme v súvislosti s cestovným.

| (82) | Talianske orgány nesúhlasia ani s tvrdením spoločnosti Simet, že bod 2 obežníka č. 3/02 z 5. apríla 2002 je dôkazom, že cestovné v rámci služieb pravidelnej dopravy stanovovalo ministerstvo. Tento obežník obsahoval len pokyny na prevod cestovného z lír na eurá. To, že cestovné v pravidelnej diaľkovej doprave sa uvádzalo ako „regulované“ cestovné, neznamená, že ho nestanovovali poskytovatelia. Skôr to znamená, že toto cestovné sa stanovilo vopred v záujme transparentnosti a informovanosti cestujúcich a následne ho schválili príslušné ministerské útvary. Keďže táto služba predstavuje službu pravidelnej všeobecnej dopravy, podrobnosti poskytovanej služby, ako sú trasy, autobusové zastávky, časové harmonogramy a cestovné, musia byť na rozdiel od príležitostných služieb vopred známe. Rovnaká zásada platí podľa talianskych orgánov pre regulované služby aj na úrovni Únie, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 (27), podľa ktorého je cestovné neoddeliteľnou súčasťou povolení pre služby pravidelnej dopravy (článok 6 ods. 2 tohto nariadenia). Vzhľadom na tieto požiadavky na predbežné plánovanie talianske orgány spochybnili aj výklad spoločnosti Simet, pokiaľ ide o bod 6 špecifikácií koncesie (28), pretože v žiadosti spoločnosti Simet aj v špecifikáciách koncesie ministerstva sa hovorilo o vopred stanovených časových harmonogramoch a cestovnom pre služby pravidelnej dopravy. |
| --- | --- |

(82)

Talianske orgány nesúhlasia ani s tvrdením spoločnosti Simet, že bod 2 obežníka č. 3/02 z 5. apríla 2002 je dôkazom, že cestovné v rámci služieb pravidelnej dopravy stanovovalo ministerstvo. Tento obežník obsahoval len pokyny na prevod cestovného z lír na eurá. To, že cestovné v pravidelnej diaľkovej doprave sa uvádzalo ako „regulované“ cestovné, neznamená, že ho nestanovovali poskytovatelia. Skôr to znamená, že toto cestovné sa stanovilo vopred v záujme transparentnosti a informovanosti cestujúcich a následne ho schválili príslušné ministerské útvary. Keďže táto služba predstavuje službu pravidelnej všeobecnej dopravy, podrobnosti poskytovanej služby, ako sú trasy, autobusové zastávky, časové harmonogramy a cestovné, musia byť na rozdiel od príležitostných služieb vopred známe. Rovnaká zásada platí podľa talianskych orgánov pre regulované služby aj na úrovni Únie, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 (27), podľa ktorého je cestovné neoddeliteľnou súčasťou povolení pre služby pravidelnej dopravy (článok 6 ods. 2 tohto nariadenia). Vzhľadom na tieto požiadavky na predbežné plánovanie talianske orgány spochybnili aj výklad spoločnosti Simet, pokiaľ ide o bod 6 špecifikácií koncesie (28), pretože v žiadosti spoločnosti Simet aj v špecifikáciách koncesie ministerstva sa hovorilo o vopred stanovených časových harmonogramoch a cestovnom pre služby pravidelnej dopravy.

| (83) | Pokiaľ ide o výšku požadovanej náhrady, spoločnosť Simet žiadala len „náhradu ... do výšky dlžnej sumy“. Podľa talianskych orgánov sú výpočty nákladov, ktoré za príslušné obdobie uskutočnila spoločnosť Simet, všeobecné, pretože sa týkajú celej jej obchodnej činnosti. Sú aj objektívne chybné a nevychádzajú zo spoľahlivých údajov vzhľadom na neexistenciu oddelenia účtov počas väčšiny skúmaného obdobia. |
| --- | --- |

(83)

Pokiaľ ide o výšku požadovanej náhrady, spoločnosť Simet žiadala len „náhradu ... do výšky dlžnej sumy“. Podľa talianskych orgánov sú výpočty nákladov, ktoré za príslušné obdobie uskutočnila spoločnosť Simet, všeobecné, pretože sa týkajú celej jej obchodnej činnosti. Sú aj objektívne chybné a nevychádzajú zo spoľahlivých údajov vzhľadom na neexistenciu oddelenia účtov počas väčšiny skúmaného obdobia.

| (84) | Talianske orgány považujú za úplne nepodstatné, či v predmetnom prípade ide o priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme (teda o priame uplatnenie nariadenia (EHS) č. 1191/69), alebo o priznanie náhrady škôd. Aj za predpokladu, že Štátna rada mala v úmysle uznať nárok spoločnosti Simet na náhradu škôd, čo podľa talianskych orgánov nie je logický ani zjavný záver vyplývajúci zo znenia rozsudku 1405/2010 (29), akékoľvek vzniknuté škody mohli vzniknúť len plnením záväzkov služby vo verejnom záujme. Talianske orgány trvajú na tom, že spoločnosti Simet nikdy neboli uložené takéto záväzky. |
| --- | --- |

(84)

Talianske orgány považujú za úplne nepodstatné, či v predmetnom prípade ide o priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme (teda o priame uplatnenie nariadenia (EHS) č. 1191/69), alebo o priznanie náhrady škôd. Aj za predpokladu, že Štátna rada mala v úmysle uznať nárok spoločnosti Simet na náhradu škôd, čo podľa talianskych orgánov nie je logický ani zjavný záver vyplývajúci zo znenia rozsudku 1405/2010 (29), akékoľvek vzniknuté škody mohli vzniknúť len plnením záväzkov služby vo verejnom záujme. Talianske orgány trvajú na tom, že spoločnosti Simet nikdy neboli uložené takéto záväzky.

| (85) | Talianske orgány napokon nesúhlasia s tým, že článok 41 talianskej ústavy vyžaduje náhradu škôd. Prepravu cestujúcich v pravidelnej medziregionálnej autobusovej doprave nemožno považovať za úplne liberalizovanú jednoduchým a priamym uplatnením článku 41 talianskej ústavy, pretože v prvom rade podlieha systému koncesií (regulovanému zákonom č. 1822/39 a prezidentským dekrétom č. 369/94) a následne systému povolení (regulovanému legislatívnym dekrétom č. 285/05). |
| --- | --- |

(85)

Talianske orgány napokon nesúhlasia s tým, že článok 41 talianskej ústavy vyžaduje náhradu škôd. Prepravu cestujúcich v pravidelnej medziregionálnej autobusovej doprave nemožno považovať za úplne liberalizovanú jednoduchým a priamym uplatnením článku 41 talianskej ústavy, pretože v prvom rade podlieha systému koncesií (regulovanému zákonom č. 1822/39 a prezidentským dekrétom č. 369/94) a následne systému povolení (regulovanému legislatívnym dekrétom č. 285/05).

7.   POSÚDENIE POMOCI

7.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (86) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(86)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (87) | Na to, aby sa opatrenie pomoci mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1, musí spĺňať všetky tieto podmienky:






  — | musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(87)

Na to, aby sa opatrenie pomoci mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1, musí spĺňať všetky tieto podmienky:

—

musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov,

| — | musí poskytovať selektívnu výhodu tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, |
| --- | --- |

—

musí poskytovať selektívnu výhodu tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru,

| — | musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením, |
| --- | --- |

—

musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením,

| — | musí ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

musí ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

| (88) | Komisia preskúma, či boli v tomto prípade splnené všetky tieto podmienky. |
| --- | --- |

(88)

Komisia preskúma, či boli v tomto prípade splnené všetky tieto podmienky.

7.1.1.   Štátne zdroje a ich pripísateľnosť

| (89) | Komisia konštatuje, že na základe rozsudkov Štátnej rady musí ministerstvo vyplatiť spoločnosti Simet náhradu za poskytovanie služieb medziregionálnej autobusovej dopravy od roku 1987 do roku 2003 na trasách, za ktoré zodpovedá štát. Zdroje, z ktorých by sa táto náhrada zaplatila, sú zdrojmi ministerstva, a teda predstavujú štátne zdroje. Rozhodnutie vyplatiť túto náhradu, ktoré prijal súd, možno pripísať štátu. |
| --- | --- |

(89)

Komisia konštatuje, že na základe rozsudkov Štátnej rady musí ministerstvo vyplatiť spoločnosti Simet náhradu za poskytovanie služieb medziregionálnej autobusovej dopravy od roku 1987 do roku 2003 na trasách, za ktoré zodpovedá štát. Zdroje, z ktorých by sa táto náhrada zaplatila, sú zdrojmi ministerstva, a teda predstavujú štátne zdroje. Rozhodnutie vyplatiť túto náhradu, ktoré prijal súd, možno pripísať štátu.

7.1.2.   Selektívna hospodárska výhoda

| (90) | Komisia predovšetkým konštatuje, že spoločnosť Simet vykonáva hospodársku činnosť, konkrétne prepravu cestujúcich za odmenu. Spoločnosť Simet sa preto musí považovať za „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(90)

Komisia predovšetkým konštatuje, že spoločnosť Simet vykonáva hospodársku činnosť, konkrétne prepravu cestujúcich za odmenu. Spoločnosť Simet sa preto musí považovať za „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (91) | Poskytnutie opatrenia by sa takisto malo považovať za selektívne, pretože zvýhodňuje len spoločnosť Simet. |
| --- | --- |

(91)

Poskytnutie opatrenia by sa takisto malo považovať za selektívne, pretože zvýhodňuje len spoločnosť Simet.

| (92) | Pokiaľ ide o poskytnutie hospodárskej výhody, z rozsudku vo veci Altmark vyplýva, že náhrada priznaná štátom alebo zo štátnych zdrojov podnikom v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené, neposkytuje predmetným podnikom takúto výhodu, takže nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1, ak boli splnené tieto štyri podmienky (30):






  — | po prvé prijímajúci podnik musí byť skutočne povinný plniť záväzky služby vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne definované, |
| --- | --- | --- |

(92)

Pokiaľ ide o poskytnutie hospodárskej výhody, z rozsudku vo veci Altmark vyplýva, že náhrada priznaná štátom alebo zo štátnych zdrojov podnikom v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené, neposkytuje predmetným podnikom takúto výhodu, takže nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1, ak boli splnené tieto štyri podmienky (30):

—

po prvé prijímajúci podnik musí byť skutočne povinný plniť záväzky služby vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne definované,

| — | po druhé parametre, na základe ktorých sa náhrada vypočíta, musia byť stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom, |
| --- | --- |

—

po druhé parametre, na základe ktorých sa náhrada vypočíta, musia byť stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom,

| — | po tretie náhrada nesmie prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, ktoré vznikli pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, pričom sa berú do úvahy príslušné príjmy a primeraný zisk pri plnení týchto záväzkov, a |
| --- | --- |

—

po tretie náhrada nesmie prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, ktoré vznikli pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, pričom sa berú do úvahy príslušné príjmy a primeraný zisk pri plnení týchto záväzkov, a

| — | po štvrté ak podnik, ktorý má byť poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme, nebol vybraný v postupe verejného obstarávania, výška potrebnej náhrady sa musela stanoviť na základe analýzy nákladov, ktoré by pri plnení týchto záväzkov vznikli priemernému dobre spravovanému podniku primerane vybavenému dopravnými prostriedkami tak, aby bol schopný plniť príslušné požiadavky služby vo verejnom záujme, pričom sa berú do úvahy príslušné príjmy a primeraný zisk pri plnení týchto záväzkov. |
| --- | --- |

—

po štvrté ak podnik, ktorý má byť poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme, nebol vybraný v postupe verejného obstarávania, výška potrebnej náhrady sa musela stanoviť na základe analýzy nákladov, ktoré by pri plnení týchto záväzkov vznikli priemernému dobre spravovanému podniku primerane vybavenému dopravnými prostriedkami tak, aby bol schopný plniť príslušné požiadavky služby vo verejnom záujme, pričom sa berú do úvahy príslušné príjmy a primeraný zisk pri plnení týchto záväzkov.

| (93) | Pokiaľ ide o druhú podmienku, parametre, ktoré slúžia ako základ pre výpočet náhrady, musia byť stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom, aby sa zabezpečilo, že neposkytujú prijímajúcemu podniku hospodársku výhodu oproti jeho konkurentom. Nutnosť stanoviť parametre náhrady vopred však neznamená, že náhrada sa musí vypočítať podľa konkrétneho vzorca. Podstatné je to, aby bolo od začiatku jasné, ako sa bude výška náhrady stanovovať. |
| --- | --- |

(93)

Pokiaľ ide o druhú podmienku, parametre, ktoré slúžia ako základ pre výpočet náhrady, musia byť stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom, aby sa zabezpečilo, že neposkytujú prijímajúcemu podniku hospodársku výhodu oproti jeho konkurentom. Nutnosť stanoviť parametre náhrady vopred však neznamená, že náhrada sa musí vypočítať podľa konkrétneho vzorca. Podstatné je to, aby bolo od začiatku jasné, ako sa bude výška náhrady stanovovať.

| (94) | V tomto prípade spoločnosť Simet nepredložila nijaké dôkazy o tom, že parametre náhrady za poskytovanie predmetných služieb v skúmanom období boli stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom. Naopak, v špecifikáciách koncesie, na základe ktorých chce spoločnosť Simet preukázať, že sa jej uložil záväzok služby vo verejnom záujme, sa uvádza, že poskytovanie služieb nedáva spoločnosti nijaké právo na dotácie ani náhradu akéhokoľvek druhu a že spoločnosť bude službu poskytovať v plnej miere na vlastné riziko. Práve z tohto dôvodu Štátna rada vo svojom rozsudku 1405/2010 nariadila, aby sa náhrada vypočítala na základe spoľahlivých údajov z účtovníctva spoločnosti. Pri neexistencii vopred stanovených parametrov náhrady sú všetky takéto výpočty nevyhnutne založené výlučne na ex post odhadoch čistých nákladov na poskytovanie predmetných služieb pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy. Platí to pre výpočty v pôvodnej správe aj vo väčšinovej správe. V tomto prípade teda nebola splnená druhá podmienka rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(94)

V tomto prípade spoločnosť Simet nepredložila nijaké dôkazy o tom, že parametre náhrady za poskytovanie predmetných služieb v skúmanom období boli stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom. Naopak, v špecifikáciách koncesie, na základe ktorých chce spoločnosť Simet preukázať, že sa jej uložil záväzok služby vo verejnom záujme, sa uvádza, že poskytovanie služieb nedáva spoločnosti nijaké právo na dotácie ani náhradu akéhokoľvek druhu a že spoločnosť bude službu poskytovať v plnej miere na vlastné riziko. Práve z tohto dôvodu Štátna rada vo svojom rozsudku 1405/2010 nariadila, aby sa náhrada vypočítala na základe spoľahlivých údajov z účtovníctva spoločnosti. Pri neexistencii vopred stanovených parametrov náhrady sú všetky takéto výpočty nevyhnutne založené výlučne na ex post odhadoch čistých nákladov na poskytovanie predmetných služieb pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy. Platí to pre výpočty v pôvodnej správe aj vo väčšinovej správe. V tomto prípade teda nebola splnená druhá podmienka rozsudku vo veci Altmark.

| (95) | Na to, aby bolo možné vylúčiť prítomnosť hospodárskej výhody v prípade priznania náhrady podnikom v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme, ktoré sa im uložili, rozsudok vo veci Altmark vyžaduje, aby boli splnené všetky štyri podmienky. Komisia teda nemá dôvod skúmať, či boli v tomto prípade splnené ostatné tri podmienky. Vyplatenie náhrady spoločnosti Simet za poskytovanie služieb medziregionálnej autobusovej dopravy v období 1987 – 2003 teda predstavuje poskytnutie selektívnej hospodárskej výhody tomuto podniku. |
| --- | --- |

(95)

Na to, aby bolo možné vylúčiť prítomnosť hospodárskej výhody v prípade priznania náhrady podnikom v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme, ktoré sa im uložili, rozsudok vo veci Altmark vyžaduje, aby boli splnené všetky štyri podmienky. Komisia teda nemá dôvod skúmať, či boli v tomto prípade splnené ostatné tri podmienky. Vyplatenie náhrady spoločnosti Simet za poskytovanie služieb medziregionálnej autobusovej dopravy v období 1987 – 2003 teda predstavuje poskytnutie selektívnej hospodárskej výhody tomuto podniku.

7.1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi členskými štátmi

| (96) | Pokiaľ ide o tieto dve kritériá, je potrebné overiť, či je pravdepodobné, že notifikované opatrenie naruší hospodársku súťaž v takej miere, že to ovplyvní obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(96)

Pokiaľ ide o tieto dve kritériá, je potrebné overiť, či je pravdepodobné, že notifikované opatrenie naruší hospodársku súťaž v takej miere, že to ovplyvní obchod medzi členskými štátmi.

| (97) | Ako sa uvádza v rozsudku vo veci Altmark
   (31), od roku 1995 viacero členských štátov otvorilo niektoré trhy v oblasti dopravy konkurencii podnikov so sídlom v iných členských štátoch. Niekoľko podnikov tak už ponúka svoje služby mestskej, prímestskej alebo regionálnej dopravy v iných členských štátoch, ako je štát ich pôvodu. Tento trend je ešte výraznejší v prípade služieb pravidelnej medziregionálnej dopravy, ktoré poskytuje aj spoločnosť Simet. Akákoľvek náhrada priznaná spoločnosti Simet by sa preto mala považovať za opatrenie, ktoré môže narúšať hospodársku súťaž v oblasti medziregionálnej autobusovej dopravy a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi do tej miery, v akej negatívne ovplyvňuje schopnosť dopravných podnikov so sídlom v iných členských štátoch ponúkať služby v Taliansku a v akej posilňuje postavenie spoločnosti Simet na trhu. |
| --- | --- |

(97)

Ako sa uvádza v rozsudku vo veci Altmark
   (31), od roku 1995 viacero členských štátov otvorilo niektoré trhy v oblasti dopravy konkurencii podnikov so sídlom v iných členských štátoch. Niekoľko podnikov tak už ponúka svoje služby mestskej, prímestskej alebo regionálnej dopravy v iných členských štátoch, ako je štát ich pôvodu. Tento trend je ešte výraznejší v prípade služieb pravidelnej medziregionálnej dopravy, ktoré poskytuje aj spoločnosť Simet. Akákoľvek náhrada priznaná spoločnosti Simet by sa preto mala považovať za opatrenie, ktoré môže narúšať hospodársku súťaž v oblasti medziregionálnej autobusovej dopravy a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi do tej miery, v akej negatívne ovplyvňuje schopnosť dopravných podnikov so sídlom v iných členských štátoch ponúkať služby v Taliansku a v akej posilňuje postavenie spoločnosti Simet na trhu.

| (98) | Komisia takisto konštatuje, že spoločnosť Simet pôsobí aj na iných trhoch, napríklad na trhu so službami medzinárodnej dopravy, cestovného ruchu a prenájmu autobusov, takže na týchto trhoch v rámci Únie jednoznačne konkuruje iným spoločnostiam. Každá náhrada priznaná spoločnosti Simet by nevyhnutne narušila aj hospodársku súťaž a ovplyvnila obchod medzi členskými štátmi na týchto trhoch. |
| --- | --- |

(98)

Komisia takisto konštatuje, že spoločnosť Simet pôsobí aj na iných trhoch, napríklad na trhu so službami medzinárodnej dopravy, cestovného ruchu a prenájmu autobusov, takže na týchto trhoch v rámci Únie jednoznačne konkuruje iným spoločnostiam. Každá náhrada priznaná spoločnosti Simet by nevyhnutne narušila aj hospodársku súťaž a ovplyvnila obchod medzi členskými štátmi na týchto trhoch.

| (99) | Komisia sa preto domnieva, že notifikované opatrenie môže narúšať hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(99)

Komisia sa preto domnieva, že notifikované opatrenie môže narúšať hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

7.1.4.   Záver

| (100) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(100)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

7.2.   VÝNIMKA Z POVINNOSTI NOTIFIKÁCIE PODĽA NARIADENIA (EHS) Č. 1191/69

| (101) | Podľa odôvodnenia Štátnej rady spoločnosť Simet získala právo na náhradu za poskytovanie predmetných dopravných služieb v časovom bode, keď tieto služby poskytovala. Na to, aby toto odôvodnenie platilo, by sa platby náhrady museli vyňať z povinného postupu notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69. V opačnom prípade by opomenutie notifikácie tejto náhrady znamenalo, že náhrada je nezákonná, pretože by bola v rozpore s ustanoveniami zmluvy o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(101)

Podľa odôvodnenia Štátnej rady spoločnosť Simet získala právo na náhradu za poskytovanie predmetných dopravných služieb v časovom bode, keď tieto služby poskytovala. Na to, aby toto odôvodnenie platilo, by sa platby náhrady museli vyňať z povinného postupu notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69. V opačnom prípade by opomenutie notifikácie tejto náhrady znamenalo, že náhrada je nezákonná, pretože by bola v rozpore s ustanoveniami zmluvy o štátnej pomoci.

| (102) | Podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 je totiž náhrada vyplatená v súlade s týmto nariadením vyňatá z predbežného informačného postupu stanoveného v článku 108 ods. 3 zmluvy, a teda sa na ňu nevzťahuje povinnosť predbežnej notifikácie. Z rozsudku vo veci Combus vyplýva, že pojem „náhrada za službu vo verejnom záujme“ v zmysle tohto ustanovenia sa musí vykladať veľmi reštriktívne (32). Výnimka z notifikácie podľa článku 17 ods. 2 sa týka len náhrady za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré sa jednostranne uložili podniku podľa článku 2 tohto nariadenia a ktoré sa vypočítajú použitím metódy opísanej v článkoch 10 až 13 tohto nariadenia (spoločný postup pri náhrade), a nie zmlúv o službách vo verejnom záujme definovaných v článku 14. Náhrada vyplatená na základe zmluvy o službe vo verejnom záujme definovanej v článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktorá predstavuje štátnu pomoc, sa musí vopred notifikovať Komisii. Ak sa to nestane, táto náhrada sa bude považovať za nezákonne poskytnutú pomoc. |
| --- | --- |

(102)

Podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 je totiž náhrada vyplatená v súlade s týmto nariadením vyňatá z predbežného informačného postupu stanoveného v článku 108 ods. 3 zmluvy, a teda sa na ňu nevzťahuje povinnosť predbežnej notifikácie. Z rozsudku vo veci Combus vyplýva, že pojem „náhrada za službu vo verejnom záujme“ v zmysle tohto ustanovenia sa musí vykladať veľmi reštriktívne (32). Výnimka z notifikácie podľa článku 17 ods. 2 sa týka len náhrady za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré sa jednostranne uložili podniku podľa článku 2 tohto nariadenia a ktoré sa vypočítajú použitím metódy opísanej v článkoch 10 až 13 tohto nariadenia (spoločný postup pri náhrade), a nie zmlúv o službách vo verejnom záujme definovaných v článku 14. Náhrada vyplatená na základe zmluvy o službe vo verejnom záujme definovanej v článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktorá predstavuje štátnu pomoc, sa musí vopred notifikovať Komisii. Ak sa to nestane, táto náhrada sa bude považovať za nezákonne poskytnutú pomoc.

| (103) | Odpoveď na otázku, či článok 17 ods. 2 v tomto prípade skutočne oslobodil talianske orgány od povinnosti predbežnej notifikácie, teda závisí po prvé od toho, či talianske orgány skutočne jednostranne uložili spoločnosti Simet záväzok služby vo verejnom záujme, a po druhé od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s nariadením (EHS) č. 1191/69. Komisia postupne preskúma obe otázky. |
| --- | --- |

(103)

Odpoveď na otázku, či článok 17 ods. 2 v tomto prípade skutočne oslobodil talianske orgány od povinnosti predbežnej notifikácie, teda závisí po prvé od toho, či talianske orgány skutočne jednostranne uložili spoločnosti Simet záväzok služby vo verejnom záujme, a po druhé od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s nariadením (EHS) č. 1191/69. Komisia postupne preskúma obe otázky.

7.2.1.   Uložili talianske orgány spoločnosti Simet jednostranne záväzok služby vo verejnom záujme?

| (104) | Podľa spoločnosti Simet (33) možno jednostranné uloženie záväzku služby vo verejnom záujme vyvodiť z podrobností služieb, ktoré mala poskytovať, uvedených v špecifikáciách koncesie vydaných pre každú jednotlivú trasu pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy, z pevného stanovenia cestovného ministerstvom a z toho, že ministerstvo odmietlo prijať zmeny existujúcich služieb alebo udeliť koncesie pre nové služby. |
| --- | --- |

(104)

Podľa spoločnosti Simet (33) možno jednostranné uloženie záväzku služby vo verejnom záujme vyvodiť z podrobností služieb, ktoré mala poskytovať, uvedených v špecifikáciách koncesie vydaných pre každú jednotlivú trasu pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy, z pevného stanovenia cestovného ministerstvom a z toho, že ministerstvo odmietlo prijať zmeny existujúcich služieb alebo udeliť koncesie pre nové služby.

| (105) | Komisia sa však na základe informácií, ktoré dostala, domnieva, že spoločnosť Simet presvedčivo nepreukázala, že talianske orgány jej jednostranne uložili záväzok služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(105)

Komisia sa však na základe informácií, ktoré dostala, domnieva, že spoločnosť Simet presvedčivo nepreukázala, že talianske orgány jej jednostranne uložili záväzok služby vo verejnom záujme.

| (106) | Po prvé iniciatíva spoločnosti Simet v súvislosti so žiadosťami o obnovu špecifikácií koncesie za všetkých šestnásť rokoch počas skúmaného obdobia je nezlučiteľná s jednostranným uložením záväzku služby vo verejnom záujme. Účelom týchto špecifikácií bolo udeliť spoločnosti Simet výlučné právo na poskytovanie príslušných služieb počas skúmaného obdobia. Spoločnosť Simet opakovane žiadala o predĺženie týchto práv napriek tomu, že v každej z týchto špecifikácií sa stanovovalo, že na poskytovanie služby sa nevzťahuje náhrada a že spoločnosť poskytuje službu v plnej miere na vlastné riziko. |
| --- | --- |

(106)

Po prvé iniciatíva spoločnosti Simet v súvislosti so žiadosťami o obnovu špecifikácií koncesie za všetkých šestnásť rokoch počas skúmaného obdobia je nezlučiteľná s jednostranným uložením záväzku služby vo verejnom záujme. Účelom týchto špecifikácií bolo udeliť spoločnosti Simet výlučné právo na poskytovanie príslušných služieb počas skúmaného obdobia. Spoločnosť Simet opakovane žiadala o predĺženie týchto práv napriek tomu, že v každej z týchto špecifikácií sa stanovovalo, že na poskytovanie služby sa nevzťahuje náhrada a že spoločnosť poskytuje službu v plnej miere na vlastné riziko.

| (107) | Po druhé stanovenie cestovného, trás a frekvencie a načasovania služieb v týchto špecifikáciách nevyhnutne neznamená, že spoločnosti Simet sa na základe koncesií jednostranne uložili záväzky služby vo verejnom záujme. Vzhľadom na to, že poskytované služby sa týkali pravidelnej dopravy, bolo, naopak, nevyhnutné, aby sa v špecifikáciách koncesií, na základe ktorých získala spoločnosť Simet výlučné právo poskytovať tieto služby, vopred stanovili podrobnosti poskytovaných služieb. Nepredložili sa nijaké dôkazy o oficiálnych žiadostiach o zmenu týchto podrobností ani o následných zamietnutiach ministerstva. Spoločnosť Simet nepredložila ani dôkazy o tom, že talianske orgány jednostranne uložili tieto podrobnosti spoločnosti Simet, teda že ich nenavrhol samotný poskytovateľ výmenou za výlučné právo na poskytovanie služieb s následným schválením ministerstvom. |
| --- | --- |

(107)

Po druhé stanovenie cestovného, trás a frekvencie a načasovania služieb v týchto špecifikáciách nevyhnutne neznamená, že spoločnosti Simet sa na základe koncesií jednostranne uložili záväzky služby vo verejnom záujme. Vzhľadom na to, že poskytované služby sa týkali pravidelnej dopravy, bolo, naopak, nevyhnutné, aby sa v špecifikáciách koncesií, na základe ktorých získala spoločnosť Simet výlučné právo poskytovať tieto služby, vopred stanovili podrobnosti poskytovaných služieb. Nepredložili sa nijaké dôkazy o oficiálnych žiadostiach o zmenu týchto podrobností ani o následných zamietnutiach ministerstva. Spoločnosť Simet nepredložila ani dôkazy o tom, že talianske orgány jednostranne uložili tieto podrobnosti spoločnosti Simet, teda že ich nenavrhol samotný poskytovateľ výmenou za výlučné právo na poskytovanie služieb s následným schválením ministerstvom.

| (108) | Po tretie pokiaľ ide o údajný záväzok týkajúci sa dopravy poštových zásielok, spoločnosť Simet nepredložila nijaké dokumenty, v ktorých by sa stanovovali reálne poskytnuté služby a príslušné čisté náklady. Spoločnosť Simet nepredložila ani dôkazy o tom, že niekedy spochybnila doložky špecifikácií koncesie v súvislosti s prepravou poštových zásielok. Mohlo by to znamenať buď to, že poskytovanie týchto služieb nebolo v rozpore s obchodnými záujmami spoločnosti, alebo to, že poskytovanie týchto služieb považovala za spravodlivú odmenu za výlučné právo na poskytovanie služieb medziregionálnej dopravy. |
| --- | --- |

(108)

Po tretie pokiaľ ide o údajný záväzok týkajúci sa dopravy poštových zásielok, spoločnosť Simet nepredložila nijaké dokumenty, v ktorých by sa stanovovali reálne poskytnuté služby a príslušné čisté náklady. Spoločnosť Simet nepredložila ani dôkazy o tom, že niekedy spochybnila doložky špecifikácií koncesie v súvislosti s prepravou poštových zásielok. Mohlo by to znamenať buď to, že poskytovanie týchto služieb nebolo v rozpore s obchodnými záujmami spoločnosti, alebo to, že poskytovanie týchto služieb považovala za spravodlivú odmenu za výlučné právo na poskytovanie služieb medziregionálnej dopravy.

| (109) | Po štvrté čo sa týka cestovného, ktoré mohla spoločnosť Simet účtovať cestujúcim za poskytované služby, talianske orgány síce uznávajú, že do roku 2001 skutočne platili vnútroštátne ustanovenia, ktoré stanovovali všeobecné zásady tvorby cien v oblasti autobusovej dopravy v rámci všeobecnejšej vnútroštátnej dopravnej politiky a cenovej politiky (34), ale poskytovatelia mohli predložiť osobitnú žiadosť o stanovenie iného cestovného. To je jasne vysvetlené v ministerskom liste, na ktorý sa spoločnosť Simet odvoláva (35). Komisia však konštatuje, že spoločnosť Simet neposkytla nijaké dôkazy o tom, že by talianskym orgánom niekedy predložila takúto žiadosť, ani o tom, že by ministerstvo niekedy v období 1987 – 2003 zamietlo akúkoľvek žiadosť o zmenu cestovného. |
| --- | --- |

(109)

Po štvrté čo sa týka cestovného, ktoré mohla spoločnosť Simet účtovať cestujúcim za poskytované služby, talianske orgány síce uznávajú, že do roku 2001 skutočne platili vnútroštátne ustanovenia, ktoré stanovovali všeobecné zásady tvorby cien v oblasti autobusovej dopravy v rámci všeobecnejšej vnútroštátnej dopravnej politiky a cenovej politiky (34), ale poskytovatelia mohli predložiť osobitnú žiadosť o stanovenie iného cestovného. To je jasne vysvetlené v ministerskom liste, na ktorý sa spoločnosť Simet odvoláva (35). Komisia však konštatuje, že spoločnosť Simet neposkytla nijaké dôkazy o tom, že by talianskym orgánom niekedy predložila takúto žiadosť, ani o tom, že by ministerstvo niekedy v období 1987 – 2003 zamietlo akúkoľvek žiadosť o zmenu cestovného.

| (110) | Skutočnosť, že cestovné v pravidelnej diaľkovej doprave „schvaľoval“ ministerský provinčný úrad pre motorové vozidlá (36), a odkaz na „regulované“ cestovné v obežníku č. 3/02 z 5. apríla 2002 (37) v rozpore s tvrdením spoločnosti Simet neznamenajú, že toto cestovné pôvodne nestanovili poskytovatelia. Tieto pojmy skôr znamenajú len to, že cestovné sa stanovilo vopred v záujme transparentnosti a informovanosti cestujúcich a následne ho schválili príslušné ministerské útvary. |
| --- | --- |

(110)

Skutočnosť, že cestovné v pravidelnej diaľkovej doprave „schvaľoval“ ministerský provinčný úrad pre motorové vozidlá (36), a odkaz na „regulované“ cestovné v obežníku č. 3/02 z 5. apríla 2002 (37) v rozpore s tvrdením spoločnosti Simet neznamenajú, že toto cestovné pôvodne nestanovili poskytovatelia. Tieto pojmy skôr znamenajú len to, že cestovné sa stanovilo vopred v záujme transparentnosti a informovanosti cestujúcich a následne ho schválili príslušné ministerské útvary.

| (111) | Tieto opatrenia v nijakom prípade nepredstavujú „tarifný záväzok“ v zmysle článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktorý by podliehal spoločnému postupu pri náhrade. Tento postup je obmedzený na „akýkoľvek záväzok, uložený dopravným podnikom, uplatňovať najmä pre určité kategórie pasažierov, pre určité kategórie tovaru alebo po určitých trasách, sadzby stanovené alebo schválené štátnym orgánom, ktoré sú v protiklade s obchodnými záujmami podniku a ktoré vyplývajú z uloženia zvláštnych tarifných ustanovení alebo z odmietnutia ich úpravy“. Definícia tarifných záväzkov „sa [nevzťahuje] na záväzky vyplývajúce zo všeobecných opatrení cenovej politiky, týkajúce sa hospodárstva ako celku alebo opatrení, ktoré sa urobili so zreteľom na organizáciu dopravného trhu alebo jeho časti“. |
| --- | --- |

(111)

Tieto opatrenia v nijakom prípade nepredstavujú „tarifný záväzok“ v zmysle článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktorý by podliehal spoločnému postupu pri náhrade. Tento postup je obmedzený na „akýkoľvek záväzok, uložený dopravným podnikom, uplatňovať najmä pre určité kategórie pasažierov, pre určité kategórie tovaru alebo po určitých trasách, sadzby stanovené alebo schválené štátnym orgánom, ktoré sú v protiklade s obchodnými záujmami podniku a ktoré vyplývajú z uloženia zvláštnych tarifných ustanovení alebo z odmietnutia ich úpravy“. Definícia tarifných záväzkov „sa [nevzťahuje] na záväzky vyplývajúce zo všeobecných opatrení cenovej politiky, týkajúce sa hospodárstva ako celku alebo opatrení, ktoré sa urobili so zreteľom na organizáciu dopravného trhu alebo jeho časti“.

| (112) | A napokon čo sa týka zamietnutí žiadostí predložených spoločnosťou Simet zo strany ministerstva, Komisia konštatuje, že išlo o žiadosti o rozšírenie, ktoré sa netýkali zmien v spôsobe poskytovania existujúcich služieb. Rozšírenie služieb nebolo vždy možné vzhľadom na to, akým spôsobom zákon č. 1822/39 reguluje poskytovanie služieb pravidelnej osobnej dopravy. Koncesie na poskytovanie nových služieb alebo na rozšírenie rozsahu existujúcich služieb sa mohli udeľovať len v takom rozsahu, aby nenarúšali práva ostatných poskytovateľov služieb pravidelnej dopravy. Zamietnutia žiadostí o vytvorenie nových služieb alebo o rozšírenie existujúcich služieb boli preto dôsledkom vyvažovania záujmov rôznych hospodárskych subjektov, a nie uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme, ako tvrdí spoločnosť Simet. |
| --- | --- |

(112)

A napokon čo sa týka zamietnutí žiadostí predložených spoločnosťou Simet zo strany ministerstva, Komisia konštatuje, že išlo o žiadosti o rozšírenie, ktoré sa netýkali zmien v spôsobe poskytovania existujúcich služieb. Rozšírenie služieb nebolo vždy možné vzhľadom na to, akým spôsobom zákon č. 1822/39 reguluje poskytovanie služieb pravidelnej osobnej dopravy. Koncesie na poskytovanie nových služieb alebo na rozšírenie rozsahu existujúcich služieb sa mohli udeľovať len v takom rozsahu, aby nenarúšali práva ostatných poskytovateľov služieb pravidelnej dopravy. Zamietnutia žiadostí o vytvorenie nových služieb alebo o rozšírenie existujúcich služieb boli preto dôsledkom vyvažovania záujmov rôznych hospodárskych subjektov, a nie uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme, ako tvrdí spoločnosť Simet.

| (113) | Spoločnosť Simet teda nepreukázala, že talianske orgány jej jednostranne uložili záväzok služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(113)

Spoločnosť Simet teda nepreukázala, že talianske orgány jej jednostranne uložili záväzok služby vo verejnom záujme.

7.2.2.   Je náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom v súlade s nariadením (EHS) č. 1191/69?

| (114) | V každom prípade platí, že aj keby sa preukázalo, že v nejakej forme došlo k jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme, na to, aby sa náhrada za tieto služby mohla vyňať z predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 tohto nariadenia, stále by musela byť v súlade so spoločným postupom pri náhrade (oddiel IV) podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia sa domnieva, že to tak v tomto prípade nie je. |
| --- | --- |

(114)

V každom prípade platí, že aj keby sa preukázalo, že v nejakej forme došlo k jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme, na to, aby sa náhrada za tieto služby mohla vyňať z predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 tohto nariadenia, stále by musela byť v súlade so spoločným postupom pri náhrade (oddiel IV) podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia sa domnieva, že to tak v tomto prípade nie je.

| (115) | Po prvé Komisia konštatuje, že v článku 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa okrem iného uvádza, že výška náhrady sa v prípade záväzku prevádzkovať alebo dopravovať musí rovnať rozdielu medzi znížením finančného bremena a znížením príjmov podniku, ak sa zruší celá alebo relevantná časť daného záväzku v uvažovanom období. Komisia ďalej konštatuje, že podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Antrop požiadavka stanovená v tomto ustanovení nie je splnená, ak „nie je možné stanoviť na základe istých údajov [z účtovníctva spoločnosti] rozdiel medzi nákladmi pripísateľnými časti [jej] činnosti v oblastiach, ktoré sú predmetom [jej] koncesie, a príslušným príjmom, a v dôsledku toho nie je možné vypočítať dodatočné náklady vyplývajúce z vykonania záväzkov služieb vo verejnom záujme [týmto podnikom]“ (38). |
| --- | --- |

(115)

Po prvé Komisia konštatuje, že v článku 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa okrem iného uvádza, že výška náhrady sa v prípade záväzku prevádzkovať alebo dopravovať musí rovnať rozdielu medzi znížením finančného bremena a znížením príjmov podniku, ak sa zruší celá alebo relevantná časť daného záväzku v uvažovanom období. Komisia ďalej konštatuje, že podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Antrop požiadavka stanovená v tomto ustanovení nie je splnená, ak „nie je možné stanoviť na základe istých údajov [z účtovníctva spoločnosti] rozdiel medzi nákladmi pripísateľnými časti [jej] činnosti v oblastiach, ktoré sú predmetom [jej] koncesie, a príslušným príjmom, a v dôsledku toho nie je možné vypočítať dodatočné náklady vyplývajúce z vykonania záväzkov služieb vo verejnom záujme [týmto podnikom]“ (38).

| (116) | V nariadení (EHS) č. 1191/69 sa navyše v článku 1 ods. 5 písm. a) od 1. júla 1992 vyžaduje, aby dopravné podniky, ktoré nevykonávajú len služby podliehajúce ustanoveniam o záväzkoch služby vo verejnom záujme, ale zaoberajú sa aj inými činnosťami, vykonávali služby vo verejnom záujme v rámci samostatných divízií, ktoré musia spĺňať tieto podmienky: i) prevádzkové účty zodpovedajúce každej z týchto činností sú oddelené a pomer aktív patriacich ku každej činnosti sa určí v súlade s platnými pravidlami účtovníctva a ii) výdavky sa vyrovnajú z prevádzkových príjmov a platieb od štátnych orgánov bez akejkoľvek možnosti presunu z druhej oblasti činnosti podniku alebo do nej. |
| --- | --- |

(116)

V nariadení (EHS) č. 1191/69 sa navyše v článku 1 ods. 5 písm. a) od 1. júla 1992 vyžaduje, aby dopravné podniky, ktoré nevykonávajú len služby podliehajúce ustanoveniam o záväzkoch služby vo verejnom záujme, ale zaoberajú sa aj inými činnosťami, vykonávali služby vo verejnom záujme v rámci samostatných divízií, ktoré musia spĺňať tieto podmienky: i) prevádzkové účty zodpovedajúce každej z týchto činností sú oddelené a pomer aktív patriacich ku každej činnosti sa určí v súlade s platnými pravidlami účtovníctva a ii) výdavky sa vyrovnajú z prevádzkových príjmov a platieb od štátnych orgánov bez akejkoľvek možnosti presunu z druhej oblasti činnosti podniku alebo do nej.

| (117) | Spoločnosť Simet v tomto prípade nevykonala riadne oddelenie účtov pre rôzne služby, ktoré poskytovala do roku 2002. Spoľahlivosť nákladových účtov z hľadiska oddelenia účtov v rokoch 2002 a 2003 možno spochybniť, pretože neexistujú nijaké dôkazy o tom, že riadiace orgány spoločnosti využívali tieto nákladové účty na kontrolu jej činnosti. Článok 10 teda nebol splnený. |
| --- | --- |

(117)

Spoločnosť Simet v tomto prípade nevykonala riadne oddelenie účtov pre rôzne služby, ktoré poskytovala do roku 2002. Spoľahlivosť nákladových účtov z hľadiska oddelenia účtov v rokoch 2002 a 2003 možno spochybniť, pretože neexistujú nijaké dôkazy o tom, že riadiace orgány spoločnosti využívali tieto nákladové účty na kontrolu jej činnosti. Článok 10 teda nebol splnený.

| (118) | Po druhé spoločnosť Simet nepreukázala, že „hospodárske nevýhody [sa určili] berúc do úvahy dôsledky záväzku na činnosť celého podniku“ (článok 5 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1191/69), a nebola splnená ani požiadavka na pevné stanovenie výšky náhrady vopred (článok 13 nariadenia), ako sa vysvetľuje v oddiele 7.1.2. |
| --- | --- |

(118)

Po druhé spoločnosť Simet nepreukázala, že „hospodárske nevýhody [sa určili] berúc do úvahy dôsledky záväzku na činnosť celého podniku“ (článok 5 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1191/69), a nebola splnená ani požiadavka na pevné stanovenie výšky náhrady vopred (článok 13 nariadenia), ako sa vysvetľuje v oddiele 7.1.2.

| (119) | A napokon obdobie náhrady uvedené v notifikovanom opatrení sa týka rokov 1987 až 2003. Spoločný postup pre náhradu však platil pre služby medziregionálnej autobusovej dopravy len do júla 1992 a potom ho nariadenie Rady (EHS) č. 1893/91 obmedzilo na „mestskú, prímestskú a regionálnu osobnú dopravu“ (39). Definíciu „regionálnej dopravy“ uvedenú v nariadení (EHS) č. 1191/69 („dopravné služby vykonávané s cieľom uspokojenia dopravných potrieb regiónu“) nemožno rozšíriť tak, aby sa týkala všetkých dopravných služieb, ktoré uspokojujú potreby obyvateľov daného regiónu, teda aj medziregionálnych trás. Pri takom širokom výklade by totiž nariadenie bolo do veľkej miery neúčinné, pretože členské štáty by v každom prípade mohli vylúčiť z rámca jeho pôsobnosti podniky, ktorých činnosť je obmedzená výlučne „na prevádzku mestskej, prímestskej alebo regionálnej dopravy“ (40). |
| --- | --- |

(119)

A napokon obdobie náhrady uvedené v notifikovanom opatrení sa týka rokov 1987 až 2003. Spoločný postup pre náhradu však platil pre služby medziregionálnej autobusovej dopravy len do júla 1992 a potom ho nariadenie Rady (EHS) č. 1893/91 obmedzilo na „mestskú, prímestskú a regionálnu osobnú dopravu“ (39). Definíciu „regionálnej dopravy“ uvedenú v nariadení (EHS) č. 1191/69 („dopravné služby vykonávané s cieľom uspokojenia dopravných potrieb regiónu“) nemožno rozšíriť tak, aby sa týkala všetkých dopravných služieb, ktoré uspokojujú potreby obyvateľov daného regiónu, teda aj medziregionálnych trás. Pri takom širokom výklade by totiž nariadenie bolo do veľkej miery neúčinné, pretože členské štáty by v každom prípade mohli vylúčiť z rámca jeho pôsobnosti podniky, ktorých činnosť je obmedzená výlučne „na prevádzku mestskej, prímestskej alebo regionálnej dopravy“ (40).

| (120) | Komisia preto dospela k záveru, že notifikované opatrenie nie je v súlade so spoločným postupom pri náhrade stanoveným v nariadení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(120)

Komisia preto dospela k záveru, že notifikované opatrenie nie je v súlade so spoločným postupom pri náhrade stanoveným v nariadení (EHS) č. 1191/69.

7.2.3.   Záver v súvislosti s vyňatím z notifikácie

| (121) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že náhrada, ktorá podľa Štátnej rady náleží spoločnosti Simet za poskytovanie služieb medziregionálnej autobusovej dopravy v období 1987 – 2003, nebola vyňatá z povinnej predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(121)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že náhrada, ktorá podľa Štátnej rady náleží spoločnosti Simet za poskytovanie služieb medziregionálnej autobusovej dopravy v období 1987 – 2003, nebola vyňatá z povinnej predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69.

7.3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (122) | Keďže sa nepreukázalo, že platby náhrady sú vyňaté z predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69, bude nutné preskúmať zlučiteľnosť týchto platieb s vnútorným trhom, pretože predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ako sa vysvetľuje v oddiele 7.1. |
| --- | --- |

(122)

Keďže sa nepreukázalo, že platby náhrady sú vyňaté z predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69, bude nutné preskúmať zlučiteľnosť týchto platieb s vnútorným trhom, pretože predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ako sa vysvetľuje v oddiele 7.1.

| (123) | Komisia sa domnieva, že posúdenie zlučiteľnosti notifikovaného opatrenia by sa malo vykonať v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, ktoré nadobudlo účinnosť 3. decembra 2009 a ktorým sa zrušilo nariadenie (EHS) č. 1191/69, pretože tento právny predpis platí v čase prijímania tohto rozhodnutia (41). Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že náhrada priznaná Štátnou radou spoločnosti Simet zatiaľ nebola vyplatená, takže dátum, keď by sa prejavili účinky plánovanej pomoci, zodpovedá dátumu, keď Komisia prijme rozhodnutie o zlučiteľnosti pomoci s vnútorným trhom (42). Navyše je sporné, či sa nárok na túto náhradu spoločnosti Simet neodvolateľne priznal už pred rozsudkom Rady štátu 1405/2010 z 9. marca 2010, ktorý účinne ukladá Talianskej republike povinnosť zaplatiť tomuto podniku. Ako sa vysvetľuje v odseku 94, v špecifikáciách koncesie, na základe ktorých chce spoločnosť Simet preukázať, že sa jej uložil záväzok služby vo verejnom záujme, sa uvádza, že poskytovanie služieb nedáva spoločnosti nijaké právo na dotácie ani náhradu akéhokoľvek druhu a že spoločnosť bude tieto služby poskytovať v plnej miere na vlastné riziko. Napokon treba zdôrazniť, že Štátna rada zatiaľ nerozhodla o výške náhrady, ktorá sa má zaplatiť spoločnosti Simet. |
| --- | --- |

(123)

Komisia sa domnieva, že posúdenie zlučiteľnosti notifikovaného opatrenia by sa malo vykonať v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, ktoré nadobudlo účinnosť 3. decembra 2009 a ktorým sa zrušilo nariadenie (EHS) č. 1191/69, pretože tento právny predpis platí v čase prijímania tohto rozhodnutia (41). Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že náhrada priznaná Štátnou radou spoločnosti Simet zatiaľ nebola vyplatená, takže dátum, keď by sa prejavili účinky plánovanej pomoci, zodpovedá dátumu, keď Komisia prijme rozhodnutie o zlučiteľnosti pomoci s vnútorným trhom (42). Navyše je sporné, či sa nárok na túto náhradu spoločnosti Simet neodvolateľne priznal už pred rozsudkom Rady štátu 1405/2010 z 9. marca 2010, ktorý účinne ukladá Talianskej republike povinnosť zaplatiť tomuto podniku. Ako sa vysvetľuje v odseku 94, v špecifikáciách koncesie, na základe ktorých chce spoločnosť Simet preukázať, že sa jej uložil záväzok služby vo verejnom záujme, sa uvádza, že poskytovanie služieb nedáva spoločnosti nijaké právo na dotácie ani náhradu akéhokoľvek druhu a že spoločnosť bude tieto služby poskytovať v plnej miere na vlastné riziko. Napokon treba zdôrazniť, že Štátna rada zatiaľ nerozhodla o výške náhrady, ktorá sa má zaplatiť spoločnosti Simet.

| (124) | Nariadenie (ES) č. 1370/2007 sa týka zadávania zmlúv o službách vo verejnom záujme, ktoré sú definované v jeho článku 2 bode i), v oblasti služieb vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave. Podľa článku 9 ods. 1 tohto nariadenia „úhrada za poskytované služby vo verejnom záujme v osobnej doprave ... vyplatená v súlade s týmto nariadením je zlučiteľná s [vnútorným] trhom. Táto úhrada je oslobodená od povinnosti predbežného oznámenia stanovenej v článku [108 ods. 3] zmluvy.“ |
| --- | --- |

(124)

Nariadenie (ES) č. 1370/2007 sa týka zadávania zmlúv o službách vo verejnom záujme, ktoré sú definované v jeho článku 2 bode i), v oblasti služieb vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave. Podľa článku 9 ods. 1 tohto nariadenia „úhrada za poskytované služby vo verejnom záujme v osobnej doprave ... vyplatená v súlade s týmto nariadením je zlučiteľná s [vnútorným] trhom. Táto úhrada je oslobodená od povinnosti predbežného oznámenia stanovenej v článku [108 ods. 3] zmluvy.“

| (125) | Z dôvodov uvedených ďalej sa Komisia domnieva, že notifikovaná náhrada nie je v súlade s podmienkami nariadenia (ES) č. 1370/2007, takže ju nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 9 ods. 1 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(125)

Z dôvodov uvedených ďalej sa Komisia domnieva, že notifikovaná náhrada nie je v súlade s podmienkami nariadenia (ES) č. 1370/2007, takže ju nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 9 ods. 1 tohto nariadenia.

| (126) | Komisia konkrétne konštatuje, že aj keby špecifikácie koncesie spĺňali požiadavky článku 2 bodu i) nariadenia (ES) č. 1370/07, pokiaľ ide o definíciu zmluvy o službe vo verejnom záujme, neboli splnené všetky ustanovenia článku 4 tohto nariadenia, ktoré stanovuje povinný obsah zmlúv o službe vo verejnom záujme a všeobecné pravidlá. V článku 4 ods. 1 písm. b) sa napríklad vyžaduje, aby sa parametre, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, stanovili vopred objektívnym a transparentným spôsobom tak, aby nedošlo k nadmernej náhrade, kým v článkue 4 ods. 1 písm. c) a článku 4 ods. 2 sa vymedzuje spôsob stanovenia nákladov a príjmov. Ako Komisia vysvetlila v oddiele 7.1.2 v súvislosti s posúdením druhého kritéria podľa rozsudku vo veci Altmark, v špecifikáciách koncesie sa pri udelení koncesie stanovilo, že poskytovanie služieb nedáva spoločnosti Simet nijaké právo na dotáciu ani náhradu akéhokoľvek druhu a že spoločnosť poskytuje službu v plnej miere na vlastné riziko. Toto vylúčenie náhrady nevyhnutne znamená, že parametre náhrady sa nestanovili vopred, takže nebol splnený článok 4 nariadenia. |
| --- | --- |

(126)

Komisia konkrétne konštatuje, že aj keby špecifikácie koncesie spĺňali požiadavky článku 2 bodu i) nariadenia (ES) č. 1370/07, pokiaľ ide o definíciu zmluvy o službe vo verejnom záujme, neboli splnené všetky ustanovenia článku 4 tohto nariadenia, ktoré stanovuje povinný obsah zmlúv o službe vo verejnom záujme a všeobecné pravidlá. V článku 4 ods. 1 písm. b) sa napríklad vyžaduje, aby sa parametre, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, stanovili vopred objektívnym a transparentným spôsobom tak, aby nedošlo k nadmernej náhrade, kým v článkue 4 ods. 1 písm. c) a článku 4 ods. 2 sa vymedzuje spôsob stanovenia nákladov a príjmov. Ako Komisia vysvetlila v oddiele 7.1.2 v súvislosti s posúdením druhého kritéria podľa rozsudku vo veci Altmark, v špecifikáciách koncesie sa pri udelení koncesie stanovilo, že poskytovanie služieb nedáva spoločnosti Simet nijaké právo na dotáciu ani náhradu akéhokoľvek druhu a že spoločnosť poskytuje službu v plnej miere na vlastné riziko. Toto vylúčenie náhrady nevyhnutne znamená, že parametre náhrady sa nestanovili vopred, takže nebol splnený článok 4 nariadenia.

| (127) | V článku 6 ods. 1 sa ďalej uvádza, že v prípade priamo zadaných zmlúv o službách vo verejnom záujme musí byť náhrada v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveniami uvedenými v prílohe, čím sa zaistí, aby náhrada nesiahala za rámec toho, čo je nevyhnutné na plnenie záväzku služby vo verejnom záujme. Príloha okrem iného vyžaduje oddelenie účtov (bod 5) a stanovuje, ako sa určuje maximálna výška náhrady. |
| --- | --- |

(127)

V článku 6 ods. 1 sa ďalej uvádza, že v prípade priamo zadaných zmlúv o službách vo verejnom záujme musí byť náhrada v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveniami uvedenými v prílohe, čím sa zaistí, aby náhrada nesiahala za rámec toho, čo je nevyhnutné na plnenie záväzku služby vo verejnom záujme. Príloha okrem iného vyžaduje oddelenie účtov (bod 5) a stanovuje, ako sa určuje maximálna výška náhrady.

| (128) | Ako sa uvádza v odseku 115, počas väčšiny obdobia, ktorého sa týka notifikované opatrenie (medzi rokmi 1987 a 2001), spoločnosť Simet nepoužívala riadne oddelené účty. Spochybniť možno aj spoľahlivosť nákladových účtov z rokov 2002 a 2003. Bez ohľadu na to, aká náhrada sa napokon prizná, preto nemožno preukázať, že táto náhrada nepresiahne sumu zodpovedajúcu čistým finančným dôsledkom, ktoré sú ekvivalentné celkovým dôsledkom, či už pozitívnym, alebo negatívnym, plnenia záväzku služby vo verejnom záujme na náklady a príjmy poskytovateľa služby vo verejnom záujme (bod 2 prílohy). |
| --- | --- |

(128)

Ako sa uvádza v odseku 115, počas väčšiny obdobia, ktorého sa týka notifikované opatrenie (medzi rokmi 1987 a 2001), spoločnosť Simet nepoužívala riadne oddelené účty. Spochybniť možno aj spoľahlivosť nákladových účtov z rokov 2002 a 2003. Bez ohľadu na to, aká náhrada sa napokon prizná, preto nemožno preukázať, že táto náhrada nepresiahne sumu zodpovedajúcu čistým finančným dôsledkom, ktoré sú ekvivalentné celkovým dôsledkom, či už pozitívnym, alebo negatívnym, plnenia záväzku služby vo verejnom záujme na náklady a príjmy poskytovateľa služby vo verejnom záujme (bod 2 prílohy).

| (129) | Vzhľadom na to, že parametre náhrady sa nestanovili vopred, sa navyše akékoľvek stanovenie nákladov musí nevyhnutne vykonať ex post na základe arbitrárnych predpokladov, čo je prípad pôvodnej správy aj väčšinovej správy. Komisia však nemôže prijať predpoklady uvedené vo väčšinovej správe, že jednotlivé služby, ktoré spoločnosť poskytuje, by mali v danom roku nevyhnutne predstavovať rovnaký podiel na príjmoch a nákladoch. Keďže výpočet ex post bude nevyhnutne viesť k úplnej náhrade nákladov vzniknutých pri poskytovaní služby, Komisia sa domnieva, že miera kapitálovej návratnosti, ktorá je vyššia ako príslušná swapová sadzba plus 100 bázických bodov použitá v pôvodnej aj vo väčšinovej správe, by sa za normálnych okolností nepovažovala za vhodnú referenčnú hodnotu na výpočet primeraného zisku. |
| --- | --- |

(129)

Vzhľadom na to, že parametre náhrady sa nestanovili vopred, sa navyše akékoľvek stanovenie nákladov musí nevyhnutne vykonať ex post na základe arbitrárnych predpokladov, čo je prípad pôvodnej správy aj väčšinovej správy. Komisia však nemôže prijať predpoklady uvedené vo väčšinovej správe, že jednotlivé služby, ktoré spoločnosť poskytuje, by mali v danom roku nevyhnutne predstavovať rovnaký podiel na príjmoch a nákladoch. Keďže výpočet ex post bude nevyhnutne viesť k úplnej náhrade nákladov vzniknutých pri poskytovaní služby, Komisia sa domnieva, že miera kapitálovej návratnosti, ktorá je vyššia ako príslušná swapová sadzba plus 100 bázických bodov použitá v pôvodnej aj vo väčšinovej správe, by sa za normálnych okolností nepovažovala za vhodnú referenčnú hodnotu na výpočet primeraného zisku.

| (130) | Komisia sa preto domnieva, že náhrada nariadená Štátnou radou, ktorá sa nestanovuje v špecifikáciách koncesie, by bola vyplatená v rozpore s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1370/2007, a notifikované opatrenie teda nie je zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(130)

Komisia sa preto domnieva, že náhrada nariadená Štátnou radou, ktorá sa nestanovuje v špecifikáciách koncesie, by bola vyplatená v rozpore s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1370/2007, a notifikované opatrenie teda nie je zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (131) | A napokon pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti Simet, že rozsudok Štátnej rady 1405/2010 sa netýka priznania náhrady za službu vo verejnom záujme na základe príslušného nariadenia Rady, ale predstavuje priznanie náhrady škôd súvisiacich s porušením nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktoré vzniklo údajným jednostranným uložením záväzkov služby vo verejnom záujme podľa článku 1 ods. 3 a 5 tohto nariadenia, Komisia konštatuje, že hoci sa vo vykonávacej časti rozsudku 1405/2010 nevyskytuje nijaký odkaz na nariadenie (EHS) č. 1191/69, tento rozsudok priznáva spoločnosti Simet právo na získanie súm ako náhrady podľa článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69. Túto náhradu musí stanoviť štátna správa na základe spoľahlivých údajov (43). Štátna rada navyše v rozsudku 1405/2010 sama zamietla žiadosť spoločnosti Simet o náhradu škôd, ktorú chápala ako náhradu pokrývajúcu reziduálne straty, ktorých sa netýkala priznaná náhrada, ako aj jej žiadosť o náhradu za neodôvodnené obohatenie, a to preto, lebo prijala hlavnú žiadosť o náhradu na základe nariadenia (EHS) č. 1191/69 (44). Štátna rada preto v bode 3.3 rozsudku uvádza: „V súčasnosti nemožno prijať nijaké žiadosti o náhradu škôd, ktoré predložil odvolateľ, pretože to, či existujú reziduálne škody, ktoré nie sú zahrnuté v posudzovanej sume a ktoré musí vypočítať a preukázať dotknutá spoločnosť, bude známe až vtedy, keď štátna správa stanoví príslušnú sumu.“ |
| --- | --- |

(131)

A napokon pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti Simet, že rozsudok Štátnej rady 1405/2010 sa netýka priznania náhrady za službu vo verejnom záujme na základe príslušného nariadenia Rady, ale predstavuje priznanie náhrady škôd súvisiacich s porušením nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktoré vzniklo údajným jednostranným uložením záväzkov služby vo verejnom záujme podľa článku 1 ods. 3 a 5 tohto nariadenia, Komisia konštatuje, že hoci sa vo vykonávacej časti rozsudku 1405/2010 nevyskytuje nijaký odkaz na nariadenie (EHS) č. 1191/69, tento rozsudok priznáva spoločnosti Simet právo na získanie súm ako náhrady podľa článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69. Túto náhradu musí stanoviť štátna správa na základe spoľahlivých údajov (43). Štátna rada navyše v rozsudku 1405/2010 sama zamietla žiadosť spoločnosti Simet o náhradu škôd, ktorú chápala ako náhradu pokrývajúcu reziduálne straty, ktorých sa netýkala priznaná náhrada, ako aj jej žiadosť o náhradu za neodôvodnené obohatenie, a to preto, lebo prijala hlavnú žiadosť o náhradu na základe nariadenia (EHS) č. 1191/69 (44). Štátna rada preto v bode 3.3 rozsudku uvádza: „V súčasnosti nemožno prijať nijaké žiadosti o náhradu škôd, ktoré predložil odvolateľ, pretože to, či existujú reziduálne škody, ktoré nie sú zahrnuté v posudzovanej sume a ktoré musí vypočítať a preukázať dotknutá spoločnosť, bude známe až vtedy, keď štátna správa stanoví príslušnú sumu.“

| (132) | Komisia sa v každom prípade domnieva, že priznanie náhrady škôd v prospech spoločnosti Simet za údajné nezákonné uloženie záväzkov služby vo verejnom záujme talianskymi orgánmi, ktorá sa vypočítala na základe spoločného postupu pri náhrade stanoveného v nariadení (EHS) č. 1191/69, by bolo v rozpore s článkami 107 a 108 zmluvy. Je to preto, lebo priznanie tejto náhrady by pre spoločnosť Simet malo rovnaký výsledok ako priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme za skúmané obdobie, a to napriek tomu, že špecifikácie koncesie, ktorými sa riadia predmetné služby, neboli vyňaté z predbežnej notifikácie ani nespĺňali podstatné požiadavky nariadenia (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenia (ES) č. 1370/2007, ako sa už preukázalo. Priznanie tejto náhrady by teda v podstate umožnilo obísť pravidlá štátnej pomoci a podmienky stanovené zákonodarcom Únie, na základe ktorých príslušné orgány, ktoré ukladajú alebo zadávajú záväzky služby vo verejnom záujme, nahrádzajú poskytovateľom služby vo verejnom záujme náklady, ktoré im vznikli pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme. A napokon, ako sa už uviedlo, špecifikácie koncesie, podľa ktorých spoločnosť Simet poskytovala dopravné služby, neumožňovali vyplatenie nijakej finančnej náhrady. Spoločnosť Simet súhlasila s poskytovaním služieb za podmienok stanovených v týchto koncesiách na vlastné riziko. |
| --- | --- |

(132)

Komisia sa v každom prípade domnieva, že priznanie náhrady škôd v prospech spoločnosti Simet za údajné nezákonné uloženie záväzkov služby vo verejnom záujme talianskymi orgánmi, ktorá sa vypočítala na základe spoločného postupu pri náhrade stanoveného v nariadení (EHS) č. 1191/69, by bolo v rozpore s článkami 107 a 108 zmluvy. Je to preto, lebo priznanie tejto náhrady by pre spoločnosť Simet malo rovnaký výsledok ako priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme za skúmané obdobie, a to napriek tomu, že špecifikácie koncesie, ktorými sa riadia predmetné služby, neboli vyňaté z predbežnej notifikácie ani nespĺňali podstatné požiadavky nariadenia (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenia (ES) č. 1370/2007, ako sa už preukázalo. Priznanie tejto náhrady by teda v podstate umožnilo obísť pravidlá štátnej pomoci a podmienky stanovené zákonodarcom Únie, na základe ktorých príslušné orgány, ktoré ukladajú alebo zadávajú záväzky služby vo verejnom záujme, nahrádzajú poskytovateľom služby vo verejnom záujme náklady, ktoré im vznikli pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme. A napokon, ako sa už uviedlo, špecifikácie koncesie, podľa ktorých spoločnosť Simet poskytovala dopravné služby, neumožňovali vyplatenie nijakej finančnej náhrady. Spoločnosť Simet súhlasila s poskytovaním služieb za podmienok stanovených v týchto koncesiách na vlastné riziko.

| (133) | Komisia preto nemôže prijať tvrdenie spoločnosti Simet, že rozsudok Štátnej rady 1405/2010 predstavuje priznanie náhrady škôd súvisiacich s porušením nariadenia (EHS) č. 1191/69, a nie priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(133)

Komisia preto nemôže prijať tvrdenie spoločnosti Simet, že rozsudok Štátnej rady 1405/2010 predstavuje priznanie náhrady škôd súvisiacich s porušením nariadenia (EHS) č. 1191/69, a nie priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme.

8.   ZÁVER

| (134) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, |
| --- | --- |

(134)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Vyplatenie náhrady spoločnosti Simet, ktoré notifikovali talianske orgány, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie. Pomoc nebola vyňatá z predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69.

Pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, pretože neboli splnené podmienky nariadenia (ES) č. 1370/2007. Talianske orgány teda nemôžu túto pomoc vykonať.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 2. októbra 2013

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 216, 21.7.2012, s. 45.

1

(2)  Zákon z 28. septembra 1939 – Pravidlá týkajúce sa služieb autobusovej prepravy cestujúcich, batožiny a poľnohospodárskych balíkov na základe koncesie udelenej súkromnému sektoru (pravidlá nahradil legislatívny dekrét č. 285/2005).

2

(3)  Pozri http://ngs.Simetspa.it/portale/azienda/

3

(4)  List spoločnosti Simet z 22. októbra 1999, referenčné číslo 175/99.

4

(5)  Prezidentský dekrét z 22. apríla 1994 – Predpisy týkajúce sa zjednodušenia postupu udeľovania koncesií na prevádzku bežných autobusových liniek, za ktoré zodpovedá štát.

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Rady (EHS) č. 1191/69 z 26. júna 1969 o postupe členských štátov, ktorý sa týka záväzkov obsiahnutých v koncepcii služieb vo verejnom záujme v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy (Ú. v. ES L 156, 28.6.1969, s. 1).

7

(8)  Ročná náhrada za každý skúmaný rok bola súčtom deficitu, ktorý vznikol v dôsledku prevádzkových strát, peňažných poplatkov a kapitálovej návratnosti. Výpočet vychádzal z niekoľkých teoretických predpokladov vrátane predpokladov o prevádzkových nákladoch v súvislosti so službami pravidelnej medziregionálnej autobusovej dopravy pred rokom 2000, pretože v tomto období neexistovali oddelené účty. Požadovaná kapitálová návratnosť investície do služieb pravidelnej autobusovej dopravy za obdobie rokov 1987 až 2003 sa odhadla na 20 % až 36 %. Keďže v týchto rokoch sa vypočítaná ročná náhrada nevyplatila, konzultant vypočítal jej čistú aktuálnu hodnotu. Ďalšie podrobnosti o metodike použitej pri tomto pôvodnom výpočte sa nachádzajú v rozhodnutí o začatí konania.

8

(9)  Podľa článku 9 legislatívneho dekrétu č. 285/2005, ktorým sa zrušil zákon č. 1822/39, možno koncesie na pravidelné služby, na ktoré sa vzťahuje zákon č. 1822/1939, predĺžiť do konca roka 2013.

9

(10)  Zjavne v dôsledku zmien štvrtej smernice Rady 78/660/EHS z 25. júla 1978 o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, vychádzajúcej z článku 54 ods. 3 písm. g) zmluvy (Ú. v. ES L 222, 14.8.1978, s. 11).

10

(11)  Pozri predchádzajúcu poznámku pod čiarou.

11

(12)  Tento údaj sa použil z databázy, ktorú zostavil profesor A. Damodaran. Pozri www.damodaran.com

12

(13)  Miera volatility alebo systémového rizika cenného papiera alebo portfólia v porovnaní s celkovým trhom.

13

(14)  Beta bez dlhu = hodnota beta spoločnosti bez akéhokoľvek dlhu.

14

Beta bez dlhu =

(15)  Tento údaj sa použil z databázy, ktorú zostavil profesor A. Damodaran. Pozri www.damodaran.com, položka „auto and trucks“ (automobily a nákladné vozidlá).

15

(16)  Vec C-280/00, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, Zb. 2003, s. I-7747.

16

Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg

(17)  Pozri článok 1 ods. 5 nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 zmeneného nariadením Rady (EHS) č. 1893/91 z 20. júna 1991, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1191/69 o postupe členských štátov, ktorý sa týka záväzkov obsiahnutých v koncepcii služieb vo verejnom záujme v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy (Ú. v. ES L 169, 29.6.1991, s. 1).

17

(18)  Do roku 2000 sa nepoužívalo nijaké oddelenie účtov.

18

(19)  Dátum nadobudnutia účinnosti nariadenia (EHS) č. 1893/91.

19

(20)  List spoločnosti Simet z 22. októbra 1999, referenčné číslo 175/99.

20

(21)  Do konca roku 2000 neexistovali nijaké oddelené účty.

21

(22)  Komisia neanalyzovala ostatné dokumenty, pretože sa netýkajú obdobia, na ktoré sa vzťahujú rozhodnutia Štátnej rady.

22

(23)  Medzitým sa zrušil a bol nahradený legislatívnym dekrétom č. 285/2005.

23

(24)  Článok 2 ods. 2 písm. e) prezidentského dekrétu č. 369 z 22. apríla 1994.

24

(25)  Ministerstvo napríklad v roku 1992 súhlasilo s posunutím autobusových zastávok na trase Rossano – Neapol z bezpečnostných dôvodov. V roku 2000 ministerstvo z dôvodu nákladovej efektívnosti schválilo pridanie autobusových zastávok a zmeny trasy tak, aby sa obsluhovali nové lokality na trasách Cosenza – Florencia a Cosenza – Pisa. Talianske orgány navyše konštatovali, že dokumentácia, ktorú predložila spoločnosť Simet, preukazuje, že ministerstvo v roku 1992 na žiadosť tejto spoločnosti schválilo zvýšenie cestovného na trase Rossano – Neapol.

25

(26)  Stanovil sa tým strop zvyšovania cestovného za bežné služby pravidelnej autobusovej dopravy zodpovedajúci miere inflácie.

26

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu na medzinárodný trh autokarovej a autobusovej dopravy a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 561/2006 (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 88).

27

(28)  V bode 6 všetkých špecifikácií koncesie sa jasne uvádza, že časové harmonogramy a cestovné schvaľuje ministerský provinčný úrad pre motorové vozidlá.

28

(29)  Rozsudok 1405/2010 sa týka práva na vyplatené sumy v podobe náhrady podľa článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pričom túto náhradu musí stanoviť štátna správa na základe spoľahlivých údajov (s. 21, bod 3.3 rozsudku). Štátna rada ďalej v bode 3.3 uvádza, že škody neposudzovala, pretože: „V súčasnosti nemožno prijať nijaké žiadosti o náhradu škôd, ktoré predložil odvolateľ, pretože to, či existujú reziduálne škody, ktoré nie sú zahrnuté v posudzovanej sume a ktoré musí vypočítať a preukázať dotknutá spoločnosť, bude známe až vtedy, keď štátna správa stanoví príslušnú sumu.“

29

V súčasnosti nemožno prijať nijaké žiadosti o náhradu škôd, ktoré predložil odvolateľ, pretože to, či existujú reziduálne škody, ktoré nie sú zahrnuté v posudzovanej sume a ktoré musí vypočítať a preukázať dotknutá spoločnosť, bude známe až vtedy, keď štátna správa stanoví príslušnú sumu.

(30)  Vec C-280/00, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, Zb. 2003, s. I-7747, body 87 a 88.

30

Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg

(31)  Bod 79.

31

(32)  Vec T-157/01, Danske Busvognmænd, Zb. 2004, s. II-917, body 77 až 79.

32

Danske Busvognmænd

(33)  Pozri oddiel 5.

33

(34)  Do konca roka 1991 na základe obežníka č. 13/74 z 30. apríla 1974 platilo, že cestovné v pravidelnej medziregionálnej autobusovej doprave muselo byť za normálnych okolností podobné cestovnému v železničnej doprave druhej triedy. Medzi rokmi 1992 a 2000 potom memorandum č. 801 zo 17. marca 1992 stanovovalo, že cestovné sa za normálnych okolností mohlo zvýšiť len v rámci miery inflácie, ktorú v tom čase udával medziministerský výbor pre tvorbu cien.

34

(35)  List od provinčného úradu v Catanzare č. A/7302 z 3. júla 1992.

35

(36)  Bod 6 špecifikácií koncesie.

36

(37)  Bod 2 obežníka č. 3/02 z 5. apríla 2002, ktorý obsahoval pokyny na prevod cestovného z lír na eurá.

37

(38)  Vec C-504/07, Zb. 2009, I-3867.

38

(39)  Ú. v. ES L 169, 29.6.1991, s. 1.

39

(40)  Článok 1 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69.

40

(41)  Komisia sa v tejto súvislosti odvoláva na argumenty uvedené v odôvodneniach 307 až 313 svojho rozhodnutia z 24. februára 2010 vo veci C 41/08 (ex NN 35/08) o zmluvách o dopravných službách vo verejnom záujme medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom Danske Statsbaner (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2011, s. 1). Toto rozhodnutie zrušil Všeobecný súd v rámci veci T-92/11, Jørgen Andersen/Európska komisia, Zb. 2013, zatiaľ neuverejnené. Odvolanie proti tomuto rozsudku je momentálne pred Súdnym dvorom ako vec C-303/13. Výsledok odvolania nie je podstatný pre výsledok tohto prípadu, pretože Všeobecný súd v rozsudku, ktorého sa týka odvolanie, potvrdil, že v súvislosti s pomocou, ktorá bola notifikovaná, ale nie zaplatená, sa uplatňujú pravidlá, zásady a kritériá posudzovania zlučiteľnosti štátnej pomoci, ktoré platia k dátumu prijatia rozhodnutia Komisie (pozri bod 39 rozsudku).

41

Jørgen Andersen/Európska komisia

(42)  Vec C-334/07 P, Komisia/Freistaat Sachsen, Zb. 2008, s. I-9465, body 50 až 53; vec T-3/09, Taliansko/Komisia, Zb. 2011, s. II-95, bod 60.

42

Komisia/Freistaat Sachsen

Taliansko/Komisia

(43)  Bod 3.3 rozsudku 1405/2010.

43

(44)  Bod 3.4 rozsudku 1405/2010.

44

---

| 16.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/68

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. marca 2014,

ktorým sa určuje pozícia Európskej únie v súvislosti s rozhodnutím riadiacich orgánov podľa Dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení týkajúcim sa doplnenia špecifikácií serverov a zdrojov neprerušovaného napájania do prílohy C k dohode a revízie špecifikácií displejov a zobrazovacích zariadení uvedených v prílohe C k dohode

(Text s významom pre EHP)

(2014/202/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/107/EÚ z 13. novembra 2012 o podpise a uzavretí Dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení (1), a najmä na jeho článok 4,

keďže:

| (1) | Podľa uvedenej dohody Európska komisia spolu s Agentúrou Spojených štátov na ochranu životného prostredia (EPA) vypracujú a pravidelne aktualizujú spoločné špecifikácie kancelárskych zariadení, čím sa mení príloha C k dohode. |
| --- | --- |

(1)

Podľa uvedenej dohody Európska komisia spolu s Agentúrou Spojených štátov na ochranu životného prostredia (EPA) vypracujú a pravidelne aktualizujú spoločné špecifikácie kancelárskych zariadení, čím sa mení príloha C k dohode.

| (2) | Pozíciu Európskej únie k zmenám špecifikácií určuje Komisia. |
| --- | --- |

(2)

Pozíciu Európskej únie k zmenám špecifikácií určuje Komisia.

| (3) | V opatreniach stanovených v tomto rozhodnutí sa zohľadňuje stanovisko Výboru Európskej únie pre Energy Star uvedeného v článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 z 15. januára 2008 o programe Únie na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení (2), zmeneného nariadením (EÚ) č. 174/2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

V opatreniach stanovených v tomto rozhodnutí sa zohľadňuje stanovisko Výboru Európskej únie pre Energy Star uvedeného v článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 z 15. januára 2008 o programe Únie na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení (2), zmeneného nariadením (EÚ) č. 174/2013 (3).

| (4) | Špecifikácie displejov podľa časti II prílohy C a špecifikácie zobrazovacích zariadení podľa časti III prílohy C by sa mali zrušiť a nahradiť špecifikáciami priloženými k tomuto rozhodnutiu, |
| --- | --- |

(4)

Špecifikácie displejov podľa časti II prílohy C a špecifikácie zobrazovacích zariadení podľa časti III prílohy C by sa mali zrušiť a nahradiť špecifikáciami priloženými k tomuto rozhodnutiu,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Jediný článok

Pozícia, ktorú má Európska únia zaujať v súvislosti s rozhodnutím riadiacich orgánov podľa Dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení týkajúcim sa revízie špecifikácií displejov a zobrazovacích zariadení uvedených v častiach II a III prílohy C k dohode a doplnenia nových špecifikácií serverov a zdrojov neprerušovaného napájania do dohody, vychádza z pripojeného návrhu rozhodnutia.

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 20. marca 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 63, 6.3.2013, s. 5.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 63, 6.3.2013, s. 1.

3

---

PRÍLOHA I

NÁVRH ROZHODNUTIA

z ...

riadiacich orgánov podľa Dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení týkajúceho sa doplnenia špecifikácií počítačových serverov a zdrojov neprerušovaného napájania do prílohy C k dohode a revízie špecifikácií displejov a zobrazovacích zariadení uvedených v prílohe C k dohode

RIADIACE ORGÁNY,

so zreteľom na dohodu medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení, a najmä na jej článok XII,

keďže k dohode by sa mali doplniť špecifikácie nových výrobkov „počítačové servery“ a „zdroje neprerušovaného napájania“ a existujúce špecifikácie typov výrobkov „zobrazovacie zariadenia“ a „displeje“ by sa mali zrevidovať,

ROZHODLI TAKTO:

Časť I „Displeje“, časť II „Zdroje neprerušovaného napájania“, časť III „Počítačové servery“ a časť IV „Zobrazovacie zariadenia“ sa dopĺňajú do prílohy C k dohode medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení, ako sa ustanovuje ďalej.

Časť II „Displeje“ a časť III „Zobrazovacie zariadenia“, ktoré sú v súčasnosti zaradené do prílohy C k dohode medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení, sa zrušujú.

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení. Rozhodnutie, vyhotovené dvojmo, podpisujú spolupredsedovia.

Podpísané vo Washingtone DC [...]

[...]

v mene Agentúry Spojených štátov na ochranu životného prostredia

Podpísané v Bruseli [...]

[...]

v mene Európskej únie

---

PRÍLOHA II

PRÍLOHA C

ČASŤ II K DOHODE

„I.   ŠPECIFIKÁCIE DISPLEJA

1.   Vymedzenie pojmov

1.1.   Typy výrobkov

Elektronický displej (displej): komerčne dostupný výrobok s obrazovkou a pridruženou elektronikou, uloženou často v jedinom kryte, ktorého hlavnou funkciou je zobrazovanie vizuálnych informácii z 1. počítača, pracovnej stanice alebo servera prostredníctvom jedného alebo viacerých vstupov (napr. VGA, DVI, HDMI, Display Port, IEEE 1394, USB); 2. externého zariadenia na ukladanie dát (napr.: USB flash disk, pamäťová karta), alebo 3. sieťového pripojenia.

| a) | Počítačový monitor: elektronické zariadenie obyčajne s uhlopriečkou obrazovky väčšou ako 12 palcov a hustotou pixelov viac ako 5 000 pixelov na štvorcový palec (pixel per square inch – PPI), ktoré zobrazuje používateľské rozhranie počítača a otvára programy, pričom umožňuje používateľovi interakciu s počítačom, obyčajne prostredníctvom klávesnice a myši.
  Displej s rozšíreným výkonom: počítačový monitor, ktorý má všetky z nasledujúcich vlastností a funkcií:






  i) | kontrastný pomer minimálne 60: 1 meraný pri horizontálnom uhle pohľadu minimálne 85°, so sklom pokrývajúcim obrazovku alebo bez neho, |
| --- | --- | --- |

a)

Počítačový monitor: elektronické zariadenie obyčajne s uhlopriečkou obrazovky väčšou ako 12 palcov a hustotou pixelov viac ako 5 000 pixelov na štvorcový palec (pixel per square inch – PPI), ktoré zobrazuje používateľské rozhranie počítača a otvára programy, pričom umožňuje používateľovi interakciu s počítačom, obyčajne prostredníctvom klávesnice a myši.

Displej s rozšíreným výkonom: počítačový monitor, ktorý má všetky z nasledujúcich vlastností a funkcií:

i)

kontrastný pomer minimálne 60: 1 meraný pri horizontálnom uhle pohľadu minimálne 85°, so sklom pokrývajúcim obrazovku alebo bez neho,

| ii) | prirodzené rozlíšenie vyššie alebo rovnajúce sa 2,3 megapixela (MP) a |
| --- | --- |

ii)

prirodzené rozlíšenie vyššie alebo rovnajúce sa 2,3 megapixela (MP) a

| iii) | farebná škála minimálne sRGB, ako je uvedené v norme IEC 61966 2-1. Posuny vo farebnom priestore sú prípustné, pokiaľ je podporovaných 99 % alebo viac definovaných farieb sRGB. |
| --- | --- |

iii)

farebná škála minimálne sRGB, ako je uvedené v norme IEC 61966 2-1. Posuny vo farebnom priestore sú prípustné, pokiaľ je podporovaných 99 % alebo viac definovaných farieb sRGB.

| b) | Digitálny rám na obrázky: elektronické zariadenie obyčajne s uhlopriečkou obrazovky menšou ako 12 palcov, ktorého prvoradou funkciou je zobrazovať digitálne obrázky. Môže obsahovať funkciu naprogramovateľného časovača, snímača činnosti, možnosť pripojenia na audio, video, bluetooth alebo bezdrôtové pripojenie. |
| --- | --- |

b)

Digitálny rám na obrázky: elektronické zariadenie obyčajne s uhlopriečkou obrazovky menšou ako 12 palcov, ktorého prvoradou funkciou je zobrazovať digitálne obrázky. Môže obsahovať funkciu naprogramovateľného časovača, snímača činnosti, možnosť pripojenia na audio, video, bluetooth alebo bezdrôtové pripojenie.

| c) | Digitálne reklamné zariadenie: elektronické zariadenie obyčajne s uhlopriečkou obrazovky väčšou ako 12 palcov a hustotou pixelov menšou alebo rovnou 5 000 PPI. Na trh sa umiestňuje spravidla ako verejný reklamný displej na použitie v oblastiach, kde ho má vidieť väčší počet ľudí v inom ako administratívnom prostredí, napríklad v obchodoch alebo obchodných domoch, reštauráciách, múzeách, hoteloch, vo vonkajších priestoroch, na letiskách, v konferenčných miestnostiach alebo v triedach. |
| --- | --- |

c)

Digitálne reklamné zariadenie: elektronické zariadenie obyčajne s uhlopriečkou obrazovky väčšou ako 12 palcov a hustotou pixelov menšou alebo rovnou 5 000 PPI. Na trh sa umiestňuje spravidla ako verejný reklamný displej na použitie v oblastiach, kde ho má vidieť väčší počet ľudí v inom ako administratívnom prostredí, napríklad v obchodoch alebo obchodných domoch, reštauráciách, múzeách, hoteloch, vo vonkajších priestoroch, na letiskách, v konferenčných miestnostiach alebo v triedach.

1.2.   Vonkajší zdroj napájania (EPS): niekedy sa označuje aj ako vonkajší adaptér napätia. Časť, ktorá sa nachádza vo fyzicky samostatnom kryte mimo displeja, určená na prevod striedavého vstupného napätia z elektrickej siete na nižšie jednosmerné napätie, s cieľom zabezpečiť napájanie displeja. EPS sa musí k displeju pripájať prostredníctvom odpojiteľnej alebo neoddeliteľnej elektrickej zástrčky/zásuvky, káblom, šnúrou alebo iným drôtovým pripojením.

1.3.   Prevádzkové režimy

| a) | Režim zapnutia: režim spotreby, v ktorom je výrobok aktivovaný a v ktorom poskytuje jednu alebo viaceré zo svojich hlavných funkcií. Tento režim sa tiež popisuje bežnými pojmami ako ‚aktívny režim‘, ‚režim používania‘ alebo ‚normálna prevádzka‘. Výkon v tomto režime je obyčajne vyšší ako výkon v režime spánku alebo v režime vypnutia. |
| --- | --- |

a)

Režim zapnutia: režim spotreby, v ktorom je výrobok aktivovaný a v ktorom poskytuje jednu alebo viaceré zo svojich hlavných funkcií. Tento režim sa tiež popisuje bežnými pojmami ako ‚aktívny režim‘, ‚režim používania‘ alebo ‚normálna prevádzka‘. Výkon v tomto režime je obyčajne vyšší ako výkon v režime spánku alebo v režime vypnutia.

| b) | Režim spánku: režim spotreby, do ktorého výrobok prejde po prijatí signálu z pripojeného zariadenia alebo vnútorného podnetu. Výrobok môže tiež prejsť do tohto režimu prostredníctvom signálu vytvoreného vstupom používateľa. Výrobok sa musí prebudiť po prijatí signálu z pripojeného zariadenia, siete, diaľkového ovládania a/alebo vnútorného podnetu. Výrobok v tomto režime neprodukuje viditeľný obraz, s možnou výnimkou užívateľsky orientovaných či ochranných funkcií, ku ktorým patria informácie o výrobku alebo zobrazenie stavu alebo funkcie súvisiace so snímačom.







  Poznámky: | 1. | Príkladom vnútorného podnetu je napríklad časovač alebo snímač činnosti. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Režim spánku: režim spotreby, do ktorého výrobok prejde po prijatí signálu z pripojeného zariadenia alebo vnútorného podnetu. Výrobok môže tiež prejsť do tohto režimu prostredníctvom signálu vytvoreného vstupom používateľa. Výrobok sa musí prebudiť po prijatí signálu z pripojeného zariadenia, siete, diaľkového ovládania a/alebo vnútorného podnetu. Výrobok v tomto režime neprodukuje viditeľný obraz, s možnou výnimkou užívateľsky orientovaných či ochranných funkcií, ku ktorým patria informácie o výrobku alebo zobrazenie stavu alebo funkcie súvisiace so snímačom.

Poznámky:

1.

Príkladom vnútorného podnetu je napríklad časovač alebo snímač činnosti.

| 2. | Regulácia výkonu nie je príkladom vstupu používateľa. |
| --- | --- |

2.

Regulácia výkonu nie je príkladom vstupu používateľa.

| c) | Režim vypnutia: režim spotreby, v ktorom je výrobok pripojený k zdroju energie a nezabezpečuje žiadnu z funkcií režimu zapnutia alebo režimu spánku. Tento režim môže pretrvávať počas neobmedzeného obdobia. Výrobok môže tento režim ukončiť iba na základe priameho pôsobenia používateľa na vypínač alebo ovládanie. Niektoré výrobky nemusia mať tento režim. |
| --- | --- |

c)

Režim vypnutia: režim spotreby, v ktorom je výrobok pripojený k zdroju energie a nezabezpečuje žiadnu z funkcií režimu zapnutia alebo režimu spánku. Tento režim môže pretrvávať počas neobmedzeného obdobia. Výrobok môže tento režim ukončiť iba na základe priameho pôsobenia používateľa na vypínač alebo ovládanie. Niektoré výrobky nemusia mať tento režim.

1.4.   Jas: fotometrická miera svietivosti svetelného toku vyžarovaného určitým smerom na jednotku plochy, vyjadrená v kandelách na štvorcový meter (cd/m2). Jas sa týka nastavenia svetlosti displeja.

| a) | Maximálny uvádzaný jas: displej môže dosiahnuť maximálny jas v režime zapnutia v štandardnom nastavení, ako to uvádza výrobca napríklad v príručke pre používateľa. |
| --- | --- |

a)

Maximálny uvádzaný jas: displej môže dosiahnuť maximálny jas v režime zapnutia v štandardnom nastavení, ako to uvádza výrobca napríklad v príručke pre používateľa.

| b) | Maximálny meraný jas: displej môže dosiahnuť maximálny meraný jas manuálnym nastavením ovládacích prvkov, ako napríklad svetlosti a kontrastu. |
| --- | --- |

b)

Maximálny meraný jas: displej môže dosiahnuť maximálny meraný jas manuálnym nastavením ovládacích prvkov, ako napríklad svetlosti a kontrastu.

| c) | Jas pri dodaní: jas displeja pri štandardnom nastavení vo výrobnom podniku, ktoré zvolí výrobca na bežné domáce použitie alebo trhové využitie. Jas displejov pri dodaní so štandardne aktivovaným automatickým riadením jasu (ABC) sa môže líšiť podľa podmienok okolitého svetla, v ktorých sa displej inštaluje. |
| --- | --- |

c)

Jas pri dodaní: jas displeja pri štandardnom nastavení vo výrobnom podniku, ktoré zvolí výrobca na bežné domáce použitie alebo trhové využitie. Jas displejov pri dodaní so štandardne aktivovaným automatickým riadením jasu (ABC) sa môže líšiť podľa podmienok okolitého svetla, v ktorých sa displej inštaluje.

1.5.   Plocha obrazovky: viditeľná šírka obrazovky krát viditeľná výška obrazovky, vyjadrená v štvorcových palcoch (in2).

1.6.   Automatické riadenie jasu (ABC): samostatne konajúci mechanizmus, ktorý ovláda jas displeja v závislosti od okolitého svetla.

1.7.   Okolité svetelné podmienky: kombinácia osvetlenia v prostredí v okolí displeja, napr. v obývačke alebo kancelárii.

1.8.   Mostíkové zapojenie: fyzické spojenie medzi dvomi ovládacími prvkami, obyčajne, ale nie výlučne USB alebo FireWire, ktoré umožňujú rozšírenie portov, obyčajne na účely prenosu portov do vhodnejšej lokality, alebo zvýšenia počtu dostupných portov.

1.9.   Sieťová funkcia: schopnosť získať IP adresu pri pripojení k sieti.

1.10.   Snímač činnosti: zariadenie, ktoré sa používa na zistenie prítomnosti človeka pred displejom alebo v jeho blízkosti. Snímač činnosti sa obyčajne používa na prepnutie displeja medzi režimom zapnutia a režimom spánku alebo režimom vypnutia.

1.11.   Skupina výrobkov: skupina displejov, vyrobených pod rovnakou značkou, ktoré majú obrazovku rovnakej veľkosti a rozlíšenia a sú zabudované do jedného zariadenia, ktoré môže obsahovať rôzne variácie konfigurácií hardvéru.

Príklad: Dva počítačové monitory rovnakého modelu s uhlopriečkou obrazovky 21 palcov a rozlíšením 2,047 megapixelov (MP), ale s rôznymi vlastnosťami, ako napríklad zabudované reproduktory alebo kamera, sa môžu vymedziť ako skupina výrobkov.

1.12.   Reprezentatívny model: konfigurácia výrobku, ktorá sa testuje pri overovaní súladu s požiadavkami ENERGY STAR a ktorá má byť umiestnená na trh s označením ENERGY STAR.

2.   Rozsah pôsobnosti

2.1.   Zahrnuté výrobky

| 2.1.1. | Výrobky, ktoré spĺňajú definíciu displeja, ako je uvedená v tomto dokumente, a sú napájané priamo zo siete prostredníctvom vonkajšieho zdroja energie alebo prostredníctvom dátového alebo sieťového pripojenia, sa môžu posudzovať podľa požiadaviek ENERGY STAR, okrem výrobkov uvedených v časti 2.2. |
| --- | --- |

2.1.1.

Výrobky, ktoré spĺňajú definíciu displeja, ako je uvedená v tomto dokumente, a sú napájané priamo zo siete prostredníctvom vonkajšieho zdroja energie alebo prostredníctvom dátového alebo sieťového pripojenia, sa môžu posudzovať podľa požiadaviek ENERGY STAR, okrem výrobkov uvedených v časti 2.2.

| 2.1.2. | Medzi typické výrobky, ktoré by sa mohli posudzovať podľa požiadaviek tejto špecifikácie, patria:






  a) | počítačové monitory; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Medzi typické výrobky, ktoré by sa mohli posudzovať podľa požiadaviek tejto špecifikácie, patria:

a)

počítačové monitory;

| b) | digitálne rámy na obrázky; |
| --- | --- |

b)

digitálne rámy na obrázky;

| c) | digitálne reklamné zariadenia a |
| --- | --- |

c)

digitálne reklamné zariadenia a

| d) | ďalšie výrobky, ktoré zahŕňajú monitory s funkciou zapnutia klávesnice, videa a myši (KVM) a iné špecifické priemyselné displeje, ktoré spĺňajú definície a kritériá overovania súladu tejto špecifikácie. |
| --- | --- |

d)

ďalšie výrobky, ktoré zahŕňajú monitory s funkciou zapnutia klávesnice, videa a myši (KVM) a iné špecifické priemyselné displeje, ktoré spĺňajú definície a kritériá overovania súladu tejto špecifikácie.

2.2.   Vylúčené výrobky

| 2.2.1. | Výrobky, ktoré sú zahrnuté pod iné špecifikácie výrobkov ENERGY STAR, sa neposudzujú podľa požiadaviek tejto špecifikácie. Zoznam v súčasnosti platných špecifikácií nájdete na adrese www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Výrobky, ktoré sú zahrnuté pod iné špecifikácie výrobkov ENERGY STAR, sa neposudzujú podľa požiadaviek tejto špecifikácie. Zoznam v súčasnosti platných špecifikácií nájdete na adrese www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Podľa požiadaviek tejto špecifikácie sa neposudzujú tieto výrobky:






  a) | výrobky s obrazovkou s viditeľnou uhlopriečkou väčšou ako 61 palcov; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Podľa požiadaviek tejto špecifikácie sa neposudzujú tieto výrobky:

a)

výrobky s obrazovkou s viditeľnou uhlopriečkou väčšou ako 61 palcov;

| b) | výrobky so zabudovaným televíznym tunerom; |
| --- | --- |

b)

výrobky so zabudovaným televíznym tunerom;

| c) | výrobky, ktoré sa umiestňujú na trh a predávajú ako televízory, vrátane výrobkov s počítačovým vstupným portom (napr. VGA), ktoré sa umiestňujú na trh a predávajú predovšetkým ako televízory; |
| --- | --- |

c)

výrobky, ktoré sa umiestňujú na trh a predávajú ako televízory, vrátane výrobkov s počítačovým vstupným portom (napr. VGA), ktoré sa umiestňujú na trh a predávajú predovšetkým ako televízory;

| d) | výrobky, ktoré sú zložené televízory. Zložený televízor je výrobok, ktorý pozostáva z dvoch alebo viacerých samostatných zložiek (napr. zobrazovacie zariadenie a tuner), ktoré sa umiestňujú na trh a predávajú ako televízor v rámci jedného modelu alebo systémového označenia. Zložený televízor môže mať viac ako jeden kábel napájania; |
| --- | --- |

d)

výrobky, ktoré sú zložené televízory. Zložený televízor je výrobok, ktorý pozostáva z dvoch alebo viacerých samostatných zložiek (napr. zobrazovacie zariadenie a tuner), ktoré sa umiestňujú na trh a predávajú ako televízor v rámci jedného modelu alebo systémového označenia. Zložený televízor môže mať viac ako jeden kábel napájania;

| e) | televízory s duálnou funkciou/počítačové monitory, ktoré sa umiestňujú na trh a predávajú ako také; |
| --- | --- |

e)

televízory s duálnou funkciou/počítačové monitory, ktoré sa umiestňujú na trh a predávajú ako také;

| f) | mobilné počítačové a komunikačné zariadenia (napr. tabletové počítače, elektronické čítačky a smartfóny); |
| --- | --- |

f)

mobilné počítačové a komunikačné zariadenia (napr. tabletové počítače, elektronické čítačky a smartfóny);

| g) | výrobky, ktoré musia spĺňať špecifikácie pre zdravotnícke zariadenia zakazujúce schopnosť správy napájania a/alebo ktoré nemajú stav spotreby energie, ktorý by spĺňal definíciu režimu spánku, a |
| --- | --- |

g)

výrobky, ktoré musia spĺňať špecifikácie pre zdravotnícke zariadenia zakazujúce schopnosť správy napájania a/alebo ktoré nemajú stav spotreby energie, ktorý by spĺňal definíciu režimu spánku, a

| h) | počítače typu tenký klient, ultra tenký klient alebo nulový klient. |
| --- | --- |

h)

počítače typu tenký klient, ultra tenký klient alebo nulový klient.

3.   Kritériá overovania súladu

3.1.   Platné číslice a zaokrúhľovanie

| 3.1.1. | Všetky výpočty sa vykonávajú na základe priamo nameraných (nezaokrúhlených) hodnôt. |
| --- | --- |

3.1.1.

Všetky výpočty sa vykonávajú na základe priamo nameraných (nezaokrúhlených) hodnôt.

| 3.1.2. | Ak nie je uvedené inak, súlad s požiadavkami špecifikácie sa hodnotí pomocou priamo nameraných alebo vypočítaných hodnôt bez akéhokoľvek zaokrúhľovania. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ak nie je uvedené inak, súlad s požiadavkami špecifikácie sa hodnotí pomocou priamo nameraných alebo vypočítaných hodnôt bez akéhokoľvek zaokrúhľovania.

| 3.1.3. | Priamo namerané alebo vypočítané hodnoty, ktoré sa predkladajú na zaznamenanie na webovej stránke ENERGY STAR, sa zaokrúhľujú na najbližšiu platnú číslicu, ako je uvedené v príslušných požiadavkách špecifikácie. |
| --- | --- |

3.1.3.

Priamo namerané alebo vypočítané hodnoty, ktoré sa predkladajú na zaznamenanie na webovej stránke ENERGY STAR, sa zaokrúhľujú na najbližšiu platnú číslicu, ako je uvedené v príslušných požiadavkách špecifikácie.

3.2.   Všeobecné požiadavky

| 3.2.1. | Vonkajšie napájanie: Ak sa výrobok predáva s EPS, EPS spĺňa úroveň V požiadaviek na výkonnosť v zmysle Medzinárodného protokolu označovania účinnosti, a nesie príslušné označenie úrovne V. Ďalšie informácie o protokole označovania nájdete na adrese www.energystar.gov/powersupplies.
  Vonkajšie napájanie spĺňa požiadavky úrovne V, keď sa testuje pomocou Metódy testovania na vypočítanie energetickej účinnosti jednonapäťového vonkajšieho napájania typu AC-DC a AC-AC z 11. augusta 2004. |
| --- | --- |

3.2.1.

Vonkajšie napájanie: Ak sa výrobok predáva s EPS, EPS spĺňa úroveň V požiadaviek na výkonnosť v zmysle Medzinárodného protokolu označovania účinnosti, a nesie príslušné označenie úrovne V. Ďalšie informácie o protokole označovania nájdete na adrese www.energystar.gov/powersupplies.

Vonkajšie napájanie spĺňa požiadavky úrovne V, keď sa testuje pomocou Metódy testovania na vypočítanie energetickej účinnosti jednonapäťového vonkajšieho napájania typu AC-DC a AC-AC z 11. augusta 2004.

| 3.2.2. | Správa napájania:






  a) | Výrobky ponúkajú minimálne jednu funkciu správy napájania, ktorá je štandardne k dispozícii a ktorú je možné použiť na automatický prechod z režimu zapnutia do režimu spánku, buď pomocou pripojeného hosťovského zariadenia alebo vnútorne (napr. štandardne nastavenou podporou signalizácie správy napájania displeja (DPMS) podľa normy VESA). |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Správa napájania:

a)

Výrobky ponúkajú minimálne jednu funkciu správy napájania, ktorá je štandardne k dispozícii a ktorú je možné použiť na automatický prechod z režimu zapnutia do režimu spánku, buď pomocou pripojeného hosťovského zariadenia alebo vnútorne (napr. štandardne nastavenou podporou signalizácie správy napájania displeja (DPMS) podľa normy VESA).

| b) | Výrobky, ktoré vytvárajú obsah pre displej z jedného alebo viacerých vnútorných zdrojov, majú senzor alebo časovač, ktorý je štandardne nastavený na automatické zapojenie režimu spánku alebo režimu vypnutia. |
| --- | --- |

b)

Výrobky, ktoré vytvárajú obsah pre displej z jedného alebo viacerých vnútorných zdrojov, majú senzor alebo časovač, ktorý je štandardne nastavený na automatické zapojenie režimu spánku alebo režimu vypnutia.

| c) | Pri výrobkoch s vnútorným štandardným časom oneskorenia, po ktorom výrobok prejde z režimu zapnutia do režimu spánku alebo režimu vypnutia, sa oneskorenie oznamuje. |
| --- | --- |

c)

Pri výrobkoch s vnútorným štandardným časom oneskorenia, po ktorom výrobok prejde z režimu zapnutia do režimu spánku alebo režimu vypnutia, sa oneskorenie oznamuje.

| d) | Počítačové monitory automaticky prechádzajú do režimu spánku alebo režimu vypnutia do 15 minút po odpojení od hosťovského počítača. |
| --- | --- |

d)

Počítačové monitory automaticky prechádzajú do režimu spánku alebo režimu vypnutia do 15 minút po odpojení od hosťovského počítača.

3.3.   Požiadavky režimu zapnutia

| 3.3.1. | Výkon režimu zapnutia (PON) meraný metódou testovania ENERGY STAR je menší alebo sa rovná požiadavke na maximálny výkon režimu zapnutia (PON_MAX), tak ako je vypočítaný a zaokrúhlený v tabuľke 1 uvedenej nižšie.
  Ak je hustota pixelov (DP) výrobku, ako je vypočítaná podľa rovnice 1, vyššia než 20 000 PPI, potom sa rozlíšenie obrazovky r) použité na výpočet PON_MAX určuje podľa rovnice 2.

  Rovnica 1: Výpočet hustoty pixelov



  kde:






  — | DP je hustota pixelov výrobku, zaokrúhlená na najbližšie celé číslo, v PPI, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Výkon režimu zapnutia (PON) meraný metódou testovania ENERGY STAR je menší alebo sa rovná požiadavke na maximálny výkon režimu zapnutia (PON_MAX), tak ako je vypočítaný a zaokrúhlený v tabuľke 1 uvedenej nižšie.

Ak je hustota pixelov (DP) výrobku, ako je vypočítaná podľa rovnice 1, vyššia než 20 000 PPI, potom sa rozlíšenie obrazovky r) použité na výpočet PON_MAX určuje podľa rovnice 2.

Rovnica 1: Výpočet hustoty pixelov

Formula

kde:

—

DP je hustota pixelov výrobku, zaokrúhlená na najbližšie celé číslo, v PPI,

| — | r je rozlíšenie obrazovky v megapixeloch a |
| --- | --- |

—

r je rozlíšenie obrazovky v megapixeloch a

| — | A je viditeľná plocha obrazovky v štvorcových palcoch. |
| --- | --- |

—

A je viditeľná plocha obrazovky v štvorcových palcoch.

Rovnica 2: Výpočet rozlíšenia, ak hustota pixelov (DP) výrobku prekročí 20 000 PPI

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

kde:

| — | r1 a r2 sú hodnoty rozlíšenia obrazovky v megapixeloch, ktoré sa použijú pri výpočte PON_MAX, |
| --- | --- |

—

r1 a r2 sú hodnoty rozlíšenia obrazovky v megapixeloch, ktoré sa použijú pri výpočte PON_MAX,

| — | DP je hustota pixelov výrobku, zaokrúhlená na najbližšie celé číslo, v PPI a |
| --- | --- |

—

DP je hustota pixelov výrobku, zaokrúhlená na najbližšie celé číslo, v PPI a

| — | A je viditeľná plocha obrazovky v štvorcových palcoch. |
| --- | --- |

—

A je viditeľná plocha obrazovky v štvorcových palcoch.

Tabuľka 1

Výpočet požiadavky maximálneho výkonu v režime zapnutia (PON_MAX)

| Typ výrobku
  a veľkosť uhlopriečky obrazovky d

  (v palcoch) | PON_MAX

  kde DP ≤ 20 000 PPI
  (vo wattoch)

  kde:


  r = rozlíšenie obrazovky v megapixeloch


  A = viditeľná plocha obrazovky v štvorcových palcoch


  Výsledok sa zaokrúhli na najbližšiu desatinu wattu | PON_MAX

  kde DP > 20 000 PPI
  (vo wattoch)

  kde:


  r = rozlíšenie obrazovky v megapixeloch


  A = viditeľná plocha obrazovky v štvorcových palcoch


  Výsledok sa zaokrúhli na najbližšiu desatinu wattu |
| --- | --- | --- |
| d < 12,0 | | |
| 12,0 ≤ d < 17,0 | | |
| 17,0 ≤ d < 23,0 | | |
| 23,0 ≤ d < 25,0 | | |
| 25,0 ≤ d ≤ 61,0 | | |
| 30,0 ≤ d ≤ 61,0

  (platí iba pre výrobky, ktoré spĺňajú definíciu digitálneho reklamného zariadenia) | | |

Typ výrobku

a veľkosť uhlopriečky obrazovky d

(v palcoch)

PON_MAX

kde DP ≤ 20 000 PPI

(vo wattoch)

kde:

r = rozlíšenie obrazovky v megapixeloch

A = viditeľná plocha obrazovky v štvorcových palcoch

Výsledok sa zaokrúhli na najbližšiu desatinu wattu

PON_MAX

kde DP > 20 000 PPI

(vo wattoch)

kde:

r = rozlíšenie obrazovky v megapixeloch

A = viditeľná plocha obrazovky v štvorcových palcoch

Výsledok sa zaokrúhli na najbližšiu desatinu wattu

d < 12,0

Formula

Formula

12,0 ≤ d < 17,0

Formula

Formula

17,0 ≤ d < 23,0

Formula

Formula

23,0 ≤ d < 25,0

Formula

Formula

25,0 ≤ d ≤ 61,0

Formula

Formula

30,0 ≤ d ≤ 61,0

(platí iba pre výrobky, ktoré spĺňajú definíciu digitálneho reklamného zariadenia)

Formula

Formula

| 3.3.2. | Čo sa týka výrobkov, ktoré spĺňajú definíciu displeja s rozšíreným výkonom, prídel energie (PEP), ako je vypočítaný podľa rovnice 3, sa sčíta s PON_MAX, ktorý sa vypočíta podľa tabuľky 1. V tomto prípade PON meraný metódou testovania ENERGY STAR je menší alebo rovný súčtu PON_MAX a PEP.

  Rovnica 3: Výpočet prídelu energie pre displeje s rozšíreným výkonom v režime zapnutia






  kde:






  — | PEP< 27′′ je prídel energie v režime zapnutia, vo wattoch, pre displej s rozšíreným výkonom, s uhlopriečkou menšou ako 27 palcov, |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Čo sa týka výrobkov, ktoré spĺňajú definíciu displeja s rozšíreným výkonom, prídel energie (PEP), ako je vypočítaný podľa rovnice 3, sa sčíta s PON_MAX, ktorý sa vypočíta podľa tabuľky 1. V tomto prípade PON meraný metódou testovania ENERGY STAR je menší alebo rovný súčtu PON_MAX a PEP.

Rovnica 3: Výpočet prídelu energie pre displeje s rozšíreným výkonom v režime zapnutia

Formula

Formula

kde:

—

PEP< 27′′ je prídel energie v režime zapnutia, vo wattoch, pre displej s rozšíreným výkonom, s uhlopriečkou menšou ako 27 palcov,

| — | PEP≥ 27′′ je prídel energie v režime zapnutia, vo wattoch, pre displej s rozšíreným výkonom, s uhlopriečkou väčšou alebo rovnajúcou sa hodnote 27 palcov a |
| --- | --- |

—

PEP≥ 27′′ je prídel energie v režime zapnutia, vo wattoch, pre displej s rozšíreným výkonom, s uhlopriečkou väčšou alebo rovnajúcou sa hodnote 27 palcov a

| — | PON_MAX je maximálna požiadavka napájania v režime zapnutia, vo wattoch. |
| --- | --- |

—

PON_MAX je maximálna požiadavka napájania v režime zapnutia, vo wattoch.

| 3.3.3. | Čo sa týka výrobkov so štandardným automatickým riadením jasu (ABC), prídel energie (PABC), ako je vypočítaný podľa rovnice 5, sa sčíta s PON_MAX, ktorý sa vypočíta podľa tabuľky 1, ak je zníženie výkonu v režime zapnutia (RABC), ktoré sa vypočíta podľa rovnice 4, vyššie alebo rovné 20 %.






  a) | Ak je RABC nižšie ako 20 %, PABC sa k PON_MAX nepripočítava. |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Čo sa týka výrobkov so štandardným automatickým riadením jasu (ABC), prídel energie (PABC), ako je vypočítaný podľa rovnice 5, sa sčíta s PON_MAX, ktorý sa vypočíta podľa tabuľky 1, ak je zníženie výkonu v režime zapnutia (RABC), ktoré sa vypočíta podľa rovnice 4, vyššie alebo rovné 20 %.

a)

Ak je RABC nižšie ako 20 %, PABC sa k PON_MAX nepripočítava.

| b) | PON meraný s vypnutým ABC metódou testovania ENERGY STAR je menší alebo rovný PON_MAX. |
| --- | --- |

b)

PON meraný s vypnutým ABC metódou testovania ENERGY STAR je menší alebo rovný PON_MAX.

Rovnica 4: Výpočet zníženia výkonu v režime zapnutia pre výrobky so štandardne aktivovanou funkciou ABC

Formula

kde:

| — | RABC je percentuálne zníženie výkonu v režime zapnutia v dôsledku ABC, |
| --- | --- |

—

RABC je percentuálne zníženie výkonu v režime zapnutia v dôsledku ABC,

| — | P300 je meraný výkon v režime zapnutia vo wattoch, keď sa testuje pri úrovni okolitého svetla 300 luxov, a |
| --- | --- |

—

P300 je meraný výkon v režime zapnutia vo wattoch, keď sa testuje pri úrovni okolitého svetla 300 luxov, a

| — | P10 je meraný výkon v režime zapnutia vo wattoch, keď sa testuje pri úrovni okolitého svetla 10 luxov. |
| --- | --- |

—

P10 je meraný výkon v režime zapnutia vo wattoch, keď sa testuje pri úrovni okolitého svetla 10 luxov.

Rovnica 5: Výpočet prídelu energie v režime zapnutia pre výrobky so štandardne aktivovanou funkciou ABC

Formula

kde:

| — | PABC je prídel energie v režime zapnutia vo wattoch a |
| --- | --- |

—

PABC je prídel energie v režime zapnutia vo wattoch a

| — | PON_MAX je maximálna požiadavka napájania v režime zapnutia vo wattoch. |
| --- | --- |

—

PON_MAX je maximálna požiadavka napájania v režime zapnutia vo wattoch.

| 3.3.4. | Čo sa týka výrobkov napájaných z nízkonapäťového zdroja jednosmerného prúdu, hodnota PON, ako je vypočítaná podľa rovnice 6, je menšia alebo rovná hodnote PON_MAX, ktorá sa vypočíta podľa tabuľky 1.

  Rovnica 6: Výpočet výkonu v režime zapnutia pre výrobky napájané z nízkonapäťového zdroja jednosmerného prúdu



  kde:






  — | PON je vypočítaný výkon v režime zapnutia vo wattoch, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

Čo sa týka výrobkov napájaných z nízkonapäťového zdroja jednosmerného prúdu, hodnota PON, ako je vypočítaná podľa rovnice 6, je menšia alebo rovná hodnote PON_MAX, ktorá sa vypočíta podľa tabuľky 1.

Rovnica 6: Výpočet výkonu v režime zapnutia pre výrobky napájané z nízkonapäťového zdroja jednosmerného prúdu

Formula

kde:

—

PON je vypočítaný výkon v režime zapnutia vo wattoch,

| — | PL je spotreba energie striedavého napätia vo wattoch nízkonapäťového zdroja jednosmerného prúdu s testovanou jednotkou (UUT) ako záťažou a |
| --- | --- |

—

PL je spotreba energie striedavého napätia vo wattoch nízkonapäťového zdroja jednosmerného prúdu s testovanou jednotkou (UUT) ako záťažou a

| — | PS je marginálna strata energie zdroja striedavého napätia vo wattoch. |
| --- | --- |

—

PS je marginálna strata energie zdroja striedavého napätia vo wattoch.

3.4.   Požiadavky režimu spánku

| 3.4.1. | Meraný výkon režimu spánku (PSLEEP) pre výrobky bez akýchkoľvek dátových alebo sieťových funkcií uvedených v tabuľke 3 a 4 je nižší alebo rovný maximálnej požiadavke výkonu v režime spánku (PSLEEP_MAX), ako je uvedené v tabuľke 2.

  Tabuľka 2


  Požiadavka maximálneho výkonu v režime spánku (PSLEEP_MAX)

  PSLEEP_MAX

  (watty)
  0,5 |
| --- | --- |

3.4.1.

Meraný výkon režimu spánku (PSLEEP) pre výrobky bez akýchkoľvek dátových alebo sieťových funkcií uvedených v tabuľke 3 a 4 je nižší alebo rovný maximálnej požiadavke výkonu v režime spánku (PSLEEP_MAX), ako je uvedené v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Požiadavka maximálneho výkonu v režime spánku (PSLEEP_MAX)

PSLEEP_MAX

(watty)

0,5

| 3.4.2. | Meraný výkon v režime spánku (PSLEEP) pre výrobky s jednou alebo viacerými dátovými alebo sieťovými funkciami uvedenými v tabuľke 3 alebo 4 je nižší alebo rovný maximálnej požiadavke výkonu pre dátové/sieťové funkcie v režime spánku (PSLEEP_AP), ako je vypočítaný podľa rovnice 7.

  Rovnica 7: Výpočet maximálneho požadovaného výkonu pre dátové/sieťové funkcie v režime spánku



  kde:






  — | PSLEEP_AP je požiadavka maximálneho výkonu v režime spánku vo wattoch pre výrobky, ktoré boli testované s dodatočnými funkciami, ktoré spotrebúvajú energiu, |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Meraný výkon v režime spánku (PSLEEP) pre výrobky s jednou alebo viacerými dátovými alebo sieťovými funkciami uvedenými v tabuľke 3 alebo 4 je nižší alebo rovný maximálnej požiadavke výkonu pre dátové/sieťové funkcie v režime spánku (PSLEEP_AP), ako je vypočítaný podľa rovnice 7.

Rovnica 7: Výpočet maximálneho požadovaného výkonu pre dátové/sieťové funkcie v režime spánku

Formula

kde:

—

PSLEEP_AP je požiadavka maximálneho výkonu v režime spánku vo wattoch pre výrobky, ktoré boli testované s dodatočnými funkciami, ktoré spotrebúvajú energiu,

| — | PSLEEP_MAX je požiadavka maximálneho výkonu v režime spánku vo wattoch, ako je uvedené v tabuľke 2, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX je požiadavka maximálneho výkonu v režime spánku vo wattoch, ako je uvedené v tabuľke 2,

| — | PDN je prídel energie vo wattoch, ako je uvedený v tabuľke 3, pre dátové alebo sieťové funkcie počas testovania režimu spánku a |
| --- | --- |

—

PDN je prídel energie vo wattoch, ako je uvedený v tabuľke 3, pre dátové alebo sieťové funkcie počas testovania režimu spánku a

| — | PADD je prídel energie vo wattoch, ako je uvedené v tabuľke 4, pre ďalšie štandardne aktivované funkcie, ktoré sú aktívne počas testovania režimu spánku. |
| --- | --- |

—

PADD je prídel energie vo wattoch, ako je uvedené v tabuľke 4, pre ďalšie štandardne aktivované funkcie, ktoré sú aktívne počas testovania režimu spánku.

Tabuľka 3

Prídel energie v režime spánku pre dátové alebo sieťové funkcie

| Funkcia | Zahrnuté typy | PDN

  (watty) |
| --- | --- | --- |
| | USB 1.x | 0,1 |
| USB 2.x | 0,5 |
| USB 3.x, DisplayPort (pripojenie bez videa), Thunderbolt | 0,7 |
| Sieť | rýchly eternet | 0,2 |
| gigabitový eternet | 1,0 |
| Wi-Fi | 2,0 |

Funkcia

Zahrnuté typy

PDN

(watty)

USB 1.x

0,1

USB 2.x

0,5

USB 3.x, DisplayPort (pripojenie bez videa), Thunderbolt

0,7

Sieť

rýchly eternet

0,2

gigabitový eternet

1,0

Wi-Fi

2,0

Tabuľka 4

Prídel energie v režime spánku pre dodatočné funkcie

| Funkcia | Zahrnuté typy | PADD

  (watty) |
| --- | --- | --- |
| Snímač | snímač činnosti | 0,5 |
| Pamäť | čítačka pamäťových kariet flash a smart-card, rozhranie pre fotoaparáty, PictBridge | 0,2 |

Funkcia

Zahrnuté typy

PADD

(watty)

Snímač

snímač činnosti

0,5

Pamäť

čítačka pamäťových kariet flash a smart-card, rozhranie pre fotoaparáty, PictBridge

0,2

Príklad 1: V prípade digitálneho rámu na obrázky s iba jednou mostíkovou alebo sieťovou funkciou zapojenou a aktivovanou počas testovania režimu spánku, Wi-Fi, a so žiadnymi dodatočnými funkciami aktivovanými počas testovania režimu spánku, overovanie súladu by sa týkalo funkčného rozšírenia Wi-Fi 2,0 W. Pripomíname, že Formula, Formula.

Príklad 2: Počítačový monitor s mostíkovou funkciou USB 3.x a DisplayPortom (pripojenie bez videa) sa testuje iba so zapojenou a aktivovanou funkciou USB 3.x. Za predpokladu, že počas testovania režimu spánku nie sú aktivované žiadne dodatočné funkcie, overovanie súladu tohto displeja by sa týkalo funkčného rozšírenia USB 3.x 0,7 W. Pripomíname, že, Formula, Formula.

Príklad 3: Počítačový monitor s jednou mostíkovou a jednou sieťovou funkciou, USB 3.x a Wi-Fi, sa testuje s oboma funkciami zapojenými a aktivovanými počas testovania režimu spánku. Za predpokladu, že počas testovania režimu spánku nie sú aktivované žiadne dodatočné funkcie, overovanie súladu tohto displeja by sa týkalo funkčného rozšírenia USB 3.x 0,7 W a funkčného rozšírenia Wi-Fi 2,0 W. Pripomíname, že.Formula, Formula.

| 3.4.3. | Čo sa týka výrobkov, ktoré ponúkajú viac ako jeden režim spánku (napr. ‚spánok‘ a ‚hlboký spánok‘), meraný výkon režimu spánku (PSLEEP) v akomkoľvek režime spánku by nemal prekročiť hodnotu PSLEEP_MAX v prípade výrobkov bez dátových funkcií alebo funkcií sieťového pripojenia, alebo PSLEEP_AP v prípade výrobkov testovaných s dodatočnými funkciami, ktoré spotrebovávajú energiu, ako napríklad mostíkové zapojenia alebo sieťové pripojenia. Ak má výrobok viaceré režimy spánku, ktoré sa dajú manuálne voliť, alebo ak výrobok môže prejsť do režimu spánku rozličnými metódami (napr. diaľkovým ovládaním alebo uvedením hosťovského počítača do režimu spánku), pri overovaní súladu sa uvádza meraný výkon režimu spánku (PSLEEP) toho režimu spánku, ktorý má najvyššiu hodnotu PSLEEP, meranú podľa oddielu 6.5 metódy testovania. Ak výrobok automaticky prechádza cez jednotlivé režimy spánku, pri overovaní súladu sa uvádza priemerná hodnota z hodnôt PSLEEP všetkých režimov spánku, meraných podľa oddielu 6.5 metódy testovania. |
| --- | --- |

3.4.3.

Čo sa týka výrobkov, ktoré ponúkajú viac ako jeden režim spánku (napr. ‚spánok‘ a ‚hlboký spánok‘), meraný výkon režimu spánku (PSLEEP) v akomkoľvek režime spánku by nemal prekročiť hodnotu PSLEEP_MAX v prípade výrobkov bez dátových funkcií alebo funkcií sieťového pripojenia, alebo PSLEEP_AP v prípade výrobkov testovaných s dodatočnými funkciami, ktoré spotrebovávajú energiu, ako napríklad mostíkové zapojenia alebo sieťové pripojenia. Ak má výrobok viaceré režimy spánku, ktoré sa dajú manuálne voliť, alebo ak výrobok môže prejsť do režimu spánku rozličnými metódami (napr. diaľkovým ovládaním alebo uvedením hosťovského počítača do režimu spánku), pri overovaní súladu sa uvádza meraný výkon režimu spánku (PSLEEP) toho režimu spánku, ktorý má najvyššiu hodnotu PSLEEP, meranú podľa oddielu 6.5 metódy testovania. Ak výrobok automaticky prechádza cez jednotlivé režimy spánku, pri overovaní súladu sa uvádza priemerná hodnota z hodnôt PSLEEP všetkých režimov spánku, meraných podľa oddielu 6.5 metódy testovania.

3.5.   Požiadavky režimu vypnutia

Meraný výkon v režime vypnutia (POFF) by mal byť menší alebo rovný požiadavke maximálneho výkonu v režime vypnutia (POFF_MAX) podľa tabuľky 5.

Tabuľka 5

Požiadavka maximálneho výkonu v režime vypnutia (POFF_MAX)

POFF_MAX

(watty)

0,5

3.6.   Maximálny uvádzaný a maximálny meraný jas sa uvádza pre všetky výrobky. Dodávaný jas sa uvádza pre všetky výrobky, okrem tých so štandardne aktivovanou funkciou ABC.

4.   Požiadavky na testovanie

4.1.   Metódy testovania

Čo sa týka výrobkov umiestnených na trh Európskej únie, výrobcovia sú povinní vykonať testy a samostatne certifikovať tie modely, ktoré spĺňajú usmernenia ENERGY STAR. Na overenie plnenia požiadaviek ENERGY STAR sa použijú metódy testovania uvedené nižšie.

| Typ výrobku | Metóda testovania |
| --- | --- |
| Všetky typy výrobkov a veľkosti obrazoviek | Metóda testovania ENERGY STAR na stanovenie využitia energie displeja, verzia 6.0 – rev. január 2013 |

Typ výrobku

Metóda testovania

Všetky typy výrobkov a veľkosti obrazoviek

Metóda testovania ENERGY STAR na stanovenie využitia energie displeja, verzia 6.0 – rev. január 2013

4.2.   Počet jednotiek vyžadovaných na testovanie

| 4.2.1. | Na testovanie sa vyberie jedna jednotka reprezentatívneho modelu, ako je uvedené v časti 1. |
| --- | --- |

4.2.1.

Na testovanie sa vyberie jedna jednotka reprezentatívneho modelu, ako je uvedené v časti 1.

| 4.2.2. | Čo sa týka plnenia požiadaviek skupiny výrobkov, za reprezentatívny model sa považuje tá konfigurácia výrobku, ktorá predstavuje najhorší prípad spotreby energie jednotlivých kategórií výrobkov v rámci skupiny. |
| --- | --- |

4.2.2.

Čo sa týka plnenia požiadaviek skupiny výrobkov, za reprezentatívny model sa považuje tá konfigurácia výrobku, ktorá predstavuje najhorší prípad spotreby energie jednotlivých kategórií výrobkov v rámci skupiny.

4.3.   Plnenie požiadaviek medzinárodného trhu

Výrobky sa testujú z hľadiska plnenia požiadaviek pri relevantnej kombinácii vstupného napätia/frekvencie pre každý trh, na ktorom sa budú predávať a propagovať s označením ENERGY STAR.

5.   Používateľské rozhranie

Výrobcovia sa nabádajú, aby vytvárali výrobky v súlade s normou pre používateľské rozhranie, IEEE P1621: Normy prvkov užívateľského rozhrania ovládania spotreby elektronických zariadení používaných v kancelárskom a spotrebiteľskom prostredí. Podrobné informácie nájdete na adrese http://eetd.LBL.gov/Controls. V prípade, že výrobca neuplatňuje normu IEEE P1621, predloží Agentúre na ochranu životného prostredia (EPA) alebo Európskej komisii odôvodnenie tohto rozhodnutia.

6.   Dátum účinnosti

| 6.1. | Dátum, od ktorého môžu výrobcovia začať s overovaním súladu výrobkov s požiadavkami ENERGY STAR v zmysle tejto verzie 6.0, sa určí ako dátum účinnosti tejto dohody. Aby bol model výrobku v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí spĺňať špecifikáciu ENERGY STAR účinnú ku dňu výroby. Dátum výroby je špecifický pre každú vyrobenú jednotku a je to dátum (napr. mesiac a rok), ku ktorému sa jednotka považuje za úplne dokončenú. |
| --- | --- |

6.1.

Dátum, od ktorého môžu výrobcovia začať s overovaním súladu výrobkov s požiadavkami ENERGY STAR v zmysle tejto verzie 6.0, sa určí ako dátum účinnosti tejto dohody. Aby bol model výrobku v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí spĺňať špecifikáciu ENERGY STAR účinnú ku dňu výroby. Dátum výroby je špecifický pre každú vyrobenú jednotku a je to dátum (napr. mesiac a rok), ku ktorému sa jednotka považuje za úplne dokončenú.

| 6.2. | Budúce revízie špecifikácie: Agentúra EPA a Európska komisia si vyhradzujú právo zmeniť túto špecifikáciu, ak technologické a/alebo trhové zmeny ovplyvnia jej užitočnosť pre spotrebiteľov, priemysel alebo životné prostredie. V súlade s aktuálnou politikou, revízie špecifikácie sa pripravujú na základe diskusie zúčastnených strán. V prípade revízie špecifikácie berte prosím na vedomie, že potvrdenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR sa neudeľuje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku. |
| --- | --- |

6.2.

Budúce revízie špecifikácie: Agentúra EPA a Európska komisia si vyhradzujú právo zmeniť túto špecifikáciu, ak technologické a/alebo trhové zmeny ovplyvnia jej užitočnosť pre spotrebiteľov, priemysel alebo životné prostredie. V súlade s aktuálnou politikou, revízie špecifikácie sa pripravujú na základe diskusie zúčastnených strán. V prípade revízie špecifikácie berte prosím na vedomie, že potvrdenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR sa neudeľuje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku.

7.   Úvahy týkajúce sa budúcich revízií

7.1.   Displeje s uhlopriečkou obrazovky väčšou ako 61

Má sa za to, že interaktívne displeje s uhlopriečkou obrazovky väčšou ako 60 palcov sú v súčasnosti na trhu voľne dostupné a používajú sa konkrétne na obchodné a vzdelávacie účely. Existuje záujem lepšie pochopiť spotrebu energie spojenú s týmito výrobkami, keď sa testujú podľa metódy testovania displejov, a EPA a Európska komisia budú pracovať so zainteresovanými stranami pred vývojom a v priebehu vývoja nasledujúcej revízie špecifikácie na vyhodnotení týchto informácií. EPA a Európska komisia majú záujem preskúmať rastúci sortiment výrobkov s uhlopriečkou obrazovky väčšou ako 61 palcov v ďalšej revízii špecifikácie.

7.2.   Funkcie dotykovej obrazovky

Agentúra EPA a Európska komisia majú záujem pokračovať vo vývoji úrovní výkonnosti displejov, čo predstavuje nové vlastnosti a funkcie a predpokladá sa, že displeje s funkciou dotykovej obrazovky, ktoré sú zahrnuté v tejto špecifikácii, budú na trhu prevládať, zvlášť čo sa týka digitálnych reklamných zariadení. Agentúra EPA, Ministerstvo energeticky USA (DOE) a Európska komisia spolu so zainteresovanými stranami budú postupne skúmať, či funkcie dotykovej obrazovky ovplyvňujú spotrebu energie v režime zapnutia, aby sa určilo, v akom rozsahu by sa mala nasledujúca revízia zaoberať funkciou dotykovej obrazovky.

II.   ŠPECIFIKÁCIE ZDROJOV NEPRERUŠOVANÉHO NAPÁJANIA

1.   Vymedzenie pojmov

Ak nie je uvedené inak, všetky pojmy, ktoré sú použité v tomto dokumente, sú v súlade s definíciami v norme Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) IEC 62040-3 (1).

Na účely tejto špecifikácie sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

Zdroj neprerušovaného napájania (UPS): sústava prevodníkov, spínačov a prostriedkov na uskladnenie energie (napríklad batérií), ktorá tvorí zdroj energie zabezpečujúci kontinuitu napájania záťaže v prípade výpadku vstupného napájania (2)

| 1.1. | Mechanizmus konverzie elektrickej energie:






  a) | Statický UPS: UPS, pri ktorom výstupné napätie poskytujú pevné elektronické súčiastky. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Mechanizmus konverzie elektrickej energie:

a)

Statický UPS: UPS, pri ktorom výstupné napätie poskytujú pevné elektronické súčiastky.

| b) | Rotačný UPS: UPS, pri ktorom výstupné napätie poskytuje jedno alebo niekoľko elektrických rotačných zariadení.






  1. | Rotačný UPS (RUPS) bez dieselového motora: rotačný UPS, ktorý neobsahuje zabudovaný dieselový motor na dodávku energie do záťaže počas výpadku vstupného napájania. |
| --- | --- | --- |

b)

Rotačný UPS: UPS, pri ktorom výstupné napätie poskytuje jedno alebo niekoľko elektrických rotačných zariadení.

1.

Rotačný UPS (RUPS) bez dieselového motora: rotačný UPS, ktorý neobsahuje zabudovaný dieselový motor na dodávku energie do záťaže počas výpadku vstupného napájania.

| 2. | Dieselový spriahnutý rotačný UPS (DRUPS): rotačný UPS, ktorý obsahuje zabudovaný dieselový motor využiteľný na dodávku energie do záťaže počas výpadku vstupného napájania. |
| --- | --- |

2.

Dieselový spriahnutý rotačný UPS (DRUPS): rotačný UPS, ktorý obsahuje zabudovaný dieselový motor využiteľný na dodávku energie do záťaže počas výpadku vstupného napájania.

| c) | Výstupný výkon:






  1. | UPS s výstupným striedavým napätím (AC): UPS, ktorý dodáva energiu s nepretržitým tokom elektrického napätia, ktorý pravidelne mení smer. |
| --- | --- | --- |

c)

Výstupný výkon:

1.

UPS s výstupným striedavým napätím (AC): UPS, ktorý dodáva energiu s nepretržitým tokom elektrického napätia, ktorý pravidelne mení smer.

| 2. | UPS/usmerňovač s výstupným jednosmerným napätím (DC): UPS, ktorý dodáva energiu s nepretržitým tokom elektrického napätia, ktorý je jednosmerný. Zahŕňa tak samostatné jednotky usmerňovača pre jednosmerné využitie, ako aj celé zostavy alebo systémy UPS s výstupným jednosmerným napätím, ktoré pozostávajú z modulov usmerňovača, radičov a akýchkoľvek iných podporných súčastí.

  Poznámka: UPS s výstupným jednosmerným napätím sú tiež známe ako usmerňovače. Na účely tohto dokumentu sa používa pojem ‚UPS/usmerňovač s výstupným jednosmerným napätím‘, pretože ‚usmerňovač‘ môže tiež znamenať podsystém tvoriaci časť UPS s výstupným striedavým napätím. |
| --- | --- |

2.

UPS/usmerňovač s výstupným jednosmerným napätím (DC): UPS, ktorý dodáva energiu s nepretržitým tokom elektrického napätia, ktorý je jednosmerný. Zahŕňa tak samostatné jednotky usmerňovača pre jednosmerné využitie, ako aj celé zostavy alebo systémy UPS s výstupným jednosmerným napätím, ktoré pozostávajú z modulov usmerňovača, radičov a akýchkoľvek iných podporných súčastí.

Poznámka: UPS s výstupným jednosmerným napätím sú tiež známe ako usmerňovače. Na účely tohto dokumentu sa používa pojem ‚UPS/usmerňovač s výstupným jednosmerným napätím‘, pretože ‚usmerňovač‘ môže tiež znamenať podsystém tvoriaci časť UPS s výstupným striedavým napätím.

| 1.2. | Modulárny UPS: UPS, ktorý sa skladá z dvoch alebo viacerých jednotlivých jednotiek UPS tvoriacich súčasť jednej alebo viacerých spoločných zostáv a so spoločným systémom na uskladnenie energie, ktorého výstupy sú pri normálnom režime prevádzky napojené na spoločnú výstupnú zbernicu zabudovanú v zostavách. Celkový počet jednotlivých jednotiek UPS v modulárnom UPS sa rovná ‚n + r‘, kde n je počet samostatných jednotiek UPS potrebných na podporu záťaže a r je počet redundantných jednotiek UPS. Modulárny UPS je možné použiť na zabezpečenie redundancie, na zvýšenie kapacity alebo oboje. |
| --- | --- |

1.2.

Modulárny UPS: UPS, ktorý sa skladá z dvoch alebo viacerých jednotlivých jednotiek UPS tvoriacich súčasť jednej alebo viacerých spoločných zostáv a so spoločným systémom na uskladnenie energie, ktorého výstupy sú pri normálnom režime prevádzky napojené na spoločnú výstupnú zbernicu zabudovanú v zostavách. Celkový počet jednotlivých jednotiek UPS v modulárnom UPS sa rovná ‚n + r‘, kde n je počet samostatných jednotiek UPS potrebných na podporu záťaže a r je počet redundantných jednotiek UPS. Modulárny UPS je možné použiť na zabezpečenie redundancie, na zvýšenie kapacity alebo oboje.

| 1.3. | Redundancia: pridanie jednotiek UPS do paralelného UPS na zvýšenie kontinuity napájania záťaže a s touto klasifikáciou:






  a) | N + 0: UPS, ktorý nemôže tolerovať žiadne výpadky, kým udržiava normálny režim prevádzky. Bez redundancie; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Redundancia: pridanie jednotiek UPS do paralelného UPS na zvýšenie kontinuity napájania záťaže a s touto klasifikáciou:

a)

N + 0: UPS, ktorý nemôže tolerovať žiadne výpadky, kým udržiava normálny režim prevádzky. Bez redundancie;

| b) | N + 1: paralelný UPS, ktorý môže tolerovať výpadky jednej jednotky UPS alebo jednej skupiny jednotiek UPS, kým udržiava normálny režim prevádzky; |
| --- | --- |

b)

N + 1: paralelný UPS, ktorý môže tolerovať výpadky jednej jednotky UPS alebo jednej skupiny jednotiek UPS, kým udržiava normálny režim prevádzky;

| c) | 2 N: paralelný UPS, ktorý môže tolerovať výpadok jednej polovice svojich jednotiek UPS, kým udržiava normálny režim prevádzky. |
| --- | --- |

c)

2 N: paralelný UPS, ktorý môže tolerovať výpadok jednej polovice svojich jednotiek UPS, kým udržiava normálny režim prevádzky.

| 1.4. | Prevádzkové režimy UPS:






  a) | Normálny režim: stabilný režim prevádzky, ktorý dosahuje UPS pri týchto podmienkach:






  1. | striedavý vstup je v rámci požadovanej tolerancie a zásobuje UPS; |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.

Prevádzkové režimy UPS:

a)

Normálny režim: stabilný režim prevádzky, ktorý dosahuje UPS pri týchto podmienkach:

1.

striedavý vstup je v rámci požadovanej tolerancie a zásobuje UPS;

| 2. | systém na uskladnenie energie zostáva nabitý, alebo sa dobíja; |
| --- | --- |

2.

systém na uskladnenie energie zostáva nabitý, alebo sa dobíja;

| 3. | záťaž je v rámci špecifikovaného hodnotenia UPS; |
| --- | --- |

3.

záťaž je v rámci špecifikovaného hodnotenia UPS;

| 4. | premostenie je k dispozícii a je v rámci špecifikovaných tolerancií (ak je to vhodné). |
| --- | --- |

4.

premostenie je k dispozícii a je v rámci špecifikovaných tolerancií (ak je to vhodné).

| b) | Režim uskladňovania energie: stabilný režim prevádzky, ktorý dosahuje UPS pri týchto podmienkach:






  1. | striedavý vstup je odpojený alebo je mimo požadovanej tolerancie; |
| --- | --- | --- |

b)

Režim uskladňovania energie: stabilný režim prevádzky, ktorý dosahuje UPS pri týchto podmienkach:

1.

striedavý vstup je odpojený alebo je mimo požadovanej tolerancie;

| 2. | všetok výkon sa získava zo systému na uskladnenie energie, alebo v prípade DRUPS zo zabudovaného dieselového motora, alebo zo spojenia oboch; |
| --- | --- |

2.

všetok výkon sa získava zo systému na uskladnenie energie, alebo v prípade DRUPS zo zabudovaného dieselového motora, alebo zo spojenia oboch;

| 3. | záťaž je v rámci špecifikovaného hodnotenia UPS. |
| --- | --- |

3.

záťaž je v rámci špecifikovaného hodnotenia UPS.

| c) | Režim premostenia: režim prevádzky, ktorý UPS dosahuje, keď prevádzkuje záťaž, ktorá je zásobovaná iba cez premostenie. |
| --- | --- |

c)

Režim premostenia: režim prevádzky, ktorý UPS dosahuje, keď prevádzkuje záťaž, ktorá je zásobovaná iba cez premostenie.

| 1.5. | Charakteristika závislosti od vstupov UPS:






  a) | Závislý od napätia a frekvencie (VFD): schopný chrániť záťaž proti výpadku energie (3) |
| --- | --- | --- |

1.5.

Charakteristika závislosti od vstupov UPS:

a)

Závislý od napätia a frekvencie (VFD): schopný chrániť záťaž proti výpadku energie (3)

| b) | Nezávislý od napätia (VI): schopný chrániť záťaž tak, ako to vyžaduje VFD (uvedené vyššie), a okrem toho pred:






  1. | nízkym napätím, používaným nepretržite na vstupe; |
| --- | --- | --- |

b)

Nezávislý od napätia (VI): schopný chrániť záťaž tak, ako to vyžaduje VFD (uvedené vyššie), a okrem toho pred:

1.

nízkym napätím, používaným nepretržite na vstupe;

| 2. | vysokým napätím, používaným nepretržite na vstupe (4). |
| --- | --- |

2.

vysokým napätím, používaným nepretržite na vstupe (4).

| c) | Nezávislý od napätia a frekvencie (VFI): nezávislý od zmien napätia a frekvencie a schopný chrániť záťaž pred nepriaznivými účinkami takýchto zmien bez vyčerpania zdroja uskladnenej energie. |
| --- | --- |

c)

Nezávislý od napätia a frekvencie (VFI): nezávislý od zmien napätia a frekvencie a schopný chrániť záťaž pred nepriaznivými účinkami takýchto zmien bez vyčerpania zdroja uskladnenej energie.

| 1.6. | Samostatný UPS v normálnom režime: UPS, ktorý funguje v normálnom režime v rámci parametrov iba jednej skupiny vlastností závislosti od vstupov. Napríklad UPS, ktorý funguje iba ako VFI. |
| --- | --- |

1.6.

Samostatný UPS v normálnom režime: UPS, ktorý funguje v normálnom režime v rámci parametrov iba jednej skupiny vlastností závislosti od vstupov. Napríklad UPS, ktorý funguje iba ako VFI.

| 1.7. | Viacnásobný UPS v normálnom režime: UPS, ktorý funguje v normálnom režime v rámci parametrov viacerých súhrnov vlastností závislosti od vstupov. Napríklad UPS, ktorý môže fungovať buď ako VFI, alebo ako VFD. |
| --- | --- |

1.7.

Viacnásobný UPS v normálnom režime: UPS, ktorý funguje v normálnom režime v rámci parametrov viacerých súhrnov vlastností závislosti od vstupov. Napríklad UPS, ktorý môže fungovať buď ako VFI, alebo ako VFD.

| 1.8. | Premostenie: smerovanie energie, ktoré je alternatívne voči konvertoru AC.






  a) | Udržiavacie premostenie (smerovanie): alternatívne smerovanie energie zabezpečené na udržiavanie kontinuity záťaže počas činností údržby. |
| --- | --- | --- |

1.8.

Premostenie: smerovanie energie, ktoré je alternatívne voči konvertoru AC.

a)

Udržiavacie premostenie (smerovanie): alternatívne smerovanie energie zabezpečené na udržiavanie kontinuity záťaže počas činností údržby.

| b) | Automatické premostenie: smerovanie energie (primárne alebo záložné), ktoré je alternatívne voči nepriamemu konvertoru AC.






  1. | Mechanické premostenie: ovláda sa cez prepínač s mechanicky oddeliteľnými kontaktmi. |
| --- | --- | --- |

b)

Automatické premostenie: smerovanie energie (primárne alebo záložné), ktoré je alternatívne voči nepriamemu konvertoru AC.

1.

Mechanické premostenie: ovláda sa cez prepínač s mechanicky oddeliteľnými kontaktmi.

| 2. | Statické premostenie (elektronické premostenie): ovláda sa cez elektronický vypínač (napr. tranzistory, tyristory, triaky alebo iné polovodičové zariadenia alebo prístroje). |
| --- | --- |

2.

Statické premostenie (elektronické premostenie): ovláda sa cez elektronický vypínač (napr. tranzistory, tyristory, triaky alebo iné polovodičové zariadenia alebo prístroje).

| 3. | Hybridné premostenie: ovláda sa cez prepínač s mechanicky oddeliteľnými kontaktmi v kombinácii s minimálne jednou ovládanou elektronickou spínacou súčiastkou. |
| --- | --- |

3.

Hybridné premostenie: ovláda sa cez prepínač s mechanicky oddeliteľnými kontaktmi v kombinácii s minimálne jednou ovládanou elektronickou spínacou súčiastkou.

| 1.9. | Referenčná testovacia záťaž: záťaž alebo stav, v ktorom výstup UPS dodáva činný výkon (W), na ktorý je UPS ohodnotený (5) |
| --- | --- |

1.9.

Referenčná testovacia záťaž: záťaž alebo stav, v ktorom výstup UPS dodáva činný výkon (W), na ktorý je UPS ohodnotený (5)

| 1.10. | Testovaná jednotka (UUT): UPS, ktorý sa testuje, konfigurovaný ako dodávka pre zákazníka a vrátane akýchkoľvek doplnkov (napr. filtre alebo transformátory), potrebných na splnenie testu, ako je uvedené v časti 3 testovacej metódy ENERGY STAR. |
| --- | --- |

1.10.

Testovaná jednotka (UUT): UPS, ktorý sa testuje, konfigurovaný ako dodávka pre zákazníka a vrátane akýchkoľvek doplnkov (napr. filtre alebo transformátory), potrebných na splnenie testu, ako je uvedené v časti 3 testovacej metódy ENERGY STAR.

| 1.11. | Účinník: pomer absolútnej hodnoty činného výkonu P a zdanlivého výkonu S. |
| --- | --- |

1.11.

Účinník: pomer absolútnej hodnoty činného výkonu P a zdanlivého výkonu S.

| 1.12. | Skupina výrobkov: skupina modelov výrobku, ktoré sú 1. vyrobené rovnakým výrobcom, 2. podliehajú rovnakým kritériám overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR a 3. majú spoločný základný dizajn. Prijateľné variácie pre UPS v rámci skupiny výrobkov zahŕňajú:






  a) | počet inštalovaných modulov; |
| --- | --- | --- |

1.12.

Skupina výrobkov: skupina modelov výrobku, ktoré sú 1. vyrobené rovnakým výrobcom, 2. podliehajú rovnakým kritériám overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR a 3. majú spoločný základný dizajn. Prijateľné variácie pre UPS v rámci skupiny výrobkov zahŕňajú:

a)

počet inštalovaných modulov;

| b) | redundanciu; |
| --- | --- |

b)

redundanciu;

| c) | typ a počet vstupných a výstupných filtrov; |
| --- | --- |

c)

typ a počet vstupných a výstupných filtrov;

| d) | počet pulzov usmerňovača (6) a |
| --- | --- |

d)

počet pulzov usmerňovača (6) a

| e) | kapacitu systému na uskladnenie energie. |
| --- | --- |

e)

kapacitu systému na uskladnenie energie.

| 1.13. | Skratky:
  a)   A: ampér
  b)   AC: striedavý prúd
  c)   DC: jednosmerný prúd
  d)   DRUPS: dieselový spriahnutý rotačný UPS
  e)   RUPS: rotačný UPS
  f)   THD: celkové harmonické skreslenie
  g)   UPS: zdroj neprerušovaného napájania
  h)   UUT: testovaná jednotka
  i)   V: volt
  j)   VFD: závislý od napätia a frekvencie
  k)   VFI: nezávislý od napätia a frekvencie
  l)   VI: nezávislý od napätia
  m)   W: watt
  n)   Wh: watthodina |
| --- | --- |

1.13.

Skratky:

a)   A: ampér

b)   AC: striedavý prúd

c)   DC: jednosmerný prúd

d)   DRUPS: dieselový spriahnutý rotačný UPS

e)   RUPS: rotačný UPS

f)   THD: celkové harmonické skreslenie

g)   UPS: zdroj neprerušovaného napájania

h)   UUT: testovaná jednotka

i)   V: volt

j)   VFD: závislý od napätia a frekvencie

k)   VFI: nezávislý od napätia a frekvencie

l)   VI: nezávislý od napätia

m)   W: watt

n)   Wh: watthodina

2.   Rozsah pôsobnosti

2.1.   Výrobky, ktoré spĺňajú definíciu zdroja neprerušovaného napájania (UPS), ako je uvedená v tomto dokumente, vrátane statických a rotačných UPS, UPS s výstupným striedavým napätím a UPS/usmerňovačov s výstupným jednosmerným napätím, sa môžu posudzovať podľa požiadaviek ENERGY STAR, okrem výrobkov uvedených v časti 2.3.

2.2.   Medzi výrobky, ktoré sa môžu posudzovať podľa požiadaviek tejto špecifikácie, patria:

| a) | spotrebiteľské UPS určené na ochranu stolových počítačov a príslušných periférnych zariadení a/alebo zariadení domácej zábavy, napr. televízorov, set-top boxov, digitálnych videorekordérov, Blu-ray a prehrávačov DVD; |
| --- | --- |

a)

spotrebiteľské UPS určené na ochranu stolových počítačov a príslušných periférnych zariadení a/alebo zariadení domácej zábavy, napr. televízorov, set-top boxov, digitálnych videorekordérov, Blu-ray a prehrávačov DVD;

| b) | komerčné UPS určené na ochranu zariadení informačnej a komunikačnej technológie v malých podnikoch a pobočkách, napr. serverov, sieťových prepínačov a smerovačov a malých skladovacích zariadení; |
| --- | --- |

b)

komerčné UPS určené na ochranu zariadení informačnej a komunikačnej technológie v malých podnikoch a pobočkách, napr. serverov, sieťových prepínačov a smerovačov a malých skladovacích zariadení;

| c) | UPS informačných centier určené na ochranu veľkých inštalácií zariadení informačnej a komunikačnej technológie, napr. podnikových serverov, sieťových zariadení a veľkých skladovacích zariadení; |
| --- | --- |

c)

UPS informačných centier určené na ochranu veľkých inštalácií zariadení informačnej a komunikačnej technológie, napr. podnikových serverov, sieťových zariadení a veľkých skladovacích zariadení;

| d) | UPS/usmerňovače s výstupným jednosmerným napätím pre telekomunikácie určené na ochranu systémov telekomunikačných sietí umiestnené v centrálnej kancelárii alebo na vzdialenej bezdrôtovej/mobilnej lokalite. |
| --- | --- |

d)

UPS/usmerňovače s výstupným jednosmerným napätím pre telekomunikácie určené na ochranu systémov telekomunikačných sietí umiestnené v centrálnej kancelárii alebo na vzdialenej bezdrôtovej/mobilnej lokalite.

2.3.   Vylúčené výrobky

| 2.3.1. | Výrobky, ktoré sú zahrnuté pod iné špecifikácie výrobkov ENERGY STAR, sa neposudzujú podľa požiadaviek tejto špecifikácie. Zoznam v súčasnosti platných špecifikácií nájdete na adrese www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.3.1.

Výrobky, ktoré sú zahrnuté pod iné špecifikácie výrobkov ENERGY STAR, sa neposudzujú podľa požiadaviek tejto špecifikácie. Zoznam v súčasnosti platných špecifikácií nájdete na adrese www.eu-energystar.org.

| 2.3.2. | Podľa požiadaviek tejto špecifikácie sa neposudzujú tieto výrobky:






  a) | výrobky, ktoré sú vo vnútri počítača alebo iného koncového zariadenia (napr. batériou dopĺňané interné zdroje napájania alebo batériou zálohované modemy, bezpečnostné systémy atď.); |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Podľa požiadaviek tejto špecifikácie sa neposudzujú tieto výrobky:

a)

výrobky, ktoré sú vo vnútri počítača alebo iného koncového zariadenia (napr. batériou dopĺňané interné zdroje napájania alebo batériou zálohované modemy, bezpečnostné systémy atď.);

| b) | priemyselné UPS špeciálne navrhnuté na ochranu dôležitých kontrolných, priemyselných alebo výrobných postupov alebo prevádzok; |
| --- | --- |

b)

priemyselné UPS špeciálne navrhnuté na ochranu dôležitých kontrolných, priemyselných alebo výrobných postupov alebo prevádzok;

| c) | úžitkové UPS určené na používanie ako súčasť systému elektrického prenosu a distribúcie (napr. elektrická prípojka alebo UPS na blokovej úrovni); |
| --- | --- |

c)

úžitkové UPS určené na používanie ako súčasť systému elektrického prenosu a distribúcie (napr. elektrická prípojka alebo UPS na blokovej úrovni);

| d) | UPS káblovej televízie (CATV) určené na napájanie systému distribúcie káblového signálu mimo zariadenia prevádzky a pripojené priamo alebo nepriamo na samotný kábel. ‚Kábel‘ môže znamenať koaxiálny kábel (kovové vedenie), optické vlákno alebo bezdrôtové pripojenie (napr. ‚Wi-Fi‘); |
| --- | --- |

d)

UPS káblovej televízie (CATV) určené na napájanie systému distribúcie káblového signálu mimo zariadenia prevádzky a pripojené priamo alebo nepriamo na samotný kábel. ‚Kábel‘ môže znamenať koaxiálny kábel (kovové vedenie), optické vlákno alebo bezdrôtové pripojenie (napr. ‚Wi-Fi‘);

| e) | UPS navrhnuté tak, aby spĺňali špecifické bezpečnostné normy UL platné pre bezpečnostné zariadenia, napr. núdzové svetlá, prevádzky alebo východy alebo zdravotnícke diagnostické zariadenia a |
| --- | --- |

e)

UPS navrhnuté tak, aby spĺňali špecifické bezpečnostné normy UL platné pre bezpečnostné zariadenia, napr. núdzové svetlá, prevádzky alebo východy alebo zdravotnícke diagnostické zariadenia a

| f) | UPS určené pre mobilné, palubné, námorné alebo letecké využitie. |
| --- | --- |

f)

UPS určené pre mobilné, palubné, námorné alebo letecké využitie.

3.   Kritériá overovania súladu

3.1.   Platné číslice a zaokrúhľovanie

| 3.1.1. | Všetky výpočty sa vykonávajú na základe priamo nameraných (nezaokrúhlených) hodnôt. |
| --- | --- |

3.1.1.

Všetky výpočty sa vykonávajú na základe priamo nameraných (nezaokrúhlených) hodnôt.

| 3.1.2. | Ak nie je uvedené inak, súlad s obmedzeniami špecifikácie sa hodnotí pomocou priamo nameraných alebo vypočítaných hodnôt bez akéhokoľvek zaokrúhľovania. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ak nie je uvedené inak, súlad s obmedzeniami špecifikácie sa hodnotí pomocou priamo nameraných alebo vypočítaných hodnôt bez akéhokoľvek zaokrúhľovania.

| 3.1.3. | Priamo namerané alebo vypočítané hodnoty, ktoré sa predkladajú na zaznamenanie na webovej stránke ENERGY STAR, sa zaokrúhľujú na najbližšiu platnú číslicu, tak ako je uvedené v príslušných obmedzeniach špecifikácie. |
| --- | --- |

3.1.3.

Priamo namerané alebo vypočítané hodnoty, ktoré sa predkladajú na zaznamenanie na webovej stránke ENERGY STAR, sa zaokrúhľujú na najbližšiu platnú číslicu, tak ako je uvedené v príslušných obmedzeniach špecifikácie.

3.2.   Požiadavky na energetickú účinnosť UPS s výstupným striedavým napätím

| 3.2.1. | Samostatný UPS v normálnom režime: priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ako je vypočítaná podľa rovnice 1, je vyššia alebo rovná minimálnej požadovanej priemernej účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedené v tabuľke 2, pre konkrétny menovitý výstupný výkon a charakteristiku závislosti od vstupov, okrem prípadov uvedených nižšie.
  Pre výrobky s menovitým výstupným výkonom vyšším ako 10 000 W a komunikačnou a meracou funkciou, ako je uvedené v časti 3.6, je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ako je vypočítaná podľa rovnice 1, vyššia alebo rovná minimálnej požadovanej priemernej účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedené v tabuľke 3, pre konkrétnu charakteristiku závislosti od vstupov.

  Rovnica 1: Výpočet priemernej účinnosti pre UPS s výstupným striedavým napätím



  kde:






  — | EffAVG je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Samostatný UPS v normálnom režime: priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ako je vypočítaná podľa rovnice 1, je vyššia alebo rovná minimálnej požadovanej priemernej účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedené v tabuľke 2, pre konkrétny menovitý výstupný výkon a charakteristiku závislosti od vstupov, okrem prípadov uvedených nižšie.

Pre výrobky s menovitým výstupným výkonom vyšším ako 10 000 W a komunikačnou a meracou funkciou, ako je uvedené v časti 3.6, je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ako je vypočítaná podľa rovnice 1, vyššia alebo rovná minimálnej požadovanej priemernej účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedené v tabuľke 3, pre konkrétnu charakteristiku závislosti od vstupov.

Rovnica 1: Výpočet priemernej účinnosti pre UPS s výstupným striedavým napätím

Formula

kde:

—

EffAVG je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži,

| — | tn % je podiel času, vyhradeného konkrétnemu n % referenčnej testovacej záťaže, ako je uvedené v predpokladoch záťaže v tabuľke 1 a |
| --- | --- |

—

tn % je podiel času, vyhradeného konkrétnemu n % referenčnej testovacej záťaže, ako je uvedené v predpokladoch záťaže v tabuľke 1 a

| — | Eff n % je účinnosť pri konkrétnom n % referenčnej testovacej záťaže, ako bola nameraná podľa testovacej metódy ENERGY STAR. |
| --- | --- |

—

Eff n % je účinnosť pri konkrétnom n % referenčnej testovacej záťaže, ako bola nameraná podľa testovacej metódy ENERGY STAR.

Tabuľka 1

Predpokladaná záťaž UPS s výstupným striedavým napätím na výpočet priemernej účinnosti

| Menovitý výstupný výkon P vo wattoch (W) | Charakteristika
  závislosti od
  vstupov | Podiel času vyhradeného konkrétnemu
  podielu z referenčnej testovacej záťaže
  tn % |
| --- | --- | --- |
| 25 % | 50 % | 75 % | 100 % |
| P ≤ 1 500 W | VFD | 0,2 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| VFD | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | VFD, VI alebo VFI | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| P > 10 000 W | VFD, VI alebo VFI | 0,25 | 0,5 | 0,25 | 0 |

Menovitý výstupný výkon P vo wattoch (W)

Charakteristika

závislosti od

vstupov

Podiel času vyhradeného konkrétnemu

podielu z referenčnej testovacej záťaže

tn %

25 %

50 %

75 %

100 %

P ≤ 1 500 W

VFD

0,2

0,2

0,3

0,3

VFD

0

0,3

0,4

0,3

1 500 W < P ≤ 10 000 W

VFD, VI alebo VFI

0

0,3

0,4

0,3

P > 10 000 W

VFD, VI alebo VFI

0,25

0,5

0,25

0

Tabuľka 2

Požiadavka na minimálnu priemernú účinnosť UPS s výstupným striedavým napätím

| Požiadavka na minimálnu priemernú účinnosť (EffAVG_MIN), pričom:
  P je menovitý výstupný výkon vo wattoch (W) a
  ln je prirodzený logaritmus. |
| --- |
| Menovitý výstupný výkon | Charakteristika závislosti od vstupov |
| VFD | VI | VFI |
| P ≤ 1 500 W | 0,967 | 0,0099 × ln (P) + 0,815 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | 0,970 | 0,967 |
| P > 10 000 W | 0,970 | 0,950 | 0,0099 × ln (P) + 0,805 |

Požiadavka na minimálnu priemernú účinnosť (EffAVG_MIN), pričom:

P je menovitý výstupný výkon vo wattoch (W) a

ln je prirodzený logaritmus.

Menovitý výstupný výkon

Charakteristika závislosti od vstupov

VFD

VI

VFI

P ≤ 1 500 W

0,967

0,0099 × ln (P) + 0,815

1 500 W < P ≤ 10 000 W

0,970

0,967

P > 10 000 W

0,970

0,950

0,0099 × ln (P) + 0,805

Tabuľka 3

Požiadavka na minimálnu priemernú účinnosť UPS s výstupným striedavým napätím pre výrobky s meracou a komunikačnou funkciou

| Požiadavka na minimálnu priemernú účinnosť (EffAVG_MIN), pričom:
  P je menovitý výstupný výkon vo wattoch (W) a
  ln je prirodzený logaritmus. |
| --- |
| Menovitý výstupný výkon | Charakteristika závislosti od vstupov |
| VFD | VI | VFI |
| P > 10 000 W | 0,960 | 0,940 | 0,0099 × ln (P) + 0,795 |

Požiadavka na minimálnu priemernú účinnosť (EffAVG_MIN), pričom:

P je menovitý výstupný výkon vo wattoch (W) a

ln je prirodzený logaritmus.

Menovitý výstupný výkon

Charakteristika závislosti od vstupov

VFD

VI

VFI

P > 10 000 W

0,960

0,940

0,0099 × ln (P) + 0,795

| 3.2.2. | Viacnásobné UPS v normálnom režime, ktoré sa nedodávajú so štandardne aktivovaným režimom najvyššej závislosti od vstupov: Ak sa viacnásobný UPS v normálnom režime nedodáva so štandardne aktivovaným režimom najvyššej závislosti od vstupov, jeho priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ako sa vypočítava podľa rovnice 1, bude vyššia alebo rovná:






  a) | požiadavke na minimálnu priemernú účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 2, pre menovitý výstupný výkon a režim najnižšej závislosti od vstupov, ktorý zabezpečuje UPS, pre modely s výstupným výkonom nižším alebo rovným 10 000 W, alebo bez komunikačnej a meracej funkcie, ako je uvedené v časti 3.6, alebo |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Viacnásobné UPS v normálnom režime, ktoré sa nedodávajú so štandardne aktivovaným režimom najvyššej závislosti od vstupov: Ak sa viacnásobný UPS v normálnom režime nedodáva so štandardne aktivovaným režimom najvyššej závislosti od vstupov, jeho priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ako sa vypočítava podľa rovnice 1, bude vyššia alebo rovná:

a)

požiadavke na minimálnu priemernú účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 2, pre menovitý výstupný výkon a režim najnižšej závislosti od vstupov, ktorý zabezpečuje UPS, pre modely s výstupným výkonom nižším alebo rovným 10 000 W, alebo bez komunikačnej a meracej funkcie, ako je uvedené v časti 3.6, alebo

| b) | požiadavke na minimálnu priemernú účinnosť (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 3, pre menovitý výstupný výkon a režim najnižšej závislosti od vstupov, ktorý zabezpečuje UPS, pre modely s výstupným výkonom vyšším ako 10 000 W a s komunikačnou a meracou funkciou, ako je uvedené v časti 3.6. |
| --- | --- |

b)

požiadavke na minimálnu priemernú účinnosť (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 3, pre menovitý výstupný výkon a režim najnižšej závislosti od vstupov, ktorý zabezpečuje UPS, pre modely s výstupným výkonom vyšším ako 10 000 W a s komunikačnou a meracou funkciou, ako je uvedené v časti 3.6.

| 3.2.3. | Viacnásobné UPS v normálnom režime, ktoré sa dodávajú so štandardne aktivovaným režimom najvyššej závislosti od vstupov: Ak sa viacnásobný UPS v normálnom režime dodáva so štandardne aktivovaným režimom najvyššej závislosti od vstupov, jeho priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ktorá sa vypočíta podľa rovnice 2, je vyššia alebo rovná:






  a) | požiadavke na minimálnu priemernú účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 2, pre menovitý výstupný výkon a režim najnižšej závislosti od vstupov, ktorý zabezpečuje UPS, pre modely s výstupným výkonom nižším alebo rovným 10 000 W, alebo bez komunikačnej a meracej funkcie, ako je uvedené v časti 3.6, alebo |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Viacnásobné UPS v normálnom režime, ktoré sa dodávajú so štandardne aktivovaným režimom najvyššej závislosti od vstupov: Ak sa viacnásobný UPS v normálnom režime dodáva so štandardne aktivovaným režimom najvyššej závislosti od vstupov, jeho priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ktorá sa vypočíta podľa rovnice 2, je vyššia alebo rovná:

a)

požiadavke na minimálnu priemernú účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 2, pre menovitý výstupný výkon a režim najnižšej závislosti od vstupov, ktorý zabezpečuje UPS, pre modely s výstupným výkonom nižším alebo rovným 10 000 W, alebo bez komunikačnej a meracej funkcie, ako je uvedené v časti 3.6, alebo

| b) | požiadavke na minimálnu priemernú účinnosť (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 3, pre menovitý výstupný výkon a režim najnižšej závislosti od vstupov, ktorý zabezpečuje UPS, pre modely s výstupným výkonom vyšším ako 10 000 W a s komunikačnou a meracou funkciou, ako je uvedené v časti 3.6. |
| --- | --- |

b)

požiadavke na minimálnu priemernú účinnosť (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 3, pre menovitý výstupný výkon a režim najnižšej závislosti od vstupov, ktorý zabezpečuje UPS, pre modely s výstupným výkonom vyšším ako 10 000 W a s komunikačnou a meracou funkciou, ako je uvedené v časti 3.6.

Rovnica 2: Výpočet priemernej účinnosti viacnásobných UPS s výstupným striedavým napätím v normálnom režime

Formula

kde:

| — | EffAVG je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži, |
| --- | --- |

—

EffAVG je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži,

| — | Eff1 je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži v režime najnižšej závislosti od vstupov (tzn. VFI alebo VI), ktorá sa vypočíta podľa rovnice 1, a |
| --- | --- |

—

Eff1 je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži v režime najnižšej závislosti od vstupov (tzn. VFI alebo VI), ktorá sa vypočíta podľa rovnice 1, a

| — | Eff2 je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži v režime najvyššej závislosti od vstupov (tzn. VFD), ktorá sa vypočíta podľa rovnice 1. |
| --- | --- |

—

Eff2 je priemerná účinnosť prispôsobená záťaži v režime najvyššej závislosti od vstupov (tzn. VFD), ktorá sa vypočíta podľa rovnice 1.

3.3.   Požiadavky na energetickú účinnosť pre UPS/usmerňovače s výstupným jednosmerným napätím

Priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ktorá sa vypočíta podľa rovnice 3, je vyššia alebo rovná požiadavke minimálnej priemernej účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 4. Táto požiadavka sa uplatňuje na kompletné systémy a/alebo jednotlivé moduly. Výrobcovia môžu vymedziť oboje, v súlade s nasledujúcimi požiadavkami:

| a) | kompletné systémy, ktoré sú tiež modulárne, sú vymedzené ako modulárne skupiny výrobkov UPS s nainštalovaným konkrétnym modulom; |
| --- | --- |

a)

kompletné systémy, ktoré sú tiež modulárne, sú vymedzené ako modulárne skupiny výrobkov UPS s nainštalovaným konkrétnym modulom;

| b) | vymedzenie jednotlivých modulov nebude mať vplyv na vymedzenie modulárnych systémov, ak nie sú celé systémy tiež vymedzené tak, ako je uvedené vyššie; |
| --- | --- |

b)

vymedzenie jednotlivých modulov nebude mať vplyv na vymedzenie modulárnych systémov, ak nie sú celé systémy tiež vymedzené tak, ako je uvedené vyššie;

| c) | čo sa týka výrobkov s menovitým výstupom vyšším ako 10 000 W a s komunikačnou a meracou funkciou, ako je uvedené v časti 3.6, priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ktorá sa vypočíta podľa rovnice 3, je vyššia alebo rovná požiadavke minimálnej priemernej účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 5. |
| --- | --- |

c)

čo sa týka výrobkov s menovitým výstupom vyšším ako 10 000 W a s komunikačnou a meracou funkciou, ako je uvedené v časti 3.6, priemerná účinnosť prispôsobená záťaži (EffAVG), ktorá sa vypočíta podľa rovnice 3, je vyššia alebo rovná požiadavke minimálnej priemernej účinnosti (EffAVG_MIN), ako je uvedená v tabuľke 5.

Rovnica 3: Výpočet priemernej účinnosti pre všetky UPS s výstupným jednosmerným napätím

Formula

Tabuľka 4

Požiadavka na minimálnu priemernú účinnosť UPS/usmerňovača s výstupným jednosmerným napätím

Požiadavka na minimálnu

priemernú účinnosť (EffAVG_MIN)

0,955

Tabuľka 5

Požiadavka na minimálnu priemernú účinnosť UPS/usmerňovača s výstupným jednosmerným napätím pre výrobky s meracou a komunikačnou funkciou

| Menovitý výstupný
  výkon | Požiadavka na minimálnu priemernú
  účinnosť (EffAVG_MIN) |
| --- | --- |
| P > 10 000 W | 0,945 |

Menovitý výstupný

výkon

Požiadavka na minimálnu priemernú

účinnosť (EffAVG_MIN)

P > 10 000 W

0,945

3.4.   Požiadavky na účinník

Meraný vstupný účinník pre všetky UPS s výstupným striedavým napätím pri 100 % referenčnej testovacej záťaže je vyšší alebo rovný požadovanému minimálnemu účinníku uvedenému v tabuľke 6, pre všetky VFI a VI v normálnych režimoch požadovaných pre overovanie súladu.

Tabuľka 6

Požiadavka na minimálny vstupný účinník UPS pre UPS s výstupným striedavým napätím

Požiadavka na minimálny

účinník

0,90

3.5.   Požiadavky na štandardné vykazovanie informácií

| 3.5.1. | Údaje pre štandardný formulár energie a výkonnosti (PPDS) sa predkladajú Agentúre na ochranu životného prostredia (EPA) a/alebo Európskej komisii pre každý model alebo skupinu výrobkov. |
| --- | --- |

3.5.1.

Údaje pre štandardný formulár energie a výkonnosti (PPDS) sa predkladajú Agentúre na ochranu životného prostredia (EPA) a/alebo Európskej komisii pre každý model alebo skupinu výrobkov.

| 3.5.2. | Ďalšie informácie o PPDS môžete nájsť na webovej stránke ENERGY STAR týkajúcej sa UPS na adrese www.energystar.gov/products.
  PPDS obsahuje tieto informácie:






  a) | všeobecná charakteristika (výrobca, názov modelu a číslo); |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

Ďalšie informácie o PPDS môžete nájsť na webovej stránke ENERGY STAR týkajúcej sa UPS na adrese www.energystar.gov/products.

PPDS obsahuje tieto informácie:

a)

všeobecná charakteristika (výrobca, názov modelu a číslo);

| b) | elektrické vlastnosti (mechanizmus konverzie energie, topológia, vstupné a výstupné napätie a frekvencia); |
| --- | --- |

b)

elektrické vlastnosti (mechanizmus konverzie energie, topológia, vstupné a výstupné napätie a frekvencia);

| c) | priemerná účinnosť použitá pre overovanie súladu; |
| --- | --- |

c)

priemerná účinnosť použitá pre overovanie súladu;

| d) | účinnosť každého bodu záťaže a výsledky testovania účinníka, v každom platnom normálnom režime a pre obe testované maximálne a minimálne konfigurácie skupiny výrobkov modulárnych UPS; |
| --- | --- |

d)

účinnosť každého bodu záťaže a výsledky testovania účinníka, v každom platnom normálnom režime a pre obe testované maximálne a minimálne konfigurácie skupiny výrobkov modulárnych UPS;

| e) | meracia a komunikačná funkcia (údaje zobrazené na elektromere, údaje poskytované cez sieť a dostupné protokoly); |
| --- | --- |

e)

meracia a komunikačná funkcia (údaje zobrazené na elektromere, údaje poskytované cez sieť a dostupné protokoly);

| f) | webové prepojenie na prístupný verejný dokument, ktorý obsahuje usmernenia k postupu testovania konkrétneho modelu, ak existujú; |
| --- | --- |

f)

webové prepojenie na prístupný verejný dokument, ktorý obsahuje usmernenia k postupu testovania konkrétneho modelu, ak existujú;

| g) | vlastnosti batérie/zariadenia na uskladnenie energie, |
| --- | --- |

g)

vlastnosti batérie/zariadenia na uskladnenie energie,

| h) | fyzické rozmery. |
| --- | --- |

h)

fyzické rozmery.

| 3.5.3. | Agentúra EPA a Európska komisia môžu tento PPDS pravidelne revidovať, ak je to potrebné, a upovedomia partnerov o postupe revízie. |
| --- | --- |

3.5.3.

Agentúra EPA a Európska komisia môžu tento PPDS pravidelne revidovať, ak je to potrebné, a upovedomia partnerov o postupe revízie.

3.6.   Požiadavky na komunikáciu a meranie

| 3.6.1. | UPS s výstupným striedavým napätím a UPS/usmerňovače s výstupným jednosmerným napätím s menovitým výstupným výkonom vyšším ako 10 000 W môžu získať oprávnenie na jeden percentuálny bod stimulu energetickej účinnosti, ako je uvedené v tabuľke 3 a tabuľke 5, ak sa predávajú s elektromerom, ktorý má tieto vlastnosti:






  a) | elektromer sa dodáva buď ako nezávislá vonkajšia súčiastka, ktorá sa pripojí k UPS na mieste predaja, alebo je neoddeliteľnou súčasťou UPS; |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

UPS s výstupným striedavým napätím a UPS/usmerňovače s výstupným jednosmerným napätím s menovitým výstupným výkonom vyšším ako 10 000 W môžu získať oprávnenie na jeden percentuálny bod stimulu energetickej účinnosti, ako je uvedené v tabuľke 3 a tabuľke 5, ak sa predávajú s elektromerom, ktorý má tieto vlastnosti:

a)

elektromer sa dodáva buď ako nezávislá vonkajšia súčiastka, ktorá sa pripojí k UPS na mieste predaja, alebo je neoddeliteľnou súčasťou UPS;

| b) | elektromer meria výstupný výkon UPS v kWh v každom normálnom režime; |
| --- | --- |

b)

elektromer meria výstupný výkon UPS v kWh v každom normálnom režime;

| c) | elektromer môže oznamovať výsledky merania prostredníctvom siete pomocou jedného z týchto protokolov: Modbus RTU, Modbus TCP alebo SNMP (v1, 2, alebo 3); |
| --- | --- |

c)

elektromer môže oznamovať výsledky merania prostredníctvom siete pomocou jedného z týchto protokolov: Modbus RTU, Modbus TCP alebo SNMP (v1, 2, alebo 3);

| d) | ak je elektrometer externé zariadenie mimo UPS, spĺňa požiadavky stanovené v časti 3.6.2; |
| --- | --- |

d)

ak je elektrometer externé zariadenie mimo UPS, spĺňa požiadavky stanovené v časti 3.6.2;

| e) | ak je elektrometer neoddeliteľnou súčasťou UPS, spĺňa požiadavky stanovené v časti 3.6.3. |
| --- | --- |

e)

ak je elektrometer neoddeliteľnou súčasťou UPS, spĺňa požiadavky stanovené v časti 3.6.3.

| 3.6.2. | Požiadavky na externé elektrometre: Na získanie stimulu energetickej účinnosti merania musia externé elektrometre, ktoré sa pripájajú k UPS, spĺňať jednu z týchto požiadaviek na UPS:






  a) | spĺňať triedu presnosti 2, alebo lepšiu (tzn. trieda 1, trieda 0,5 S alebo trieda 0,2 S), ako je uvedené v normách IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) alebo ANSI C12.2 (9); |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Požiadavky na externé elektrometre: Na získanie stimulu energetickej účinnosti merania musia externé elektrometre, ktoré sa pripájajú k UPS, spĺňať jednu z týchto požiadaviek na UPS:

a)

spĺňať triedu presnosti 2, alebo lepšiu (tzn. trieda 1, trieda 0,5 S alebo trieda 0,2 S), ako je uvedené v normách IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) alebo ANSI C12.2 (9);

| b) | vykazovať relatívnu chybu v meraní energie menšiu ako alebo rovnú 2 % v porovnaní s normou v rámci podmienok uvedených v časti 3.6.4, okrem prúdu, ktorý sa testuje na 25 % a 100 % maximálneho prúdu elektrometra, alebo |
| --- | --- |

b)

vykazovať relatívnu chybu v meraní energie menšiu ako alebo rovnú 2 % v porovnaní s normou v rámci podmienok uvedených v časti 3.6.4, okrem prúdu, ktorý sa testuje na 25 % a 100 % maximálneho prúdu elektrometra, alebo

| c) | vykazovať relatívnu chybu v meraní energie menšiu ako alebo rovnú 5 % v porovnaní s normou, keď sú časťou celého meracieho systému (vrátane transformátorov prúdu, ktoré by mohli byť zabudované v elektrometri a UPS) v zmysle podmienok uvedených v časti 3.6.4. |
| --- | --- |

c)

vykazovať relatívnu chybu v meraní energie menšiu ako alebo rovnú 5 % v porovnaní s normou, keď sú časťou celého meracieho systému (vrátane transformátorov prúdu, ktoré by mohli byť zabudované v elektrometri a UPS) v zmysle podmienok uvedených v časti 3.6.4.

| 3.6.3. | Požiadavky na zabudované elektrometre: Na získanie stimulu energetickej účinnosti merania musia zabudované elektrometre spĺňať tieto požiadavky v zmysle podmienok uvedených v časti 3.6.4:
  vykazovať relatívnu chybu v meraní energie menšiu ako alebo rovnú 5 % v porovnaní s normou, keď sú časťou celého meracieho systému (vrátane transformátorov prúdu zabudovaných v elektrometri a UPS). |
| --- | --- |

3.6.3.

Požiadavky na zabudované elektrometre: Na získanie stimulu energetickej účinnosti merania musia zabudované elektrometre spĺňať tieto požiadavky v zmysle podmienok uvedených v časti 3.6.4:

vykazovať relatívnu chybu v meraní energie menšiu ako alebo rovnú 5 % v porovnaní s normou, keď sú časťou celého meracieho systému (vrátane transformátorov prúdu zabudovaných v elektrometri a UPS).

| 3.6.4. | Environmentálne a elektrické podmienky pre presnosť elektrometrov: Elektrometer musí spĺňať požiadavky uvedené v časti 3.6.2 alebo 3.6.3 v zmysle týchto podmienok:






  a) | environmentálne podmienky: v súlade s testovacou metódou ENERGY STAR a normami v nej uvedenými a |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

Environmentálne a elektrické podmienky pre presnosť elektrometrov: Elektrometer musí spĺňať požiadavky uvedené v časti 3.6.2 alebo 3.6.3 v zmysle týchto podmienok:

a)

environmentálne podmienky: v súlade s testovacou metódou ENERGY STAR a normami v nej uvedenými a

| b) | elektrické podmienky: v súlade s každým bodom záťaže v testovacej metóde ENERGY STAR a normami v nej uvedenými. |
| --- | --- |

b)

elektrické podmienky: v súlade s každým bodom záťaže v testovacej metóde ENERGY STAR a normami v nej uvedenými.

4.   Testovanie

4.1.   Metódy testovania

Čo sa týka výrobkov umiestnených na trh Európskej únie, výrobcovia sú povinní vykonať testy a samostatne certifikovať tie modely, ktoré spĺňajú usmernenia ENERGY STAR. Pri testovaní UPS sa používajú metódy testovania uvedené v tabuľke 7 na overenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR.

Tabuľka 7

Metódy testovania na overenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR

| Typ výrobku | Metóda testovania |
| --- | --- |
| Všetky UPS | Metóda testovania ENERGY STAR pre zdroje neprerušovaného napájania, rev. máj 2012 |

Typ výrobku

Metóda testovania

Všetky UPS

Metóda testovania ENERGY STAR pre zdroje neprerušovaného napájania, rev. máj 2012

4.2.   Počet jednotiek vyžadovaných na testovanie

| 4.2.1. | Reprezentatívne modely sa vyberajú na testovanie podľa týchto požiadaviek:






  a) | čo sa týka overovania súladu jednotlivých modelov výrobku, za reprezentatívny model sa považuje konfigurácia výrobku ekvivalentná s konfiguráciou, ktorá má byť umiestnená na trh s označením ENERGY STAR; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Reprezentatívne modely sa vyberajú na testovanie podľa týchto požiadaviek:

a)

čo sa týka overovania súladu jednotlivých modelov výrobku, za reprezentatívny model sa považuje konfigurácia výrobku ekvivalentná s konfiguráciou, ktorá má byť umiestnená na trh s označením ENERGY STAR;

| b) | čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov modulárnych UPS, kde sa modely môžu líšiť podľa počtu nainštalovaných modulov, výrobca vyberie maximálne a minimálne konfigurácie, ktoré budú slúžiť ako reprezentatívne modely, čiže modulárny systém musí spĺňať kritériá oprávnenosti pre maximálne a minimálne neredundantné konfigurácie. Ak maximálna a minimálna konfigurácia reprezentatívnych modelov spĺňa kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR podľa príslušných úrovní výstupného výkonu, pre všetky konfiguračné modely medzi nimi v rámci skupiny výrobkov modulárnych UPS môže byť potvrdený súlad s požiadavkami ENERGY STAR; |
| --- | --- |

b)

čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov modulárnych UPS, kde sa modely môžu líšiť podľa počtu nainštalovaných modulov, výrobca vyberie maximálne a minimálne konfigurácie, ktoré budú slúžiť ako reprezentatívne modely, čiže modulárny systém musí spĺňať kritériá oprávnenosti pre maximálne a minimálne neredundantné konfigurácie. Ak maximálna a minimálna konfigurácia reprezentatívnych modelov spĺňa kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR podľa príslušných úrovní výstupného výkonu, pre všetky konfiguračné modely medzi nimi v rámci skupiny výrobkov modulárnych UPS môže byť potvrdený súlad s požiadavkami ENERGY STAR;

| c) | čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov UPS, kde sú modely zaradené podľa iných vlastností ako počet nainštalovaných modulov, za reprezentatívny model sa považuje konfigurácia s najvyššou spotrebou energie v rámci skupiny výrobkov, okrem variácií systémov na uskladnenie energie – výrobca môže vybrať systém na uskladnenie energie na testovanie v zmysle požiadaviek metódy testovania ENERGY STAR. Iné výrobky v skupine výrobkov sa nemusia testovať z hľadiska plnenia požiadaviek, ale musia spĺňať príslušné kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR a môžu byť podrobené overovaciemu testu kedykoľvek po pôvodnom overení súladu. |
| --- | --- |

c)

čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov UPS, kde sú modely zaradené podľa iných vlastností ako počet nainštalovaných modulov, za reprezentatívny model sa považuje konfigurácia s najvyššou spotrebou energie v rámci skupiny výrobkov, okrem variácií systémov na uskladnenie energie – výrobca môže vybrať systém na uskladnenie energie na testovanie v zmysle požiadaviek metódy testovania ENERGY STAR. Iné výrobky v skupine výrobkov sa nemusia testovať z hľadiska plnenia požiadaviek, ale musia spĺňať príslušné kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR a môžu byť podrobené overovaciemu testu kedykoľvek po pôvodnom overení súladu.

| 4.2.2. | Na testovanie sa vyberá samostatná jednotka každého reprezentatívneho modelu. |
| --- | --- |

4.2.2.

Na testovanie sa vyberá samostatná jednotka každého reprezentatívneho modelu.

| 4.2.3. | Všetky testované jednotky musia spĺňať kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR. |
| --- | --- |

4.2.3.

Všetky testované jednotky musia spĺňať kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR.

5.   Dátum účinnosti

| 5.1. | Dátum, od ktorého môžu výrobcovia začať s overovaním súladu výrobkov s požiadavkami ENERGY STAR v zmysle verzie 1.0, sa určí ako dátum účinnosti tejto dohody. Aby bol model výrobku v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí spĺňať špecifikáciu ENERGY STAR účinnú ku dňu výroby. Dátum výroby je špecifický pre každú jednotku a je to dátum, ku ktorému sa jednotka považuje za úplne dokončenú. |
| --- | --- |

5.1.

Dátum, od ktorého môžu výrobcovia začať s overovaním súladu výrobkov s požiadavkami ENERGY STAR v zmysle verzie 1.0, sa určí ako dátum účinnosti tejto dohody. Aby bol model výrobku v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí spĺňať špecifikáciu ENERGY STAR účinnú ku dňu výroby. Dátum výroby je špecifický pre každú jednotku a je to dátum, ku ktorému sa jednotka považuje za úplne dokončenú.

| 5.2. | Budúce revízie špecifikácie: Agentúra EPA a Európska komisia si vyhradzujú právo zmeniť túto špecifikáciu, ak technologické a/alebo trhové zmeny ovplyvnia jej užitočnosť pre spotrebiteľov, priemysel alebo životné prostredie. V súlade s aktuálnou politikou, revízie špecifikácie sa pripravujú na základe diskusie zúčastnených strán. V prípade revízie špecifikácie berte prosím na vedomie, že potvrdenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR sa neudeľuje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku. |
| --- | --- |

5.2.

Budúce revízie špecifikácie: Agentúra EPA a Európska komisia si vyhradzujú právo zmeniť túto špecifikáciu, ak technologické a/alebo trhové zmeny ovplyvnia jej užitočnosť pre spotrebiteľov, priemysel alebo životné prostredie. V súlade s aktuálnou politikou, revízie špecifikácie sa pripravujú na základe diskusie zúčastnených strán. V prípade revízie špecifikácie berte prosím na vedomie, že potvrdenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR sa neudeľuje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku.

III.   ŠPECIFIKÁCIA POČÍTAČOVÝCH SERVEROV (VERZIA 2.0)

1.   Vymedzenie pojmov

1.1.   Typy výrobkov:

| 1.1.1. | Počítačový server: počítač, ktorý poskytuje služby a spravuje sieťové prostriedky pre klientske zariadenia (napr. stolové počítače, notebooky, počítače typu tenký klient, bezdrôtové zariadenia, PDA, telefóny s internetovým protokolom (IP), iné počítačové servery alebo iné sieťové zariadenia). Počítačový server sa zvyčajne predáva prostredníctvom podnikových kanálov na použitie vo výpočtových strediskách a prostrediach kancelárií a podnikov. K počítačovému serveru sa možno dostať predovšetkým cez sieťové pripojenia, a nie prostredníctvom priamo pripojených používateľských vstupných periférnych zariadení, ako je napríklad klávesnica alebo myš. Na účely tejto špecifikácie musí počítačový server spĺňať všetky tieto kritériá:






  a) | umiestňuje sa na trh a predáva sa ako počítačový server; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Počítačový server: počítač, ktorý poskytuje služby a spravuje sieťové prostriedky pre klientske zariadenia (napr. stolové počítače, notebooky, počítače typu tenký klient, bezdrôtové zariadenia, PDA, telefóny s internetovým protokolom (IP), iné počítačové servery alebo iné sieťové zariadenia). Počítačový server sa zvyčajne predáva prostredníctvom podnikových kanálov na použitie vo výpočtových strediskách a prostrediach kancelárií a podnikov. K počítačovému serveru sa možno dostať predovšetkým cez sieťové pripojenia, a nie prostredníctvom priamo pripojených používateľských vstupných periférnych zariadení, ako je napríklad klávesnica alebo myš. Na účely tejto špecifikácie musí počítačový server spĺňať všetky tieto kritériá:

a)

umiestňuje sa na trh a predáva sa ako počítačový server;

| b) | je určený na podporu jedného alebo viacerých operačných systémov (OS) počítačových serverov a/alebo hypervízorov a je takto uvedený; |
| --- | --- |

b)

je určený na podporu jedného alebo viacerých operačných systémov (OS) počítačových serverov a/alebo hypervízorov a je takto uvedený;

| c) | jeho úlohou je spúšťať aplikácie, ktoré inštaloval používateľ, spravidla (ale nie výlučne) podnikové; |
| --- | --- |

c)

jeho úlohou je spúšťať aplikácie, ktoré inštaloval používateľ, spravidla (ale nie výlučne) podnikové;

| d) | podporuje funkciu samoopravného kódu (ECC) a/alebo vyrovnávacej pamäte (vrátane duálnych vložených pamäťových modulov (DIMM) s vyrovnávacou pamäťou) a systémov pamäte Buffer-On-Board (BOB) v rôznych konfiguráciách; |
| --- | --- |

d)

podporuje funkciu samoopravného kódu (ECC) a/alebo vyrovnávacej pamäte (vrátane duálnych vložených pamäťových modulov (DIMM) s vyrovnávacou pamäťou) a systémov pamäte Buffer-On-Board (BOB) v rôznych konfiguráciách;

| e) | balí sa a predáva sa s jedným alebo viacerými zdrojmi striedavého/jednosmerného (AC-DC) alebo jednosmerného/jednosmerného (DC-DC) prúdu, a |
| --- | --- |

e)

balí sa a predáva sa s jedným alebo viacerými zdrojmi striedavého/jednosmerného (AC-DC) alebo jednosmerného/jednosmerného (DC-DC) prúdu, a

| f) | je navrhnutý tak, že všetky procesory majú prístup k spoločnej systémovej pamäti a zobrazujú sa samostatne jedinému OS alebo hypervízoru. |
| --- | --- |

f)

je navrhnutý tak, že všetky procesory majú prístup k spoločnej systémovej pamäti a zobrazujú sa samostatne jedinému OS alebo hypervízoru.

| 1.1.2. | Manažovaný server: počítačový server, ktorý poskytuje vysokú úroveň dostupnosti vo vysoko manažovanom prostredí. Na účely tejto špecifikácie musí manažovaný server spĺňať všetky tieto kritériá:






  a) | je navrhnutý pre konfiguráciu s redundantnými zdrojmi napájania a |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Manažovaný server: počítačový server, ktorý poskytuje vysokú úroveň dostupnosti vo vysoko manažovanom prostredí. Na účely tejto špecifikácie musí manažovaný server spĺňať všetky tieto kritériá:

a)

je navrhnutý pre konfiguráciu s redundantnými zdrojmi napájania a

| b) | obsahuje inštalovaný vyhradený radič (napr. obslužný procesor). |
| --- | --- |

b)

obsahuje inštalovaný vyhradený radič (napr. obslužný procesor).

| 1.1.3. | Systém typu blade: systém pozostávajúci zo šasi typu blade a jedného alebo viacerých vymeniteľných serverov typu blade a/alebo ďalších jednotiek typu blade (napr. pamäťových médií, sieťových zariadení). Systémy typu blade poskytujú škálovateľný prostriedok na kombinovanie viacerých serverov alebo pamäťových jednotiek v jednom kryte a tieto systémy sú určené pre servisných technikov, aby mohli v teréne jednoducho pridávať alebo nahrádzať (rýchlo vymieňať) jednotlivé súčasti typu blade.






  a) | Server typu blade: počítačový server, ktorý je určený na použitie v šasi typu blade. Server typu blade je zariadenie s vysokou hustotou, ktoré pracuje ako nezávislý počítačový server a obsahuje najmenej jeden procesor a systémovú pamäť, ale jeho prevádzka je závislá od spoločných prostriedkov šasi typu blade (napr. zdroje napájania, chladenie). Procesorový alebo pamäťový modul, ktorý má rozšíriť samostatný server, sa nepovažuje za server typu blade.






  1. | Viacpanelový server typu blade: server typu blade, ktorý si na inštaláciu do šasi typu blade vyžaduje viac ako jeden panel. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

Systém typu blade: systém pozostávajúci zo šasi typu blade a jedného alebo viacerých vymeniteľných serverov typu blade a/alebo ďalších jednotiek typu blade (napr. pamäťových médií, sieťových zariadení). Systémy typu blade poskytujú škálovateľný prostriedok na kombinovanie viacerých serverov alebo pamäťových jednotiek v jednom kryte a tieto systémy sú určené pre servisných technikov, aby mohli v teréne jednoducho pridávať alebo nahrádzať (rýchlo vymieňať) jednotlivé súčasti typu blade.

a)

Server typu blade: počítačový server, ktorý je určený na použitie v šasi typu blade. Server typu blade je zariadenie s vysokou hustotou, ktoré pracuje ako nezávislý počítačový server a obsahuje najmenej jeden procesor a systémovú pamäť, ale jeho prevádzka je závislá od spoločných prostriedkov šasi typu blade (napr. zdroje napájania, chladenie). Procesorový alebo pamäťový modul, ktorý má rozšíriť samostatný server, sa nepovažuje za server typu blade.

1.

Viacpanelový server typu blade: server typu blade, ktorý si na inštaláciu do šasi typu blade vyžaduje viac ako jeden panel.

| 2. | Server typu blade so štandardnou šírkou: server typu blade, ktorý si vyžaduje šírku štandardného panelu servera typu blade. |
| --- | --- |

2.

Server typu blade so štandardnou šírkou: server typu blade, ktorý si vyžaduje šírku štandardného panelu servera typu blade.

| 3. | Server typu blade s dvojitou šírkou: server typu blade, ktorý si vyžaduje dvojnásobnú šírku štandardného panelu servera typu blade. |
| --- | --- |

3.

Server typu blade s dvojitou šírkou: server typu blade, ktorý si vyžaduje dvojnásobnú šírku štandardného panelu servera typu blade.

| 4. | Server typu blade s polovičnou výškou: server typu blade, ktorý si vyžaduje polovičnú výšku štandardného panelu servera typu blade. |
| --- | --- |

4.

Server typu blade s polovičnou výškou: server typu blade, ktorý si vyžaduje polovičnú výšku štandardného panelu servera typu blade.

| 5. | Server typu blade so štvrtinovou výškou: server typu blade, ktorý si vyžaduje štvrtinovú výšku štandardného panelu servera typu blade. |
| --- | --- |

5.

Server typu blade so štvrtinovou výškou: server typu blade, ktorý si vyžaduje štvrtinovú výšku štandardného panelu servera typu blade.

| 6. | Viacuzlový server typu blade: server typu blade, ktorý má viacero uzlov. Samotný server typu blade sa dá rýchlo vymeniť, ale jednotlivé uzly nie. |
| --- | --- |

6.

Viacuzlový server typu blade: server typu blade, ktorý má viacero uzlov. Samotný server typu blade sa dá rýchlo vymeniť, ale jednotlivé uzly nie.

| b) | Šasi typu blade: obal, v ktorom sú uložené spoločné prostriedky pre prevádzku serverov typu blade, pamäťových jednotiek a ďalších zariadení vo formáte blade. Spoločné prostriedky šasi môžu zahŕňať zdroje napájania, zariadenie na ukladanie dát a hardvér pre distribúciu jednosmerného prúdu, regulovanie teploty, riadenie systému a sieťové služby. |
| --- | --- |

b)

Šasi typu blade: obal, v ktorom sú uložené spoločné prostriedky pre prevádzku serverov typu blade, pamäťových jednotiek a ďalších zariadení vo formáte blade. Spoločné prostriedky šasi môžu zahŕňať zdroje napájania, zariadenie na ukladanie dát a hardvér pre distribúciu jednosmerného prúdu, regulovanie teploty, riadenie systému a sieťové služby.

| c) | Pamäťové médium typu blade: pamäťové médium, ktoré je určené na použitie v šasi typu blade. Prevádzka pamäťového média typu blade je závislá od spoločných prostriedkov šasi typu blade (napr. zdroje napájania, chladenie). |
| --- | --- |

c)

Pamäťové médium typu blade: pamäťové médium, ktoré je určené na použitie v šasi typu blade. Prevádzka pamäťového média typu blade je závislá od spoločných prostriedkov šasi typu blade (napr. zdroje napájania, chladenie).

| 1.1.4. | Server plne odolný voči poruchám: počítačový server, ktorý je navrhnutý s úplnou hardvérovou redundanciou, pričom každý výpočtový prvok sa opakuje v dvoch uzloch, na ktorých súbežne prebieha rovnaká práca. (tzn. ak má jeden uzol poruchu alebo si vyžaduje opravu, druhý uzol môže pokračovať v práci samostatne, čo zabraňuje časovým prestojom). Server plne odolný voči poruchám využíva dva systémy na simultánne a opakované vykonávanie tej istej práce, čo zabezpečuje sústavnú funkčnosť pri aplikáciách kritických z hľadiska plnenia úloh. |
| --- | --- |

1.1.4.

Server plne odolný voči poruchám: počítačový server, ktorý je navrhnutý s úplnou hardvérovou redundanciou, pričom každý výpočtový prvok sa opakuje v dvoch uzloch, na ktorých súbežne prebieha rovnaká práca. (tzn. ak má jeden uzol poruchu alebo si vyžaduje opravu, druhý uzol môže pokračovať v práci samostatne, čo zabraňuje časovým prestojom). Server plne odolný voči poruchám využíva dva systémy na simultánne a opakované vykonávanie tej istej práce, čo zabezpečuje sústavnú funkčnosť pri aplikáciách kritických z hľadiska plnenia úloh.

| 1.1.5. | Odolný server: počítačový server, ktorý je navrhnutý s posilnenými vlastnosťami spoľahlivosti, dostupnosti, prevádzkyschopnosti (RAS) a škálovateľnosti, integrovanými do mikroarchitektúry systému, procesora a čipovej sady. Na účely overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR v rámci tejto špecifikácie musí mať odolný server vlastnosti, ktoré sú uvedené v prílohe B tejto špecifikácie. |
| --- | --- |

1.1.5.

Odolný server: počítačový server, ktorý je navrhnutý s posilnenými vlastnosťami spoľahlivosti, dostupnosti, prevádzkyschopnosti (RAS) a škálovateľnosti, integrovanými do mikroarchitektúry systému, procesora a čipovej sady. Na účely overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR v rámci tejto špecifikácie musí mať odolný server vlastnosti, ktoré sú uvedené v prílohe B tejto špecifikácie.

| 1.1.6. | Viacuzlový server: počítačový server, ktorý je navrhnutý s dvomi alebo viacerými nezávislými uzlami uloženými v spoločnom kryte a s jedným alebo viacerými zdrojmi napájania. Napájanie všetkých uzlov vo viacuzlovom serveri sa zabezpečuje prostredníctvom spoločných zdrojov napájania. Serverové uzly vo viacuzlovom serveri nie sú navrhnuté ako rýchlo vymeniteľné.
  Dvojuzlový server: bežná konfigurácia viacuzlového servera pozostávajúca z dvoch serverových uzlov. |
| --- | --- |

1.1.6.

Viacuzlový server: počítačový server, ktorý je navrhnutý s dvomi alebo viacerými nezávislými uzlami uloženými v spoločnom kryte a s jedným alebo viacerými zdrojmi napájania. Napájanie všetkých uzlov vo viacuzlovom serveri sa zabezpečuje prostredníctvom spoločných zdrojov napájania. Serverové uzly vo viacuzlovom serveri nie sú navrhnuté ako rýchlo vymeniteľné.

Dvojuzlový server: bežná konfigurácia viacuzlového servera pozostávajúca z dvoch serverových uzlov.

| 1.1.7. | Serverové zariadenie: počítačový server vybavený predinštalovaným operačným systémom a aplikačným softvérom, ktorý sa používa na vykonávanie vyhradenej funkcie alebo súboru tesne spojených funkcií. Serverové zariadenia poskytujú služby prostredníctvom jednej alebo viacerých sietí (napr. IP alebo SAN) a zvyčajne sa spravujú cez webové rozhranie alebo rozhranie príkazového riadku. Hardvérové a softvérové konfigurácie serverových zariadení sú dodávateľom prispôsobené na vykonávanie konkrétnej úlohy (vrátane služieb názvu, firewallu, overovania, kódovania a VoIP) a nie sú určené na spúšťanie softvéru dodaného používateľom. |
| --- | --- |

1.1.7.

Serverové zariadenie: počítačový server vybavený predinštalovaným operačným systémom a aplikačným softvérom, ktorý sa používa na vykonávanie vyhradenej funkcie alebo súboru tesne spojených funkcií. Serverové zariadenia poskytujú služby prostredníctvom jednej alebo viacerých sietí (napr. IP alebo SAN) a zvyčajne sa spravujú cez webové rozhranie alebo rozhranie príkazového riadku. Hardvérové a softvérové konfigurácie serverových zariadení sú dodávateľom prispôsobené na vykonávanie konkrétnej úlohy (vrátane služieb názvu, firewallu, overovania, kódovania a VoIP) a nie sú určené na spúšťanie softvéru dodaného používateľom.

| 1.1.8. | Systém vysokovýkonnej výpočtovej techniky (High Performance Computing – HPC): systém výpočtovej techniky, ktorý je navrhnutý a optimalizovaný na vykonávanie vysokovýkonných paralelných aplikácií. Systémy HPC pozostávajú z veľkého počtu homogénnych uzlov, usporiadaných do skupín, ktoré často disponujú vysokorýchlostnými prepojeniami v rámci spracovania, ako aj veľkou kapacitou pamäte a šírkou pásma. Systémy HPC môžu byť vyrobené na objednávku alebo zostavené z bežnejšie dostupných počítačových serverov. Systémy HPC musia spĺňať VŠETKY tieto kritériá:






  a) | sú umiestňované na trh a predávané ako počítačové servery optimalizované pre vysokovýkonné počítačové aplikácie; |
| --- | --- | --- |

1.1.8.

Systém vysokovýkonnej výpočtovej techniky (High Performance Computing – HPC): systém výpočtovej techniky, ktorý je navrhnutý a optimalizovaný na vykonávanie vysokovýkonných paralelných aplikácií. Systémy HPC pozostávajú z veľkého počtu homogénnych uzlov, usporiadaných do skupín, ktoré často disponujú vysokorýchlostnými prepojeniami v rámci spracovania, ako aj veľkou kapacitou pamäte a šírkou pásma. Systémy HPC môžu byť vyrobené na objednávku alebo zostavené z bežnejšie dostupných počítačových serverov. Systémy HPC musia spĺňať VŠETKY tieto kritériá:

a)

sú umiestňované na trh a predávané ako počítačové servery optimalizované pre vysokovýkonné počítačové aplikácie;

| b) | sú navrhnuté (alebo zostavené) a optimalizované na vykonávanie vysokovýkonných paralelných aplikácií; |
| --- | --- |

b)

sú navrhnuté (alebo zostavené) a optimalizované na vykonávanie vysokovýkonných paralelných aplikácií;

| c) | pozostávajú z viacerých spravidla homogénnych počítačových uzlov, usporiadaných do skupín najmä s cieľom zvýšiť výpočtovú výkonnosť; |
| --- | --- |

c)

pozostávajú z viacerých spravidla homogénnych počítačových uzlov, usporiadaných do skupín najmä s cieľom zvýšiť výpočtovú výkonnosť;

| d) | disponujú vysokorýchlostnými prepojeniami medzi uzlami v rámci spracovania. |
| --- | --- |

d)

disponujú vysokorýchlostnými prepojeniami medzi uzlami v rámci spracovania.

| 1.1.9. | Server s jednosmerným napájaním: počítačový server určený výlučne na prevádzku s jednosmerným zdrojom napájania. |
| --- | --- |

1.1.9.

Server s jednosmerným napájaním: počítačový server určený výlučne na prevádzku s jednosmerným zdrojom napájania.

| 1.1.10. | Veľký server: odolný/škálovateľný server, ktorý sa dodáva ako vopred integrovaný/testovaný systém uložený v jednej alebo viacerých skriniach alebo stojanoch a ktorý zahŕňa podsystém vstupov/výstupov s minimálne 32 vyhradenými vstupno-výstupnými zásuvkami s vysokou konektivitou. |
| --- | --- |

1.1.10.

Veľký server: odolný/škálovateľný server, ktorý sa dodáva ako vopred integrovaný/testovaný systém uložený v jednej alebo viacerých skriniach alebo stojanoch a ktorý zahŕňa podsystém vstupov/výstupov s minimálne 32 vyhradenými vstupno-výstupnými zásuvkami s vysokou konektivitou.

1.2.   Kategória výrobku

Druhostupňová klasifikácia alebo podtyp v rámci typu výrobku sa zakladá na vlastnostiach výrobku a inštalovaných komponentoch. Kategórie výrobku sa v rámci tejto špecifikácie využívajú na stanovenie požiadaviek pre overovanie súladu a požiadaviek na testovanie.

1.3.   Formáty počítačového servera

| 1.3.1. | Stojanový server: počítačový server, ktorý je navrhnutý na vloženie do štandardného 19-palcového stojana pre informačné centrá, ako je definovaný v normách EIA-310, IEC 60297 alebo DIN 41494. Na účely tejto špecifikácie sa server typu blade posudzuje v rámci osobitnej kategórie a je vyňatý z kategórie stojanových serverov. |
| --- | --- |

1.3.1.

Stojanový server: počítačový server, ktorý je navrhnutý na vloženie do štandardného 19-palcového stojana pre informačné centrá, ako je definovaný v normách EIA-310, IEC 60297 alebo DIN 41494. Na účely tejto špecifikácie sa server typu blade posudzuje v rámci osobitnej kategórie a je vyňatý z kategórie stojanových serverov.

| 1.3.2. | Vežový server: samostatný počítačový server, ktorý je navrhnutý so zdrojmi napájania, chladením, vstupno-výstupnými zariadeniami a ďalšími prostriedkami potrebnými na samostatnú prevádzku. Skriňa vežového servera je podobná skrini vežového klientskeho počítača. |
| --- | --- |

1.3.2.

Vežový server: samostatný počítačový server, ktorý je navrhnutý so zdrojmi napájania, chladením, vstupno-výstupnými zariadeniami a ďalšími prostriedkami potrebnými na samostatnú prevádzku. Skriňa vežového servera je podobná skrini vežového klientskeho počítača.

1.4.   Komponenty počítačového servera

| 1.4.1. | Zdroj napájania: zariadenie, ktoré premieňa striedavé alebo jednosmerné vstupné napätie na jedno alebo viacero jednosmerných výstupných napätí slúžiacich na napájanie počítačového servera. Zdroj napájania počítačového servera musí byť samostatný, fyzicky oddelený od základnej dosky a k systému sa musí pripájať prostredníctvom odpojiteľného alebo neoddeliteľného elektrického pripojenia.






  a) | Zdroj napájania AC-DC: zdroj napájania, ktorý premieňa sieťové striedavé vstupné napätie na jedno alebo viac jednosmerných výstupných napätí slúžiacich na napájanie počítačového servera. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

Zdroj napájania: zariadenie, ktoré premieňa striedavé alebo jednosmerné vstupné napätie na jedno alebo viacero jednosmerných výstupných napätí slúžiacich na napájanie počítačového servera. Zdroj napájania počítačového servera musí byť samostatný, fyzicky oddelený od základnej dosky a k systému sa musí pripájať prostredníctvom odpojiteľného alebo neoddeliteľného elektrického pripojenia.

a)

Zdroj napájania AC-DC: zdroj napájania, ktorý premieňa sieťové striedavé vstupné napätie na jedno alebo viac jednosmerných výstupných napätí slúžiacich na napájanie počítačového servera.

| b) | Zdroj napájania DC-DC: zdroj napájania, ktorý premieňa sieťové jednosmerné vstupné napätie na jedno alebo viac jednosmerných výstupných napätí slúžiacich na napájanie počítačového servera. Na účely tejto špecifikácie sa konvertor jednosmerného napätia (DC-DC), označovaný aj ako napäťový regulátor, ktorý je zabudovaný v počítačovom serveri a používa sa na premenu nízkeho jednosmerného napätia (napr. 12 V) na jednosmerné napätie iných hodnôt, slúžiace na napájanie komponentov počítačového servera, nepovažuje za zdroj napájania DC-DC. |
| --- | --- |

b)

Zdroj napájania DC-DC: zdroj napájania, ktorý premieňa sieťové jednosmerné vstupné napätie na jedno alebo viac jednosmerných výstupných napätí slúžiacich na napájanie počítačového servera. Na účely tejto špecifikácie sa konvertor jednosmerného napätia (DC-DC), označovaný aj ako napäťový regulátor, ktorý je zabudovaný v počítačovom serveri a používa sa na premenu nízkeho jednosmerného napätia (napr. 12 V) na jednosmerné napätie iných hodnôt, slúžiace na napájanie komponentov počítačového servera, nepovažuje za zdroj napájania DC-DC.

| c) | Jednovýstupový zdroj napájania: zdroj napájania, ktorý je navrhnutý tak, aby väčšinu svojho menovitého výstupného výkonu dodával na jeden hlavný jednosmerný výstup slúžiaci na napájanie počítačového servera. Jednovýstupový zdroj napájania môže mať jeden alebo viac pohotovostných výstupov, ktoré sú aktívne vždy počas pripojenia ku vstupnému zdroju napájania. Na účely tejto špecifikácie celkový menovitý výstupný výkon každého ďalšieho výstupu zdroja napájania, ktorý nie je hlavný ani pohotovostný, nesmie byť vyšší ako 20 W. Zdroje napájania, ktoré majú viac výstupov s rovnakým napätím ako hlavný výstup, sa považujú za jednovýstupové zdroje napájania, pokiaľ tieto výstupy 1. sú generované z oddelených konvertorov, prípadne majú oddelené výstupné usmerňovacie stupne, alebo 2. majú nezávislé prúdové obmedzenia. |
| --- | --- |

c)

Jednovýstupový zdroj napájania: zdroj napájania, ktorý je navrhnutý tak, aby väčšinu svojho menovitého výstupného výkonu dodával na jeden hlavný jednosmerný výstup slúžiaci na napájanie počítačového servera. Jednovýstupový zdroj napájania môže mať jeden alebo viac pohotovostných výstupov, ktoré sú aktívne vždy počas pripojenia ku vstupnému zdroju napájania. Na účely tejto špecifikácie celkový menovitý výstupný výkon každého ďalšieho výstupu zdroja napájania, ktorý nie je hlavný ani pohotovostný, nesmie byť vyšší ako 20 W. Zdroje napájania, ktoré majú viac výstupov s rovnakým napätím ako hlavný výstup, sa považujú za jednovýstupové zdroje napájania, pokiaľ tieto výstupy 1. sú generované z oddelených konvertorov, prípadne majú oddelené výstupné usmerňovacie stupne, alebo 2. majú nezávislé prúdové obmedzenia.

| d) | Viacvýstupový zdroj napájania: zdroj napájania, ktorý je navrhnutý tak, aby väčšinu svojho menovitého výstupného výkonu dodával na viaceré hlavné jednosmerné výstupy slúžiace na napájanie počítačového servera. Viacvýstupový zdroj napájania môže mať jeden alebo viac pohotovostných výstupov, ktoré sú aktívne vždy počas pripojenia ku vstupnému zdroju napájania. Na účely tejto špecifikácie celkový menovitý výstupný výkon každého ďalšieho výstupu zdroja napájania, ktorý nie je hlavný ani pohotovostný, musí byť vyšší alebo rovný 20 W. |
| --- | --- |

d)

Viacvýstupový zdroj napájania: zdroj napájania, ktorý je navrhnutý tak, aby väčšinu svojho menovitého výstupného výkonu dodával na viaceré hlavné jednosmerné výstupy slúžiace na napájanie počítačového servera. Viacvýstupový zdroj napájania môže mať jeden alebo viac pohotovostných výstupov, ktoré sú aktívne vždy počas pripojenia ku vstupnému zdroju napájania. Na účely tejto špecifikácie celkový menovitý výstupný výkon každého ďalšieho výstupu zdroja napájania, ktorý nie je hlavný ani pohotovostný, musí byť vyšší alebo rovný 20 W.

| 1.4.2. | Vstupno-výstupné zariadenie: zariadenie, ktoré zabezpečuje funkciu dátového vstupu a výstupu medzi počítačovým serverom a ďalšími zariadeniami. Vstupno-výstupné zariadenie môže byť zabudované v základnej doske počítačového servera, alebo môže byť k základnej doske pripojené prostredníctvom rozširovacích slotov (napr. PCI, PCIe). K vstupno-výstupným zariadeniam patria napríklad samostatné zariadenia eternetu, zariadenia InfiniBand, RAID/SAS a Fibre Channel.
  Vstupno-výstupný port: fyzické obvody vo vstupno-výstupnom zariadení, kde sa môže uskutočniť vstupno-výstupné spojenie. Port nie je to isté ako zásuvka konektora; jedna zásuvka konektora môže slúžiť pre viacero portov toho istého rozhrania. |
| --- | --- |

1.4.2.

Vstupno-výstupné zariadenie: zariadenie, ktoré zabezpečuje funkciu dátového vstupu a výstupu medzi počítačovým serverom a ďalšími zariadeniami. Vstupno-výstupné zariadenie môže byť zabudované v základnej doske počítačového servera, alebo môže byť k základnej doske pripojené prostredníctvom rozširovacích slotov (napr. PCI, PCIe). K vstupno-výstupným zariadeniam patria napríklad samostatné zariadenia eternetu, zariadenia InfiniBand, RAID/SAS a Fibre Channel.

Vstupno-výstupný port: fyzické obvody vo vstupno-výstupnom zariadení, kde sa môže uskutočniť vstupno-výstupné spojenie. Port nie je to isté ako zásuvka konektora; jedna zásuvka konektora môže slúžiť pre viacero portov toho istého rozhrania.

| 1.4.3. | Základná doska: hlavná doska s plošnými spojmi v serveri. Na účely tejto špecifikácie základná doska obsahuje konektory na pripojenie doplnkových dosiek a spravidla obsahuje tieto komponenty: procesor, pamäť, BIOS a rozširovacie sloty. |
| --- | --- |

1.4.3.

Základná doska: hlavná doska s plošnými spojmi v serveri. Na účely tejto špecifikácie základná doska obsahuje konektory na pripojenie doplnkových dosiek a spravidla obsahuje tieto komponenty: procesor, pamäť, BIOS a rozširovacie sloty.

| 1.4.4. | Procesor: logické obvody, ktoré reagujú na základné inštrukcie riadiace server, a spracovávajú ich. Na účely tejto špecifikácie procesor znamená základnú procesorovú jednotku (CPU) počítačového servera. Typická CPU je fyzický balík, ktorý sa inštaluje na základnú dosku servera prostredníctvom zásuvky alebo priamym priletovaním. Balík CPU môže obsahovať jedno alebo viac jadier procesora. |
| --- | --- |

1.4.4.

Procesor: logické obvody, ktoré reagujú na základné inštrukcie riadiace server, a spracovávajú ich. Na účely tejto špecifikácie procesor znamená základnú procesorovú jednotku (CPU) počítačového servera. Typická CPU je fyzický balík, ktorý sa inštaluje na základnú dosku servera prostredníctvom zásuvky alebo priamym priletovaním. Balík CPU môže obsahovať jedno alebo viac jadier procesora.

| 1.4.5. | Pamäť: na účely tejto špecifikácie je pamäť súčasť servera ležiaca mimo procesora, v ktorej sa ukladajú informácie na okamžité použitie pre procesor. |
| --- | --- |

1.4.5.

Pamäť: na účely tejto špecifikácie je pamäť súčasť servera ležiaca mimo procesora, v ktorej sa ukladajú informácie na okamžité použitie pre procesor.

| 1.4.6. | Pevný disk (HDD): základné pamäťové médium počítača, v ktorom sa informácie čítajú z jedného alebo viacerých rotujúcich magnetických diskov a zapisujú na ne. |
| --- | --- |

1.4.6.

Pevný disk (HDD): základné pamäťové médium počítača, v ktorom sa informácie čítajú z jedného alebo viacerých rotujúcich magnetických diskov a zapisujú na ne.

| 1.4.7. | Mechanika s nepohyblivým médiom (SSD): pamäťové médium, v ktorom sa na ukladanie dát využívajú pamäťové čipy namiesto rotujúcich magnetických diskov. |
| --- | --- |

1.4.7.

Mechanika s nepohyblivým médiom (SSD): pamäťové médium, v ktorom sa na ukladanie dát využívajú pamäťové čipy namiesto rotujúcich magnetických diskov.

1.5.   Ďalšie vybavenie dátového centra:

| 1.5.1. | Sieťové zariadenie: zariadenie, ktorého základnou funkciou je prenos dát medzi rôznymi sieťovými rozhraniami, zabezpečovanie dátovej konektivity medzi pripojenými zariadeniami (napr. smerovačmi a prepínačmi). Dátová konektivita sa dosahuje smerovaním dátových paketov zapuzdrených podľa internetového protokolu (Internet Protocol), Fibre Channel, InfiniBand alebo podobného protokolu. |
| --- | --- |

1.5.1.

Sieťové zariadenie: zariadenie, ktorého základnou funkciou je prenos dát medzi rôznymi sieťovými rozhraniami, zabezpečovanie dátovej konektivity medzi pripojenými zariadeniami (napr. smerovačmi a prepínačmi). Dátová konektivita sa dosahuje smerovaním dátových paketov zapuzdrených podľa internetového protokolu (Internet Protocol), Fibre Channel, InfiniBand alebo podobného protokolu.

| 1.5.2. | Zariadenie na ukladanie dát: plne funkčný systém na ukladanie dát, ktorý poskytuje služby ukladania dát klientom a zariadeniam, pripojeným priamo alebo prostredníctvom siete. Komponenty a podsystémy, ktoré sú pevnou súčasťou architektúry zariadenia na ukladanie dát (napr. na zabezpečovanie vnútornej komunikácie medzi radičmi a diskami), sa považujú za súčasť zariadenia na ukladanie dát. Naproti tomu komponenty, ktoré sa bežne spájajú s prostredím ukladania dát na úrovni dátového centra (napr. zariadenia potrebné na prevádzku externej siete SAN), sa nepovažujú za súčasť zariadenia na ukladanie dát. Zariadenie na ukladanie dát môže pozostávať z integrovaných radičov, úložných zariadení, zabudovaných prvkov siete, softvéru a ďalších zariadení. Kým zariadenia na ukladanie dát môžu obsahovať jeden alebo viac zabudovaných procesorov, tieto procesory nevykonávajú softvérové aplikácie dodané používateľom, ale môžu vykonávať dátové aplikácie (napr. kopírovanie dát, nástroje na zálohovanie, komprimovanie dát, prostriedky na inštaláciu). |
| --- | --- |

1.5.2.

Zariadenie na ukladanie dát: plne funkčný systém na ukladanie dát, ktorý poskytuje služby ukladania dát klientom a zariadeniam, pripojeným priamo alebo prostredníctvom siete. Komponenty a podsystémy, ktoré sú pevnou súčasťou architektúry zariadenia na ukladanie dát (napr. na zabezpečovanie vnútornej komunikácie medzi radičmi a diskami), sa považujú za súčasť zariadenia na ukladanie dát. Naproti tomu komponenty, ktoré sa bežne spájajú s prostredím ukladania dát na úrovni dátového centra (napr. zariadenia potrebné na prevádzku externej siete SAN), sa nepovažujú za súčasť zariadenia na ukladanie dát. Zariadenie na ukladanie dát môže pozostávať z integrovaných radičov, úložných zariadení, zabudovaných prvkov siete, softvéru a ďalších zariadení. Kým zariadenia na ukladanie dát môžu obsahovať jeden alebo viac zabudovaných procesorov, tieto procesory nevykonávajú softvérové aplikácie dodané používateľom, ale môžu vykonávať dátové aplikácie (napr. kopírovanie dát, nástroje na zálohovanie, komprimovanie dát, prostriedky na inštaláciu).

| 1.5.3. | Zdroj neprerušovaného napájania (UPS): sústava prevodníkov, spínačov a prostriedkov na uskladnenie energie (napríklad batérií), ktorá tvorí zdroj energie zabezpečujúci kontinuitu napájania záťaže v prípade výpadku vstupného napájania. |
| --- | --- |

1.5.3.

Zdroj neprerušovaného napájania (UPS): sústava prevodníkov, spínačov a prostriedkov na uskladnenie energie (napríklad batérií), ktorá tvorí zdroj energie zabezpečujúci kontinuitu napájania záťaže v prípade výpadku vstupného napájania.

1.6.   Prevádzkové režimy a stavy napájania

| 1.6.1. | Stav nečinnosti: prevádzkový stav, v ktorom operačný systém a ďalší softvér sú úplne nainštalované, počítačový server je plne schopný pracovnej činnosti, ale systém nevyžaduje ani neočakáva žiadnu aktívnu pracovnú činnosť (tzn. počítačový server je funkčný, ale nevykonáva žiadnu užitočnú prácu). Pre systémy, v ktorých sa dajú uplatniť normy ACPI, stav nečinnosti zodpovedá iba úspornému režimu ACPI S0. |
| --- | --- |

1.6.1.

Stav nečinnosti: prevádzkový stav, v ktorom operačný systém a ďalší softvér sú úplne nainštalované, počítačový server je plne schopný pracovnej činnosti, ale systém nevyžaduje ani neočakáva žiadnu aktívnu pracovnú činnosť (tzn. počítačový server je funkčný, ale nevykonáva žiadnu užitočnú prácu). Pre systémy, v ktorých sa dajú uplatniť normy ACPI, stav nečinnosti zodpovedá iba úspornému režimu ACPI S0.

| 1.6.2. | Aktívny stav: prevádzkový stav, v ktorom počítačový server vykonáva prácu ako odpoveď na predchádzajúce alebo súbežné vonkajšie požiadavky (napr. pokyny prostredníctvom siete). Aktívny stav zahŕňa 1. aktívne spracovanie dát a 2. vyhľadávanie/nachádzanie dát v pamäti, vyrovnávacej pamäti alebo vo vnútornom/vonkajšom pamäťovom médiu pri súčasnom očakávaní ďalšieho vstupu zo siete. |
| --- | --- |

1.6.2.

Aktívny stav: prevádzkový stav, v ktorom počítačový server vykonáva prácu ako odpoveď na predchádzajúce alebo súbežné vonkajšie požiadavky (napr. pokyny prostredníctvom siete). Aktívny stav zahŕňa 1. aktívne spracovanie dát a 2. vyhľadávanie/nachádzanie dát v pamäti, vyrovnávacej pamäti alebo vo vnútornom/vonkajšom pamäťovom médiu pri súčasnom očakávaní ďalšieho vstupu zo siete.

1.7.   Ostatné kľúčové pojmy

| 1.7.1. | Systém radiča: počítač alebo počítačový server, ktorý riadi proces porovnávania s referenčnými hodnotami. Systém radiča vykonáva tieto funkcie:






  a) | začína a končí každý segment (fázu) porovnávania výkonnosti s referenčnými hodnotami; |
| --- | --- | --- |

1.7.1.

Systém radiča: počítač alebo počítačový server, ktorý riadi proces porovnávania s referenčnými hodnotami. Systém radiča vykonáva tieto funkcie:

a)

začína a končí každý segment (fázu) porovnávania výkonnosti s referenčnými hodnotami;

| b) | riadi pracovné požiadavky porovnávania výkonnosti s referenčnými hodnotami; |
| --- | --- |

b)

riadi pracovné požiadavky porovnávania výkonnosti s referenčnými hodnotami;

| c) | začína a končí zhromažďovanie dát z analyzátora výkonu, takže je možné porovnávať údaje o výkone a výkonnosti z každej fázy; |
| --- | --- |

c)

začína a končí zhromažďovanie dát z analyzátora výkonu, takže je možné porovnávať údaje o výkone a výkonnosti z každej fázy;

| d) | ukladá logovacie súbory obsahujúce informácie o referenčných hodnotách výkonu a výkonnosti; |
| --- | --- |

d)

ukladá logovacie súbory obsahujúce informácie o referenčných hodnotách výkonu a výkonnosti;

| e) | premieňa surové dáta do formátu vhodného na prípravu správ o porovnávaní s referenčnými hodnotami, na predkladanie a hodnotenie výsledkov a |
| --- | --- |

e)

premieňa surové dáta do formátu vhodného na prípravu správ o porovnávaní s referenčnými hodnotami, na predkladanie a hodnotenie výsledkov a

| f) | zhromažďuje a ukladá dáta o prostredí, ak je nastavený na automatické porovnávanie s referenčnými hodnotami. |
| --- | --- |

f)

zhromažďuje a ukladá dáta o prostredí, ak je nastavený na automatické porovnávanie s referenčnými hodnotami.

| 1.7.2. | Sieťový klient (testovanie): počítač alebo počítačový server, ktorý generuje pracovné zaťaženie prenášané na testovanú jednotku (UUT) pripojenú prostredníctvom sieťového prepínača. |
| --- | --- |

1.7.2.

Sieťový klient (testovanie): počítač alebo počítačový server, ktorý generuje pracovné zaťaženie prenášané na testovanú jednotku (UUT) pripojenú prostredníctvom sieťového prepínača.

| 1.7.3. | Vlastnosti RAS: skratka pre spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (Reliability, Availability, Serviceability). RAS sa niekedy rozširuje na RASM, keď sa pridáva kritérium riaditeľnosti (Manageability). Tri základné zložky RAS sa vo vzťahu k počítačovým serverom definujú takto:






  a) | Vlastnosť spoľahlivosti: vlastnosť, ktorá podporuje schopnosť servera vykonávať určenú funkciu bez prerušenia v dôsledku poruchy komponentov (napr. voľbou komponentov, znížením teploty a/alebo napätia, zisťovaním a odstraňovaním chýb). |
| --- | --- | --- |

1.7.3.

Vlastnosti RAS: skratka pre spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (Reliability, Availability, Serviceability). RAS sa niekedy rozširuje na RASM, keď sa pridáva kritérium riaditeľnosti (Manageability). Tri základné zložky RAS sa vo vzťahu k počítačovým serverom definujú takto:

a)

Vlastnosť spoľahlivosti: vlastnosť, ktorá podporuje schopnosť servera vykonávať určenú funkciu bez prerušenia v dôsledku poruchy komponentov (napr. voľbou komponentov, znížením teploty a/alebo napätia, zisťovaním a odstraňovaním chýb).

| b) | Vlastnosť dostupnosti: vlastnosť, ktorá podporuje schopnosť servera maximalizovať prevádzku pri bežnej kapacite počas stanovenej doby [napr. redundanciou (na mikroúrovni aj makroúrovni)]. |
| --- | --- |

b)

Vlastnosť dostupnosti: vlastnosť, ktorá podporuje schopnosť servera maximalizovať prevádzku pri bežnej kapacite počas stanovenej doby [napr. redundanciou (na mikroúrovni aj makroúrovni)].

| c) | Vlastnosť prevádzkyschopnosti: vlastnosť, ktorá podporuje možnosť, aby sa údržba servera vykonávala bez prerušenia jeho prevádzky (napr. pripájaním za chodu). |
| --- | --- |

c)

Vlastnosť prevádzkyschopnosti: vlastnosť, ktorá podporuje možnosť, aby sa údržba servera vykonávala bez prerušenia jeho prevádzky (napr. pripájaním za chodu).

| 1.7.4. | Vyťaženosť procesora servera: pomer výpočtovej činnosti procesora k výpočtovej činnosti procesora pri plnom zaťažení, pri danom napätí a frekvencii, ktorý sa určuje nepretržite alebo ako krátkodobý priemer využitia počas súboru cyklov aktívneho stavu a/alebo stavu nečinnosti. |
| --- | --- |

1.7.4.

Vyťaženosť procesora servera: pomer výpočtovej činnosti procesora k výpočtovej činnosti procesora pri plnom zaťažení, pri danom napätí a frekvencii, ktorý sa určuje nepretržite alebo ako krátkodobý priemer využitia počas súboru cyklov aktívneho stavu a/alebo stavu nečinnosti.

| 1.7.5. | Hypervízor: typ hardvérovej techniky virtualizácie, ktorá umožňuje, aby viaceré hosťovské operačné systémy súčasne pracovali s jedným hostiteľským systémom. |
| --- | --- |

1.7.5.

Hypervízor: typ hardvérovej techniky virtualizácie, ktorá umožňuje, aby viaceré hosťovské operačné systémy súčasne pracovali s jedným hostiteľským systémom.

| 1.7.6. | Pomocné urýchľovače spracovania (Auxiliary Processing Accelerators – APA): prídavné karty na rozšírenie výpočtovej kapacity, ktoré sa inštalujú do univerzálnych rozširovacích slotov (napr. GPGPU inštalovaný v slote PCI). |
| --- | --- |

1.7.6.

Pomocné urýchľovače spracovania (Auxiliary Processing Accelerators – APA): prídavné karty na rozšírenie výpočtovej kapacity, ktoré sa inštalujú do univerzálnych rozširovacích slotov (napr. GPGPU inštalovaný v slote PCI).

| 1.7.7. | Kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou: kanál alebo pamäťový port, ktorým sa pripája pamäťový radič k stanovenému počtu pamäťových zariadení (napr. DIMM) v počítačovom serveri. Bežný počítačový server môže obsahovať viac pamäťových radičov, ktoré môžu na druhej strane podporovať jeden alebo viac kanálov DDR s vyrovnávacou pamäťou. Každý kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou slúži iba časti celkového asociatívneho pamäťového priestoru v počítačovom serveri. |
| --- | --- |

1.7.7.

Kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou: kanál alebo pamäťový port, ktorým sa pripája pamäťový radič k stanovenému počtu pamäťových zariadení (napr. DIMM) v počítačovom serveri. Bežný počítačový server môže obsahovať viac pamäťových radičov, ktoré môžu na druhej strane podporovať jeden alebo viac kanálov DDR s vyrovnávacou pamäťou. Každý kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou slúži iba časti celkového asociatívneho pamäťového priestoru v počítačovom serveri.

1.8.   Skupina výrobkov

Podrobný opis týkajúci sa skupiny počítačov s rovnakou kombináciou šasi/základnej dosky, ktorý často obsahuje stovky možných konfigurácií hardvéru a softvéru.

1.8.1.   Spoločné vlastnosti skupiny výrobkov: súbor vlastností spoločný všetkým modelom/konfiguráciám v rámci skupiny výrobkov, ktoré vytvárajú spoločnú základnú konštrukciu. Všetky modely/konfigurácie v rámci skupiny výrobkov musia mať spoločné tieto prvky:

| a) | patriť do rovnakej modelovej línie alebo typu zariadenia; |
| --- | --- |

a)

patriť do rovnakej modelovej línie alebo typu zariadenia;

| b) | mať buď rovnaký formát (tzn. stojanový, typu blade, vežový), alebo rovnakú mechanickú a elektrickú konštrukciu s iba okrajovými mechanickými rozdielmi, ktoré umožňujú, aby konštrukcia podporovala rôzne formáty; |
| --- | --- |

b)

mať buď rovnaký formát (tzn. stojanový, typu blade, vežový), alebo rovnakú mechanickú a elektrickú konštrukciu s iba okrajovými mechanickými rozdielmi, ktoré umožňujú, aby konštrukcia podporovala rôzne formáty;

| c) | mať buď rovnaké procesory z jednej danej série procesorov, alebo procesory, ktoré sa pripájajú k rovnakému typu zásuvky; |
| --- | --- |

c)

mať buď rovnaké procesory z jednej danej série procesorov, alebo procesory, ktoré sa pripájajú k rovnakému typu zásuvky;

| d) | mať spoločné zdroje napájania, ktoré pracujú s účinnosťou vyššou alebo rovnou účinnosti pri všetkých požadovaných hodnotách záťaže uvedených v časti 3.2 (tzn. 10 %, 20 %, 50 % a 100 % maximálnej menovitej záťaže pre jednovýstupový zdroj napájania; 20 %, 50 %, a 100 % maximálnej menovitej záťaže pre viacvýstupový zdroj napájania). |
| --- | --- |

d)

mať spoločné zdroje napájania, ktoré pracujú s účinnosťou vyššou alebo rovnou účinnosti pri všetkých požadovaných hodnotách záťaže uvedených v časti 3.2 (tzn. 10 %, 20 %, 50 % a 100 % maximálnej menovitej záťaže pre jednovýstupový zdroj napájania; 20 %, 50 %, a 100 % maximálnej menovitej záťaže pre viacvýstupový zdroj napájania).

1.8.2.   Testované konfigurácie výrobkov zo skupiny výrobkov

| a) | Variácie úvah pri nákupe:






  1. | Konfigurácia s najnižšou výkonnosťou: kombinácia výkonu procesora, zdrojov napájania, pamäte, pamäťového média (HDD/SDD) a vstupno-výstupných zariadení, ktorá v rámci skupiny výrobkov predstavuje lacnejšiu alebo menej výkonnú počítačovú platformu. |
| --- | --- | --- |

a)

Variácie úvah pri nákupe:

1.

Konfigurácia s najnižšou výkonnosťou: kombinácia výkonu procesora, zdrojov napájania, pamäte, pamäťového média (HDD/SDD) a vstupno-výstupných zariadení, ktorá v rámci skupiny výrobkov predstavuje lacnejšiu alebo menej výkonnú počítačovú platformu.

| 2. | Konfigurácia s najvyššou výkonnosťou: kombinácia výkonu procesora, zdrojov napájania, pamäte, pamäťového média (HDD/SDD) a vstupno-výstupných zariadení, ktorá v rámci skupiny výrobkov predstavuje buď drahšiu, alebo výkonnejšiu počítačovú platformu. |
| --- | --- |

2.

Konfigurácia s najvyššou výkonnosťou: kombinácia výkonu procesora, zdrojov napájania, pamäte, pamäťového média (HDD/SDD) a vstupno-výstupných zariadení, ktorá v rámci skupiny výrobkov predstavuje buď drahšiu, alebo výkonnejšiu počítačovú platformu.

| b) | Typická konfigurácia:
  Typická konfigurácia: konfigurácia výrobku, ktorá leží medzi konfiguráciou s najnižším a najvyšším výkonom a je reprezentatívna pre výrobok s vysokým objemom predaja. |
| --- | --- |

b)

Typická konfigurácia:

Typická konfigurácia: konfigurácia výrobku, ktorá leží medzi konfiguráciou s najnižším a najvyšším výkonom a je reprezentatívna pre výrobok s vysokým objemom predaja.

| c) | Variácie využitia výkonu:






  1. | Konfigurácia s najnižším výkonom: minimálna konfigurácia, do ktorej sa dajú zaviesť podporované operačné systémy a ktorá dokáže s nimi pracovať. Pozostáva z procesora s najnižším výkonom, najmenšieho počtu inštalovaných zdrojov napájania, pamätí, pamäťových médií (HDD/SDD) a vstupno-výstupných zariadení, a je to minimálna konfigurácia, ktorá sa ponúka na predaj a zároveň je schopná splniť požiadavky ENERGY STAR. |
| --- | --- | --- |

c)

Variácie využitia výkonu:

1.

Konfigurácia s najnižším výkonom: minimálna konfigurácia, do ktorej sa dajú zaviesť podporované operačné systémy a ktorá dokáže s nimi pracovať. Pozostáva z procesora s najnižším výkonom, najmenšieho počtu inštalovaných zdrojov napájania, pamätí, pamäťových médií (HDD/SDD) a vstupno-výstupných zariadení, a je to minimálna konfigurácia, ktorá sa ponúka na predaj a zároveň je schopná splniť požiadavky ENERGY STAR.

| 2. | Konfigurácia s najvyšším výkonom: predajcom zvolená kombinácia komponentov, ktorá po zostavení a uvedení do prevádzky dosahuje najvyššie využitie výkonu v rámci skupiny výrobkov. Pozostáva z procesora s najvyšším výkonom, najväčšieho počtu inštalovaných zdrojov napájania, pamätí, pamäťových médií (HDD/SDD) a vstupno-výstupných zariadení, a je to maximálna konfigurácia, ktorá sa ponúka na predaj a zároveň je schopná splniť požiadavky ENERGY STAR. |
| --- | --- |

2.

Konfigurácia s najvyšším výkonom: predajcom zvolená kombinácia komponentov, ktorá po zostavení a uvedení do prevádzky dosahuje najvyššie využitie výkonu v rámci skupiny výrobkov. Pozostáva z procesora s najvyšším výkonom, najväčšieho počtu inštalovaných zdrojov napájania, pamätí, pamäťových médií (HDD/SDD) a vstupno-výstupných zariadení, a je to maximálna konfigurácia, ktorá sa ponúka na predaj a zároveň je schopná splniť požiadavky ENERGY STAR.

2.   Rozsah pôsobnosti

2.1.   Zahrnuté výrobky

Výrobok musí spĺňať definíciu počítačového servera, ako je uvedená v časti 1 tohto dokumentu, aby sa mohol posudzovať podľa požiadaviek ENERGY STAR v rámci tejto špecifikácie. Oprávnenosť podľa verzie 2.0 sa obmedzuje na formát počítačových serverov typu blade, viacuzlových, stojanových alebo vežových, s najviac štyrmi zásuvkami procesora v počítačovom serveri (alebo v jednej časti v prípade servera typu blade a v jednom uzle v prípade viacuzlového servera). Výrobky výslovne vylúčené z verzie 2.0 sú uvedené v časti 2.2.

2.2.   Vylúčené výrobky

| 2.2.1. | Výrobky, ktoré sú zahrnuté pod iné špecifikácie výrobkov ENERGY STAR, sa neposudzujú podľa požiadaviek tejto špecifikácie. Zoznam v súčasnosti platných špecifikácií nájdete na adrese www.eu-energystar.org/. |
| --- | --- |

2.2.1.

Výrobky, ktoré sú zahrnuté pod iné špecifikácie výrobkov ENERGY STAR, sa neposudzujú podľa požiadaviek tejto špecifikácie. Zoznam v súčasnosti platných špecifikácií nájdete na adrese www.eu-energystar.org/.

| 2.2.2. | Podľa požiadaviek tejto špecifikácie sa neposudzujú tieto výrobky:






  a) | servery plne odolné voči poruchám; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Podľa požiadaviek tejto špecifikácie sa neposudzujú tieto výrobky:

a)

servery plne odolné voči poruchám;

| b) | serverové zariadenia; |
| --- | --- |

b)

serverové zariadenia;

| c) | systémy vysokovýkonnej výpočtovej techniky; |
| --- | --- |

c)

systémy vysokovýkonnej výpočtovej techniky;

| d) | veľké servery; |
| --- | --- |

d)

veľké servery;

| e) | zariadenia na ukladanie dát vrátane pamäťových médií typu blade a |
| --- | --- |

e)

zariadenia na ukladanie dát vrátane pamäťových médií typu blade a

| f) | sieťové zariadenia. |
| --- | --- |

f)

sieťové zariadenia.

3.   Kritériá overovania súladu

3.1.   Platné číslice a zaokrúhľovanie

| 3.1.1. | Všetky výpočty sa vykonávajú na základe priamo nameraných (nezaokrúhlených) hodnôt. |
| --- | --- |

3.1.1.

Všetky výpočty sa vykonávajú na základe priamo nameraných (nezaokrúhlených) hodnôt.

| 3.1.2. | Ak nie je uvedené inak, súlad s obmedzeniami špecifikácie sa hodnotí pomocou priamo nameraných alebo vypočítaných hodnôt bez akéhokoľvek zaokrúhľovania. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ak nie je uvedené inak, súlad s obmedzeniami špecifikácie sa hodnotí pomocou priamo nameraných alebo vypočítaných hodnôt bez akéhokoľvek zaokrúhľovania.

| 3.1.3. | Priamo namerané alebo vypočítané hodnoty, ktoré sa predkladajú na zaznamenanie na webovej stránke ENERGY STAR, sa zaokrúhľujú na najbližšiu platnú číslicu, ako je uvedené v príslušných obmedzeniach špecifikácie. |
| --- | --- |

3.1.3.

Priamo namerané alebo vypočítané hodnoty, ktoré sa predkladajú na zaznamenanie na webovej stránke ENERGY STAR, sa zaokrúhľujú na najbližšiu platnú číslicu, ako je uvedené v príslušných obmedzeniach špecifikácie.

3.2.   Požiadavky na zdroje napájania

| 3.2.1. | Na účely overovania súladu výrobku s požiadavkami ENERGY STAR sa prijímajú údaje a správy o testovaní zdrojov napájania od subjektov, ktorých testovanie zdrojov napájania uznáva agentúra EPA. |
| --- | --- |

3.2.1.

Na účely overovania súladu výrobku s požiadavkami ENERGY STAR sa prijímajú údaje a správy o testovaní zdrojov napájania od subjektov, ktorých testovanie zdrojov napájania uznáva agentúra EPA.

| 3.2.2. | Kritériá účinnosti zdrojov napájania: zdroje napájania používané vo výrobkoch, ktoré sú oprávnené v rámci tejto špecifikácie, musia pri testovaní s použitím generalizovaného protokolu zo skúšky účinnosti vnútorného zdroja, verzia 6.6 (nájdete na adrese www.efficientpowersupplies.org), spĺňať nasledujúce požiadavky. Údaje o zdrojoch napájania získané pomocou verzie 6.4.2 (ako sa požaduje vo verzii 1.1), 6.4.3 alebo 6.5 sú prijateľné za predpokladu, že testy boli vykonané pred dátumom účinnosti verzie 2.0 tejto špecifikácie.






  a) | Vežové a stojanové servery: aby bol vežový alebo stojanový počítačový server v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať pred dodaním v konfigurácii iba zdroje napájania, ktoré spĺňajú alebo prekračujú príslušné požiadavky na účinnosť uvedené v tabuľke 1. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Kritériá účinnosti zdrojov napájania: zdroje napájania používané vo výrobkoch, ktoré sú oprávnené v rámci tejto špecifikácie, musia pri testovaní s použitím generalizovaného protokolu zo skúšky účinnosti vnútorného zdroja, verzia 6.6 (nájdete na adrese www.efficientpowersupplies.org), spĺňať nasledujúce požiadavky. Údaje o zdrojoch napájania získané pomocou verzie 6.4.2 (ako sa požaduje vo verzii 1.1), 6.4.3 alebo 6.5 sú prijateľné za predpokladu, že testy boli vykonané pred dátumom účinnosti verzie 2.0 tejto špecifikácie.

a)

Vežové a stojanové servery: aby bol vežový alebo stojanový počítačový server v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať pred dodaním v konfigurácii iba zdroje napájania, ktoré spĺňajú alebo prekračujú príslušné požiadavky na účinnosť uvedené v tabuľke 1.

| b) | Servery typu blade a viacuzlové servery: aby bol server typu blade alebo viacuzlový server dodávaný so šasi v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí byť pred dodaním konfigurovaný tak, aby všetky zdroje napájajúce šasi spĺňali alebo prekračovali príslušné požiadavky na účinnosť uvedené v tabuľke 1.

  Tabuľka 1


  Požiadavky na účinnosť pre zdroje napájania











  Typ zdroja napájania | Menovitý výstupný výkon | Záťaž 10 % | Záťaž 20 % | Záťaž 50 % | Záťaž 100 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viacvýstupový
  (AC-DC) | všetky úrovne výstupu | neuvádza sa | 85 % | 88 % | 85 % |
| Jednovýstupový
  (AC-DC) | všetky úrovne výstupu | 80 % | 88 % | 92 % | 88 % |

b)

Servery typu blade a viacuzlové servery: aby bol server typu blade alebo viacuzlový server dodávaný so šasi v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí byť pred dodaním konfigurovaný tak, aby všetky zdroje napájajúce šasi spĺňali alebo prekračovali príslušné požiadavky na účinnosť uvedené v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Požiadavky na účinnosť pre zdroje napájania

Typ zdroja napájania

Menovitý výstupný výkon

Záťaž 10 %

Záťaž 20 %

Záťaž 50 %

Záťaž 100 %

Viacvýstupový

(AC-DC)

všetky úrovne výstupu

neuvádza sa

85 %

88 %

85 %

Jednovýstupový

(AC-DC)

všetky úrovne výstupu

80 %

88 %

92 %

88 %

| 3.2.3. | Kritériá účinníka zdroja napájania: zdroje napájania používané v počítačoch, ktoré sú oprávnené v rámci tejto špecifikácie, musia pri testovaní s použitím generalizovaného protokolu zo skúšky účinnosti vnútorného zdroja, verzia 6.6 (nájdete na adrese www.efficientpowersupplies.org), spĺňať nasledujúce požiadavky. Údaje o zdrojoch napájania získané pomocou verzie 6.4.2 (ako sa požaduje vo verzii 1.1), 6.4.3 alebo 6.5 sú prijateľné za predpokladu, že testy boli vykonané pred dátumom účinnosti verzie 2.0.






  a) | Vežové a stojanové servery: aby bol vežový alebo stojanový počítačový server v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať pred dodaním v konfigurácii iba zdroje napájania, ktoré spĺňajú alebo prekračujú príslušné požiadavky na účinník, uvedené v tabuľke 2, pri všetkých podmienkach zaťaženia, pre ktoré je výstupný výkon vyšší alebo rovný 75 W. Partneri musia merať a uvádzať účinník zdroja napájania pri podmienkach zaťaženia, pre ktoré je výstupný výkon nižší ako 75 W, hoci sa v tomto prípade neuplatňujú žiadne minimálne požiadavky na účinník. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Kritériá účinníka zdroja napájania: zdroje napájania používané v počítačoch, ktoré sú oprávnené v rámci tejto špecifikácie, musia pri testovaní s použitím generalizovaného protokolu zo skúšky účinnosti vnútorného zdroja, verzia 6.6 (nájdete na adrese www.efficientpowersupplies.org), spĺňať nasledujúce požiadavky. Údaje o zdrojoch napájania získané pomocou verzie 6.4.2 (ako sa požaduje vo verzii 1.1), 6.4.3 alebo 6.5 sú prijateľné za predpokladu, že testy boli vykonané pred dátumom účinnosti verzie 2.0.

a)

Vežové a stojanové servery: aby bol vežový alebo stojanový počítačový server v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať pred dodaním v konfigurácii iba zdroje napájania, ktoré spĺňajú alebo prekračujú príslušné požiadavky na účinník, uvedené v tabuľke 2, pri všetkých podmienkach zaťaženia, pre ktoré je výstupný výkon vyšší alebo rovný 75 W. Partneri musia merať a uvádzať účinník zdroja napájania pri podmienkach zaťaženia, pre ktoré je výstupný výkon nižší ako 75 W, hoci sa v tomto prípade neuplatňujú žiadne minimálne požiadavky na účinník.

| b) | Servery typu blade a viacuzlové servery: aby bol server typu blade alebo viacuzlový server, dodávaný so šasi, v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí byť pred dodaním konfigurovaný tak, aby všetky zdroje napájajúce šasi spĺňali alebo prekračovali príslušné požiadavky na účinník, uvedené v tabuľke 2, pri všetkých podmienkach zaťaženia, pre ktoré je výstupný výkon vyšší alebo rovný 75 W. Partneri musia merať a uvádzať účinník zdroja napájania pri podmienkach zaťaženia, pre ktoré je výstupný výkon nižší ako 75 W, hoci sa v tomto prípade neuplatňujú žiadne minimálne požiadavky na účinník. |
| --- | --- |

b)

Servery typu blade a viacuzlové servery: aby bol server typu blade alebo viacuzlový server, dodávaný so šasi, v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí byť pred dodaním konfigurovaný tak, aby všetky zdroje napájajúce šasi spĺňali alebo prekračovali príslušné požiadavky na účinník, uvedené v tabuľke 2, pri všetkých podmienkach zaťaženia, pre ktoré je výstupný výkon vyšší alebo rovný 75 W. Partneri musia merať a uvádzať účinník zdroja napájania pri podmienkach zaťaženia, pre ktoré je výstupný výkon nižší ako 75 W, hoci sa v tomto prípade neuplatňujú žiadne minimálne požiadavky na účinník.

Tabuľka 2

Požiadavky na účinník pre zdroje napájania

| Typ zdroja napájania | Menovitý výstupný výkon | Záťaž 10 % | Záťaž 20 % | Záťaž 50 % | Záťaž 100 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viacvýstupový (AC-DC) | všetky hodnoty menovitého výkonu | neuvádza sa | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Jednovýstupový (AC-DC) | menovitý výkon ≤ 500 W | neuvádza sa | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| menovitý výkon > 500 W
  a
  menovitý výkon ≤ 1 000 W | 0,65 | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| menovitý výkon > 1 000 W | 0,80 | 0,90 | 0,90 | 0,95 |

Typ zdroja napájania

Menovitý výstupný výkon

Záťaž 10 %

Záťaž 20 %

Záťaž 50 %

Záťaž 100 %

Viacvýstupový (AC-DC)

všetky hodnoty menovitého výkonu

neuvádza sa

0,80

0,90

0,95

Jednovýstupový (AC-DC)

menovitý výkon ≤ 500 W

neuvádza sa

0,80

0,90

0,95

menovitý výkon > 500 W

a

menovitý výkon ≤ 1 000 W

0,65

0,80

0,90

0,95

menovitý výkon > 1 000 W

0,80

0,90

0,90

0,95

3.3.   Požiadavky na správu napájania

| 3.3.1. | Správa napájania procesora servera: aby bol počítačový server v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať zabezpečenú správu napájania procesora, štandardne aktivovanú v BIOS a/alebo prostredníctvom radiča, obslužného procesora a/alebo operačného systému dodávaného s počítačovým serverom. Všetky procesory musia byť schopné znížiť spotrebu energie pri nízkej intenzite využitia, a to:






  a) | znížením napätia a/alebo frekvencie prostredníctvom dynamickej zmeny napätia a frekvencie (Dynamic Voltage and Frequency Scaling – DVFS) alebo |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Správa napájania procesora servera: aby bol počítačový server v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať zabezpečenú správu napájania procesora, štandardne aktivovanú v BIOS a/alebo prostredníctvom radiča, obslužného procesora a/alebo operačného systému dodávaného s počítačovým serverom. Všetky procesory musia byť schopné znížiť spotrebu energie pri nízkej intenzite využitia, a to:

a)

znížením napätia a/alebo frekvencie prostredníctvom dynamickej zmeny napätia a frekvencie (Dynamic Voltage and Frequency Scaling – DVFS) alebo

| b) | aktivovaním stavu zníženej spotreby procesora alebo jadra, keď sa jadro alebo zásuvka nepoužíva. |
| --- | --- |

b)

aktivovaním stavu zníženej spotreby procesora alebo jadra, keď sa jadro alebo zásuvka nepoužíva.

| 3.3.2. | Správa napájania nadradeného systému: aby bol výrobok, ktorý ponúka predinštalovaný nadradený systém (napr. operačný systém, hypervízor), v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať tento nadradený systém štandardne aktivovanú správu napájania. |
| --- | --- |

3.3.2.

Správa napájania nadradeného systému: aby bol výrobok, ktorý ponúka predinštalovaný nadradený systém (napr. operačný systém, hypervízor), v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať tento nadradený systém štandardne aktivovanú správu napájania.

| 3.3.3. | Informovanie o správe napájania: aby boli všetky štandardne aktivované prvky správy napájania v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musia byť uvedené v štandardnom formulári energie a výkonnosti. Táto požiadavka sa uplatňuje na funkcie správy napájania v BIOS, operačnom systéme alebo inom zdroji, ktorý si môže konfigurovať konečný používateľ. |
| --- | --- |

3.3.3.

Informovanie o správe napájania: aby boli všetky štandardne aktivované prvky správy napájania v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musia byť uvedené v štandardnom formulári energie a výkonnosti. Táto požiadavka sa uplatňuje na funkcie správy napájania v BIOS, operačnom systéme alebo inom zdroji, ktorý si môže konfigurovať konečný používateľ.

3.4.   Kritériá systému serverov typu blade a viacuzlových serverov

| 3.4.1. | Riadenie a monitorovanie teploty serverov typu blade a viacuzlových serverov: aby bol server typu blade alebo viacuzlový server v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať štandardne aktivovanú funkciu riadenia monitorovania teploty a rýchlosti ventilátora v reálnom čase, v šasi alebo na vstupe k serveru typu blade/k uzlu. |
| --- | --- |

3.4.1.

Riadenie a monitorovanie teploty serverov typu blade a viacuzlových serverov: aby bol server typu blade alebo viacuzlový server v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí mať štandardne aktivovanú funkciu riadenia monitorovania teploty a rýchlosti ventilátora v reálnom čase, v šasi alebo na vstupe k serveru typu blade/k uzlu.

| 3.4.2. | Dokumentácia dodávky serverov typu blade a viacuzlových serverov: aby bol server typu blade alebo viacuzlový server, dodávaný zákazníkovi nezávisle od šasi, v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí ho sprevádzať dokumentácia, ktorá zákazníka informuje, že server typu blade alebo viacuzlový server je v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, iba ak je inštalovaný v šasi spĺňajúcom požiadavky uvedené v časti 3.4.1 toho dokumentu. Zoznam šasi, ktoré sú v súlade s uvedenými požiadavkami, ako aj informácie o možnosti ich objednania musia byť tiež súčasťou záruky výrobku, ktorá sa poskytuje na servery typu blade a viacuzlové servery. Tieto požiadavky je možné splniť prostredníctvom tlačených materiálov, elektronickej dokumentácie dodávanej so serverom typu blade alebo s viacuzlovým serverom, alebo prostredníctvom informácií verejne dostupných na webovej stránke partnera, na ktorej sa nachádzajú informácie o serveroch typu blade a viacuzlových serveroch. |
| --- | --- |

3.4.2.

Dokumentácia dodávky serverov typu blade a viacuzlových serverov: aby bol server typu blade alebo viacuzlový server, dodávaný zákazníkovi nezávisle od šasi, v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí ho sprevádzať dokumentácia, ktorá zákazníka informuje, že server typu blade alebo viacuzlový server je v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, iba ak je inštalovaný v šasi spĺňajúcom požiadavky uvedené v časti 3.4.1 toho dokumentu. Zoznam šasi, ktoré sú v súlade s uvedenými požiadavkami, ako aj informácie o možnosti ich objednania musia byť tiež súčasťou záruky výrobku, ktorá sa poskytuje na servery typu blade a viacuzlové servery. Tieto požiadavky je možné splniť prostredníctvom tlačených materiálov, elektronickej dokumentácie dodávanej so serverom typu blade alebo s viacuzlovým serverom, alebo prostredníctvom informácií verejne dostupných na webovej stránke partnera, na ktorej sa nachádzajú informácie o serveroch typu blade a viacuzlových serveroch.

3.5.   Kritériá účinnosti aktívneho stavu

| 3.5.1. | Informovanie o účinnosti aktívneho stavu: aby bol počítačový server alebo skupina počítačových serverov v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musia byť na overovanie súladu predložené s nasledujúcimi informáciami, uvedenými v úplnosti a v kontexte celkovej správy o testovaní účinnosti aktívneho stavu:






  a) | konečné výsledky hodnotiaceho nástroja SERT, ktoré zahŕňajú súbory s výsledkami (vo formáte html a v textovom formáte) a súbory png s úplnými výsledkami a tabuľkami a |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

Informovanie o účinnosti aktívneho stavu: aby bol počítačový server alebo skupina počítačových serverov v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musia byť na overovanie súladu predložené s nasledujúcimi informáciami, uvedenými v úplnosti a v kontexte celkovej správy o testovaní účinnosti aktívneho stavu:

a)

konečné výsledky hodnotiaceho nástroja SERT, ktoré zahŕňajú súbory s výsledkami (vo formáte html a v textovom formáte) a súbory png s úplnými výsledkami a tabuľkami a

| b) | priebežné výsledky hodnotiaceho nástroja SERT počas celého priebehu testu, ktoré zahŕňajú súbory s výsledkami a podrobnosťami (vo formáte html a v textovom formáte) a súbory png s úplnými výsledkami, podrobnosťami a tabuľkami. |
| --- | --- |

b)

priebežné výsledky hodnotiaceho nástroja SERT počas celého priebehu testu, ktoré zahŕňajú súbory s výsledkami a podrobnosťami (vo formáte html a v textovom formáte) a súbory png s úplnými výsledkami, podrobnosťami a tabuľkami.

Požiadavky na uvádzanie a formátovanie údajov obsahuje časť 4.1 tejto špecifikácie.

| 3.5.2. | Neúplné informovanie: partneri nesmú v zákazníckej dokumentácii ani v marketingových materiáloch selektívne informovať o výsledkoch jednotlivých pracovných modulov ani inak prezentovať výsledky nástroja na hodnotenie účinnosti v akejkoľvek inej forme, než je úplná správa o testovaní. |
| --- | --- |

3.5.2.

Neúplné informovanie: partneri nesmú v zákazníckej dokumentácii ani v marketingových materiáloch selektívne informovať o výsledkoch jednotlivých pracovných modulov ani inak prezentovať výsledky nástroja na hodnotenie účinnosti v akejkoľvek inej forme, než je úplná správa o testovaní.

3.6.   Kritériá účinnosti stavu nečinnosti – jednozásuvkové a dvojzásuvkové servery (nie typ blade ani viacuzlové)

| 3.6.1. | Informovanie o údajoch stavu nečinnosti: maximálny výkon v stave nečinnosti (PIDLE_MAX) sa meria a vykazuje v materiáloch pre overovanie súladu, ako aj podľa požiadaviek uvedených v časti 4. |
| --- | --- |

3.6.1.

Informovanie o údajoch stavu nečinnosti: maximálny výkon v stave nečinnosti (PIDLE_MAX) sa meria a vykazuje v materiáloch pre overovanie súladu, ako aj podľa požiadaviek uvedených v časti 4.

| 3.6.2. | Účinnosť stavu nečinnosti: meraný výkon v stave nečinnosti (PIDLE) je nižší alebo rovný maximálnej požiadavke výkonu v stave nečinnosti (PIDLE_MAX), ako je vypočítaná podľa rovnice 1.

  Rovnica 1: Výpočet maximálneho výkonu v stave nečinnosti



  kde:






  — | PIDLE_MAX je maximálna požiadavka výkonu v stave nečinnosti, |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Účinnosť stavu nečinnosti: meraný výkon v stave nečinnosti (PIDLE) je nižší alebo rovný maximálnej požiadavke výkonu v stave nečinnosti (PIDLE_MAX), ako je vypočítaná podľa rovnice 1.

Rovnica 1: Výpočet maximálneho výkonu v stave nečinnosti

Formula

kde:

—

PIDLE_MAX je maximálna požiadavka výkonu v stave nečinnosti,

| — | PBASE je základná požiadavka výkonu v stave nečinnosti, ako je uvedená v tabuľke 3, |
| --- | --- |

—

PBASE je základná požiadavka výkonu v stave nečinnosti, ako je uvedená v tabuľke 3,

| — | PADDL_i je prídel energie v stave nečinnosti pre doplnkové komponenty, ako je uvedený v tabuľke 4.






  a) | Tieto obmedzenia výkonu sa uplatňujú iba v prípade jednozásuvkových a dvojzásuvkových systémov. |
| --- | --- | --- |

—

PADDL_i je prídel energie v stave nečinnosti pre doplnkové komponenty, ako je uvedený v tabuľke 4.

a)

Tieto obmedzenia výkonu sa uplatňujú iba v prípade jednozásuvkových a dvojzásuvkových systémov.

| b) | Na stanovenie výkonu v stave nečinnosti pri overovaní súladu použite časť 6.1 metódy testovania počítačových serverov ENERGY STAR. |
| --- | --- |

b)

Na stanovenie výkonu v stave nečinnosti pri overovaní súladu použite časť 6.1 metódy testovania počítačových serverov ENERGY STAR.

| c) | Kategória ‚odolný‘ v tabuľke 3 sa uplatňuje iba v prípade dvojzásuvkových systémov, ktoré spĺňajú definíciu odolného servera, ako je uvedená v dodatku B. |
| --- | --- |

c)

Kategória ‚odolný‘ v tabuľke 3 sa uplatňuje iba v prípade dvojzásuvkových systémov, ktoré spĺňajú definíciu odolného servera, ako je uvedená v dodatku B.

| d) | Všetky údaje o počtoch (s výnimkou inštalovaných procesorov) v tabuľke 3 a tabuľke 4 sa týkajú počtu komponentov inštalovaných v systéme, a nie maximálneho počtu komponentov, ktoré môže systém podporovať (napr. inštalovaná pamäť, nie podporovaná pamäť atď.). |
| --- | --- |

d)

Všetky údaje o počtoch (s výnimkou inštalovaných procesorov) v tabuľke 3 a tabuľke 4 sa týkajú počtu komponentov inštalovaných v systéme, a nie maximálneho počtu komponentov, ktoré môže systém podporovať (napr. inštalovaná pamäť, nie podporovaná pamäť atď.).

| e) | Prídel energie doplnkového zdroja napájania sa môže uplatniť na každý redundantný zdroj napájania, ktorý sa používa v danej konfigurácii. |
| --- | --- |

e)

Prídel energie doplnkového zdroja napájania sa môže uplatniť na každý redundantný zdroj napájania, ktorý sa používa v danej konfigurácii.

| f) | Na účely stanovenia prídelu energie v stave nečinnosti sa kapacita všetkých pamätí zaokrúhli na najbližšiu hodnotu v GB (10). |
| --- | --- |

f)

Na účely stanovenia prídelu energie v stave nečinnosti sa kapacita všetkých pamätí zaokrúhli na najbližšiu hodnotu v GB (10).

| g) | Prídel energie doplnkového vstupno-výstupného zariadenia sa môže uplatniť na všetky vstupno-výstupné zariadenia v základnej konfigurácii (tzn. zariadenia eternetu doplnkové k dvom portom väčším alebo rovným 1 gigabit za sekundu (Gb/s), eternet na základnej doske a akékoľvek vstupno-výstupné zariadenia iné ako eternetové) vrátane vstupno-výstupných zariadení na základnej doske a prídavných vstupno-výstupných zariadení inštalovaných prostredníctvom rozširovacích slotov. Uvedený prídel energie sa môže uplatniť na každý z týchto typov vstupno-výstupnej funkcie: eternet, SAS, SATA, Fibre Channel a Infiniband. |
| --- | --- |

g)

Prídel energie doplnkového vstupno-výstupného zariadenia sa môže uplatniť na všetky vstupno-výstupné zariadenia v základnej konfigurácii (tzn. zariadenia eternetu doplnkové k dvom portom väčším alebo rovným 1 gigabit za sekundu (Gb/s), eternet na základnej doske a akékoľvek vstupno-výstupné zariadenia iné ako eternetové) vrátane vstupno-výstupných zariadení na základnej doske a prídavných vstupno-výstupných zariadení inštalovaných prostredníctvom rozširovacích slotov. Uvedený prídel energie sa môže uplatniť na každý z týchto typov vstupno-výstupnej funkcie: eternet, SAS, SATA, Fibre Channel a Infiniband.

| h) | Prídel energie doplnkového vstupno-výstupného zariadenia sa vypočíta na základe menovitej rýchlosti jednotlivého spojenia zaokrúhlenej na najbližšiu hodnotu v Gb. Vstupno-výstupné zariadenia s rýchlosťou nižšou ako 1 Gb nespĺňajú podmienky pre prídel energie doplnkového vstupno-výstupného zariadenia. |
| --- | --- |

h)

Prídel energie doplnkového vstupno-výstupného zariadenia sa vypočíta na základe menovitej rýchlosti jednotlivého spojenia zaokrúhlenej na najbližšiu hodnotu v Gb. Vstupno-výstupné zariadenia s rýchlosťou nižšou ako 1 Gb nespĺňajú podmienky pre prídel energie doplnkového vstupno-výstupného zariadenia.

| i) | Prídel energie doplnkového vstupno-výstupného zariadenia sa uplatňuje iba na vstupno-výstupné zariadenia, ktoré sú aktívne/aktivované pri dodaní a sú schopné fungovať pri pripojení na aktívny prepínač. |
| --- | --- |

i)

Prídel energie doplnkového vstupno-výstupného zariadenia sa uplatňuje iba na vstupno-výstupné zariadenia, ktoré sú aktívne/aktivované pri dodaní a sú schopné fungovať pri pripojení na aktívny prepínač.

Tabuľka 3

Základný prídel energie v stave nečinnosti pre jednozásuvkové a dvojzásuvkové servery

| Kategória | Maximálny možný počet inštalovaných procesorov
  (ks) | Manažovaný server | Základný prídel energie v stave nečinnosti PBASE

  (W) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Nie | 47,0 |
| B | 1 | Áno | 57,0 |
| C | 2 | Nie | 92,0 |
| D | 2 | Áno | 142,0 |
| Odolný | 2 | Áno | 205,0 |

Kategória

Maximálny možný počet inštalovaných procesorov

(ks)

Manažovaný server

Základný prídel energie v stave nečinnosti PBASE

(W)

A

1

Nie

47,0

B

1

Áno

57,0

C

2

Nie

92,0

D

2

Áno

142,0

Odolný

2

Áno

205,0

Tabuľka 4

Doplnkový prídel energie v stave nečinnosti pre doplnkové komponenty

| Charakteristika systému | Vzťahuje sa na | Doplnkový prídel energie v stave nečinnosti |
| --- | --- | --- |
| Doplnkové
  zdroje napájania | zdroje napájania inštalované výlučne na redundanciu výkonu | 20 W na zdroj napájania |
| Pevné disky (vrátane mechaník s nepohyblivým médiom) | inštalovaný pevný disk | 8,0 W na pevný disk |
| Doplnková pamäť | inštalovaná pamäť väčšia ako 4 GB | 0,75 W na GB |
| Doplnkový kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou | inštalované doplnkové kanály DDR s vyrovnávacou pamäťou, pre viac ako 8 kanálov
  (iba odolné servery) | 4,0 W na doplnkový kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou |
| Doplnkové
  vstupno-výstupné zariadenia | inštalované zariadenia s viac ako dvomi portami ≥ 1 Gb, eternet na základnej doske | < 1 Gb: žiadny prídel energie
  = 1 Gb: 2,0 W/aktívny port
  > 1 Gb a < 10 Gb: 4,0 W/aktívny port
  ≥ 10 Gb: 8,0 W/aktívny port |

Charakteristika systému

Vzťahuje sa na

Doplnkový prídel energie v stave nečinnosti

Doplnkové

zdroje napájania

zdroje napájania inštalované výlučne na redundanciu výkonu

20 W na zdroj napájania

Pevné disky (vrátane mechaník s nepohyblivým médiom)

inštalovaný pevný disk

8,0 W na pevný disk

Doplnková pamäť

inštalovaná pamäť väčšia ako 4 GB

0,75 W na GB

Doplnkový kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou

inštalované doplnkové kanály DDR s vyrovnávacou pamäťou, pre viac ako 8 kanálov

(iba odolné servery)

4,0 W na doplnkový kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou

Doplnkové

vstupno-výstupné zariadenia

inštalované zariadenia s viac ako dvomi portami ≥ 1 Gb, eternet na základnej doske

< 1 Gb: žiadny prídel energie

= 1 Gb: 2,0 W/aktívny port

> 1 Gb a < 10 Gb: 4,0 W/aktívny port

≥ 10 Gb: 8,0 W/aktívny port

3.7.   Kritériá účinnosti stavu nečinnosti – trojzásuvkové a štvorzásuvkové servery (nie typu blade ani viacuzlové).

Informovanie o údajoch stavu nečinnosti: výkon v stave nečinnosti (PIDLE) sa meria a vykazuje v materiáloch pre overovanie súladu, ako aj podľa požiadaviek uvedených v časti 4.

3.8.   Kritériá účinnosti stavu nečinnosti – servery typu blade

| 3.8.1. | Informovanie o údajoch stavu nečinnosti: výkon v stave nečinnosti (PTOT_BLADE_SYS) a (PBLADE) sa meria a vykazuje v materiáloch pre overovanie súladu, ako aj podľa požiadaviek uvedených v časti 4. |
| --- | --- |

3.8.1.

Informovanie o údajoch stavu nečinnosti: výkon v stave nečinnosti (PTOT_BLADE_SYS) a (PBLADE) sa meria a vykazuje v materiáloch pre overovanie súladu, ako aj podľa požiadaviek uvedených v časti 4.

| 3.8.2. | Testovanie serverov typu blade v súlade s časťou 3.8.1 sa vykonáva za týchto podmienok:






  a) | Hodnoty výkonu sa merajú a vykazujú pri použití napoly obsadeného šasi typu blade. Pri serveroch typu blade s viacerými výkonovým doménami sa volí počet týchto domén tak, aby sa čo najviac priblížil k zaplneniu polovice šasi typu blade. V prípade, keď sú dve možnosti rovnako blízko k polovici, test sa vykonáva s doménou alebo kombináciou domén, ktorá využíva väčší počet serverov typu blade. Počet súčastí typu blade testovaných počas testu s napoly obsadeným šasi typu blade sa uvádza v zázname. |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

Testovanie serverov typu blade v súlade s časťou 3.8.1 sa vykonáva za týchto podmienok:

a)

Hodnoty výkonu sa merajú a vykazujú pri použití napoly obsadeného šasi typu blade. Pri serveroch typu blade s viacerými výkonovým doménami sa volí počet týchto domén tak, aby sa čo najviac priblížil k zaplneniu polovice šasi typu blade. V prípade, keď sú dve možnosti rovnako blízko k polovici, test sa vykonáva s doménou alebo kombináciou domén, ktorá využíva väčší počet serverov typu blade. Počet súčastí typu blade testovaných počas testu s napoly obsadeným šasi typu blade sa uvádza v zázname.

| b) | Merať a vykazovať sa môže prípadne aj výkon pri použití úplne obsadeného šasi typu blade za predpokladu, že sú k dispozícii aj údaje z napoly obsadeného šasi. |
| --- | --- |

b)

Merať a vykazovať sa môže prípadne aj výkon pri použití úplne obsadeného šasi typu blade za predpokladu, že sú k dispozícii aj údaje z napoly obsadeného šasi.

| c) | Všetky servery typu blade inštalované v šasi typu blade musia mať rovnakú konfiguráciu (homogénnu). |
| --- | --- |

c)

Všetky servery typu blade inštalované v šasi typu blade musia mať rovnakú konfiguráciu (homogénnu).

| d) | Hodnoty výkonu na súčasť typu blade sa vypočítajú podľa rovnice 2. |
| --- | --- |

d)

Hodnoty výkonu na súčasť typu blade sa vypočítajú podľa rovnice 2.

Rovnica 2: Výpočet výkonu jednej súčasti typu blade

Formula

kde:

| — | PBLADE je výkon na server typu blade, |
| --- | --- |

—

PBLADE je výkon na server typu blade,

| — | PTOT_BLADE_SYS je celkový meraný výkon systému typu blade, |
| --- | --- |

—

PTOT_BLADE_SYS je celkový meraný výkon systému typu blade,

| — | NINST_BLADE_SRV je počet inštalovaných serverov typu blade v testovanom šasi typu blade. |
| --- | --- |

—

NINST_BLADE_SRV je počet inštalovaných serverov typu blade v testovanom šasi typu blade.

3.9.   Kritériá účinnosti stavu nečinnosti – viacuzlové servery

| 3.9.1. | Informovanie o údajoch stavu nečinnosti: výkon v stave nečinnosti (PTOT_NODE_SYS) a (PNODE) sa meria a vykazuje v materiáloch pre overovanie súladu, ako aj podľa požiadaviek uvedených ďalej v časti 4. |
| --- | --- |

3.9.1.

Informovanie o údajoch stavu nečinnosti: výkon v stave nečinnosti (PTOT_NODE_SYS) a (PNODE) sa meria a vykazuje v materiáloch pre overovanie súladu, ako aj podľa požiadaviek uvedených ďalej v časti 4.

| 3.9.2. | Testovanie viacuzlových serverov v súlade s časťou 3.9.1 sa vykonáva za týchto podmienok:






  a) | Hodnoty výkonu sa merajú a vykazujú pri použití plne obsadeného viacuzlového šasi. |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

Testovanie viacuzlových serverov v súlade s časťou 3.9.1 sa vykonáva za týchto podmienok:

a)

Hodnoty výkonu sa merajú a vykazujú pri použití plne obsadeného viacuzlového šasi.

| b) | Všetky viacuzlové servery inštalované vo viacuzlovom šasi musia mať rovnakú konfiguráciu (homogénnu). |
| --- | --- |

b)

Všetky viacuzlové servery inštalované vo viacuzlovom šasi musia mať rovnakú konfiguráciu (homogénnu).

| c) | Hodnoty výkonu na uzol sa vypočítajú podľa rovnice 3. |
| --- | --- |

c)

Hodnoty výkonu na uzol sa vypočítajú podľa rovnice 3.

Rovnica 3: Výpočet výkonu jedného uzla

Formula

kde:

| — | PNODE je výkon na uzol servera, |
| --- | --- |

—

PNODE je výkon na uzol servera,

| — | PTOT_NODE_SYS je celkový meraný výkon viacuzlového servera, |
| --- | --- |

—

PTOT_NODE_SYS je celkový meraný výkon viacuzlového servera,

| — | NINST_NODE_SRV je počet inštalovaných viacuzlových serverov v testovanom viacuzlovom šasi. |
| --- | --- |

—

NINST_NODE_SRV je počet inštalovaných viacuzlových serverov v testovanom viacuzlovom šasi.

3.10.   Ďalšie kritériá testovania

Požiadavky na pomocné urýchľovače spracovania (Auxiliary Processing Accelerators – APA): na všetky servery predávané s pomocnými urýchľovačmi spracovania sa uplatňujú tieto kritériá a ustanovenia:

| a) | Pre jednotlivé konfigurácie: celé testovanie v stave nečinnosti sa vykonáva s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania aj bez nich. Výsledky meraní v stave nečinnosti s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania aj bez nich sa predkladajú podľa potreby buď agentúre EPA, alebo Európskej komisii ako súčasť materiálov pre overovanie súladu s požiadavkami ENERGY STAR. |
| --- | --- |

a)

Pre jednotlivé konfigurácie: celé testovanie v stave nečinnosti sa vykonáva s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania aj bez nich. Výsledky meraní v stave nečinnosti s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania aj bez nich sa predkladajú podľa potreby buď agentúre EPA, alebo Európskej komisii ako súčasť materiálov pre overovanie súladu s požiadavkami ENERGY STAR.

| b) | Pre skupiny výrobkov: testovanie v stave nečinnosti sa vykonáva s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania aj bez nich v konfigurácii s maximálnym výkonom/najvyššou výkonnosťou, podľa časti 1.8.2. Testovanie s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania a bez nich sa môže vykonať a zaznamenať aj na iných testovacích miestach. |
| --- | --- |

b)

Pre skupiny výrobkov: testovanie v stave nečinnosti sa vykonáva s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania aj bez nich v konfigurácii s maximálnym výkonom/najvyššou výkonnosťou, podľa časti 1.8.2. Testovanie s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania a bez nich sa môže vykonať a zaznamenať aj na iných testovacích miestach.

| c) | Výsledky meraní v stave nečinnosti s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania aj bez nich sa predkladajú podľa potreby buď agentúre EPA, alebo Európskej komisii, ako súčasť materiálov pre overovanie súladu s požiadavkami ENERGY STAR. Výsledky týchto meraní sa predkladajú pre každý jednotlivý výrobok s pomocnými urýchľovačmi spracovania, ktorý sa má predávať s vymedzenou konfiguráciou. |
| --- | --- |

c)

Výsledky meraní v stave nečinnosti s inštalovanými pomocnými urýchľovačmi spracovania aj bez nich sa predkladajú podľa potreby buď agentúre EPA, alebo Európskej komisii, ako súčasť materiálov pre overovanie súladu s požiadavkami ENERGY STAR. Výsledky týchto meraní sa predkladajú pre každý jednotlivý výrobok s pomocnými urýchľovačmi spracovania, ktorý sa má predávať s vymedzenou konfiguráciou.

| d) | Merania PIDLE v časti 3.6 a 3.7, PBLADE v časti 3.8 a PNODE v časti 3.9 sa vykonávajú bez pomocných urýchľovačov spracovania, aj keď tie sú pri dodaní inštalované. Tieto merania sa potom zopakujú s každým pomocným urýchľovačom spracovania zvlášť, aby bolo možné hodnotiť spotrebu energie v stave nečinnosti každého inštalovaného pomocného urýchľovača spracovania. |
| --- | --- |

d)

Merania PIDLE v časti 3.6 a 3.7, PBLADE v časti 3.8 a PNODE v časti 3.9 sa vykonávajú bez pomocných urýchľovačov spracovania, aj keď tie sú pri dodaní inštalované. Tieto merania sa potom zopakujú s každým pomocným urýchľovačom spracovania zvlášť, aby bolo možné hodnotiť spotrebu energie v stave nečinnosti každého inštalovaného pomocného urýchľovača spracovania.

| e) | Spotreba energie v stave nečinnosti každého inštalovaného pomocného urýchľovača spracovania vo vymedzených konfiguráciách nesmie presiahnuť hodnotu 46 W. |
| --- | --- |

e)

Spotreba energie v stave nečinnosti každého inštalovaného pomocného urýchľovača spracovania vo vymedzených konfiguráciách nesmie presiahnuť hodnotu 46 W.

| f) | Vykazujú sa informácie o spotrebe energie v stave nečinnosti každého jednotlivého pomocného urýchľovača spracovania, ktorý sa predáva vo vymedzenej konfigurácii. |
| --- | --- |

f)

Vykazujú sa informácie o spotrebe energie v stave nečinnosti každého jednotlivého pomocného urýchľovača spracovania, ktorý sa predáva vo vymedzenej konfigurácii.

4.   Požiadavky na štandardné vykazovanie informácií

Požiadavky na vykazovanie údajov

| 4.1. | Pre každý počítačový server alebo skupinu počítačových serverov spĺňajúcich požiadavky ENERGY STAR sa Európskej komisii predkladá formulár systému výmeny informácií o výrobkoch spĺňajúcich požiadavky ENERGY STAR, verzia 2.0 pre počítačové servery, s vyplnenými všetkými požadovanými dátovými poľami.






  a) | Partneri sa nabádajú, aby poskytli jeden súbor údajov ku každej konfigurácii výrobkov spĺňajúcej požiadavky ENERGY STAR, hoci Európska komisia uzná aj súbor údajov ku každej skupine výrobkov spĺňajúcich dané požiadavky. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Pre každý počítačový server alebo skupinu počítačových serverov spĺňajúcich požiadavky ENERGY STAR sa Európskej komisii predkladá formulár systému výmeny informácií o výrobkoch spĺňajúcich požiadavky ENERGY STAR, verzia 2.0 pre počítačové servery, s vyplnenými všetkými požadovanými dátovými poľami.

a)

Partneri sa nabádajú, aby poskytli jeden súbor údajov ku každej konfigurácii výrobkov spĺňajúcej požiadavky ENERGY STAR, hoci Európska komisia uzná aj súbor údajov ku každej skupine výrobkov spĺňajúcich dané požiadavky.

| b) | Overenie súladu skupiny výrobkov musí zahŕňať údaje ku všetkým bodom testovania stanoveným v časti 1.8.2, ktoré sa uplatňujú. |
| --- | --- |

b)

Overenie súladu skupiny výrobkov musí zahŕňať údaje ku všetkým bodom testovania stanoveným v časti 1.8.2, ktoré sa uplatňujú.

| c) | Ak je to možné, partneri musia poskytnúť hypertextový odkaz na kalkulačku pre podrobný výpočet výkonu na svojej webovej stránke, ktorú môžu zákazníci využiť na pochopenie údajov o výkone a výkonnosti pre konkrétne konfigurácie v rámci skupiny výrobkov. |
| --- | --- |

c)

Ak je to možné, partneri musia poskytnúť hypertextový odkaz na kalkulačku pre podrobný výpočet výkonu na svojej webovej stránke, ktorú môžu zákazníci využiť na pochopenie údajov o výkone a výkonnosti pre konkrétne konfigurácie v rámci skupiny výrobkov.

| 4.2. | Na webovej stránke EÚ ENERGY STAR sa prostredníctvom vyhľadávača výrobkov zobrazujú tieto údaje:






  a) | názov a číslo modelu, identifikačné číslo SKU a/alebo identifikačné číslo konfigurácie ID; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Na webovej stránke EÚ ENERGY STAR sa prostredníctvom vyhľadávača výrobkov zobrazujú tieto údaje:

a)

názov a číslo modelu, identifikačné číslo SKU a/alebo identifikačné číslo konfigurácie ID;

| b) | charakteristiky systému (formát, dostupné zásuvky/sloty, výkonové špecifikácie atď.); |
| --- | --- |

b)

charakteristiky systému (formát, dostupné zásuvky/sloty, výkonové špecifikácie atď.);

| c) | typ systému (nespravovaný, spravovaný, škálovateľný atď.); |
| --- | --- |

c)

typ systému (nespravovaný, spravovaný, škálovateľný atď.);

| d) | konfigurácia (konfigurácie) systému (vrátane konfigurácie s najnižšou výkonnosťou, konfigurácie s najvyššou výkonnosťou, konfigurácie s najnižším výkonom, konfigurácie s najvyšším výkonom a typickej konfigurácie pre overovanie súladu skupiny výrobkov); |
| --- | --- |

d)

konfigurácia (konfigurácie) systému (vrátane konfigurácie s najnižšou výkonnosťou, konfigurácie s najvyššou výkonnosťou, konfigurácie s najnižším výkonom, konfigurácie s najvyšším výkonom a typickej konfigurácie pre overovanie súladu skupiny výrobkov);

| e) | údaje o spotrebe energie a výkonnosti z požadovaných testov kritérií účinnosti aktívneho stavu a stavu nečinnosti vrátane súborov s výsledkami results.xml, results.html a results.txt, súborov png s úplnými výsledkami a tabuľkami, súborov s výsledkami a podrobnosťami results-details.html a results-details.txt, súborov png s úplnými výsledkami, podrobnosťami a tabuľkami; |
| --- | --- |

e)

údaje o spotrebe energie a výkonnosti z požadovaných testov kritérií účinnosti aktívneho stavu a stavu nečinnosti vrátane súborov s výsledkami results.xml, results.html a results.txt, súborov png s úplnými výsledkami a tabuľkami, súborov s výsledkami a podrobnosťami results-details.html a results-details.txt, súborov png s úplnými výsledkami, podrobnosťami a tabuľkami;

| f) | dostupné a aktivované funkcie úspory energie (napr. správa napájania); |
| --- | --- |

f)

dostupné a aktivované funkcie úspory energie (napr. správa napájania);

| g) | zoznam vybraných údajov zo správy o teplote; |
| --- | --- |

g)

zoznam vybraných údajov zo správy o teplote;

| h) | výsledky meraní vstupnej teploty vzduchu, ktoré boli vykonané pred začiatkom testovania, na záver testovania v stave nečinnosti a na záver testovania v aktívnom stave; |
| --- | --- |

h)

výsledky meraní vstupnej teploty vzduchu, ktoré boli vykonané pred začiatkom testovania, na záver testovania v stave nečinnosti a na záver testovania v aktívnom stave;

| i) | pre overovanie súladu skupiny výrobkov zoznam vymedzených konfigurácií s príslušnými identifikačnými číslami SKU alebo identifikačnými číslami konfigurácie ID a |
| --- | --- |

i)

pre overovanie súladu skupiny výrobkov zoznam vymedzených konfigurácií s príslušnými identifikačnými číslami SKU alebo identifikačnými číslami konfigurácie ID a

| j) | pre server typu blade zoznam kompatibilných šasi typu blade, ktoré spĺňajú kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR. |
| --- | --- |

j)

pre server typu blade zoznam kompatibilných šasi typu blade, ktoré spĺňajú kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR.

| 4.3. | Agentúra EPA a Európska komisia môžu podľa potreby pravidelne revidovať tento zoznam, pričom takýto proces revízie oznámia zainteresovaným stranám a vyzvú na účasť v ňom. |
| --- | --- |

4.3.

Agentúra EPA a Európska komisia môžu podľa potreby pravidelne revidovať tento zoznam, pričom takýto proces revízie oznámia zainteresovaným stranám a vyzvú na účasť v ňom.

5.   Požiadavky na štandardné merania a výstupy údajov o výkonnosti

5.1.   Meranie a výstup

| 5.1.1. | Počítačový server musí poskytovať údaje o vstupnej spotrebe energie (W), vstupnej teplote vzduchu (°C) a priemernom využití všetkých logických procesorov základnej jednotky (CPU). Údaje musia byť prístupné v publikovanej podobe alebo vo formáte vhodnom pre používateľa, ktorý je čitateľný pre tretiu stranu, nechránený riadiaci softvér v štandardnej sieti. Pre servery a systémy typu blade a viacuzlové servery a systémy musia byť k dispozícii súhrnné údaje na úrovni šasi. |
| --- | --- |

5.1.1.

Počítačový server musí poskytovať údaje o vstupnej spotrebe energie (W), vstupnej teplote vzduchu (°C) a priemernom využití všetkých logických procesorov základnej jednotky (CPU). Údaje musia byť prístupné v publikovanej podobe alebo vo formáte vhodnom pre používateľa, ktorý je čitateľný pre tretiu stranu, nechránený riadiaci softvér v štandardnej sieti. Pre servery a systémy typu blade a viacuzlové servery a systémy musia byť k dispozícii súhrnné údaje na úrovni šasi.

| 5.1.2. | Počítačové servery klasifikované ako zariadenia triedy B podľa normy EN 55022:2006 sú vyňaté z požiadaviek na poskytovanie údajov o vstupnej spotrebe energie a vstupnej teplote vzduchu uvedených v časti 5.1.1. Trieda B sa týka zariadení pre domácnosť a domáce kancelárie (určených na použitie v domácom prostredí). Všetky počítačové servery v tomto programe musia spĺňať požiadavky a podmienky na vykazovanie využitia všetkých logických procesorov CPU. |
| --- | --- |

5.1.2.

Počítačové servery klasifikované ako zariadenia triedy B podľa normy EN 55022:2006 sú vyňaté z požiadaviek na poskytovanie údajov o vstupnej spotrebe energie a vstupnej teplote vzduchu uvedených v časti 5.1.1. Trieda B sa týka zariadení pre domácnosť a domáce kancelárie (určených na použitie v domácom prostredí). Všetky počítačové servery v tomto programe musia spĺňať požiadavky a podmienky na vykazovanie využitia všetkých logických procesorov CPU.

5.2.   Realizácia vykazovania

| 5.2.1. | Výrobky môžu tvoriť buď zabudované komponenty, alebo prídavné zariadenia, ktoré sa pribaľujú k počítačovému serveru, aby umožnili koncovým používateľom prístup k údajom (napr. obslužný procesor, zabudovaný merač výkonu alebo teploty, prípadne technológia iného druhu alebo predinštalovaný operačný systém). |
| --- | --- |

5.2.1.

Výrobky môžu tvoriť buď zabudované komponenty, alebo prídavné zariadenia, ktoré sa pribaľujú k počítačovému serveru, aby umožnili koncovým používateľom prístup k údajom (napr. obslužný procesor, zabudovaný merač výkonu alebo teploty, prípadne technológia iného druhu alebo predinštalovaný operačný systém).

| 5.2.2. | Výrobky, v ktorých je predinštalovaný operačný systém, musia obsahovať všetky potrebné ovládače a softvér, umožňujúce koncovým používateľom prístup k normalizovaným údajom, ako sú špecifikované v tomto dokumente. K výrobkom, v ktorých nie je predinštalovaný operačný systém, musí byť pribalená dokumentácia s návodom, ako sa dostať k registrom, v ktorých sú uložené informácie z príslušného snímača. Túto požiadavku je možné splniť prostredníctvom tlačených materiálov, elektronickej dokumentácie dodávanej s počítačovým serverom alebo prostredníctvom informácií verejne dostupných na webovej stránke partnera, na ktorej sa nachádzajú informácie o počítačových serveroch. |
| --- | --- |

5.2.2.

Výrobky, v ktorých je predinštalovaný operačný systém, musia obsahovať všetky potrebné ovládače a softvér, umožňujúce koncovým používateľom prístup k normalizovaným údajom, ako sú špecifikované v tomto dokumente. K výrobkom, v ktorých nie je predinštalovaný operačný systém, musí byť pribalená dokumentácia s návodom, ako sa dostať k registrom, v ktorých sú uložené informácie z príslušného snímača. Túto požiadavku je možné splniť prostredníctvom tlačených materiálov, elektronickej dokumentácie dodávanej s počítačovým serverom alebo prostredníctvom informácií verejne dostupných na webovej stránke partnera, na ktorej sa nachádzajú informácie o počítačových serveroch.

| 5.2.3. | Ak je k dispozícii otvorená a všeobecne prístupná norma pre zhromažďovanie a vykazovanie údajov, výrobcovia by mali túto všeobecnú normu zahrnúť do svojich systémov. |
| --- | --- |

5.2.3.

Ak je k dispozícii otvorená a všeobecne prístupná norma pre zhromažďovanie a vykazovanie údajov, výrobcovia by mali túto všeobecnú normu zahrnúť do svojich systémov.

| 5.2.4. | Hodnotenie požiadaviek na presnosť (5.3) a odber vzoriek (5.4) sa ukončí preskúmaním údajov z výrobnej dokumentácie komponentu. Ak tieto údaje nie sú k dispozícii, na hodnotenie presnosti a odberu vzoriek sa použije vyhlásenie partnera. |
| --- | --- |

5.2.4.

Hodnotenie požiadaviek na presnosť (5.3) a odber vzoriek (5.4) sa ukončí preskúmaním údajov z výrobnej dokumentácie komponentu. Ak tieto údaje nie sú k dispozícii, na hodnotenie presnosti a odberu vzoriek sa použije vyhlásenie partnera.

5.3.   Presnosť merania

| 5.3.1. | Vstupný výkon: výsledky meraní sa vykazujú s presnosťou najmenej ± 5 % skutočnej hodnoty, s maximálnou hladinou presnosti ± 10 W pre každý inštalovaný zdroj napájania (tzn. pre žiadny zdroj napájania sa nikdy nevyžaduje presnosť vykazovania výkonu vyššia ako ± 10 W) v celom rozsahu prevádzky, od stavu nečinnosti po plný výkon. |
| --- | --- |

5.3.1.

Vstupný výkon: výsledky meraní sa vykazujú s presnosťou najmenej ± 5 % skutočnej hodnoty, s maximálnou hladinou presnosti ± 10 W pre každý inštalovaný zdroj napájania (tzn. pre žiadny zdroj napájania sa nikdy nevyžaduje presnosť vykazovania výkonu vyššia ako ± 10 W) v celom rozsahu prevádzky, od stavu nečinnosti po plný výkon.

| 5.3.2. | Využitie procesora: priemerné využitie každého logického procesora základnej jednotky (CPU), ktorý je viditeľný pre operačný systém, sa musí odhadnúť a oznámiť prevádzkovateľovi alebo používateľovi počítačového servera prostredníctvom prevádzkového prostredia (operačný systém alebo hypervízor). |
| --- | --- |

5.3.2.

Využitie procesora: priemerné využitie každého logického procesora základnej jednotky (CPU), ktorý je viditeľný pre operačný systém, sa musí odhadnúť a oznámiť prevádzkovateľovi alebo používateľovi počítačového servera prostredníctvom prevádzkového prostredia (operačný systém alebo hypervízor).

| 5.3.3. | Vstupná teplota vzduchu: výsledky meraní sa musia vykazovať s presnosťou najmenej ± 2 °C. |
| --- | --- |

5.3.3.

Vstupná teplota vzduchu: výsledky meraní sa musia vykazovať s presnosťou najmenej ± 2 °C.

5.4.   Požiadavky na odber vzoriek

| 5.4.1. | Vstupný výkon a využitie procesora: odber vzoriek pri meraní vstupného výkonu a využitia procesora musí prebiehať v počítačovom serveri s frekvenciou najmenej jedno meranie za 10 sekúnd. Pri určovaní prevádzkového priemeru, zahŕňajúceho dobu najviac 30 sekúnd, musí odber vzoriek prebiehať v počítačovom serveri s frekvenciou najmenej jedno meranie za 10 sekúnd. |
| --- | --- |

5.4.1.

Vstupný výkon a využitie procesora: odber vzoriek pri meraní vstupného výkonu a využitia procesora musí prebiehať v počítačovom serveri s frekvenciou najmenej jedno meranie za 10 sekúnd. Pri určovaní prevádzkového priemeru, zahŕňajúceho dobu najviac 30 sekúnd, musí odber vzoriek prebiehať v počítačovom serveri s frekvenciou najmenej jedno meranie za 10 sekúnd.

| 5.4.2. | Vstupná teplota vzduchu: odber vzoriek pri meraní vstupnej teploty vzduchu musí prebiehať v počítačovom serveri s frekvenciou najmenej jedno meranie za 10 sekúnd. |
| --- | --- |

5.4.2.

Vstupná teplota vzduchu: odber vzoriek pri meraní vstupnej teploty vzduchu musí prebiehať v počítačovom serveri s frekvenciou najmenej jedno meranie za 10 sekúnd.

| 5.4.3. | Časové pečiatky: v systémoch, ktoré realizujú časové pečiatky údajov prostredia, musí odber vzoriek prebiehať v počítačovom serveri s frekvenciou najmenej jedno meranie za 30 sekúnd. |
| --- | --- |

5.4.3.

Časové pečiatky: v systémoch, ktoré realizujú časové pečiatky údajov prostredia, musí odber vzoriek prebiehať v počítačovom serveri s frekvenciou najmenej jedno meranie za 30 sekúnd.

| 5.4.4. | Riadiaci softvér: všetky vzorky odobraté v rámci meraní sa sprístupňujú vonkajšiemu riadiacemu softvéru buď prostredníctvom metódy odoberania na požiadanie, alebo prostredníctvom koordinovaného odovzdávania údajov. V každom prípade je riadiaci softvér systému zodpovedný za stanovenie časového rozvrhu poskytovania údajov, zatiaľ čo počítačový server je zodpovedný za zabezpečenie toho, aby poskytované údaje zodpovedali uvedeným požiadavkám na odber a presnosť vzoriek. |
| --- | --- |

5.4.4.

Riadiaci softvér: všetky vzorky odobraté v rámci meraní sa sprístupňujú vonkajšiemu riadiacemu softvéru buď prostredníctvom metódy odoberania na požiadanie, alebo prostredníctvom koordinovaného odovzdávania údajov. V každom prípade je riadiaci softvér systému zodpovedný za stanovenie časového rozvrhu poskytovania údajov, zatiaľ čo počítačový server je zodpovedný za zabezpečenie toho, aby poskytované údaje zodpovedali uvedeným požiadavkám na odber a presnosť vzoriek.

6.   Testovanie

6.1.   Metódy testovania

| 6.1.1. | Pri testovaní počítačových serverov sa používajú metódy testovania uvedené v tabuľke 5 na overenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR.

  Tabuľka 5


  Metódy testovania na overenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR







  Typ výrobku alebo komponent | Metóda testovania |
| --- | --- | --- |
| Všetky | Metóda testovania ENERGY STAR pre počítačové servery, rev. marec 2013 |
| Všetky | Hodnotiaci nástroj SERT (Server Efficiency Rating Tool) spoločnosti SPEC (Standard Performance Evaluation Corporation), verzia 1.0.0, rev. 26. február 2013 |

6.1.1.

Pri testovaní počítačových serverov sa používajú metódy testovania uvedené v tabuľke 5 na overenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR.

Tabuľka 5

Metódy testovania na overenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR

Typ výrobku alebo komponent

Metóda testovania

Všetky

Metóda testovania ENERGY STAR pre počítačové servery, rev. marec 2013

Všetky

Hodnotiaci nástroj SERT (Server Efficiency Rating Tool) spoločnosti SPEC (Standard Performance Evaluation Corporation), verzia 1.0.0, rev. 26. február 2013

| 6.1.2. | Pri testovaní počítačových serverov musí mať testovaná jednotka počas testovania obsadené všetky zásuvky procesora.
  Ak nie je možné počas testovania obsadiť všetky zásuvky procesora počítačového servera, systém musí byť obsadený tak, aby jeho funkčnosť bola maximálna. Na tieto systémy sa bude vzťahovať prídel energie v základnom stave nečinnosti na základe počtu zásuviek v systéme. |
| --- | --- |

6.1.2.

Pri testovaní počítačových serverov musí mať testovaná jednotka počas testovania obsadené všetky zásuvky procesora.

Ak nie je možné počas testovania obsadiť všetky zásuvky procesora počítačového servera, systém musí byť obsadený tak, aby jeho funkčnosť bola maximálna. Na tieto systémy sa bude vzťahovať prídel energie v základnom stave nečinnosti na základe počtu zásuviek v systéme.

6.2.   Počet jednotiek vyžadovaných na testovanie

Reprezentatívne modely sa vyberajú na testovanie podľa týchto požiadaviek:

| a) | čo sa týka overovania súladu jednotlivých konfigurácií výrobku, za reprezentatívny model sa považuje jedinečná konfigurácia, ktorá má byť uvedená na trh s označením ENERGY STAR; |
| --- | --- |

a)

čo sa týka overovania súladu jednotlivých konfigurácií výrobku, za reprezentatívny model sa považuje jedinečná konfigurácia, ktorá má byť uvedená na trh s označením ENERGY STAR;

| b) | čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov všetkých typov, za reprezentatívny model sa považuje jedna konfigurácia výrobku pre každý z piatich bodov uvedených vo vymedzení pojmov v časti 1.8.2 v rámci skupiny výrobkov. Všetky také reprezentatívne modely musia mať rovnaké spoločné vlastnosti skupiny výrobkov, ako sú uvedené v časti 1.8.1. |
| --- | --- |

b)

čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov všetkých typov, za reprezentatívny model sa považuje jedna konfigurácia výrobku pre každý z piatich bodov uvedených vo vymedzení pojmov v časti 1.8.2 v rámci skupiny výrobkov. Všetky také reprezentatívne modely musia mať rovnaké spoločné vlastnosti skupiny výrobkov, ako sú uvedené v časti 1.8.1.

6.3.   Udeľovanie značky radu výrobkov

| 6.3.1. | Partneri sa nabádajú, aby vykonávali testy jednotlivých konfigurácií výrobkov a predkladali údaje na overovanie súladu s požiadavkami ENERGY STAR. Partner však môže dosiahnuť príslušné označenie pre viaceré konfigurácie výrobku v rámci jednej skupiny výrobkov, ak každá konfigurácia v rámci danej skupiny spĺňa jednu z týchto požiadaviek:






  a) | jednotlivé výrobky sú skonštruované na tej istej platforme, sú oprávnené podľa tejto špecifikácie a spĺňajú rovnaké konkrétne požiadavky v rámci tejto špecifikácie a sú v každom ohľade identické s testovanou reprezentatívnou konfiguráciou výrobku, s výnimkou obalu a farby, alebo |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Partneri sa nabádajú, aby vykonávali testy jednotlivých konfigurácií výrobkov a predkladali údaje na overovanie súladu s požiadavkami ENERGY STAR. Partner však môže dosiahnuť príslušné označenie pre viaceré konfigurácie výrobku v rámci jednej skupiny výrobkov, ak každá konfigurácia v rámci danej skupiny spĺňa jednu z týchto požiadaviek:

a)

jednotlivé výrobky sú skonštruované na tej istej platforme, sú oprávnené podľa tejto špecifikácie a spĺňajú rovnaké konkrétne požiadavky v rámci tejto špecifikácie a sú v každom ohľade identické s testovanou reprezentatívnou konfiguráciou výrobku, s výnimkou obalu a farby, alebo

| b) | jednotlivé výrobky spĺňajú požiadavky na skupinu výrobkov, ako sú stanovené v časti 1.8. V tomto prípade musia partneri vykonať testy a predložiť údaje, ako sa požaduje v časti b). |
| --- | --- |

b)

jednotlivé výrobky spĺňajú požiadavky na skupinu výrobkov, ako sú stanovené v časti 1.8. V tomto prípade musia partneri vykonať testy a predložiť údaje, ako sa požaduje v časti b).

| 6.3.2. | Partneri musia predložiť formulár energie a výkonnosti pre každú skupinu výrobkov, ktorá bola predložená na overovanie súladu. |
| --- | --- |

6.3.2.

Partneri musia predložiť formulár energie a výkonnosti pre každú skupinu výrobkov, ktorá bola predložená na overovanie súladu.

| 6.3.3. | Všetky konfigurácie výrobku v rámci skupiny výrobkov, ktorá bola predložená na overovanie súladu, musia spĺňať požiadavky ENERGY STAR vrátane výrobkov, ktorých údaje neboli vykázané. |
| --- | --- |

6.3.3.

Všetky konfigurácie výrobku v rámci skupiny výrobkov, ktorá bola predložená na overovanie súladu, musia spĺňať požiadavky ENERGY STAR vrátane výrobkov, ktorých údaje neboli vykázané.

7.   Dátum účinnosti

| 7.1. | Dátum účinnosti tejto verzie 2.0 ENERGY STAR špecifikácie počítačových serverov sa určí ako dátum účinnosti dohody. Aby bol model výrobku v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí spĺňať špecifikáciu ENERGY STAR účinnú ku dňu výroby. Dátum výroby je špecifický pre každú vyrobenú jednotku a je to dátum, ku ktorému sa jednotka považuje za úplne dokončenú. |
| --- | --- |

7.1.

Dátum účinnosti tejto verzie 2.0 ENERGY STAR špecifikácie počítačových serverov sa určí ako dátum účinnosti dohody. Aby bol model výrobku v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí spĺňať špecifikáciu ENERGY STAR účinnú ku dňu výroby. Dátum výroby je špecifický pre každú vyrobenú jednotku a je to dátum, ku ktorému sa jednotka považuje za úplne dokončenú.

| 7.2. | Budúce revízie špecifikácie: agentúra EPA a Európska komisia si vyhradzujú právo zmeniť túto špecifikáciu, ak technologické a/alebo trhové zmeny ovplyvnia jej užitočnosť pre spotrebiteľov, priemysel alebo životné prostredie. V súlade s aktuálnou politikou, revízie špecifikácie sa pripravujú na základe diskusie zúčastnených strán. V prípade revízie špecifikácie berte prosím na vedomie, že potvrdenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR sa neudeľuje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku. |
| --- | --- |

7.2.

Budúce revízie špecifikácie: agentúra EPA a Európska komisia si vyhradzujú právo zmeniť túto špecifikáciu, ak technologické a/alebo trhové zmeny ovplyvnia jej užitočnosť pre spotrebiteľov, priemysel alebo životné prostredie. V súlade s aktuálnou politikou, revízie špecifikácie sa pripravujú na základe diskusie zúčastnených strán. V prípade revízie špecifikácie berte prosím na vedomie, že potvrdenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR sa neudeľuje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku.

8.   Úvahy týkajúce sa budúcich revízií

| 8.1. | Kritériá účinnosti aktívneho stavu: agentúra EPA a Európska komisia majú v úmysle stanoviť kritériá účinnosti aktívneho stavu vo verzii 3.0 pre všetky kategórie počítačových serverov, v ktorých majú dostatok údajov hodnotiaceho nástroja SERT na primerané odlíšenie výrobkov. |
| --- | --- |

8.1.

Kritériá účinnosti aktívneho stavu: agentúra EPA a Európska komisia majú v úmysle stanoviť kritériá účinnosti aktívneho stavu vo verzii 3.0 pre všetky kategórie počítačových serverov, v ktorých majú dostatok údajov hodnotiaceho nástroja SERT na primerané odlíšenie výrobkov.

| 8.2. | Stanovenie správnej veľkosti zdrojov napájania: agentúra EPA a Európska komisia preskúmajú možnosti podpory stanovenia správnej veľkosti zdrojov napájania vo verzii 3.0. |
| --- | --- |

8.2.

Stanovenie správnej veľkosti zdrojov napájania: agentúra EPA a Európska komisia preskúmajú možnosti podpory stanovenia správnej veľkosti zdrojov napájania vo verzii 3.0.

| 8.3. | Zahrnutie počítačových serverov DC-DC: agentúra EPA a Európska komisia nabádajú výrobcov, aby spolupracovali so spoločnosťou SPEC pri vypracovaní podpory pre servery s jednosmerným napájaním v rámci hodnotiaceho nástroja SERT tak, aby sa mohol posudzovať súlad počítačových serverov s jednosmerným napájaním vo verzii 3.0. |
| --- | --- |

8.3.

Zahrnutie počítačových serverov DC-DC: agentúra EPA a Európska komisia nabádajú výrobcov, aby spolupracovali so spoločnosťou SPEC pri vypracovaní podpory pre servery s jednosmerným napájaním v rámci hodnotiaceho nástroja SERT tak, aby sa mohol posudzovať súlad počítačových serverov s jednosmerným napájaním vo verzii 3.0.

| 8.4. | Zahrnutie architektúry doplnkových systémov: agentúra EPA a Európska komisia nabádajú výrobcov, aby spolupracovali so spoločnosťou SPEC pri vypracovaní podpory pre architektúry, ktoré v súčasnosti nepodporuje hodnotiaci nástroj SERT, ktoré však predstavujú značnú časť trhu s počítačovými servermi. Agentúra EPA a Európska komisia pred vypracovaním verzie 3.0 posúdia každú architektúru, ktorú podporuje hodnotiaci nástroj SERT. |
| --- | --- |

8.4.

Zahrnutie architektúry doplnkových systémov: agentúra EPA a Európska komisia nabádajú výrobcov, aby spolupracovali so spoločnosťou SPEC pri vypracovaní podpory pre architektúry, ktoré v súčasnosti nepodporuje hodnotiaci nástroj SERT, ktoré však predstavujú značnú časť trhu s počítačovými servermi. Agentúra EPA a Európska komisia pred vypracovaním verzie 3.0 posúdia každú architektúru, ktorú podporuje hodnotiaci nástroj SERT.

| 8.5. | Odstránenie funkčného rozšírenia pre doplnkové redundantné zdroje napájania: agentúra EPA a Európska komisia sú si vedomé, že existuje technológia, ktorá umožňuje, aby redundantné zdroje napájania boli udržiavané v pohotovostnom režime a aktivované iba v prípade potreby. Agentúra EPA a Európska komisia podporujú zavedenie tejto technológie v počítačových serveroch a preskúmajú, či súčasné funkčné rozšírenie pre doplnkové redundantné zdroje napájania je naďalej potrebné zachovať vo verzii 3.0. |
| --- | --- |

8.5.

Odstránenie funkčného rozšírenia pre doplnkové redundantné zdroje napájania: agentúra EPA a Európska komisia sú si vedomé, že existuje technológia, ktorá umožňuje, aby redundantné zdroje napájania boli udržiavané v pohotovostnom režime a aktivované iba v prípade potreby. Agentúra EPA a Európska komisia podporujú zavedenie tejto technológie v počítačových serveroch a preskúmajú, či súčasné funkčné rozšírenie pre doplnkové redundantné zdroje napájania je naďalej potrebné zachovať vo verzii 3.0.

| 8.6. | Požiadavky na pomocný urýchľovač spracovania (APA): agentúra EPA a Európska komisia majú v úmysle revidovať a prípadne rozšíriť vo verzii 3.0 požiadavky na pomocný urýchľovač spracovania, na základe údajov získaných prostredníctvom verzie 2.0, ako aj prípadné zahrnutie hodnotenia urýchľovača APA do hodnotiaceho nástroja SERT. |
| --- | --- |

8.6.

Požiadavky na pomocný urýchľovač spracovania (APA): agentúra EPA a Európska komisia majú v úmysle revidovať a prípadne rozšíriť vo verzii 3.0 požiadavky na pomocný urýchľovač spracovania, na základe údajov získaných prostredníctvom verzie 2.0, ako aj prípadné zahrnutie hodnotenia urýchľovača APA do hodnotiaceho nástroja SERT.

| 8.7. | Požiadavky na vykazovanie a testovanie teploty: agentúra EPA a Európska komisia plánujú prehodnotiť súčasné požiadavky na vykazovanie a testovanie teploty tak, aby maximalizovali hodnotu údajov zhromaždených pre výrobcov, ako aj pre prevádzkovateľov dátových centier. |
| --- | --- |

8.7.

Požiadavky na vykazovanie a testovanie teploty: agentúra EPA a Európska komisia plánujú prehodnotiť súčasné požiadavky na vykazovanie a testovanie teploty tak, aby maximalizovali hodnotu údajov zhromaždených pre výrobcov, ako aj pre prevádzkovateľov dátových centier.

Dodatok A

Výpočty vzoriek

1.   Požiadavky výkonu v stave nečinnosti

Na určenie maximálnej požiadavky výkonu v stave nečinnosti na overenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR určte základnú úroveň v stave nečinnosti z tabuľky 3 a potom pripočítajte doplnkový prídel energie z tabuľky 4 (uvedené v časti 3.6 tohto kritéria oprávnenosti). Príklad je uvedený tu:

Príklad: Štandardný jednoprocesorový počítačový server s pamäťou 8 GB, dvomi pevnými diskami a dvomi vstupno-výstupnými zariadeniami (prvý s dvomi portami 1 Gb a druhý so šiestimi portami 1 Gb).

| 1.1. | Základný prídel energie:






  a) | Určte základný prídel energie v stave nečinnosti z tabuľky 3, ktorá je uvedená pre referenciu nižšie. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Základný prídel energie:

a)

Určte základný prídel energie v stave nečinnosti z tabuľky 3, ktorá je uvedená pre referenciu nižšie.

| b) | Server z príkladu sa hodnotí v rámci kategórie A a v stave nečinnosti nemôže spotrebovať viac ako 47,0 W, ak má byť v súlade s požiadavkami ENERGY STAR.








  Kategória | Počet inštalovaných procesorov
  (ks) | Manažovaný server | Základný prídel energie v stave nečinnosti
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Nie | 47,0 |
| B | 1 | Áno | 57,0 |
| C | 2 | Nie | 92,0 |
| D | 2 | Áno | 142,0 |
| Odolný | 2 | Áno | 205,0 |

b)

Server z príkladu sa hodnotí v rámci kategórie A a v stave nečinnosti nemôže spotrebovať viac ako 47,0 W, ak má byť v súlade s požiadavkami ENERGY STAR.

Kategória

Počet inštalovaných procesorov

(ks)

Manažovaný server

Základný prídel energie v stave nečinnosti

(W)

A

1

Nie

47,0

B

1

Áno

57,0

C

2

Nie

92,0

D

2

Áno

142,0

Odolný

2

Áno

205,0

| 1.2. | Doplnkový prídel energie v stave nečinnosti: vypočítajte doplnkový prídel energie v stave nečinnosti pre doplnkové komponenty z tabuľky 4, ktorá je uvedená pre referenciu nižšie.







  Charakteristika systému | Vzťahuje sa na | Doplnkový prídel energie v stave nečinnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Doplnkové zdroje napájania | zdroje napájania inštalované výlučne na redundanciu výkonuv) | 20 W na zdroj napájania |
| Pevné disky (vrátane mechaník s nepohyblivým médiom) | všetky inštalované pevné disky | 8,0 W na pevný disk |
| Doplnková pamäť | inštalovaná pamäť väčšia ako 4 GB | 0,75 W na GB |
| Doplnkový kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou | inštalované doplnkové kanály DDR s vyrovnávacou pamäťou, pre viac ako 8 kanálov
  (iba odolné servery) | 4,0 W na doplnkový kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou |
| Doplnkové vstupno-výstupné zariadenia (rýchlosť jednotlivého pripojenia zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu v Gb) | inštalované zariadenia s viac ako dvomi portami 1 Gb, eternet na základnej doske | < 1 Gb: žiadny prídel energie
  = 1 Gb: 2,0 W/aktívny port
  > 1 Gb a < 10 Gb: 4,0 W/aktívny port
  ≥ 10 Gb: 8,0 W/aktívny port |

1.2.

Doplnkový prídel energie v stave nečinnosti: vypočítajte doplnkový prídel energie v stave nečinnosti pre doplnkové komponenty z tabuľky 4, ktorá je uvedená pre referenciu nižšie.

Charakteristika systému

Vzťahuje sa na

Doplnkový prídel energie v stave nečinnosti

Doplnkové zdroje napájania

zdroje napájania inštalované výlučne na redundanciu výkonuv)

20 W na zdroj napájania

Pevné disky (vrátane mechaník s nepohyblivým médiom)

všetky inštalované pevné disky

8,0 W na pevný disk

Doplnková pamäť

inštalovaná pamäť väčšia ako 4 GB

0,75 W na GB

Doplnkový kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou

inštalované doplnkové kanály DDR s vyrovnávacou pamäťou, pre viac ako 8 kanálov

(iba odolné servery)

4,0 W na doplnkový kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou

Doplnkové vstupno-výstupné zariadenia (rýchlosť jednotlivého pripojenia zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu v Gb)

inštalované zariadenia s viac ako dvomi portami 1 Gb, eternet na základnej doske

< 1 Gb: žiadny prídel energie

= 1 Gb: 2,0 W/aktívny port

> 1 Gb a < 10 Gb: 4,0 W/aktívny port

≥ 10 Gb: 8,0 W/aktívny port

| a) | Server z príkladu má dva pevné disky. Dostáva preto doplnkový prídel energie 16,0 W za každý pevný disk (2 HDD × 8,0 W). |
| --- | --- |

a)

Server z príkladu má dva pevné disky. Dostáva preto doplnkový prídel energie 16,0 W za každý pevný disk (2 HDD × 8,0 W).

| b) | Server z príkladu má o 4 GB pamäte viac ako základná konfigurácia. Dostáva preto doplnkový prídel energie 3,0 W za pamäť (4 GB navyše × 0,75 W/GB). |
| --- | --- |

b)

Server z príkladu má o 4 GB pamäte viac ako základná konfigurácia. Dostáva preto doplnkový prídel energie 3,0 W za pamäť (4 GB navyše × 0,75 W/GB).

| c) | Server z príkladu má jednu vstupno-výstupnú kartu, ktorá nespĺňa podmienky funkčného rozšírenia: prvé zariadenie má iba dva eternetové porty a neprekračuje dvojportový prah. Druhé zariadenie nespĺňa podmienky funkčného rozšírenia: server dostáva doplnkový prídel energie 12,0 W za zariadenie (šesť portov 1 Gb × 2,0 W/aktívny port). |
| --- | --- |

c)

Server z príkladu má jednu vstupno-výstupnú kartu, ktorá nespĺňa podmienky funkčného rozšírenia: prvé zariadenie má iba dva eternetové porty a neprekračuje dvojportový prah. Druhé zariadenie nespĺňa podmienky funkčného rozšírenia: server dostáva doplnkový prídel energie 12,0 W za zariadenie (šesť portov 1 Gb × 2,0 W/aktívny port).

| 1.3. | Vypočítajte celkový prídel energie v stave nečinnosti ako súčet základného prídelu energie a doplnkových prídelov energie. Systém z príkladu by v stave nečinnosti nemal spotrebovať viac ako 78,0 W (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W), ak má byť v súlade s požiadavkami. |
| --- | --- |

1.3.

Vypočítajte celkový prídel energie v stave nečinnosti ako súčet základného prídelu energie a doplnkových prídelov energie. Systém z príkladu by v stave nečinnosti nemal spotrebovať viac ako 78,0 W (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W), ak má byť v súlade s požiadavkami.

2.   Doplnkový prídel energie v stave nečinnosti – zdroje napájania

Ďalšie príklady ilustrujú doplnkové prídely energie v stave nečinnosti pre doplnkové zdroje napájania:

| 2.1. | Ak si počítačový server vyžaduje na prevádzku dva zdroje napájania, a konfigurácia obsahuje tri inštalované zdroje napájania, server dostáva doplnkový prídel energie v stave nečinnosti 20,0 W. |
| --- | --- |

2.1.

Ak si počítačový server vyžaduje na prevádzku dva zdroje napájania, a konfigurácia obsahuje tri inštalované zdroje napájania, server dostáva doplnkový prídel energie v stave nečinnosti 20,0 W.

| 2.2. | Ak by sa ten istý server dodával so štyrmi inštalovanými zdrojmi napájania, dostal by doplnkový prídel energie v stave nečinnosti 40,0 W. |
| --- | --- |

2.2.

Ak by sa ten istý server dodával so štyrmi inštalovanými zdrojmi napájania, dostal by doplnkový prídel energie v stave nečinnosti 40,0 W.

3.   Doplnkový prídel energie v stave nečinnosti – doplnkový kanál DDR s vyrovnávacou pamäťou

Ďalšie príklady ilustrujú prídely energie v stave nečinnosti pre doplnkové kanály DDR s vyrovnávacou pamäťou:

| 3.1. | Ak sa odolný počítačový server dodáva so šiestimi inštalovanými kanálmi DDR s vyrovnávacou pamäťou, nedostáva doplnkový prídel energie v stave nečinnosti. |
| --- | --- |

3.1.

Ak sa odolný počítačový server dodáva so šiestimi inštalovanými kanálmi DDR s vyrovnávacou pamäťou, nedostáva doplnkový prídel energie v stave nečinnosti.

| 3.2. | Ak by sa ten istý odolný server dodával so 16 inštalovanými kanálmi DDR s vyrovnávacou pamäťou, dostal by doplnkový prídel energie v stave nečinnosti 32,0 W (prvých 8 kanálov = žiadny doplnkový prídel energie, druhých 8 kanálov = 4,0 W × 8 kanálov DDR s vyrovnávacou pamäťou). |
| --- | --- |

3.2.

Ak by sa ten istý odolný server dodával so 16 inštalovanými kanálmi DDR s vyrovnávacou pamäťou, dostal by doplnkový prídel energie v stave nečinnosti 32,0 W (prvých 8 kanálov = žiadny doplnkový prídel energie, druhých 8 kanálov = 4,0 W × 8 kanálov DDR s vyrovnávacou pamäťou).

Dodatok B

Určenie triedy odolného servera

| 1. | Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (RAS) a škálovateľnosť procesora – všetko uvedené sa podporuje:






  1.1. | Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť procesora: procesor musí byť schopný zistiť, opraviť a zadržať chyby v dátach, ako je opísané v celej ďalšej časti:






  a) | zistenie chyby v rýchlych vyrovnávacích pamätiach, adresároch a vyrovnávacích pamätiach preložených adries pomocou ochrany parity; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (RAS) a škálovateľnosť procesora – všetko uvedené sa podporuje:

1.1.

Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť procesora: procesor musí byť schopný zistiť, opraviť a zadržať chyby v dátach, ako je opísané v celej ďalšej časti:

a)

zistenie chyby v rýchlych vyrovnávacích pamätiach, adresároch a vyrovnávacích pamätiach preložených adries pomocou ochrany parity;

| b) | oprava chyby jednotlivého bitu (alebo lepšie) pomocou funkcie samoopravného kódu (ECC) v rýchlych vyrovnávacích pamätiach, ktoré môžu obsahovať zmenené dáta. Opravené dáta sa presúvajú k príjemcovi (tzn. oprava chyby na nepoužíva len na vyčistenie pozadia); |
| --- | --- |

b)

oprava chyby jednotlivého bitu (alebo lepšie) pomocou funkcie samoopravného kódu (ECC) v rýchlych vyrovnávacích pamätiach, ktoré môžu obsahovať zmenené dáta. Opravené dáta sa presúvajú k príjemcovi (tzn. oprava chyby na nepoužíva len na vyčistenie pozadia);

| c) | oprava a kontrola chyby prostredníctvom (1) preskúšania a obnovenia kontrolného bodu procesora, (2) signalizácie poškodenia dát (označenia) a prenosu, alebo (3) oboch postupov. Tieto mechanizmy oznámia operačnému systému alebo hypervízorovi výskyt chyby v rámci procesu alebo segmentácie, čím sa obmedzuje potreba reštartovať systém a |
| --- | --- |

c)

oprava a kontrola chyby prostredníctvom (1) preskúšania a obnovenia kontrolného bodu procesora, (2) signalizácie poškodenia dát (označenia) a prenosu, alebo (3) oboch postupov. Tieto mechanizmy oznámia operačnému systému alebo hypervízorovi výskyt chyby v rámci procesu alebo segmentácie, čím sa obmedzuje potreba reštartovať systém a

| d) | 1. schopnosť vykonávať autonómne opatrenia na zmiernenie dosahu chýb v hardvéri procesora, ako je odpojenie chybných častí rýchlej vyrovnávacej pamäte; 2. podpora analýzy predvídajúcej chyby oznámením operačnému systému, hypervízorovi alebo obslužnému procesoru miesto a/alebo zdroj chýb, alebo 3. oba postupy. |
| --- | --- |

d)

1. schopnosť vykonávať autonómne opatrenia na zmiernenie dosahu chýb v hardvéri procesora, ako je odpojenie chybných častí rýchlej vyrovnávacej pamäte; 2. podpora analýzy predvídajúcej chyby oznámením operačnému systému, hypervízorovi alebo obslužnému procesoru miesto a/alebo zdroj chýb, alebo 3. oba postupy.

| 1.2. | Technológia procesorov, ktoré sa používajú v odolných a škálovateľných počítačových serveroch, je navrhnutá tak, aby poskytovala doplnkové funkcie a funkčnosť bez doplnkových čipových sád, a umožňuje ich zaradenie do systémov so štyrmi alebo viacerými zásuvkami procesorov. Procesory majú doplnkovú infraštruktúru na posilnenie ďalších zabudovaných zberníc procesora, určených na podporu požiadaviek väčších systémov. |
| --- | --- |

1.2.

Technológia procesorov, ktoré sa používajú v odolných a škálovateľných počítačových serveroch, je navrhnutá tak, aby poskytovala doplnkové funkcie a funkčnosť bez doplnkových čipových sád, a umožňuje ich zaradenie do systémov so štyrmi alebo viacerými zásuvkami procesorov. Procesory majú doplnkovú infraštruktúru na posilnenie ďalších zabudovaných zberníc procesora, určených na podporu požiadaviek väčších systémov.

| 1.3. | Server poskytuje širokopásmové vstupno-výstupné rozhrania na pripojenie k vonkajším vstupno-výstupným rozširovacím zariadeniam alebo diaľkovým vstupno-výstupným zariadeniam bez znižovania počtu zásuviek procesora, ktoré sa môžu spolu prepojiť. Môžu to byť chránené rozhrania alebo štandardné rozhrania, ako je napríklad PCIe. Vysokovýkonný vstupno-výstupný radič na podporu týchto slotov sa môže pripojiť k hlavnej zásuvke procesora alebo k základnej doske. |
| --- | --- |

1.3.

Server poskytuje širokopásmové vstupno-výstupné rozhrania na pripojenie k vonkajším vstupno-výstupným rozširovacím zariadeniam alebo diaľkovým vstupno-výstupným zariadeniam bez znižovania počtu zásuviek procesora, ktoré sa môžu spolu prepojiť. Môžu to byť chránené rozhrania alebo štandardné rozhrania, ako je napríklad PCIe. Vysokovýkonný vstupno-výstupný radič na podporu týchto slotov sa môže pripojiť k hlavnej zásuvke procesora alebo k základnej doske.

| 2. | Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (RAS) a škálovateľnosť pamäte – budú prítomné všetky uvedené funkcie a vlastnosti:






  a) | je umožnené zistenie chyby pamäte a jej opravu prostredníctvom rozšíreného samoopravného kódu (ECC); |
| --- | --- | --- |

2.

Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (RAS) a škálovateľnosť pamäte – budú prítomné všetky uvedené funkcie a vlastnosti:

a)

je umožnené zistenie chyby pamäte a jej opravu prostredníctvom rozšíreného samoopravného kódu (ECC);

| b) | v duálnych vložených pamäťových moduloch (DIMM) x4 opravu chyby dvoch susediacich čipov rovnakej rady; |
| --- | --- |

b)

v duálnych vložených pamäťových moduloch (DIMM) x4 opravu chyby dvoch susediacich čipov rovnakej rady;

| c) | migrácia pamäte: aktívne sa môže zrušiť alokácia chybnej pamäte a dáta sa môžu presunúť do dostupnej pamäte. Realizovať sa to dá na základe granularity duálnych vložených pamäťových modulov alebo logických pamäťových blokov. Alternatívne sa pamäť môže aj zrkadliť; |
| --- | --- |

c)

migrácia pamäte: aktívne sa môže zrušiť alokácia chybnej pamäte a dáta sa môžu presunúť do dostupnej pamäte. Realizovať sa to dá na základe granularity duálnych vložených pamäťových modulov alebo logických pamäťových blokov. Alternatívne sa pamäť môže aj zrkadliť;

| d) | vyrovnávacie pamäte sa využívajú na pripojenie väzieb vysokorýchlostný procesor – pamäť k duálnym vloženým pamäťovým modulom spojeným s nízkorýchlostnými DDR kanálmi. Vyrovnávaciu pamäť môže tvoriť oddelený, samostatný čip, ktorý je integrovaný do základnej dosky alebo do pamäťových kariet vyrábaných na zákazku. Použitie čipu vyrovnávacej pamäte sa vyžaduje na rozšírenie podpory duálnych vložených pamäťových modulov, keďže umožňuje väčšiu kapacitu pamäte v dôsledku podpory väčšej kapacity duálnych vložených pamäťových modulov, viac slotov týchto modulov na pamäťový kanál a väčšiu šírku pásma pamäte pre pamäťový kanál než priamo pripojené moduly. Pamäťové moduly môžu tiež byť vyrábané na zákazku, s vyrovnávacími pamäťami a pamäťovými čipmi DRAM integrovanými na rovnakej karte; |
| --- | --- |

d)

vyrovnávacie pamäte sa využívajú na pripojenie väzieb vysokorýchlostný procesor – pamäť k duálnym vloženým pamäťovým modulom spojeným s nízkorýchlostnými DDR kanálmi. Vyrovnávaciu pamäť môže tvoriť oddelený, samostatný čip, ktorý je integrovaný do základnej dosky alebo do pamäťových kariet vyrábaných na zákazku. Použitie čipu vyrovnávacej pamäte sa vyžaduje na rozšírenie podpory duálnych vložených pamäťových modulov, keďže umožňuje väčšiu kapacitu pamäte v dôsledku podpory väčšej kapacity duálnych vložených pamäťových modulov, viac slotov týchto modulov na pamäťový kanál a väčšiu šírku pásma pamäte pre pamäťový kanál než priamo pripojené moduly. Pamäťové moduly môžu tiež byť vyrábané na zákazku, s vyrovnávacími pamäťami a pamäťovými čipmi DRAM integrovanými na rovnakej karte;

| e) | využívajú sa odolné prepojenia medzi procesormi a vyrovnávacími pamäťami s mechanizmami na opravu dočasných chýb na týchto prepojeniach a |
| --- | --- |

e)

využívajú sa odolné prepojenia medzi procesormi a vyrovnávacími pamäťami s mechanizmami na opravu dočasných chýb na týchto prepojeniach a

| f) | zálohovanie v prepojeniach procesor – pamäť. K dispozícii je jedna alebo viac záložných trás na obnovenie prepojenia v prípade trvalej chyby. |
| --- | --- |

f)

zálohovanie v prepojeniach procesor – pamäť. K dispozícii je jedna alebo viac záložných trás na obnovenie prepojenia v prípade trvalej chyby.

| 3. | Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (RAS) zdroja napájania: všetky zdroje napájania inštalované alebo dodávané so serverom musia byť redundantné a súbežne prístupné údržbe. Redundantné a opraviteľné komponenty môžu byť tiež uložené v jednom fyzickom zdroji napájania, ale musia byť opraviteľné bez toho, aby si vyžadovali odpojenie systému od napájania. Potrebná je podpora prevádzky systému v chybovom režime, keď funkcia dodávky energie je obmedzená v dôsledku chýb v zdrojoch napájania alebo výpadku vstupného napájania. |
| --- | --- |

3.

Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (RAS) zdroja napájania: všetky zdroje napájania inštalované alebo dodávané so serverom musia byť redundantné a súbežne prístupné údržbe. Redundantné a opraviteľné komponenty môžu byť tiež uložené v jednom fyzickom zdroji napájania, ale musia byť opraviteľné bez toho, aby si vyžadovali odpojenie systému od napájania. Potrebná je podpora prevádzky systému v chybovom režime, keď funkcia dodávky energie je obmedzená v dôsledku chýb v zdrojoch napájania alebo výpadku vstupného napájania.

| 4. | Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (RAS) systému udržiavania teploty a chladenia: všetky aktívne chladiace komponenty, ako sú ventilátory alebo vodné chladenie, musia byť redundantné a súbežne prístupné údržbe. Komplex procesora musí mať mechanizmus, ktorý mu umožní reguláciu v prípade núdzového stavu súvisiaceho s teplotou. Potrebná je podpora prevádzky systému v chybovom režime, ak bol v komponentoch systému zistený núdzový stav súvisiaci s teplotou. |
| --- | --- |

4.

Spoľahlivosť, dostupnosť, prevádzkyschopnosť (RAS) systému udržiavania teploty a chladenia: všetky aktívne chladiace komponenty, ako sú ventilátory alebo vodné chladenie, musia byť redundantné a súbežne prístupné údržbe. Komplex procesora musí mať mechanizmus, ktorý mu umožní reguláciu v prípade núdzového stavu súvisiaceho s teplotou. Potrebná je podpora prevádzky systému v chybovom režime, ak bol v komponentoch systému zistený núdzový stav súvisiaci s teplotou.

| 5. | Odolnosť systému – server musí mať najmenej šesť z týchto vlastností:






  a) | podpora redundantných radičov pamäte alebo redundantná trasa k vonkajšej pamäti; |
| --- | --- | --- |

5.

Odolnosť systému – server musí mať najmenej šesť z týchto vlastností:

a)

podpora redundantných radičov pamäte alebo redundantná trasa k vonkajšej pamäti;

| b) | redundantné obslužné procesory; |
| --- | --- |

b)

redundantné obslužné procesory;

| c) | redundantné regulačné stupne DC-DC za výstupmi zdrojov napájania; |
| --- | --- |

c)

redundantné regulačné stupne DC-DC za výstupmi zdrojov napájania;

| d) | hardvér servera podporuje prevádzkové zrušenie alokácie procesora; |
| --- | --- |

d)

hardvér servera podporuje prevádzkové zrušenie alokácie procesora;

| e) | vstupno-výstupné adaptéry alebo pevné disky sú rýchlo vymeniteľné; |
| --- | --- |

e)

vstupno-výstupné adaptéry alebo pevné disky sú rýchlo vymeniteľné;

| f) | na obnovenie prepojenia procesora s pamäťou alebo procesora s procesorom v prípade chyby je k dispozícii spojovacia zbernica; |
| --- | --- |

f)

na obnovenie prepojenia procesora s pamäťou alebo procesora s procesorom v prípade chyby je k dispozícii spojovacia zbernica;

| g) | systém podporuje on-line rozšírenie/zúženie hardvérových zdrojov bez toho, aby bolo potrebné reštartovať operačný systém (funkcie ‚na požiadanie‘); |
| --- | --- |

g)

systém podporuje on-line rozšírenie/zúženie hardvérových zdrojov bez toho, aby bolo potrebné reštartovať operačný systém (funkcie ‚na požiadanie‘);

| h) | migrácia zásuvky procesora: s pomocou hypervízora a/alebo operačného systému sa môžu úlohy vykonávané na zásuvke procesora presunúť na inú zásuvku procesora bez toho, aby bolo potrebné reštartovať systém; |
| --- | --- |

h)

migrácia zásuvky procesora: s pomocou hypervízora a/alebo operačného systému sa môžu úlohy vykonávané na zásuvke procesora presunúť na inú zásuvku procesora bez toho, aby bolo potrebné reštartovať systém;

| i) | stráženie pamäte alebo čistenie pozadia sa aktivuje s cieľom aktívne zisťovať a opravovať chyby, aby sa znížila pravdepodobnosť neopraviteľných chýb, a |
| --- | --- |

i)

stráženie pamäte alebo čistenie pozadia sa aktivuje s cieľom aktívne zisťovať a opravovať chyby, aby sa znížila pravdepodobnosť neopraviteľných chýb, a

| j) | odolnosť vnútornej pamäte: odolné systémy majú v základnej konfigurácii niektorú formu hardvéru typu RAID, buď ako podporu na základnej doske, alebo ako vyhradený slot pre kartu radiča typu RAID na podporu vnútorných pamäťových diskov servera. |
| --- | --- |

j)

odolnosť vnútornej pamäte: odolné systémy majú v základnej konfigurácii niektorú formu hardvéru typu RAID, buď ako podporu na základnej doske, alebo ako vyhradený slot pre kartu radiča typu RAID na podporu vnútorných pamäťových diskov servera.

| 6. | Škálovateľnosť systému – server musí obsahovať všetko uvedené:






  a) | vyššiu kapacitu pamäte: >= 8 portov DIMM DDR3 alebo DDR4 na zásuvku, s odolným prepojením medzi zásuvkou procesora a vyrovnávacími pamäťami a |
| --- | --- | --- |

6.

Škálovateľnosť systému – server musí obsahovať všetko uvedené:

a)

vyššiu kapacitu pamäte: >= 8 portov DIMM DDR3 alebo DDR4 na zásuvku, s odolným prepojením medzi zásuvkou procesora a vyrovnávacími pamäťami a

| b) | väčšiu rozšíriteľnosť vstupno-výstupného zariadenia: väčšia základná vstupno-výstupná infraštruktúra a podpora väčšieho počtu vstupno-výstupných slotov. Poskytuje najmenej 32 vyhradených trás PCIe Gen 2 alebo ekvivalentnú vstupno-výstupnú šírku pásma, s najmenej jedným slotom x16 alebo iným vyhradeným rozhraním na podporu vonkajšieho rozhrania PCIe, chránené vstupno-výstupné rozhranie alebo iné vstupno-výstupné rozhranie, používané v danom odvetví. |
| --- | --- |

b)

väčšiu rozšíriteľnosť vstupno-výstupného zariadenia: väčšia základná vstupno-výstupná infraštruktúra a podpora väčšieho počtu vstupno-výstupných slotov. Poskytuje najmenej 32 vyhradených trás PCIe Gen 2 alebo ekvivalentnú vstupno-výstupnú šírku pásma, s najmenej jedným slotom x16 alebo iným vyhradeným rozhraním na podporu vonkajšieho rozhrania PCIe, chránené vstupno-výstupné rozhranie alebo iné vstupno-výstupné rozhranie, používané v danom odvetví.

Dodatok C

Metóda testovania

1.   Prehľad

Táto metóda testovania sa používa na overovanie súladu s požiadavkami stanovenými v špecifikácii výrobku ENERGY STAR pre počítačové servery a pri získavaní testovacích údajov pre vykazovanie výkonu v stave nečinnosti a v aktívnom stave vo formulári energie a výkonnosti ENERGY STAR.

2.   Uplatnenie

Táto metóda testovania je uplatniteľná na všetky výrobky, ktoré sú oprávnené na overovanie súladu s požiadavkami stanovenými v špecifikácii výrobku ENERGY STAR pre počítačové servery.

3.   Vymedzenie pojmov

Pokiaľ nie je uvedené inak, všetky pojmy používané v tomto dokumente sú v súlade s vymedzením pojmov uvedeným v špecifikácii výrobku ENERGY STAR pre počítačové servery.

4.   Testovacia zostava

| 4.1. | Vstupný výkon: vstupný výkon sa určí podľa hodnôt uvedených v tabuľkách 6 a 7. Frekvencia pre vstupný výkon sa určí podľa hodnôt uvedených v tabuľke 8.

  Tabuľka 6


  Požiadavky na vstupný výkon pre výrobky s menovitým výkonom nižším alebo rovným 1 500 W









  Typ výrobku | Napájacie napätie | Tolerancia napätia | Maximálne celkové harmonické skreslenie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Servery s jednovýstupovými zdrojmi napájania AC-DC | 230 V AC alebo 115 V AC (11) | +/- 1,0 % | 2,0 % |
| Servery s viacvýstupovými zdrojmi napájania AC-DC | 230 V AC alebo 115 V AC (11) |
| Voliteľné podmienky testovania pre AC-DC (japonský trh) | 100 V AC |
| Trojfázové servery (severoamerický trh) | 208 V AC |
| Trojfázové servery (európsky trh) | 400 V AC |

4.1.

Vstupný výkon: vstupný výkon sa určí podľa hodnôt uvedených v tabuľkách 6 a 7. Frekvencia pre vstupný výkon sa určí podľa hodnôt uvedených v tabuľke 8.

Tabuľka 6

Požiadavky na vstupný výkon pre výrobky s menovitým výkonom nižším alebo rovným 1 500 W

Typ výrobku

Napájacie napätie

Tolerancia napätia

Maximálne celkové harmonické skreslenie

Servery s jednovýstupovými zdrojmi napájania AC-DC

230 V AC alebo 115 V AC (11)

+/- 1,0 %

2,0 %

Servery s viacvýstupovými zdrojmi napájania AC-DC

230 V AC alebo 115 V AC (11)

Voliteľné podmienky testovania pre AC-DC (japonský trh)

100 V AC

Trojfázové servery (severoamerický trh)

208 V AC

Trojfázové servery (európsky trh)

400 V AC

Tabuľka 7

Požiadavky na vstupný výkon pre výrobky s menovitým výkonom vyšším ako 1 500 W

| Typ výrobku | Napájacie napätie | Tolerancia napätia | Maximálne celkové harmonické skreslenie |
| --- | --- | --- | --- |
| Servery s jednovýstupovými zdrojmi napájania AC-DC | 230 V AC alebo 115 V AC (11) | +/- 4,0 % | 5,0 % |
| Servery s viacvýstupovými zdrojmi napájania AC-DC | 230 V AC alebo 115 V AC (11) |
| Voliteľné podmienky testovania pre AC-DC (japonský trh) | 100 V AC |
| Trojfázové servery
  (severoamerický trh) | 208 V AC |
| Trojfázové servery (európsky trh) | 400 V AC |

Typ výrobku

Napájacie napätie

Tolerancia napätia

Maximálne celkové harmonické skreslenie

Servery s jednovýstupovými zdrojmi napájania AC-DC

230 V AC alebo 115 V AC (11)

+/- 4,0 %

5,0 %

Servery s viacvýstupovými zdrojmi napájania AC-DC

230 V AC alebo 115 V AC (11)

Voliteľné podmienky testovania pre AC-DC (japonský trh)

100 V AC

Trojfázové servery

(severoamerický trh)

208 V AC

Trojfázové servery (európsky trh)

400 V AC

Tabuľka 8

Požiadavky na vstupnú frekvenciu pre všetky výrobky

| Napájacie napätie | Frekvencia | Tolerancia frekvencie |
| --- | --- | --- |
| 100 V AC | 50 Hz alebo 60 Hz | ± 1,0 % |
| 115 V AC | 60 Hz |
| 230 V AC | 50 Hz alebo 60 Hz |
| Trojfázové
  (severoamerický trh) | 60 Hz |
| Trojfázové
  (európsky trh) | 50 Hz |

Napájacie napätie

Frekvencia

Tolerancia frekvencie

100 V AC

50 Hz alebo 60 Hz

± 1,0 %

115 V AC

60 Hz

230 V AC

50 Hz alebo 60 Hz

Trojfázové

(severoamerický trh)

60 Hz

Trojfázové

(európsky trh)

50 Hz

| 4.2. | Teplota okolia: teplota okolia musí dosahovať hodnotu 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.2.

Teplota okolia: teplota okolia musí dosahovať hodnotu 25 ± 5 °C.

| 4.3. | Relatívna vlhkosť: relatívna vlhkosť musí dosahovať hodnotu 15 % až 80 %. |
| --- | --- |

4.3.

Relatívna vlhkosť: relatívna vlhkosť musí dosahovať hodnotu 15 % až 80 %.

| 4.4. | Analyzátor výkonu: analyzátor výkonu poskytuje skutočnú strednú kvadratickú hodnotu výkonu a najmenej dve z týchto meraných veličín: napätie, prúd a účinník. Analyzátory výkonu musia mať tieto vlastnosti:






  a) | Vyhovujúci výrobok: analyzátor výkonu sa vyberá zo zoznamu zariadení na meranie výkonu uvedenom v dokumente 1.0.0 (12) hodnotiaceho nástroja SERT (13). |
| --- | --- | --- |

4.4.

Analyzátor výkonu: analyzátor výkonu poskytuje skutočnú strednú kvadratickú hodnotu výkonu a najmenej dve z týchto meraných veličín: napätie, prúd a účinník. Analyzátory výkonu musia mať tieto vlastnosti:

a)

Vyhovujúci výrobok: analyzátor výkonu sa vyberá zo zoznamu zariadení na meranie výkonu uvedenom v dokumente 1.0.0 (12) hodnotiaceho nástroja SERT (13).

| b) | Kalibrácia: analyzátor musí byť kalibrovaný v roku, počas ktorého sa vykonáva test, podľa normy vysledovateľnej k Národnému inštitútu pre vedu a technológiu (USA) alebo zodpovedajúcemu národnému metrologickému inštitútu v inej krajine. |
| --- | --- |

b)

Kalibrácia: analyzátor musí byť kalibrovaný v roku, počas ktorého sa vykonáva test, podľa normy vysledovateľnej k Národnému inštitútu pre vedu a technológiu (USA) alebo zodpovedajúcemu národnému metrologickému inštitútu v inej krajine.

| c) | Činiteľ výkyvu: dostupný činiteľ výkyvu prúdu 3 alebo viac pri hodnote nominálneho rozsahu. Pre analyzátory, ktoré nemajú uvedenú hodnotu činiteľa výkyvu prúdu, musí byť analyzátor schopný zmerať prúdovú špičku vo výške najmenej trojnásobku maximálneho prúdu meraného počas ľubovoľnej jednosekundovej vzorky. |
| --- | --- |

c)

Činiteľ výkyvu: dostupný činiteľ výkyvu prúdu 3 alebo viac pri hodnote nominálneho rozsahu. Pre analyzátory, ktoré nemajú uvedenú hodnotu činiteľa výkyvu prúdu, musí byť analyzátor schopný zmerať prúdovú špičku vo výške najmenej trojnásobku maximálneho prúdu meraného počas ľubovoľnej jednosekundovej vzorky.

| d) | Minimálna frekvenčná odozva: 3,0 kHz. |
| --- | --- |

d)

Minimálna frekvenčná odozva: 3,0 kHz.

| e) | Minimálne rozlíšenie:






  1. | 0,01 W pre merané hodnoty nižšie než 10 W, |
| --- | --- | --- |

e)

Minimálne rozlíšenie:

1.

0,01 W pre merané hodnoty nižšie než 10 W,

| 2. | 0,1 W pre merané hodnoty od 10 W do 100 W a |
| --- | --- |

2.

0,1 W pre merané hodnoty od 10 W do 100 W a

| 3. | 1,0 W pre merané hodnoty vyššie než 100 W. |
| --- | --- |

3.

1,0 W pre merané hodnoty vyššie než 100 W.

| f) | Zaznamenávanie: rýchlosť odčítania podporovaná analyzátorom musí byť najmenej 1 súbor meraní za sekundu. kde súbor je definovaný ako meranie výkonu vo wattoch. Interval priemerovania údajov analyzátora sa rovná intervalu odčítania. Interval priemerovania údajov je definovaný ako časový úsek, za ktorý sa spriemerujú všetky vzorky zachytené vysokorýchlostnou vzorkovacou elektronikou analyzátora a vytvoria súbor meraní. |
| --- | --- |

f)

Zaznamenávanie: rýchlosť odčítania podporovaná analyzátorom musí byť najmenej 1 súbor meraní za sekundu. kde súbor je definovaný ako meranie výkonu vo wattoch. Interval priemerovania údajov analyzátora sa rovná intervalu odčítania. Interval priemerovania údajov je definovaný ako časový úsek, za ktorý sa spriemerujú všetky vzorky zachytené vysokorýchlostnou vzorkovacou elektronikou analyzátora a vytvoria súbor meraní.

| g) | Presnosť merania: analyzátor udáva výsledky merania výkonu s celkovou presnosťou 1 % alebo vyššou pre všetky namerané hodnoty výkonu. |
| --- | --- |

g)

Presnosť merania: analyzátor udáva výsledky merania výkonu s celkovou presnosťou 1 % alebo vyššou pre všetky namerané hodnoty výkonu.

| 4.5. | Snímač teploty: snímač teploty musí mať tieto vlastnosti:






  a) | Vyhovujúci výrobok: snímač teploty sa vyberá zo zoznamu zariadení na meranie teploty uvedenom v dokumente 1.0.0 hodnotiaceho nástroja SERT. |
| --- | --- | --- |

4.5.

Snímač teploty: snímač teploty musí mať tieto vlastnosti:

a)

Vyhovujúci výrobok: snímač teploty sa vyberá zo zoznamu zariadení na meranie teploty uvedenom v dokumente 1.0.0 hodnotiaceho nástroja SERT.

| b) | Zaznamenávanie: snímač musí mať minimálnu rýchlosť odčítania 4 vzorky za minútu. |
| --- | --- |

b)

Zaznamenávanie: snímač musí mať minimálnu rýchlosť odčítania 4 vzorky za minútu.

| c) | Presnosť merania: teplota sa meria vo vzdialenosti najviac 50 mm pred (proti pohybu vzduchu) hlavným vstupným otvorom vzduchu testovanej jednotky a snímač ju udáva s celkovou presnosťou ± 0,5 °C alebo vyššou. |
| --- | --- |

c)

Presnosť merania: teplota sa meria vo vzdialenosti najviac 50 mm pred (proti pohybu vzduchu) hlavným vstupným otvorom vzduchu testovanej jednotky a snímač ju udáva s celkovou presnosťou ± 0,5 °C alebo vyššou.

| 4.6. | Testovací nástroj aktívneho stavu: hodnotiaci nástroj SERT 1.0.0 spoločnosti SPEC (14). |
| --- | --- |

4.6.

Testovací nástroj aktívneho stavu: hodnotiaci nástroj SERT 1.0.0 spoločnosti SPEC (14).

| 4.7. | Systém radiča: týmto systémom môže byť server, stolný počítač alebo laptop a používa sa na zaznamenávanie údajov o výkone a teplote.






  a) | Analyzátor výkonu a snímač teploty sú pripojené k systému radiča. |
| --- | --- | --- |

4.7.

Systém radiča: týmto systémom môže byť server, stolný počítač alebo laptop a používa sa na zaznamenávanie údajov o výkone a teplote.

a)

Analyzátor výkonu a snímač teploty sú pripojené k systému radiča.

| b) | Systém radiča a testovaná jednotka sú navzájom prepojené prostredníctvom sieťového prepínača eternetu. |
| --- | --- |

b)

Systém radiča a testovaná jednotka sú navzájom prepojené prostredníctvom sieťového prepínača eternetu.

| 4.8. | Všeobecné požiadavky hodnotiaceho nástroja SERT: je potrebné splniť všetky doplnkové požiadavky uvedené v ľubovoľnom pomocnom dokumente spoločnosti SPEC alebo hodnotiaceho nástroja SERT 1.0.0, pokiaľ nie je uvedené inak v tejto metóde testovania. Pomocné dokumenty spoločnosti SPEC zahŕňajú:






  a) | metodiku SPEC pre výkon a výkonnosť; |
| --- | --- | --- |

4.8.

Všeobecné požiadavky hodnotiaceho nástroja SERT: je potrebné splniť všetky doplnkové požiadavky uvedené v ľubovoľnom pomocnom dokumente spoločnosti SPEC alebo hodnotiaceho nástroja SERT 1.0.0, pokiaľ nie je uvedené inak v tejto metóde testovania. Pomocné dokumenty spoločnosti SPEC zahŕňajú:

a)

metodiku SPEC pre výkon a výkonnosť;

| b) | usmernenie SPEC o usporiadaní merania výkonu; |
| --- | --- |

b)

usmernenie SPEC o usporiadaní merania výkonu;

| c) | dokument návrhu SPEC PTDaemon; |
| --- | --- |

c)

dokument návrhu SPEC PTDaemon;

| d) | dokument návrhu SERT; |
| --- | --- |

d)

dokument návrhu SERT;

| e) | pravidlá SERT pre prevádzku a vykazovanie; |
| --- | --- |

e)

pravidlá SERT pre prevádzku a vykazovanie;

| f) | používateľskú príručku SERT; |
| --- | --- |

f)

používateľskú príručku SERT;

| g) | možnosti SERT JVM; |
| --- | --- |

g)

možnosti SERT JVM;

| h) | polia výsledkového súboru SERT. |
| --- | --- |

h)

polia výsledkového súboru SERT.

5.   Vykonanie testu

5.1.   Konfigurácia testu

Pre testované počítačové servery sa meria a vykazuje výkon a účinnosť. Testovanie sa vykonáva takto:

| 5.1.1. | Podmienka konfigurácie pri dodaní: výrobky sa testujú v konfigurácii, akú majú pri dodaní, čo zahŕňa hardvérovú konfiguráciu aj systémové nastavenia, pokiaľ nie je v tejto metóde testovania uvedené inak. Ak je to možné, všetky softvérové varianty musia byť nastavené vo svojich štandardných podmienkach. |
| --- | --- |

5.1.1.

Podmienka konfigurácie pri dodaní: výrobky sa testujú v konfigurácii, akú majú pri dodaní, čo zahŕňa hardvérovú konfiguráciu aj systémové nastavenia, pokiaľ nie je v tejto metóde testovania uvedené inak. Ak je to možné, všetky softvérové varianty musia byť nastavené vo svojich štandardných podmienkach.

| 5.1.2. | Miesto merania: všetky merania výkonu sa uskutočňujú v bode medzi striedavým zdrojom napájania a testovanou jednotkou. Medzi merač výkonu a testovanú jednotku nesmú byť pripojené žiadne jednotky zdrojov neprerušovaného napájania. Merač výkonu musí zostať na danom mieste, kým nie sú úplne zaznamenané všetky údaje o výkone v stave nečinnosti a v aktívnom stave. Pri testovaní systému typu blade sa výkon meria na vstupe do šasi typu blade (tzn. na zdrojoch napájania, ktoré premieňajú prenášaný výkon dátového centra na prenášaný výkon šasi). |
| --- | --- |

5.1.2.

Miesto merania: všetky merania výkonu sa uskutočňujú v bode medzi striedavým zdrojom napájania a testovanou jednotkou. Medzi merač výkonu a testovanú jednotku nesmú byť pripojené žiadne jednotky zdrojov neprerušovaného napájania. Merač výkonu musí zostať na danom mieste, kým nie sú úplne zaznamenané všetky údaje o výkone v stave nečinnosti a v aktívnom stave. Pri testovaní systému typu blade sa výkon meria na vstupe do šasi typu blade (tzn. na zdrojoch napájania, ktoré premieňajú prenášaný výkon dátového centra na prenášaný výkon šasi).

| 5.1.3. | Prietok vzduchu: je zakázané účelovo smerovať vzduch do blízkosti meraného zariadenia spôsobom, ktorý nie je v súlade s bežnými podmienkami dátového centra. |
| --- | --- |

5.1.3.

Prietok vzduchu: je zakázané účelovo smerovať vzduch do blízkosti meraného zariadenia spôsobom, ktorý nie je v súlade s bežnými podmienkami dátového centra.

| 5.1.4. | Zdroje napájania: všetky zdroje napájania musia byť pripojené a funkčné.
  Testované jednotky s viacerými zdrojmi napájania: všetky zdroje napájania musia byť počas testu pripojené k zdroju striedavého prúdu a musia byť funkčné. V prípade potreby sa môže na pripojenie viacerých zdrojov napájania k jednému zdroju použiť jednotka distribúcie napájania (PDU). Ak sa použije jednotka PDU, dodatočná spotreba energie touto jednotkou sa zahrnie do merania výkonu testovanej jednotky. Pri testovaní serverov typu blade v konfigurácii s napoly obsadeným šasi sa môžu zdroje napájania pre neobsadené domény odpojiť. Podrobnejšie informácie nájdete v časti 5.2.4 písm. b). |
| --- | --- |

5.1.4.

Zdroje napájania: všetky zdroje napájania musia byť pripojené a funkčné.

Testované jednotky s viacerými zdrojmi napájania: všetky zdroje napájania musia byť počas testu pripojené k zdroju striedavého prúdu a musia byť funkčné. V prípade potreby sa môže na pripojenie viacerých zdrojov napájania k jednému zdroju použiť jednotka distribúcie napájania (PDU). Ak sa použije jednotka PDU, dodatočná spotreba energie touto jednotkou sa zahrnie do merania výkonu testovanej jednotky. Pri testovaní serverov typu blade v konfigurácii s napoly obsadeným šasi sa môžu zdroje napájania pre neobsadené domény odpojiť. Podrobnejšie informácie nájdete v časti 5.2.4 písm. b).

| 5.1.5. | Správa napájania a operačný systém: inštalovaný musí byť operačný systém ako pri dodaní alebo reprezentatívny operačný systém. Výrobky, ktoré sa dodávajú bez operačného systému, sa testujú s inštalovaným ľubovoľným kompatibilným operačným systémom. Pri všetkých testoch musia byť zachované metódy správy napájania a/alebo funkcie úspory energie ako pri dodaní. Všetky funkcie správy napájania, ktoré si vyžadujú prítomnosť operačného systému (tzn. tie, ktoré nie sú výslovne riadené systémom BIOS ani radičom), sa testujú iba s použitím tých funkcií správy napájania, ktoré sú štandardne aktivované operačným systémom. |
| --- | --- |

5.1.5.

Správa napájania a operačný systém: inštalovaný musí byť operačný systém ako pri dodaní alebo reprezentatívny operačný systém. Výrobky, ktoré sa dodávajú bez operačného systému, sa testujú s inštalovaným ľubovoľným kompatibilným operačným systémom. Pri všetkých testoch musia byť zachované metódy správy napájania a/alebo funkcie úspory energie ako pri dodaní. Všetky funkcie správy napájania, ktoré si vyžadujú prítomnosť operačného systému (tzn. tie, ktoré nie sú výslovne riadené systémom BIOS ani radičom), sa testujú iba s použitím tých funkcií správy napájania, ktoré sú štandardne aktivované operačným systémom.

| 5.1.6. | Pamäťové jednotky: výrobky sa pri overovaní súladu musia testovať s inštalovaným najmenej jedným pevným diskom (HDD) alebo jednou mechanikou s nepohyblivým médiom (SSD). Výrobky, ktoré neobsahujú predinštalované pevné disky (HDD alebo SSD) sa testujú s takou konfiguráciou systému ukladania dát, ktorá sa používa v identickom predávanom modeli, ktorý obsahuje predinštalované pevné disky. Výrobky, ktoré nepodporujú inštaláciu pevných diskov (HDD ani SSD), a namiesto toho sa spoliehajú výlučne na riešenia vonkajšieho ukladania dát (napr. oblasť ukladania dát na sieti), sa testujú s využitím riešení vonkajšieho ukladania dát. |
| --- | --- |

5.1.6.

Pamäťové jednotky: výrobky sa pri overovaní súladu musia testovať s inštalovaným najmenej jedným pevným diskom (HDD) alebo jednou mechanikou s nepohyblivým médiom (SSD). Výrobky, ktoré neobsahujú predinštalované pevné disky (HDD alebo SSD) sa testujú s takou konfiguráciou systému ukladania dát, ktorá sa používa v identickom predávanom modeli, ktorý obsahuje predinštalované pevné disky. Výrobky, ktoré nepodporujú inštaláciu pevných diskov (HDD ani SSD), a namiesto toho sa spoliehajú výlučne na riešenia vonkajšieho ukladania dát (napr. oblasť ukladania dát na sieti), sa testujú s využitím riešení vonkajšieho ukladania dát.

| 5.1.7. | Servery systému typu blade a dvojuzlové/viacuzlové servery: servery systému typu blade a dvojuzlové/viacuzlové servery musia mať identické konfigurácie pre každý uzol alebo server typu blade vrátane všetkých hardvérových komponentov a nastavení softvéru/správy napájania. Tieto systémy sa tiež merajú spôsobom, ktorý zabezpečuje, že celý výkon od všetkých testovaných uzlov/serverov typu blade zachytí merač výkonu počas celého testu. |
| --- | --- |

5.1.7.

Servery systému typu blade a dvojuzlové/viacuzlové servery: servery systému typu blade a dvojuzlové/viacuzlové servery musia mať identické konfigurácie pre každý uzol alebo server typu blade vrátane všetkých hardvérových komponentov a nastavení softvéru/správy napájania. Tieto systémy sa tiež merajú spôsobom, ktorý zabezpečuje, že celý výkon od všetkých testovaných uzlov/serverov typu blade zachytí merač výkonu počas celého testu.

| 5.1.8. | Šasi typu blade: šasi typu blade musia mať ako minimum funkcie zabezpečujúce napájanie, chladenie a pripojenie do siete pre všetky servery typu blade. Šasi musia byť obsadené podľa údajov uvedených v časti 5.2.4. Všetky merania výkonu pre systémy typu blade sa vykonávajú na vstupe do šasi. |
| --- | --- |

5.1.8.

Šasi typu blade: šasi typu blade musia mať ako minimum funkcie zabezpečujúce napájanie, chladenie a pripojenie do siete pre všetky servery typu blade. Šasi musia byť obsadené podľa údajov uvedených v časti 5.2.4. Všetky merania výkonu pre systémy typu blade sa vykonávajú na vstupe do šasi.

| 5.1.9. | Systémové nastavenia systému BIOS a testovanej jednotky: všetky nastavenia systému BIOS zostávajú rovnaké ako pri dodaní, pokiaľ nie je v tejto metóde testovania uvedené inak. |
| --- | --- |

5.1.9.

Systémové nastavenia systému BIOS a testovanej jednotky: všetky nastavenia systému BIOS zostávajú rovnaké ako pri dodaní, pokiaľ nie je v tejto metóde testovania uvedené inak.

| 5.1.10. | Vstup/výstup a sieťové pripojenie: testovaná jednotka musí mať aspoň jeden port pripojený k sieťovému prepínaču eternetu. Prepínač musí byť schopný podporovať najvyššiu a najnižšiu menovitú sieťovú rýchlosť testovanej jednotky. Sieťové pripojenie musí byť aktívne počas celého testu, a aj keď prepojenie musí byť pripravené a schopné prenášať pakety, nevyžaduje sa žiadna osobitná aktivita pripojenia počas testovania. Na účely testovania je potrebné zabezpečiť, aby testovaná jednotka mala k dispozícii aspoň jeden eternetový port (samostatnú doplnkovú kartu treba použiť, iba ak nie je k dispozícii podpora eternetu na základnej doske). |
| --- | --- |

5.1.10.

Vstup/výstup a sieťové pripojenie: testovaná jednotka musí mať aspoň jeden port pripojený k sieťovému prepínaču eternetu. Prepínač musí byť schopný podporovať najvyššiu a najnižšiu menovitú sieťovú rýchlosť testovanej jednotky. Sieťové pripojenie musí byť aktívne počas celého testu, a aj keď prepojenie musí byť pripravené a schopné prenášať pakety, nevyžaduje sa žiadna osobitná aktivita pripojenia počas testovania. Na účely testovania je potrebné zabezpečiť, aby testovaná jednotka mala k dispozícii aspoň jeden eternetový port (samostatnú doplnkovú kartu treba použiť, iba ak nie je k dispozícii podpora eternetu na základnej doske).

| 5.1.11. | Pripojenia eternetu: výrobky dodávané s podporou pre energeticky účinný eternet (v súlade s normou IEEE 802.3az) sa počas testovania pripájajú iba k sieťovým zariadeniam, ktoré sú zlučiteľné s energeticky účinným eternetom. Je potrebné prijať primerané opatrenia na aktivovanie funkcií energeticky účinného eternetu na oboch koncoch sieťového prepojenia. |
| --- | --- |

5.1.11.

Pripojenia eternetu: výrobky dodávané s podporou pre energeticky účinný eternet (v súlade s normou IEEE 802.3az) sa počas testovania pripájajú iba k sieťovým zariadeniam, ktoré sú zlučiteľné s energeticky účinným eternetom. Je potrebné prijať primerané opatrenia na aktivovanie funkcií energeticky účinného eternetu na oboch koncoch sieťového prepojenia.

5.2.   Príprava testovanej jednotky

| 5.2.1. | Testovaná jednotka sa testuje so zásuvkami procesora obsadenými tak, ako je uvedené v časti 6.1.2 kritéria oprávnenosti ENERGY STAR, verzia 2.0. |
| --- | --- |

5.2.1.

Testovaná jednotka sa testuje so zásuvkami procesora obsadenými tak, ako je uvedené v časti 6.1.2 kritéria oprávnenosti ENERGY STAR, verzia 2.0.

| 5.2.2. | Inštalujte testovanú jednotku do testovacieho stojana alebo na testovacie miesto. Jednotka sa nesmie fyzicky premiestňovať, kým sa testovanie neskončí. |
| --- | --- |

5.2.2.

Inštalujte testovanú jednotku do testovacieho stojana alebo na testovacie miesto. Jednotka sa nesmie fyzicky premiestňovať, kým sa testovanie neskončí.

| 5.2.3. | Ak je testovaná jednotka viacuzlový systém, testuje sa spotreba energie na každý uzol v konfigurácii s plne obsadeným šasi. Všetky viacuzlové servery inštalované v šasi musia byť identické, s rovnakými konfiguráciami. |
| --- | --- |

5.2.3.

Ak je testovaná jednotka viacuzlový systém, testuje sa spotreba energie na každý uzol v konfigurácii s plne obsadeným šasi. Všetky viacuzlové servery inštalované v šasi musia byť identické, s rovnakými konfiguráciami.

| 5.2.4. | Ak je testovaná jednotka systém typu blade, testuje sa spotreba energie serveru typu blade v konfigurácii s napoly obsadeným šasi, s doplnkovou možnosťou testovať danú jednotku v konfigurácii s plne obsadeným šasi. Pre systémy typu blade obsadzujte šasi takto:






  a) | Konfigurácia jednotlivého servera typu blade
  Všetky servery typu blade inštalované v šasi musia byť identické, s rovnakými konfiguráciami (homogénne). |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Ak je testovaná jednotka systém typu blade, testuje sa spotreba energie serveru typu blade v konfigurácii s napoly obsadeným šasi, s doplnkovou možnosťou testovať danú jednotku v konfigurácii s plne obsadeným šasi. Pre systémy typu blade obsadzujte šasi takto:

a)

Konfigurácia jednotlivého servera typu blade

Všetky servery typu blade inštalované v šasi musia byť identické, s rovnakými konfiguráciami (homogénne).

| b) | Napoly obsadené šasi (požadované)






  1. | Vypočítajte počet serverov typu blade potrebných na obsadenie polovice slotov, ktoré sú k dispozícii v šasi typu blade pre servery typu blade so štandardnou šírkou. |
| --- | --- | --- |

b)

Napoly obsadené šasi (požadované)

1.

Vypočítajte počet serverov typu blade potrebných na obsadenie polovice slotov, ktoré sú k dispozícii v šasi typu blade pre servery typu blade so štandardnou šírkou.

| 2. | Pre šasi typu blade s viacerými výkonovými doménami zvoľte počet týchto domén tak, aby sa čo najviac priblížil k zaplneniu polovice šasi. V prípade, keď sú dve možnosti rovnako blízko k zaplneniu polovice šasi, vykonajte test s doménou alebo kombináciou domén, ktorá využíva väčší počet serverov typu blade.

  Príklad 1
  : Určité šasi typu blade podporuje až 7 serverov typu blade so štandardnou šírkou na dvoch výkonových doménach. Jedna výkonová doména podporuje 3 servery typu blade a druhá podporuje 4 servery typu blade. V tomto príklade výkonová doména, ktorá podporuje 4 servery typu blade, by bola počas testovania plne obsadená, kým druhá výkonová doména by zostala neobsadená.

  Príklad 2
  : Určité šasi typu blade podporuje až 16 serverov typu blade so štandardnou šírkou na štyroch výkonových doménach. Každá zo štyroch výkonových domén podporuje 4 servery typu blade. V tomto príklade by dve výkonové domény boli počas testovania plne obsadené, kým zvyšné dve výkonové domény by zostali neobsadené. |
| --- | --- |

2.

Pre šasi typu blade s viacerými výkonovými doménami zvoľte počet týchto domén tak, aby sa čo najviac priblížil k zaplneniu polovice šasi. V prípade, keď sú dve možnosti rovnako blízko k zaplneniu polovice šasi, vykonajte test s doménou alebo kombináciou domén, ktorá využíva väčší počet serverov typu blade.

Príklad 1
  : Určité šasi typu blade podporuje až 7 serverov typu blade so štandardnou šírkou na dvoch výkonových doménach. Jedna výkonová doména podporuje 3 servery typu blade a druhá podporuje 4 servery typu blade. V tomto príklade výkonová doména, ktorá podporuje 4 servery typu blade, by bola počas testovania plne obsadená, kým druhá výkonová doména by zostala neobsadená.

Príklad 2
  : Určité šasi typu blade podporuje až 16 serverov typu blade so štandardnou šírkou na štyroch výkonových doménach. Každá zo štyroch výkonových domén podporuje 4 servery typu blade. V tomto príklade by dve výkonové domény boli počas testovania plne obsadené, kým zvyšné dve výkonové domény by zostali neobsadené.

| 3. | S pomocou používateľskej príručky alebo odporúčaní výrobcu čiastočne obsaďte šasi, čo môže znamenať aj odpojenie niektorých zdrojov a chladiacich ventilátorov neobsadených výkonových domén. |
| --- | --- |

3.

S pomocou používateľskej príručky alebo odporúčaní výrobcu čiastočne obsaďte šasi, čo môže znamenať aj odpojenie niektorých zdrojov a chladiacich ventilátorov neobsadených výkonových domén.

| 4. | Ak nie sú odporúčania používateľskej príručky k dispozícii, alebo nie sú úplné, použite toto usmernenie:






  i) | úplne obsaďte výkonové domény; |
| --- | --- | --- |

4.

Ak nie sú odporúčania používateľskej príručky k dispozícii, alebo nie sú úplné, použite toto usmernenie:

i)

úplne obsaďte výkonové domény;

| ii) | ak je to možné, odpojte zdroje napájania a chladiace ventilátory neobsadených výkonových domén; |
| --- | --- |

ii)

ak je to možné, odpojte zdroje napájania a chladiace ventilátory neobsadených výkonových domén;

| iii) | zaplňte všetky prázdne priečinky zaslepujúcimi panelmi alebo rovnocenným obmedzením prietoku vzduchu počas trvania testu. |
| --- | --- |

iii)

zaplňte všetky prázdne priečinky zaslepujúcimi panelmi alebo rovnocenným obmedzením prietoku vzduchu počas trvania testu.

| c) | Úplné obsadené šasi (voliteľné)
  Obsaďte všetky dostupné zásuvky v šasi. Všetky zdroje napájania a chladiace ventilátory musia byť pripojené. Pokračuje požadovanými testami podľa postupov uvedených v časti 6. |
| --- | --- |

c)

Úplné obsadené šasi (voliteľné)

Obsaďte všetky dostupné zásuvky v šasi. Všetky zdroje napájania a chladiace ventilátory musia byť pripojené. Pokračuje požadovanými testami podľa postupov uvedených v časti 6.

| 5.2.5. | Pripojte testovanú jednotku k aktívnemu sieťovému prepínaču (norma IEEE 802.3). Aktívne pripojenie sa musí zachovať počas celého priebehu testu, s výnimkou krátkych prerušení potrebných na presuny medzi rýchlosťami prepojenia. |
| --- | --- |

5.2.5.

Pripojte testovanú jednotku k aktívnemu sieťovému prepínaču (norma IEEE 802.3). Aktívne pripojenie sa musí zachovať počas celého priebehu testu, s výnimkou krátkych prerušení potrebných na presuny medzi rýchlosťami prepojenia.

| 5.2.6. | Systém radiča, potrebný na zabezpečenie riadenia pracovného zaťaženia hodnotiaceho nástroja SERT, získavania údajov a ďalšej podpory pri testovaní, sa pripája k tomu istému sieťovému prepínaču ako testovaná jednotka a plní všetky ďalšie požiadavky siete testovanej jednotky. Testovaná jednotka aj systém radiča musia byť konfigurované tak, aby komunikovali prostredníctvom siete. |
| --- | --- |

5.2.6.

Systém radiča, potrebný na zabezpečenie riadenia pracovného zaťaženia hodnotiaceho nástroja SERT, získavania údajov a ďalšej podpory pri testovaní, sa pripája k tomu istému sieťovému prepínaču ako testovaná jednotka a plní všetky ďalšie požiadavky siete testovanej jednotky. Testovaná jednotka aj systém radiča musia byť konfigurované tak, aby komunikovali prostredníctvom siete.

| 5.2.7. | Pripojte merač výkonu k zdroju striedavého napätia nastavenému na hodnoty napätia a frekvencie vhodné na testovanie, ako je uvedené v časti 4. |
| --- | --- |

5.2.7.

Pripojte merač výkonu k zdroju striedavého napätia nastavenému na hodnoty napätia a frekvencie vhodné na testovanie, ako je uvedené v časti 4.

| 5.2.8. | Pripojte testovanú jednotku k výstupu merača výkonu podľa usmernení v časti 5.1.2. |
| --- | --- |

5.2.8.

Pripojte testovanú jednotku k výstupu merača výkonu podľa usmernení v časti 5.1.2.

| 5.2.9. | Pripojte dátový výstup rozhrania merača výkonu a snímač teploty k príslušnému vstupu systému radiča. |
| --- | --- |

5.2.9.

Pripojte dátový výstup rozhrania merača výkonu a snímač teploty k príslušnému vstupu systému radiča.

| 5.2.10. | Overte, že konfigurácia testovanej jednotky zodpovedá jej konfigurácii pri dodaní. |
| --- | --- |

5.2.10.

Overte, že konfigurácia testovanej jednotky zodpovedá jej konfigurácii pri dodaní.

| 5.2.11. | Overte, že systém radiča a testovaná jednotka sú pripojené k tej istej vnútornej sieti prostredníctvom sieťového prepínača eternetu. |
| --- | --- |

5.2.11.

Overte, že systém radiča a testovaná jednotka sú pripojené k tej istej vnútornej sieti prostredníctvom sieťového prepínača eternetu.

| 5.2.12. | Použite bežný príkaz ping na overenie, že systém radiča a testovaná jednotka môžu navzájom komunikovať. |
| --- | --- |

5.2.12.

Použite bežný príkaz ping na overenie, že systém radiča a testovaná jednotka môžu navzájom komunikovať.

| 5.2.13. | Nainštalujte hodnotiaci nástroj SERT 1.0.0 na testovanú jednotku a systém radiča, ako je uvedené v používateľskej príručke hodnotiaceho nástroja SERT 1.0.0 (15). |
| --- | --- |

5.2.13.

Nainštalujte hodnotiaci nástroj SERT 1.0.0 na testovanú jednotku a systém radiča, ako je uvedené v používateľskej príručke hodnotiaceho nástroja SERT 1.0.0 (15).

6.   Postupy testovania pre všetky výrobky

6.1.   Testovanie stavu nečinnosti

| 6.1.1. | Zapnite testovanú jednotku, buď vypínačom alebo pripojením k elektrickej sieti. |
| --- | --- |

6.1.1.

Zapnite testovanú jednotku, buď vypínačom alebo pripojením k elektrickej sieti.

| 6.1.2. | Zapnite systém radiča. |
| --- | --- |

6.1.2.

Zapnite systém radiča.

| 6.1.3. | Začnite zaznamenávať ubiehajúci čas. |
| --- | --- |

6.1.3.

Začnite zaznamenávať ubiehajúci čas.

| 6.1.4. | Po uplynutí 5 až 15 minút od dokončenia úvodného spustenia alebo prihlásenia sa nastavte merač výkonu tak, aby začal zhromažďovať hodnoty výkonu v stave nečinnosti s intervalom najmenej jedno odčítanie za sekundu. |
| --- | --- |

6.1.4.

Po uplynutí 5 až 15 minút od dokončenia úvodného spustenia alebo prihlásenia sa nastavte merač výkonu tak, aby začal zhromažďovať hodnoty výkonu v stave nečinnosti s intervalom najmenej jedno odčítanie za sekundu.

| 6.1.5. | Zhromažďujte hodnoty výkonu v stave nečinnosti po dobu 30 minút. Testovaná jednotka počas tejto doby zotrvá v stave nečinnosti a neprejde do stavov s nízkym výkonom a obmedzenou funkčnosťou (napr. do spánku alebo hibernácie). |
| --- | --- |

6.1.5.

Zhromažďujte hodnoty výkonu v stave nečinnosti po dobu 30 minút. Testovaná jednotka počas tejto doby zotrvá v stave nečinnosti a neprejde do stavov s nízkym výkonom a obmedzenou funkčnosťou (napr. do spánku alebo hibernácie).

| 6.1.6. | Zaznamenajte priemernú hodnotu výkonu v stave nečinnosti (aritmetický priemer) za 30-minútovú dobu testovania. |
| --- | --- |

6.1.6.

Zaznamenajte priemernú hodnotu výkonu v stave nečinnosti (aritmetický priemer) za 30-minútovú dobu testovania.

| 6.1.7. | Po testovaní viacuzlového systému alebo systému typu blade postupujte pri odvodzovaní výkonu jedného uzla alebo jedného servera typu blade takto:






  a) | meranú celkovú hodnotu výkonu v stave nečinnosti podľa časti 6.1.6 vydeľte počtom uzlov/serverov typu blade inštalovaných pri testovaní, |
| --- | --- | --- |

6.1.7.

Po testovaní viacuzlového systému alebo systému typu blade postupujte pri odvodzovaní výkonu jedného uzla alebo jedného servera typu blade takto:

a)

meranú celkovú hodnotu výkonu v stave nečinnosti podľa časti 6.1.6 vydeľte počtom uzlov/serverov typu blade inštalovaných pri testovaní,

| b) | pre každé meranie zaznamenajte meranú celkovú hodnotu výkonu a hodnotu výkonu na jeden uzol/server typu blade podľa výpočtu v časti 6.1.7 písm. a). |
| --- | --- |

b)

pre každé meranie zaznamenajte meranú celkovú hodnotu výkonu a hodnotu výkonu na jeden uzol/server typu blade podľa výpočtu v časti 6.1.7 písm. a).

6.2.   Testovanie aktívneho stavu s použitím hodnotiaceho nástroja SERT

| 6.2.1. | Reštartujte testovanú jednotku. |
| --- | --- |

6.2.1.

Reštartujte testovanú jednotku.

| 6.2.2. | Po uplynutí 5 až 15 minút od dokončenia úvodného spustenia alebo prihlásenia sa postupujte podľa používateľskej príručky SERT 1.0.0 a zapojte hodnotiaci nástroj. |
| --- | --- |

6.2.2.

Po uplynutí 5 až 15 minút od dokončenia úvodného spustenia alebo prihlásenia sa postupujte podľa používateľskej príručky SERT 1.0.0 a zapojte hodnotiaci nástroj.

| 6.2.3. | Vykonajte všetky kroky podľa používateľskej príručky SERT 1.0.0, aby ste hodnotiaci nástroj úspešne uviedli do prevádzky. |
| --- | --- |

6.2.3.

Vykonajte všetky kroky podľa používateľskej príručky SERT 1.0.0, aby ste hodnotiaci nástroj úspešne uviedli do prevádzky.

| 6.2.4. | Počas používania hodnotiaceho nástroja SERT sú zakázané manuálne zásahy alebo optimalizácia systému radiča, testovanej jednotky alebo ich vnútorného a vonkajšieho prostredia. |
| --- | --- |

6.2.4.

Počas používania hodnotiaceho nástroja SERT sú zakázané manuálne zásahy alebo optimalizácia systému radiča, testovanej jednotky alebo ich vnútorného a vonkajšieho prostredia.

| 6.2.5. | Po dokončení testu SERT priložte ku všetkým výsledkom testovania aj tieto výstupné súbory:






  a) | súbory s výsledkami results.xml; |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Po dokončení testu SERT priložte ku všetkým výsledkom testovania aj tieto výstupné súbory:

a)

súbory s výsledkami results.xml;

| b) | súbory s výsledkami results.html; |
| --- | --- |

b)

súbory s výsledkami results.html;

| c) | súbory s výsledkami results.txt; |
| --- | --- |

c)

súbory s výsledkami results.txt;

| d) | súbory png s úplnými výsledkami a tabuľkami (napr. results-chart0.png, results-chart1.png atď.); |
| --- | --- |

d)

súbory png s úplnými výsledkami a tabuľkami (napr. results-chart0.png, results-chart1.png atď.);

| e) | súbory s výsledkami a podrobnosťami results-details.html; |
| --- | --- |

e)

súbory s výsledkami a podrobnosťami results-details.html;

| f) | súbory s výsledkami a podrobnosťami results-details.txt; |
| --- | --- |

f)

súbory s výsledkami a podrobnosťami results-details.txt;

| g) | súbory png s úplnými výsledkami, podrobnosťami a tabuľkami (napr. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png atď.) |
| --- | --- |

g)

súbory png s úplnými výsledkami, podrobnosťami a tabuľkami (napr. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png atď.)

IV.   ŠPECIFIKÁCIE ZOBRAZOVACÍCH ZARIADENÍ (VERZIA 2.0)

1.   Vymedzenie pojmov

| 1.1. | Typy výrobkov:






  1.1.1. | Tlačiareň: výrobok, ktorého základnou funkciou je vytvárať papierový výstup z elektronického vstupu. Tlačiareň je schopná prijímať informácie od jednotlivého používateľa alebo počítačov v sieti či z iných vstupných zariadení (napr. digitálnych fotoaparátov). Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako tlačiarne, vrátane tlačiarní, ktoré sa môžu rozšíriť na multifunkčné zariadenie (MFZ). |
| --- | --- | --- |

1.1.

Typy výrobkov:

1.1.1.

Tlačiareň: výrobok, ktorého základnou funkciou je vytvárať papierový výstup z elektronického vstupu. Tlačiareň je schopná prijímať informácie od jednotlivého používateľa alebo počítačov v sieti či z iných vstupných zariadení (napr. digitálnych fotoaparátov). Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako tlačiarne, vrátane tlačiarní, ktoré sa môžu rozšíriť na multifunkčné zariadenie (MFZ).

| 1.1.2. | Skener: výrobok, ktorého základnou funkciou je konverzia papierových originálov na elektronické obrazy, ktoré sa dajú uchovávať, editovať, konvertovať alebo prenášať predovšetkým v prostredí osobných počítačov. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako skenery. |
| --- | --- |

1.1.2.

Skener: výrobok, ktorého základnou funkciou je konverzia papierových originálov na elektronické obrazy, ktoré sa dajú uchovávať, editovať, konvertovať alebo prenášať predovšetkým v prostredí osobných počítačov. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako skenery.

| 1.1.3. | Kopírovací stroj: výrobok, ktorého jedinou funkciou je vytváranie papierových kópií z papierových originálov. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako kopírovacie stroje alebo rozšíriteľné digitálne kopírovacie stroje (UDC). |
| --- | --- |

1.1.3.

Kopírovací stroj: výrobok, ktorého jedinou funkciou je vytváranie papierových kópií z papierových originálov. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako kopírovacie stroje alebo rozšíriteľné digitálne kopírovacie stroje (UDC).

| 1.1.4. | Faksimilový prístroj (faxovací prístroj, fax): výrobok, ktorého základnými funkciami sú 1. skenovanie papierových originálov na ich elektronický prenos do vzdialených jednotiek a 2. prijímanie elektronických prenosov na konverziu na papierový výstup. Faxovací prístroj môže umožňovať aj vytváranie papierových kópií. K elektronickému prenosu dochádza primárne cez verejný telefónny systém, ale je možný aj cez počítačovú sieť alebo internet. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako faxy. |
| --- | --- |

1.1.4.

Faksimilový prístroj (faxovací prístroj, fax): výrobok, ktorého základnými funkciami sú 1. skenovanie papierových originálov na ich elektronický prenos do vzdialených jednotiek a 2. prijímanie elektronických prenosov na konverziu na papierový výstup. Faxovací prístroj môže umožňovať aj vytváranie papierových kópií. K elektronickému prenosu dochádza primárne cez verejný telefónny systém, ale je možný aj cez počítačovú sieť alebo internet. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako faxy.

| 1.1.5. | Multifunkčné zariadenie (MFZ): výrobok, ktorý vykonáva najmenej dve zo základných funkcií tlačiarne, skenera, kopírovacieho stroja alebo faxu. MFZ môže mať fyzicky integrovaný formát, alebo môže pozostávať z kombinácie funkčne integrovaných komponentov. Funkcia kopírovania sa považuje za odlišnú od príležitostného kopírovania jednotlivých listov ponúkaného faxmi. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako MFZ alebo multifunkčné výrobky (MFV). |
| --- | --- |

1.1.5.

Multifunkčné zariadenie (MFZ): výrobok, ktorý vykonáva najmenej dve zo základných funkcií tlačiarne, skenera, kopírovacieho stroja alebo faxu. MFZ môže mať fyzicky integrovaný formát, alebo môže pozostávať z kombinácie funkčne integrovaných komponentov. Funkcia kopírovania sa považuje za odlišnú od príležitostného kopírovania jednotlivých listov ponúkaného faxmi. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako MFZ alebo multifunkčné výrobky (MFV).

| 1.1.6. | Digitálny duplikátor: výrobok, ktorý sa predáva ako plnoautomatizovaný duplikačný systém využívajúci metódu cyklostylového duplikovania s funkčnosťou digitálnej reprodukcie. Jednotka sa musí dať napájať zo stenovej zásuvky, prípadne z dátového alebo sieťového pripojenia. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako digitálne duplikátory. |
| --- | --- |

1.1.6.

Digitálny duplikátor: výrobok, ktorý sa predáva ako plnoautomatizovaný duplikačný systém využívajúci metódu cyklostylového duplikovania s funkčnosťou digitálnej reprodukcie. Jednotka sa musí dať napájať zo stenovej zásuvky, prípadne z dátového alebo sieťového pripojenia. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako digitálne duplikátory.

| 1.1.7. | Frankovací prístroj: výrobok, ktorého základnou funkciou je tlačenie poštovného na poštové zásielky. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako frankovacie stroje. |
| --- | --- |

1.1.7.

Frankovací prístroj: výrobok, ktorého základnou funkciou je tlačenie poštovného na poštové zásielky. Toto vymedzenie je určené pre výrobky, ktoré sa uvádzajú na trh ako frankovacie stroje.

| 1.2. | Technológie značenia:






  1.2.1. | Priama tepelná tlač (Direct Thermal – DT): technológia značenia charakterizovaná vypaľovaním bodov na médiá pokryté teplocitlivou vrstvou pri prechode cez zohriatu tlačiacu hlavu. Výrobky DT nepoužívajú pásky. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Technológie značenia:

1.2.1.

Priama tepelná tlač (Direct Thermal – DT): technológia značenia charakterizovaná vypaľovaním bodov na médiá pokryté teplocitlivou vrstvou pri prechode cez zohriatu tlačiacu hlavu. Výrobky DT nepoužívajú pásky.

| 1.2.2. | Sublimačná tlač (Dye Sublimation – DS): technológia značenia charakterizovaná nanášaním (sublimáciou) farby na tlačové médium v závislosti od množstva energie dodanej zohrievacími prvkami. |
| --- | --- |

1.2.2.

Sublimačná tlač (Dye Sublimation – DS): technológia značenia charakterizovaná nanášaním (sublimáciou) farby na tlačové médium v závislosti od množstva energie dodanej zohrievacími prvkami.

| 1.2.3. | Elektrofotografická tlač (Electrophotography – EP): technológia značenia charakterizovaná osvetlením fotoodporu vo vzorke predstavujúcej požadovaný obraz na tlačovom výstupe svetelným zdrojom, vyvolaním obrazu s čiastočkami tonera za použitia latentného obrazu na fotoodpore na vymedzenie prítomnosti alebo neprítomnosti tonera na danom mieste, prenosom tonera na tlačové médium a spekaním zvyšujúcim trvanlivosť tlače. Na účely tejto špecifikácie výrobky farebnej elektrofotografickej tlače poskytujú súčasne tonery najmenej troch rozličných farieb, zatiaľ čo výrobky monochromatickej elektrofotografickej tlače poskytujú súčasne tonery jednej alebo dvoch rozličných farieb. Toto vymedzenie zahŕňa technológie osvetlenia laserom, svetlo emitujúcimi diódami (LED) a displejom z tekutých kryštálov (LCD). |
| --- | --- |

1.2.3.

Elektrofotografická tlač (Electrophotography – EP): technológia značenia charakterizovaná osvetlením fotoodporu vo vzorke predstavujúcej požadovaný obraz na tlačovom výstupe svetelným zdrojom, vyvolaním obrazu s čiastočkami tonera za použitia latentného obrazu na fotoodpore na vymedzenie prítomnosti alebo neprítomnosti tonera na danom mieste, prenosom tonera na tlačové médium a spekaním zvyšujúcim trvanlivosť tlače. Na účely tejto špecifikácie výrobky farebnej elektrofotografickej tlače poskytujú súčasne tonery najmenej troch rozličných farieb, zatiaľ čo výrobky monochromatickej elektrofotografickej tlače poskytujú súčasne tonery jednej alebo dvoch rozličných farieb. Toto vymedzenie zahŕňa technológie osvetlenia laserom, svetlo emitujúcimi diódami (LED) a displejom z tekutých kryštálov (LCD).

| 1.2.4. | Mechanická tlač – technológia značenia charakterizovaná vytváraním žiadaného vytlačeného obrazu prenosom farbiva z ‚pásky‘ na tlačové médium prostredníctvom úderu. Toto vymedzenie zahŕňa ihličkovú tlač a tlač guľovou hlavicou. |
| --- | --- |

1.2.4.

Mechanická tlač – technológia značenia charakterizovaná vytváraním žiadaného vytlačeného obrazu prenosom farbiva z ‚pásky‘ na tlačové médium prostredníctvom úderu. Toto vymedzenie zahŕňa ihličkovú tlač a tlač guľovou hlavicou.

| 1.2.5. | Atramentová tlač (Ink Jet – IJ): technológia značenia charakterizovaná prenášaním farbiva v malých kvapôčkach priamo na tlačové médium maticovým usporiadaním. Na účely tejto špecifikácie výrobky farebnej atramentovej tlače ponúkajú súčasne viaceré farbivá, zatiaľ čo výrobky monochromatickej atramentovej tlače ponúkajú súčasne jedno farbivo. Toto vymedzenie zahŕňa piezoelektrickú atramentovú tlač (PE), sublimačnú atramentovú tlač a termálnu atramentovú tlač. Toto vymedzenie nezahŕňa vysokovýkonnú atramentovú tlač. |
| --- | --- |

1.2.5.

Atramentová tlač (Ink Jet – IJ): technológia značenia charakterizovaná prenášaním farbiva v malých kvapôčkach priamo na tlačové médium maticovým usporiadaním. Na účely tejto špecifikácie výrobky farebnej atramentovej tlače ponúkajú súčasne viaceré farbivá, zatiaľ čo výrobky monochromatickej atramentovej tlače ponúkajú súčasne jedno farbivo. Toto vymedzenie zahŕňa piezoelektrickú atramentovú tlač (PE), sublimačnú atramentovú tlač a termálnu atramentovú tlač. Toto vymedzenie nezahŕňa vysokovýkonnú atramentovú tlač.

| 1.2.6. | Vysokovýkonná atramentová tlač: atramentová tlač využívajúca rady dýz (trysiek) pokrývajúce celú šírku strany a/alebo schopnosť sušiť atrament na tlačovom médiu doplnkovými mechanizmami rozohrievania médií. Výrobky vysokovýkonnej atramentovej tlače sa využívajú vo firemných aplikáciách, ktoré zvyčajne používajú výrobky elektrofotografického značenia. |
| --- | --- |

1.2.6.

Vysokovýkonná atramentová tlač: atramentová tlač využívajúca rady dýz (trysiek) pokrývajúce celú šírku strany a/alebo schopnosť sušiť atrament na tlačovom médiu doplnkovými mechanizmami rozohrievania médií. Výrobky vysokovýkonnej atramentovej tlače sa využívajú vo firemných aplikáciách, ktoré zvyčajne používajú výrobky elektrofotografického značenia.

| 1.2.7. | Pevná atramentová tlač (Solid Ink – SI): technológia značenia charakterizovaná atramentom, ktorý je pri izbovej teplote v pevnom skupenstve a zahrievaním sa skvapalňuje na teplotu tlačenia. Toto vymedzenie zahŕňa priamy prenos aj ofsetový prenos cez bubon alebo pás. |
| --- | --- |

1.2.7.

Pevná atramentová tlač (Solid Ink – SI): technológia značenia charakterizovaná atramentom, ktorý je pri izbovej teplote v pevnom skupenstve a zahrievaním sa skvapalňuje na teplotu tlačenia. Toto vymedzenie zahŕňa priamy prenos aj ofsetový prenos cez bubon alebo pás.

| 1.2.8. | Cyklostylová tlač (Stencil): technológia značenia charakterizovaná prenosom obrazov na tlačové médium cez šablónu upevnenú na valci pokrytom farbou. |
| --- | --- |

1.2.8.

Cyklostylová tlač (Stencil): technológia značenia charakterizovaná prenosom obrazov na tlačové médium cez šablónu upevnenú na valci pokrytom farbou.

| 1.2.9. | Termotransfer (Thermal Transfer – TT): technológia značenia charakterizovaná prenášaním pevného farbiva (zvyčajne farebného vosku) v roztopenom/kvapalnom stave v malých kvapôčkach priamo na tlačové médium maticovým spôsobom. Termotransfer sa líši od atramentovej tlače tým, že atrament je pri izbovej teplote v pevnom skupenstve a teplom sa skvapalňuje. |
| --- | --- |

1.2.9.

Termotransfer (Thermal Transfer – TT): technológia značenia charakterizovaná prenášaním pevného farbiva (zvyčajne farebného vosku) v roztopenom/kvapalnom stave v malých kvapôčkach priamo na tlačové médium maticovým spôsobom. Termotransfer sa líši od atramentovej tlače tým, že atrament je pri izbovej teplote v pevnom skupenstve a teplom sa skvapalňuje.

| 1.3. | Režimy prevádzky:






  1.3.1. | Režim zapnutia:






  a) | Aktívny stav: stav spotreby energie, pri ktorom je výrobok pripojený na zdroj napájania a vytvára aktívny výstup, pričom vykonáva aj niektorú zo svojich ďalších základných funkcií. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Režimy prevádzky:

1.3.1.

Režim zapnutia:

a)

Aktívny stav: stav spotreby energie, pri ktorom je výrobok pripojený na zdroj napájania a vytvára aktívny výstup, pričom vykonáva aj niektorú zo svojich ďalších základných funkcií.

| b) | Stav pripravenosti (Ready): stav spotreby energie, pri ktorom výrobok nevytvára výstup, dosiahol prevádzkové podmienky, zatiaľ neprešiel do nijakého režimu zníženej spotreby energie a môže s minimálnym oneskorením prejsť do aktívneho režimu. V tomto stave môžu byť aktivované všetky funkcie výrobku a výrobok je schopný vrátiť sa do aktívneho stavu reakciou na akékoľvek potenciálne vstupy vrátane vonkajších elektrických podnetov (napr. podnet prenesený sieťou, faxové volanie alebo použitie diaľkového ovládania) a priamych fyzických podnetov (napr. aktivácia fyzického spínača alebo tlačidla). |
| --- | --- |

b)

Stav pripravenosti (Ready): stav spotreby energie, pri ktorom výrobok nevytvára výstup, dosiahol prevádzkové podmienky, zatiaľ neprešiel do nijakého režimu zníženej spotreby energie a môže s minimálnym oneskorením prejsť do aktívneho režimu. V tomto stave môžu byť aktivované všetky funkcie výrobku a výrobok je schopný vrátiť sa do aktívneho stavu reakciou na akékoľvek potenciálne vstupy vrátane vonkajších elektrických podnetov (napr. podnet prenesený sieťou, faxové volanie alebo použitie diaľkového ovládania) a priamych fyzických podnetov (napr. aktivácia fyzického spínača alebo tlačidla).

| 1.3.2. | Režim vypnutia (Off): stav spotreby energie, v ktorom sa výrobok nachádza po ručnom alebo automatickom vypnutí, kým je však ešte pripojený do elektrickej siete. Tento režim výrobok opustí v reakcii na vstup, napríklad na ručné zapnutie alebo prepnutie časovačom, ktorý prepne jednotku do stavu pripravenosti. Ak je tento stav výsledkom ručného zásahu používateľa, označuje sa často ako manuálne vypnutie, a ak je výsledkom automatického alebo vopred naplánovaného podnetu (napr. nastaveného oneskorenia alebo časovača), označuje sa často ako automatické vypnutie (16) |
| --- | --- |

1.3.2.

Režim vypnutia (Off): stav spotreby energie, v ktorom sa výrobok nachádza po ručnom alebo automatickom vypnutí, kým je však ešte pripojený do elektrickej siete. Tento režim výrobok opustí v reakcii na vstup, napríklad na ručné zapnutie alebo prepnutie časovačom, ktorý prepne jednotku do stavu pripravenosti. Ak je tento stav výsledkom ručného zásahu používateľa, označuje sa často ako manuálne vypnutie, a ak je výsledkom automatického alebo vopred naplánovaného podnetu (napr. nastaveného oneskorenia alebo časovača), označuje sa často ako automatické vypnutie (16)

| 1.3.3. | Režim spánku (Sleep): stav zníženej spotreby energie, do ktorého výrobok prejde automaticky po istom období nečinnosti (napr. predvolený čas oneskorenia), reakciou na ručný zásah používateľa (napr. v čase stanovenom používateľom, reakciou na aktiváciu fyzického spínača alebo tlačidla používateľom) alebo reakciou na vonkajší elektrický podnet (napr. podnet prenesený sieťou, faxové volanie, použitie diaľkového ovládania). Pri výrobkoch hodnotených metódou testovania TEC sa v režime spánku môžu aktivovať všetky funkcie výrobku (vrátane udržiavania sieťovej konektivity), pri prechode do aktívneho stavu však môže dôjsť k určitému oneskoreniu. Pri výrobkoch hodnotených metódou testovania OM v režime spánku môže fungovať jednotlivé aktívne sieťové rozhranie, ako aj faxové pripojenie, ak je k dispozícii, pri prechode do aktívneho stavu však môže dôjsť k určitému oneskoreniu. |
| --- | --- |

1.3.3.

Režim spánku (Sleep): stav zníženej spotreby energie, do ktorého výrobok prejde automaticky po istom období nečinnosti (napr. predvolený čas oneskorenia), reakciou na ručný zásah používateľa (napr. v čase stanovenom používateľom, reakciou na aktiváciu fyzického spínača alebo tlačidla používateľom) alebo reakciou na vonkajší elektrický podnet (napr. podnet prenesený sieťou, faxové volanie, použitie diaľkového ovládania). Pri výrobkoch hodnotených metódou testovania TEC sa v režime spánku môžu aktivovať všetky funkcie výrobku (vrátane udržiavania sieťovej konektivity), pri prechode do aktívneho stavu však môže dôjsť k určitému oneskoreniu. Pri výrobkoch hodnotených metódou testovania OM v režime spánku môže fungovať jednotlivé aktívne sieťové rozhranie, ako aj faxové pripojenie, ak je k dispozícii, pri prechode do aktívneho stavu však môže dôjsť k určitému oneskoreniu.

| 1.3.4. | Pohotovostný režim (Standby): režim s najnižšou spotrebou elektrickej energie, ktorý používateľ nemôže vypnúť (ovplyvniť) a ktorý môže trvať neurčene dlho, pričom je výrobok pripojený k zdroju elektrickej energie a používa sa v súlade s pokynmi výrobcu (17). Pohotovostný režim je režim minimálnej spotreby energie. V prípade zobrazovacích zariadení, ktorých sa týkajú tieto špecifikácie, sa spotreba v pohotovostnom režime zvyčajne nachádza na úrovni spotreby v režime vypnutia, ale môže byť aj na úrovni stavu pripravenosti alebo režimu spánku. Výrobok nemôže prejsť z pohotovostného režimu na nižšiu úroveň spotreby energie, ak sa ručne fyzicky neodpojí od zdroja elektrickej energie. |
| --- | --- |

1.3.4.

Pohotovostný režim (Standby): režim s najnižšou spotrebou elektrickej energie, ktorý používateľ nemôže vypnúť (ovplyvniť) a ktorý môže trvať neurčene dlho, pričom je výrobok pripojený k zdroju elektrickej energie a používa sa v súlade s pokynmi výrobcu (17). Pohotovostný režim je režim minimálnej spotreby energie. V prípade zobrazovacích zariadení, ktorých sa týkajú tieto špecifikácie, sa spotreba v pohotovostnom režime zvyčajne nachádza na úrovni spotreby v režime vypnutia, ale môže byť aj na úrovni stavu pripravenosti alebo režimu spánku. Výrobok nemôže prejsť z pohotovostného režimu na nižšiu úroveň spotreby energie, ak sa ručne fyzicky neodpojí od zdroja elektrickej energie.

| 1.4. | Formát médií:






  1.4.1. | Veľkoformátové zariadenia: výrobky konštrukčne riešené pre médiá formátu A2 a väčšie, ako aj výrobky, ktoré sú určené pre ‚nekonečné‘ médiá so šírkou 406 mm alebo väčšou. Veľkoformátové zariadenia môžu byť schopné tlačiť aj na médiá štandardných rozmerov alebo malého formátu. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Formát médií:

1.4.1.

Veľkoformátové zariadenia: výrobky konštrukčne riešené pre médiá formátu A2 a väčšie, ako aj výrobky, ktoré sú určené pre ‚nekonečné‘ médiá so šírkou 406 mm alebo väčšou. Veľkoformátové zariadenia môžu byť schopné tlačiť aj na médiá štandardných rozmerov alebo malého formátu.

| 1.4.2. | Zariadenia štandardného formátu: výrobky konštrukčne riešené pre médiá so štandardnými rozmermi (napr. Letter, Legal, Ledger, A3, A4, B4), ako aj výrobky, ktoré sú určené pre ‚nekonečné‘ médiá so šírkou od 210 mm do 406 mm. Zariadenia štandardného formátu môžu byť schopné tlačiť aj na médiá malého formátu.
  Zariadenia vhodné pre formát A 3: výrobky štandardného formátu so šírkou dráhy papiera 275 mm alebo väčšou. |
| --- | --- |

1.4.2.

Zariadenia štandardného formátu: výrobky konštrukčne riešené pre médiá so štandardnými rozmermi (napr. Letter, Legal, Ledger, A3, A4, B4), ako aj výrobky, ktoré sú určené pre ‚nekonečné‘ médiá so šírkou od 210 mm do 406 mm. Zariadenia štandardného formátu môžu byť schopné tlačiť aj na médiá malého formátu.

Zariadenia vhodné pre formát A 3: výrobky štandardného formátu so šírkou dráhy papiera 275 mm alebo väčšou.

| 1.4.3. | Maloformátové zariadenia: výrobky konštrukčne riešené pre médiá s menšími rozmermi, než sú tie, ktoré sú vymedzené ako štandardné (napr. A 6, 4′′ × 6′′, mikrofilm), ako aj výrobky, ktoré sú určené pre ‚nekonečné‘ médiá so šírkou menšou než 210 mm. |
| --- | --- |

1.4.3.

Maloformátové zariadenia: výrobky konštrukčne riešené pre médiá s menšími rozmermi, než sú tie, ktoré sú vymedzené ako štandardné (napr. A 6, 4′′ × 6′′, mikrofilm), ako aj výrobky, ktoré sú určené pre ‚nekonečné‘ médiá so šírkou menšou než 210 mm.

| 1.4.4. | Zariadenia pre nekonečné médium: výrobky, ktoré nepoužívajú médium narezané na listy a sú určené na aplikácie, ako je tlačenie čiarových kódov, štítkov, receptov, plagátov a technických výkresov. Zariadenia pre nekonečné médium môžu byť maloformátové, štandardného formátu alebo veľkoformátové. |
| --- | --- |

1.4.4.

Zariadenia pre nekonečné médium: výrobky, ktoré nepoužívajú médium narezané na listy a sú určené na aplikácie, ako je tlačenie čiarových kódov, štítkov, receptov, plagátov a technických výkresov. Zariadenia pre nekonečné médium môžu byť maloformátové, štandardného formátu alebo veľkoformátové.

| 1.5. | Ďalšie pojmy:






  1.5.1. | Režim automatickej obojstrannej tlače: schopnosť kopírovacieho stroja, faxu, MFZ alebo tlačiarne umiestňovať obrazy na obe strany výstupného hárka bez potreby ručne manipulovať s ním v medzikroku. Výrobok sa považuje za zariadenie schopné automatickej obojstrannej tlače iba vtedy, ak je tento model pri dodaní vybavený všetkým príslušenstvom potrebným na obojstrannú tlač. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Ďalšie pojmy:

1.5.1.

Režim automatickej obojstrannej tlače: schopnosť kopírovacieho stroja, faxu, MFZ alebo tlačiarne umiestňovať obrazy na obe strany výstupného hárka bez potreby ručne manipulovať s ním v medzikroku. Výrobok sa považuje za zariadenie schopné automatickej obojstrannej tlače iba vtedy, ak je tento model pri dodaní vybavený všetkým príslušenstvom potrebným na obojstrannú tlač.

| 1.5.2. | Dátové pripojenie: pripojenie, ktoré umožňuje výmenu informácií medzi zobrazovacím zariadením a jedným zariadením alebo pamäťovým médiom s vonkajším napájaním. |
| --- | --- |

1.5.2.

Dátové pripojenie: pripojenie, ktoré umožňuje výmenu informácií medzi zobrazovacím zariadením a jedným zariadením alebo pamäťovým médiom s vonkajším napájaním.

| 1.5.3. | Predvolený čas oneskorenia: čas nastavený výrobcom pred dodaním, ktorý určuje, kedy výrobok prejde do režimu nižšej spotreby energie (tzn. do režimu spánku alebo automatického vypnutia) po dokončení svojej základnej funkcie. |
| --- | --- |

1.5.3.

Predvolený čas oneskorenia: čas nastavený výrobcom pred dodaním, ktorý určuje, kedy výrobok prejde do režimu nižšej spotreby energie (tzn. do režimu spánku alebo automatického vypnutia) po dokončení svojej základnej funkcie.

| 1.5.4. | Predradené digitálne zariadenie (Digital Front-end – DFE): funkčne integrovaný server, ktorý vytvára hostiteľskú platformu pre iné počítače a aplikácie a funguje ako rozhranie na pripojenie k zobrazovaciemu zariadeniu. DFE zvyšuje funkčnosť zobrazovacieho zariadenia.






  a) | DFE ponúka najmenej tri z týchto vyspelých funkcií:






  1. | sieťová konektivita v rozličných prostrediach; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.4.

Predradené digitálne zariadenie (Digital Front-end – DFE): funkčne integrovaný server, ktorý vytvára hostiteľskú platformu pre iné počítače a aplikácie a funguje ako rozhranie na pripojenie k zobrazovaciemu zariadeniu. DFE zvyšuje funkčnosť zobrazovacieho zariadenia.

a)

DFE ponúka najmenej tri z týchto vyspelých funkcií:

1.

sieťová konektivita v rozličných prostrediach;

| 2. | funkcia poštovej schránky; |
| --- | --- |

2.

funkcia poštovej schránky;

| 3. | správa frontu úloh; |
| --- | --- |

3.

správa frontu úloh;

| 4. | správa zariadení (napr. ‚prebranie‘ zobrazovacieho zariadenia zo stavu zníženej spotreby energie); |
| --- | --- |

4.

správa zariadení (napr. ‚prebranie‘ zobrazovacieho zariadenia zo stavu zníženej spotreby energie);

| 5. | vyspelé grafické užívateľské rozhranie (GUI); |
| --- | --- |

5.

vyspelé grafické užívateľské rozhranie (GUI);

| 6. | schopnosť nadviazať komunikáciu s inými hostiteľskými servermi i klientskymi počítačmi (napr. skenovanie do emailu, výzva na presmerovanie úloh zo vzdialených poštových schránok) alebo |
| --- | --- |

6.

schopnosť nadviazať komunikáciu s inými hostiteľskými servermi i klientskymi počítačmi (napr. skenovanie do emailu, výzva na presmerovanie úloh zo vzdialených poštových schránok) alebo

| 7. | schopnosť ďalšieho spracovania (postprocesingu) stránok (napr. preformátovanie stránok pred vytlačením). |
| --- | --- |

7.

schopnosť ďalšieho spracovania (postprocesingu) stránok (napr. preformátovanie stránok pred vytlačením).

| b) | DFE prvého typu: DFE, ktoré získava jednosmerné napätie z vlastného zdroja striedavého napätia (vnútorného alebo vonkajšieho), ktorý je oddelený od zdroja napájajúceho zobrazovacie zariadenie. Tento DFE môže odoberať striedavé napätie priamo zo zásuvky v stene alebo ho môže odoberať zo zdroja striedavého napätia určeného pre vnútorný zdroj napájania zobrazovacieho zariadenia. DFE prvého typu sa môže štandardne predávať so zobrazovacím zariadením, alebo ako príslušenstvo. |
| --- | --- |

b)

DFE prvého typu: DFE, ktoré získava jednosmerné napätie z vlastného zdroja striedavého napätia (vnútorného alebo vonkajšieho), ktorý je oddelený od zdroja napájajúceho zobrazovacie zariadenie. Tento DFE môže odoberať striedavé napätie priamo zo zásuvky v stene alebo ho môže odoberať zo zdroja striedavého napätia určeného pre vnútorný zdroj napájania zobrazovacieho zariadenia. DFE prvého typu sa môže štandardne predávať so zobrazovacím zariadením, alebo ako príslušenstvo.

| c) | DFE druhého typu: DFE, ktoré získava jednosmerné napätie z rovnakého zdroja napájania ako zobrazovacie zariadenie, s ktorým spolupracuje. DFE druhého typu musí mať dosku alebo zostavu so samostatnou jednotkou schopnou iniciovať činnosť po sieti a zároveň fyzicky odstrániteľnou, izolovateľnou alebo deaktivovateľnou pomocou bežných technických postupov, aby sa umožnilo odmeranie výkonu. |
| --- | --- |

c)

DFE druhého typu: DFE, ktoré získava jednosmerné napätie z rovnakého zdroja napájania ako zobrazovacie zariadenie, s ktorým spolupracuje. DFE druhého typu musí mať dosku alebo zostavu so samostatnou jednotkou schopnou iniciovať činnosť po sieti a zároveň fyzicky odstrániteľnou, izolovateľnou alebo deaktivovateľnou pomocou bežných technických postupov, aby sa umožnilo odmeranie výkonu.

| d) | Pomocný urýchľovač spracovania (Auxiliary Processing Accelerator – APA): prídavná karta na rozšírenie výpočtovej kapacity, ktorá sa inštaluje do univerzálneho rozširovacieho slotu DFE (napr. GPGPU inštalovaný v slote PCI). |
| --- | --- |

d)

Pomocný urýchľovač spracovania (Auxiliary Processing Accelerator – APA): prídavná karta na rozšírenie výpočtovej kapacity, ktorá sa inštaluje do univerzálneho rozširovacieho slotu DFE (napr. GPGPU inštalovaný v slote PCI).

| 1.5.5. | Sieťové pripojenie: pripojenie, ktoré umožňuje výmenu informácií medzi zobrazovacím zariadením a jedným alebo viacerými zariadeniami s vonkajším napájaním. |
| --- | --- |

1.5.5.

Sieťové pripojenie: pripojenie, ktoré umožňuje výmenu informácií medzi zobrazovacím zariadením a jedným alebo viacerými zariadeniami s vonkajším napájaním.

| 1.5.6. | Prídavná funkcia: dátové alebo sieťové rozhranie, ktoré rozširuje funkčnosť značiacej jednotky zobrazovacieho zariadenia a zabezpečuje prídel energie pri overovaní súladu výrobkov podľa metódy OM. |
| --- | --- |

1.5.6.

Prídavná funkcia: dátové alebo sieťové rozhranie, ktoré rozširuje funkčnosť značiacej jednotky zobrazovacieho zariadenia a zabezpečuje prídel energie pri overovaní súladu výrobkov podľa metódy OM.

| 1.5.7. | Prístup založený na režime prevádzky (Operation Mode – OM): na účely tejto špecifikácie metóda porovnávania energetickej výkonnosti výrobkov prostredníctvom hodnotenia výkonu (meraného vo wattoch) v rozličných režimoch prevádzky, ako je uvedené v časti 9 metódy testovania zobrazovacích zariadení ENERGY STAR. |
| --- | --- |

1.5.7.

Prístup založený na režime prevádzky (Operation Mode – OM): na účely tejto špecifikácie metóda porovnávania energetickej výkonnosti výrobkov prostredníctvom hodnotenia výkonu (meraného vo wattoch) v rozličných režimoch prevádzky, ako je uvedené v časti 9 metódy testovania zobrazovacích zariadení ENERGY STAR.

| 1.5.8. | Prístup založený na typickej spotrebe elektrickej energie (Typical Electricity Consumption – TEC): na účely tejto špecifikácie metóda porovnávania energetickej výkonnosti výrobkov prostredníctvom hodnotenia typickej spotreby elektrickej energie (meranej v kilowatthodinách) počas bežnej prevádzky za stanovenú dobu, ako je uvedené v časti 8 metódy testovania zobrazovacích zariadení ENERGY STAR. |
| --- | --- |

1.5.8.

Prístup založený na typickej spotrebe elektrickej energie (Typical Electricity Consumption – TEC): na účely tejto špecifikácie metóda porovnávania energetickej výkonnosti výrobkov prostredníctvom hodnotenia typickej spotreby elektrickej energie (meranej v kilowatthodinách) počas bežnej prevádzky za stanovenú dobu, ako je uvedené v časti 8 metódy testovania zobrazovacích zariadení ENERGY STAR.

| 1.5.9. | Značiaca jednotka: základné strojové zariadenie zobrazovacieho výrobku, ktoré v ňom zodpovedá za vytváranie obrazu. Značiaca jednotka sa v oblasti komunikácie a spracovania obrazu musí spoliehať na prídavné funkcie. Bez prídavných funkcií a ďalších komponentov nemôže značiaca jednotka získavať obrazové údaje na spracovanie, a preto je nefunkčná. |
| --- | --- |

1.5.9.

Značiaca jednotka: základné strojové zariadenie zobrazovacieho výrobku, ktoré v ňom zodpovedá za vytváranie obrazu. Značiaca jednotka sa v oblasti komunikácie a spracovania obrazu musí spoliehať na prídavné funkcie. Bez prídavných funkcií a ďalších komponentov nemôže značiaca jednotka získavať obrazové údaje na spracovanie, a preto je nefunkčná.

| 1.5.10. | Základný výrobok: základná konfigurácia daného modelu výrobku, ktorá obsahuje minimálny počet dostupných prídavných funkcií. Voliteľné komponenty a príslušenstvo sa nepovažujú za súčasť základného výrobku. |
| --- | --- |

1.5.10.

Základný výrobok: základná konfigurácia daného modelu výrobku, ktorá obsahuje minimálny počet dostupných prídavných funkcií. Voliteľné komponenty a príslušenstvo sa nepovažujú za súčasť základného výrobku.

| 1.5.11. | Príslušenstvo: periférne zariadenie, ktoré nie je pre činnosť základného výrobku nevyhnutné, ale môže sa pridať pred dodaním alebo po ňom, aby sa rozšírila funkčnosť tohto výrobku. Príslušenstvo sa môže predávať samostatne pod vlastným číslom modelu alebo sa môže predávať so základnou jednotkou ako súčasť sady alebo konfigurácie. |
| --- | --- |

1.5.11.

Príslušenstvo: periférne zariadenie, ktoré nie je pre činnosť základného výrobku nevyhnutné, ale môže sa pridať pred dodaním alebo po ňom, aby sa rozšírila funkčnosť tohto výrobku. Príslušenstvo sa môže predávať samostatne pod vlastným číslom modelu alebo sa môže predávať so základnou jednotkou ako súčasť sady alebo konfigurácie.

| 1.5.12. | Model výrobku: zobrazovacie zariadenie, ktoré sa predáva alebo umiestňuje na trh pod jedinečným číslom modelu alebo obchodným názvom. Model výrobku môže pozostávať zo základného výrobku alebo zo základného výrobku s príslušenstvom. |
| --- | --- |

1.5.12.

Model výrobku: zobrazovacie zariadenie, ktoré sa predáva alebo umiestňuje na trh pod jedinečným číslom modelu alebo obchodným názvom. Model výrobku môže pozostávať zo základného výrobku alebo zo základného výrobku s príslušenstvom.

| 1.5.13. | Skupina výrobkov: skupina modelov výrobku, ktoré sú 1. vyrobené rovnakým výrobcom, 2. podliehajú rovnakým kritériám overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR a 3. majú spoločný základný dizajn. Modely výrobku v rámci skupiny sa navzájom odlišujú v jednej alebo viacerých charakteristikách alebo vlastnostiach, ktoré buď 1. nemajú vplyv na výkonnosť výrobku, pokiaľ ide o kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR, alebo 2. sú v tejto špecifikácii uvedené ako prijateľné variácie v rámci skupiny výrobkov. Prijateľné variácie pre zobrazovacie zariadenia v rámci skupiny výrobkov zahŕňajú:






  a) | farbu; |
| --- | --- | --- |

1.5.13.

Skupina výrobkov: skupina modelov výrobku, ktoré sú 1. vyrobené rovnakým výrobcom, 2. podliehajú rovnakým kritériám overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR a 3. majú spoločný základný dizajn. Modely výrobku v rámci skupiny sa navzájom odlišujú v jednej alebo viacerých charakteristikách alebo vlastnostiach, ktoré buď 1. nemajú vplyv na výkonnosť výrobku, pokiaľ ide o kritériá overovania súladu s požiadavkami ENERGY STAR, alebo 2. sú v tejto špecifikácii uvedené ako prijateľné variácie v rámci skupiny výrobkov. Prijateľné variácie pre zobrazovacie zariadenia v rámci skupiny výrobkov zahŕňajú:

a)

farbu;

| b) | kryt; |
| --- | --- |

b)

kryt;

| c) | príslušenstvo pre vstupnú alebo výstupnú manipuláciu s papierom; |
| --- | --- |

c)

príslušenstvo pre vstupnú alebo výstupnú manipuláciu s papierom;

| d) | elektronické komponenty, ktoré nie sú spojené so značiacou jednotkou zobrazovacieho zariadenia, vrátane DFE prvého typu a druhého typu. |
| --- | --- |

d)

elektronické komponenty, ktoré nie sú spojené so značiacou jednotkou zobrazovacieho zariadenia, vrátane DFE prvého typu a druhého typu.

2.   Rozsah pôsobnosti

2.1.   Zahrnuté výrobky

| 2.1.1. | Komerčne dostupné výrobky, ktoré zodpovedajú jednej z definícií zobrazovacieho zariadenia v časti 1.1. a môžu byť napájané 1. zo stenovej zásuvky, 2. z dátového alebo sieťového pripojenia alebo 3. zo stenovej zásuvky aj z dátového alebo sieťového pripojenia, sa môžu posudzovať podľa požiadaviek ENERGY STAR, okrem výrobkov uvedených v časti 2.2. |
| --- | --- |

2.1.1.

Komerčne dostupné výrobky, ktoré zodpovedajú jednej z definícií zobrazovacieho zariadenia v časti 1.1. a môžu byť napájané 1. zo stenovej zásuvky, 2. z dátového alebo sieťového pripojenia alebo 3. zo stenovej zásuvky aj z dátového alebo sieťového pripojenia, sa môžu posudzovať podľa požiadaviek ENERGY STAR, okrem výrobkov uvedených v časti 2.2.

| 2.1.2. | Zobrazovacie zariadenia musia byť ďalej klasifikované ako ‚TEC‘ alebo ‚OM‘ v tabuľke 1 v závislosti od metódy hodnotenia ENERGY STAR.

  Tabuľka 1


  Metódy hodnotenia zobrazovacieho zariadenia









  Typ zariadenia | Formát médií | Technológia značenia | Metóda hodnotenia ENERGY STAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopírovací stroj | štandardný | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| veľký | DT, DS, EP, SI, TT | OM |
| Digitálny duplikátor | štandardný | cyklostyl | TEC |
| Fax | štandardný | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ | OM |
| Frankovací stroj | všetky | DT, EP, IJ, TT | OM |
| Multifunkčné zariadenie (MFZ) | štandardný | vysokovýkonná IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, mechanická | OM |
| veľký | DT, DS, EP, IJ, SI, TT | OM |
| Tlačiareň | štandardný | vysokovýkonná IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, mechanická | OM |
| veľký alebo malý | DT, DS, EP, mechanická, IJ, SI, TT | OM |
| malý | vysokovýkonná IJ | TEC |
| Skener | všetky | neuvádza sa | OM |

2.1.2.

Zobrazovacie zariadenia musia byť ďalej klasifikované ako ‚TEC‘ alebo ‚OM‘ v tabuľke 1 v závislosti od metódy hodnotenia ENERGY STAR.

Tabuľka 1

Metódy hodnotenia zobrazovacieho zariadenia

Typ zariadenia

Formát médií

Technológia značenia

Metóda hodnotenia ENERGY STAR

Kopírovací stroj

štandardný

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

veľký

DT, DS, EP, SI, TT

OM

Digitálny duplikátor

štandardný

cyklostyl

TEC

Fax

štandardný

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ

OM

Frankovací stroj

všetky

DT, EP, IJ, TT

OM

Multifunkčné zariadenie (MFZ)

štandardný

vysokovýkonná IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, mechanická

OM

veľký

DT, DS, EP, IJ, SI, TT

OM

Tlačiareň

štandardný

vysokovýkonná IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, mechanická

OM

veľký alebo malý

DT, DS, EP, mechanická, IJ, SI, TT

OM

malý

vysokovýkonná IJ

TEC

Skener

všetky

neuvádza sa

OM

2.2.   Vylúčené výrobky

| 2.2.1. | Výrobky, ktoré sú zahrnuté pod iné špecifikácie výrobkov ENERGY STAR, sa neposudzujú podľa požiadaviek tejto špecifikácie Zoznam v súčasnosti platných špecifikácií nájdete na adrese www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Výrobky, ktoré sú zahrnuté pod iné špecifikácie výrobkov ENERGY STAR, sa neposudzujú podľa požiadaviek tejto špecifikácie Zoznam v súčasnosti platných špecifikácií nájdete na adrese www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Výrobky, ktoré spĺňajú aspoň jednu z týchto podmienok, sa neposudzujú podľa požiadaviek ENERGY STAR v rámci tejto špecifikácie:
  Výrobky, ktoré sú navrhnuté tak, aby boli napájané priamo z trojfázového zdroja. |
| --- | --- |

2.2.2.

Výrobky, ktoré spĺňajú aspoň jednu z týchto podmienok, sa neposudzujú podľa požiadaviek ENERGY STAR v rámci tejto špecifikácie:

Výrobky, ktoré sú navrhnuté tak, aby boli napájané priamo z trojfázového zdroja.

3.   Kritériá overovania súladu

3.1.   Platné číslice a zaokrúhľovanie

| 3.1.1. | Všetky výpočty sa vykonávajú na základe priamo nameraných (nezaokrúhlených) hodnôt. |
| --- | --- |

3.1.1.

Všetky výpočty sa vykonávajú na základe priamo nameraných (nezaokrúhlených) hodnôt.

| 3.1.2. | Ak nie je uvedené inak, súlad s obmedzeniami špecifikácie sa hodnotí pomocou priamo nameraných alebo vypočítaných hodnôt bez akéhokoľvek zaokrúhľovania. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ak nie je uvedené inak, súlad s obmedzeniami špecifikácie sa hodnotí pomocou priamo nameraných alebo vypočítaných hodnôt bez akéhokoľvek zaokrúhľovania.

| 3.1.3. | Priamo namerané alebo vypočítané hodnoty, ktoré sa predkladajú na zaznamenanie na webovej stránke ENERGY STAR, sa zaokrúhľujú na najbližšiu platnú číslicu, ako je uvedené v príslušných obmedzeniach špecifikácie. |
| --- | --- |

3.1.3.

Priamo namerané alebo vypočítané hodnoty, ktoré sa predkladajú na zaznamenanie na webovej stránke ENERGY STAR, sa zaokrúhľujú na najbližšiu platnú číslicu, ako je uvedené v príslušných obmedzeniach špecifikácie.

3.2.   Všeobecné požiadavky

| 3.2.1. | Vonkajší zdroj napájania:
  Ak sa výrobok dodáva s vonkajším zdrojom napájania (EPS), EPS spĺňa úroveň V požiadaviek na výkonnosť v zmysle Medzinárodného protokolu označovania účinnosti a nesie príslušné označenie úrovne V. Ďalšie informácie o protokole označovania nájdete na adrese www.energystar.gov/powersupplies.






  — | Jednovýstupový vonkajší zdroj napájania spĺňa požiadavky úrovne V, keď sa testuje pomocou Metódy testovania na vypočítanie energetickej účinnosti jednonapäťového vonkajšieho zdroja napájania typu AC-DC a AC-AC z 11. augusta 2004. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Vonkajší zdroj napájania:

Ak sa výrobok dodáva s vonkajším zdrojom napájania (EPS), EPS spĺňa úroveň V požiadaviek na výkonnosť v zmysle Medzinárodného protokolu označovania účinnosti a nesie príslušné označenie úrovne V. Ďalšie informácie o protokole označovania nájdete na adrese www.energystar.gov/powersupplies.

—

Jednovýstupový vonkajší zdroj napájania spĺňa požiadavky úrovne V, keď sa testuje pomocou Metódy testovania na vypočítanie energetickej účinnosti jednonapäťového vonkajšieho zdroja napájania typu AC-DC a AC-AC z 11. augusta 2004.

| — | Viacvýstupový vonkajší zdroj napájania spĺňa požiadavky úrovne V, keď sa testuje s použitím generalizovaného protokolu zo skúšky účinnosti vnútorného zdroja, verzia 6.6, EPRI 306. Údaje o zdroji napájania získané pomocou verzie 6.4.2 (ako sa požaduje vo verzii 1.2) sú prijateľné za predpokladu, že testy boli vykonané pred dátumom účinnosti verzie 2.0 tejto špecifikácie. |
| --- | --- |

—

Viacvýstupový vonkajší zdroj napájania spĺňa požiadavky úrovne V, keď sa testuje s použitím generalizovaného protokolu zo skúšky účinnosti vnútorného zdroja, verzia 6.6, EPRI 306. Údaje o zdroji napájania získané pomocou verzie 6.4.2 (ako sa požaduje vo verzii 1.2) sú prijateľné za predpokladu, že testy boli vykonané pred dátumom účinnosti verzie 2.0 tejto špecifikácie.

| 3.2.2. | Doplnkové bezdrôtové slúchadlo: faxy alebo MFZ s funkciou faxovania, ktoré sa predávajú s doplnkovým bezdrôtovým slúchadlom, musia používať doplnkové bezdrôtové slúchadlo spĺňajúce požiadavky ENERGY STAR alebo také, ktoré ku dňu stanovenia spôsobilosti zariadenia vyhovie špecifikácii ENERGY STAR pre telefóniu pri teste podľa metódy testovania ENERGY STAR. Túto špecifikáciu ENERGY STAR a metódu testovania pre telefónne prístroje nájdete na adrese www.energystar.gov/products. |
| --- | --- |

3.2.2.

Doplnkové bezdrôtové slúchadlo: faxy alebo MFZ s funkciou faxovania, ktoré sa predávajú s doplnkovým bezdrôtovým slúchadlom, musia používať doplnkové bezdrôtové slúchadlo spĺňajúce požiadavky ENERGY STAR alebo také, ktoré ku dňu stanovenia spôsobilosti zariadenia vyhovie špecifikácii ENERGY STAR pre telefóniu pri teste podľa metódy testovania ENERGY STAR. Túto špecifikáciu ENERGY STAR a metódu testovania pre telefónne prístroje nájdete na adrese www.energystar.gov/products.

| 3.2.3. | Funkčne integrované MFZ: ak MFZ pozostáva zo súboru funkčne integrovaných komponentov (tzn. MFZ nie je jedno fyzické zariadenie), súčet nameraných hodnôt spotreby energie alebo výkonu je nižší než príslušné požiadavky ENERGY STAR na spotrebu energie alebo výkonu MFZ pri overovaní súladu. |
| --- | --- |

3.2.3.

Funkčne integrované MFZ: ak MFZ pozostáva zo súboru funkčne integrovaných komponentov (tzn. MFZ nie je jedno fyzické zariadenie), súčet nameraných hodnôt spotreby energie alebo výkonu je nižší než príslušné požiadavky ENERGY STAR na spotrebu energie alebo výkonu MFZ pri overovaní súladu.

| 3.2.4. | Požiadavky na predradené digitálne zariadenie (DFE): typická spotreba elektrickej energie DFE prvého typu alebo druhého typu (TECDFE), ktoré sa predáva so zobrazovacím zariadením, sa vypočíta podľa rovnice 1 pre DFE bez režimu spánku alebo podľa rovnice 2 pre DFE s režimom spánku. Výsledná hodnota TECDFE je nižšia alebo rovná maximálnej požadovanej hodnote TECDFE uvedenej v tabuľke 2 pre daný typ DFE.






  a) | Hodnota typickej spotreby elektrickej energie (TEC) alebo výkonu zariadení DFE v stave pripravenosti, ktorá spĺňa požiadavky maximálnej hodnoty TECDFE, by podľa potreby mala byť vylúčená alebo odpočítaná od výsledkov meraní energie podľa TEC a výkonu podľa OM zobrazovacieho zariadenia. |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Požiadavky na predradené digitálne zariadenie (DFE): typická spotreba elektrickej energie DFE prvého typu alebo druhého typu (TECDFE), ktoré sa predáva so zobrazovacím zariadením, sa vypočíta podľa rovnice 1 pre DFE bez režimu spánku alebo podľa rovnice 2 pre DFE s režimom spánku. Výsledná hodnota TECDFE je nižšia alebo rovná maximálnej požadovanej hodnote TECDFE uvedenej v tabuľke 2 pre daný typ DFE.

a)

Hodnota typickej spotreby elektrickej energie (TEC) alebo výkonu zariadení DFE v stave pripravenosti, ktorá spĺňa požiadavky maximálnej hodnoty TECDFE, by podľa potreby mala byť vylúčená alebo odpočítaná od výsledkov meraní energie podľa TEC a výkonu podľa OM zobrazovacieho zariadenia.

| b) | V časti 3.3.2 sú uvedené ďalšie podrobnosti o odpočítaní hodnôt TECDFE od hodnôt TEC príslušných výrobkov. |
| --- | --- |

b)

V časti 3.3.2 sú uvedené ďalšie podrobnosti o odpočítaní hodnôt TECDFE od hodnôt TEC príslušných výrobkov.

| c) | V časti 3.4.2 sú uvedené ďalšie podrobnosti o vylúčení zariadení DFE z úrovní OM v režime spánku a pohotovostnom režime. |
| --- | --- |

c)

V časti 3.4.2 sú uvedené ďalšie podrobnosti o vylúčení zariadení DFE z úrovní OM v režime spánku a pohotovostnom režime.

Rovnica 1: Výpočet TECDFE pre predradené digitálne zariadenia (DFE) bez režimu spánku

Formula

kde:

| — | TECDFE je typická týždenná spotreba energie pre zariadenia DFE, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh, |
| --- | --- |

—

TECDFE je typická týždenná spotreba energie pre zariadenia DFE, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh,

| — | PDFE_READY je výkon v stave pripravenosti meraný pri testovaní vo wattoch. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY je výkon v stave pripravenosti meraný pri testovaní vo wattoch.

Rovnica 2: Výpočet TECDFE pre predradené digitálne zariadenia (DFE) s režimom spánku

Formula

kde:

| — | TECDFE je typická týždenná spotreba energie pre zariadenia DFE, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh, |
| --- | --- |

—

TECDFE je typická týždenná spotreba energie pre zariadenia DFE, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh,

| — | PDFE_READY je výkon zariadenia DFE v stave pripravenosti meraný pri testovaní vo wattoch, |
| --- | --- |

—

PDFE_READY je výkon zariadenia DFE v stave pripravenosti meraný pri testovaní vo wattoch,

| — | PDFE_READY je výkon zariadenia DFE v režime spánku meraný pri testovaní vo wattoch. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY je výkon zariadenia DFE v režime spánku meraný pri testovaní vo wattoch.

Tabuľka 2

Maximálne požiadavky na TECDFE pre predradené digitálne zariadenia (DFE) prvého typu a druhého typu

| Kategória DFE | Opis kategórie | Maximálna hodnota TECDFE

  (kWh/týždeň, zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh/týždeň, na vykázanie) |
| --- | --- | --- |
| DFE typu 1 | DFE typu 2 |
| A | Všetky zariadenia DFE, ktoré nezodpovedajú definícii kategórie B, sa budú pri overovaní súladu s požiadavkami ENERGY STAR posudzovať v rámci kategórie A. | 10,9 | 8,7 |
| B | Aby sa zariadenia DFE posudzovali v rámci kategórie B, musia mať:
  dva alebo viac fyzických procesorov základnej jednotky (CPU) alebo 1 procesor CPU a ≥ 1 samostatný pomocný urýchľovač spracovania (APA). | 22,7 | 18,2 |

Kategória DFE

Opis kategórie

Maximálna hodnota TECDFE

(kWh/týždeň, zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh/týždeň, na vykázanie)

DFE typu 1

DFE typu 2

A

Všetky zariadenia DFE, ktoré nezodpovedajú definícii kategórie B, sa budú pri overovaní súladu s požiadavkami ENERGY STAR posudzovať v rámci kategórie A.

10,9

8,7

B

Aby sa zariadenia DFE posudzovali v rámci kategórie B, musia mať:

dva alebo viac fyzických procesorov základnej jednotky (CPU) alebo 1 procesor CPU a ≥ 1 samostatný pomocný urýchľovač spracovania (APA).

22,7

18,2

3.3.   Požiadavky na typickú spotrebu elektrickej energie (TEC) výrobkov

| 3.3.1. | Automatická duplexná funkcia






  a) | Všetky kopírovacie stroje, MFZ alebo tlačiarne, na ktoré sa vzťahuje metóda testovania TEC, majú v čase nákupu automatickú duplexnú funkciu, ako je uvedené v tabuľke 3 a tabuľke 4. Tlačiarne, ktorých zamýšľanou funkciou je jednostranná tlač na špeciálne jednostranné médium (napr. lakovaný papier, médium pre priamu tepelnú tlač atď.), sú vyňaté z tejto požiadavky.

  Tabuľka 3


  Požiadavky na automatickú duplexnú funkciu pre všetky farebné kopírovacie stroje, MFZ a tlačiarne, na ktoré sa vzťahuje metóda TEC







  Rýchlosť monochromatického výrobku, s, vypočítaná v rámci metódy testovania (v palcoch za minútu) | Požiadavka na automatickú duplexnú funkciu |
| --- | --- | --- | --- |
| s ≤ 19 | žiadna |
| 19 < s < 35 | integrálna súčasť základného výrobku alebo voliteľné príslušenstvo |
| s ≥ 35 | integrálna súčasť základného výrobku |

3.3.1.

Automatická duplexná funkcia

a)

Všetky kopírovacie stroje, MFZ alebo tlačiarne, na ktoré sa vzťahuje metóda testovania TEC, majú v čase nákupu automatickú duplexnú funkciu, ako je uvedené v tabuľke 3 a tabuľke 4. Tlačiarne, ktorých zamýšľanou funkciou je jednostranná tlač na špeciálne jednostranné médium (napr. lakovaný papier, médium pre priamu tepelnú tlač atď.), sú vyňaté z tejto požiadavky.

Tabuľka 3

Požiadavky na automatickú duplexnú funkciu pre všetky farebné kopírovacie stroje, MFZ a tlačiarne, na ktoré sa vzťahuje metóda TEC

Rýchlosť monochromatického výrobku, s, vypočítaná v rámci metódy testovania (v palcoch za minútu)

Požiadavka na automatickú duplexnú funkciu

s ≤ 19

žiadna

19 < s < 35

integrálna súčasť základného výrobku alebo voliteľné príslušenstvo

s ≥ 35

integrálna súčasť základného výrobku

Tabuľka 4

Požiadavky na automatickú duplexnú funkciu pre všetky monochromatické kopírovacie stroje, MFZ a tlačiarne, na ktoré sa vzťahuje metóda TEC

| Rýchlosť monochromatického výrobku, s, vypočítaná v rámci metódy testovania (v palcoch za minútu) | Požiadavka na automatickú duplexnú funkciu |
| --- | --- |
| s ≤ 24 | žiadna |
| 24 < s < 37 | integrálna súčasť základného výrobku alebo voliteľné príslušenstvo |
| s ≥ 37 | integrálna súčasť základného výrobku |

Rýchlosť monochromatického výrobku, s, vypočítaná v rámci metódy testovania (v palcoch za minútu)

Požiadavka na automatickú duplexnú funkciu

s ≤ 24

žiadna

24 < s < 37

integrálna súčasť základného výrobku alebo voliteľné príslušenstvo

s ≥ 37

integrálna súčasť základného výrobku

| b) | Ak nie je isté, či je výrobok vybavený automatickým duplexným podávačom, partner musí v dokumentácii k svojmu výrobku, na svojej webovej stránke a v základnej obchodnej dokumentácii zrozumiteľne uviesť, že hoci výrobok spĺňa požiadavky ENERGY STAR na energetickú účinnosť, plne v súlade s požiadavkami ENERGY STAR je iba v prípade, že je vybavený duplexným podávačom, alebo sa s ním používa. Agentúra EPA a Európska komisia žiadajú partnerov, aby na sprostredkovanie príslušnej informácie zákazníkom použili túto formuláciu: ‚Dosahuje úspory energie v súlade s požiadavkami ENERGY STAR; v úplnom súlade je, iba ak je vybavený duplexným podávačom (alebo sa s ním používa).‘ |
| --- | --- |

b)

Ak nie je isté, či je výrobok vybavený automatickým duplexným podávačom, partner musí v dokumentácii k svojmu výrobku, na svojej webovej stránke a v základnej obchodnej dokumentácii zrozumiteľne uviesť, že hoci výrobok spĺňa požiadavky ENERGY STAR na energetickú účinnosť, plne v súlade s požiadavkami ENERGY STAR je iba v prípade, že je vybavený duplexným podávačom, alebo sa s ním používa. Agentúra EPA a Európska komisia žiadajú partnerov, aby na sprostredkovanie príslušnej informácie zákazníkom použili túto formuláciu: ‚Dosahuje úspory energie v súlade s požiadavkami ENERGY STAR; v úplnom súlade je, iba ak je vybavený duplexným podávačom (alebo sa s ním používa).‘

| 3.3.2. | Typická spotreba elektrickej energie: typická spotreba energie (TEC) vypočítaná podľa rovnice 3 alebo 4 je nižšia alebo rovná maximálnej požadovanej hodnote TECMAX určenej podľa rovnice 6.






  a) | Pre zobrazovacie zariadenie s predradeným digitálnym zariadením (DFE) druhého typu, ktoré spĺňa požiadavku maximálnej hodnoty TECDFE uvedenej v tabuľke 2, meraná spotreba energie DFE sa vydelí koeficientom 0,80, čo zodpovedá stratám vnútorného zdroja napájania, a potom sa vylúči pri porovnávaní meranej hodnoty TEC výrobku a hodnoty TECMAX. DFE nesmie narúšať schopnosť zobrazovacieho zariadenia prechádzať do režimov zníženej spotreby a opúšťať ich. Spotreba energie zariadenia DFE sa dá vylúčiť, iba ak toto zariadenie zodpovedá definícii DFE v časti 1 a je samostatnou riadiacou jednotkou, ktorá je schopná aktivovať činnosti prostredníctvom siete.

  Príklad: Celkový výsledok TEC tlačiarne je 24,50 kWh/týždeň a jeho hodnota TECDFE pre druhý typ, vypočítaná v časti 3.2.4, je 9,0 kWh/týždeň. Hodnota TECDFE sa potom vydelí koeficientom 0,80, čo zodpovedá stratám vnútorného zdroja napájania pre zobrazovacie zariadenie v stave pripravenosti, a výsledok je 11,25 kWh/týždeň. Táto upravená hodnota zdroja napájania sa odčíta od testovanej hodnoty TEC: 24,50 kWh/týždeň – 11,25 kWh/týždeň = 13,25 kWh/týždeň. Výsledok 13,25 kWh/týždeň sa potom porovná s príslušnou hodnotou TECMAX a overí sa súlad s požiadavkami. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Typická spotreba elektrickej energie: typická spotreba energie (TEC) vypočítaná podľa rovnice 3 alebo 4 je nižšia alebo rovná maximálnej požadovanej hodnote TECMAX určenej podľa rovnice 6.

a)

Pre zobrazovacie zariadenie s predradeným digitálnym zariadením (DFE) druhého typu, ktoré spĺňa požiadavku maximálnej hodnoty TECDFE uvedenej v tabuľke 2, meraná spotreba energie DFE sa vydelí koeficientom 0,80, čo zodpovedá stratám vnútorného zdroja napájania, a potom sa vylúči pri porovnávaní meranej hodnoty TEC výrobku a hodnoty TECMAX. DFE nesmie narúšať schopnosť zobrazovacieho zariadenia prechádzať do režimov zníženej spotreby a opúšťať ich. Spotreba energie zariadenia DFE sa dá vylúčiť, iba ak toto zariadenie zodpovedá definícii DFE v časti 1 a je samostatnou riadiacou jednotkou, ktorá je schopná aktivovať činnosti prostredníctvom siete.

Príklad: Celkový výsledok TEC tlačiarne je 24,50 kWh/týždeň a jeho hodnota TECDFE pre druhý typ, vypočítaná v časti 3.2.4, je 9,0 kWh/týždeň. Hodnota TECDFE sa potom vydelí koeficientom 0,80, čo zodpovedá stratám vnútorného zdroja napájania pre zobrazovacie zariadenie v stave pripravenosti, a výsledok je 11,25 kWh/týždeň. Táto upravená hodnota zdroja napájania sa odčíta od testovanej hodnoty TEC: 24,50 kWh/týždeň – 11,25 kWh/týždeň = 13,25 kWh/týždeň. Výsledok 13,25 kWh/týždeň sa potom porovná s príslušnou hodnotou TECMAX a overí sa súlad s požiadavkami.

| b) | Pre tlačiarne, faxy, digitálne duplikátory s funkciou tlače a MFZ s funkciou tlače sa TEC vypočíta podľa rovnice 3.

  Rovnica 3: Výpočet TEC pre tlačiarne, faxy, digitálne duplikátory s funkciou tlače a MFZ s funkciou tlače

  ,
  kde:






  — | TEC je typická týždenná spotreba elektrickej energie pre tlačiarne, faxy, digitálne duplikátory s funkciou tlače a MFZ s funkciou tlače, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh, |
| --- | --- | --- |

b)

Pre tlačiarne, faxy, digitálne duplikátory s funkciou tlače a MFZ s funkciou tlače sa TEC vypočíta podľa rovnice 3.

Rovnica 3: Výpočet TEC pre tlačiarne, faxy, digitálne duplikátory s funkciou tlače a MFZ s funkciou tlače

Formula,

kde:

—

TEC je typická týždenná spotreba elektrickej energie pre tlačiarne, faxy, digitálne duplikátory s funkciou tlače a MFZ s funkciou tlače, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh,

| — | EJOB_DAILY je energia za dennú úlohu, vypočítaná podľa rovnice 5, v kWh, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY je energia za dennú úlohu, vypočítaná podľa rovnice 5, v kWh,

| — | EFINAL je konečná hodnota energie, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL je konečná hodnota energie, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh,

| — | NJOBS je počet zákaziek počas dňa, vypočítaný v rámci postupu testovania, |
| --- | --- |

—

NJOBS je počet zákaziek počas dňa, vypočítaný v rámci postupu testovania,

| — | tFINAL je konečná doba trvania režimu spánku, meraná v rámci postupu testovania, premenená na hodiny, |
| --- | --- |

—

tFINAL je konečná doba trvania režimu spánku, meraná v rámci postupu testovania, premenená na hodiny,

| — | ESLEEP je energia počas režimu spánku, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh a |
| --- | --- |

—

ESLEEP je energia počas režimu spánku, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh a

| — | tSLEEP je doba trvania režimu spánku, meraná v rámci postupu testovania, premenená na hodiny. |
| --- | --- |

—

tSLEEP je doba trvania režimu spánku, meraná v rámci postupu testovania, premenená na hodiny.

| c) | Pre kopírovacie stroje, digitálne duplikátory bez funkcie tlače a MFZ bez funkcie tlače sa TEC vypočíta podľa rovnice 4.

  Rovnica 4: Výpočet TEC pre kopírovacie stroje, digitálne duplikátory bez funkcie tlače a MFZ bez funkcie tlače

  ,
  kde:






  — | TEC je typická týždenná spotreba elektrickej energie pre kopírovacie stroje, digitálne duplikátory bez funkcie tlače a MFZ bez funkcie tlače, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh, |
| --- | --- | --- |

c)

Pre kopírovacie stroje, digitálne duplikátory bez funkcie tlače a MFZ bez funkcie tlače sa TEC vypočíta podľa rovnice 4.

Rovnica 4: Výpočet TEC pre kopírovacie stroje, digitálne duplikátory bez funkcie tlače a MFZ bez funkcie tlače

Formula,

kde:

—

TEC je typická týždenná spotreba elektrickej energie pre kopírovacie stroje, digitálne duplikátory bez funkcie tlače a MFZ bez funkcie tlače, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh,

| — | EJOB_DAILY je energia za dennú úlohu, vypočítaná podľa rovnice 5, v kWh, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY je energia za dennú úlohu, vypočítaná podľa rovnice 5, v kWh,

| — | EFINAL konečná hodnota energie, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL konečná hodnota energie, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh,

| — | NJOBS je počet zákaziek počas dňa, vypočítaný v rámci postupu testovania, |
| --- | --- |

—

NJOBS je počet zákaziek počas dňa, vypočítaný v rámci postupu testovania,

| — | tFINAL je konečná doba trvania režimu spánku, meraná v rámci postupu testovania, premenená na hodiny, |
| --- | --- |

—

tFINAL je konečná doba trvania režimu spánku, meraná v rámci postupu testovania, premenená na hodiny,

| — | EAUTO je energia počas režimu automatického vypnutia, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh a |
| --- | --- |

—

EAUTO je energia počas režimu automatického vypnutia, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh a

| — | tAUTO je doba trvania režimu automatického vypnutia, meraná v rámci postupu testovania, premenená na hodiny. |
| --- | --- |

—

tAUTO je doba trvania režimu automatického vypnutia, meraná v rámci postupu testovania, premenená na hodiny.

| d) | Energia za dennú úlohu sa vypočíta podľa rovnice 5.

  Rovnica 5: Výpočet energie za dennú úlohu pre výrobky TEC,

  ,
  kde:






  — | EJOB_DAILY je energia za dennú úlohu, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh), |
| --- | --- | --- |

d)

Energia za dennú úlohu sa vypočíta podľa rovnice 5.

Rovnica 5: Výpočet energie za dennú úlohu pre výrobky TEC,

Formula,

kde:

—

EJOB_DAILY je energia za dennú úlohu, vyjadrená v kilowatthodinách (kWh),

| — | EJOBi je energia za i-tu úlohu, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh a |
| --- | --- |

—

EJOBi je energia za i-tu úlohu, meraná v rámci postupu testovania, premenená na kWh a

| — | NJOBS je počet zákaziek počas dňa, vypočítaný v rámci postupu testovania. |
| --- | --- |

—

NJOBS je počet zákaziek počas dňa, vypočítaný v rámci postupu testovania.

Rovnica 6: Výpočet maximálnej požiadavky na TEC,

Formula,

kde:

| — | TECMAX je maximálna požiadavka na TEC v kilowatthodinách za týždeň (kWh/týždeň), pre vykazovanie zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh/týždeň, |
| --- | --- |

—

TECMAX je maximálna požiadavka na TEC v kilowatthodinách za týždeň (kWh/týždeň), pre vykazovanie zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh/týždeň,

| — | TECREQ je požiadavka na TEC uvedená v tabuľke 5, v kWh a |
| --- | --- |

—

TECREQ je požiadavka na TEC uvedená v tabuľke 5, v kWh a

| — | AdderA3 prídel energie 0,3 kWh/týždeň pre výrobky vhodné na použitie formátu A 3. |
| --- | --- |

—

AdderA3 prídel energie 0,3 kWh/týždeň pre výrobky vhodné na použitie formátu A 3.

Tabuľka 5

Požiadavka na TEC pred použitím prídelu energie na formát A 3 (ak sa dá uplatniť)

| Funkcia farby | Rýchlosť monochromatického výrobku, s, vypočítaná v rámci metódy testovania
  (v palcoch za minútu) | TECREQ

  (kWh/týždeň, zokrúhlené na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh/týždeň pre vykazovanie |
| --- | --- | --- |
| Monochromatické iné ako MFZ | s ≤ 5 | 0,3 |
| 5 < s ≤ 20 | |
| 20 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 40 | |
| 40 < s ≤ 65 | |
| 65 < s ≤ 90 | |
| s > 90 | |
| Monochromatické MFZ | s ≤ 5 | 0,4 |
| 5 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 50 | |
| 50 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |
| Farebné iné ako MFZ | s ≤ 10 | 1,3 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 75 | |
| s > 75 | |
| Farebné MFZ | s ≤ 10 | 1,5 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 70 | |
| 70 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |

Funkcia farby

Rýchlosť monochromatického výrobku, s, vypočítaná v rámci metódy testovania

(v palcoch za minútu)

TECREQ

(kWh/týždeň, zokrúhlené na najbližšiu hodnotu 0,1 kWh/týždeň pre vykazovanie

Monochromatické iné ako MFZ

s ≤ 5

0,3

5 < s ≤ 20

Formula

20 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 40

Formula

40 < s ≤ 65

Formula

65 < s ≤ 90

Formula

s > 90

Formula

Monochromatické MFZ

s ≤ 5

0,4

5 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 50

Formula

50 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

Farebné iné ako MFZ

s ≤ 10

1,3

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 75

Formula

s > 75

Formula

Farebné MFZ

s ≤ 10

1,5

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 70

Formula

70 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

| 3.3.3. | Doplnkové požiadavky na vykazovanie výsledkov testov:






  a) | pre všetky výrobky testované pomocou metódy testovania TEC sa uvádzajú časy obnovy po jednotlivých režimoch (časy aktívny 0, aktívny 1, aktívny 2) a predvolený čas oneskorenia; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Doplnkové požiadavky na vykazovanie výsledkov testov:

a)

pre všetky výrobky testované pomocou metódy testovania TEC sa uvádzajú časy obnovy po jednotlivých režimoch (časy aktívny 0, aktívny 1, aktívny 2) a predvolený čas oneskorenia;

| b) | pre predradené digitálne zariadenie (DFE) prvého typu, predávané so zobrazovacím zariadením, vrátane tých, ktoré sa netestovali so zobrazovacím zariadením ako súčasťou konfigurácie s najvyššou spotrebou energie podľa časti 4.2.1 písm. c), sa uvádza názov/číslo modelu DFE, výkon v stave pripravenosti, výkon v režime spánku a TECDFE. |
| --- | --- |

b)

pre predradené digitálne zariadenie (DFE) prvého typu, predávané so zobrazovacím zariadením, vrátane tých, ktoré sa netestovali so zobrazovacím zariadením ako súčasťou konfigurácie s najvyššou spotrebou energie podľa časti 4.2.1 písm. c), sa uvádza názov/číslo modelu DFE, výkon v stave pripravenosti, výkon v režime spánku a TECDFE.

3.4.   Požiadavky na výrobky podľa prevádzkového režimu (OM)

| 3.4.1. | Viaceré režimy spánku: ak je výrobok schopný viackrát po sebe automaticky prejsť do režimu spánku, rovnaký režim spánku sa použije na overenie súladu s požiadavkami na predvolený čas oneskorenia pre režim spánku uvedenými v časti 3.4.3 a s požiadavkami na spotrebu energie v režime spánku uvedenými v časti 3.4.4. |
| --- | --- |

3.4.1.

Viaceré režimy spánku: ak je výrobok schopný viackrát po sebe automaticky prejsť do režimu spánku, rovnaký režim spánku sa použije na overenie súladu s požiadavkami na predvolený čas oneskorenia pre režim spánku uvedenými v časti 3.4.3 a s požiadavkami na spotrebu energie v režime spánku uvedenými v časti 3.4.4.

| 3.4.2. | Požiadavky na DFE: pre zobrazovacie zariadenie s funkčne integrovaným DFE, ktoré využíva zobrazovacie zariadenie ako zdroj energie a spĺňa požiadavku zodpovedajúcej maximálnej hodnoty TECDFE uvedenej v tabuľke 2, výkon DFE sa vylúči za týchto podmienok:






  a) | Výkon DFE v stave pripravenosti, meraný v rámci metódy testovania, sa vydelí koeficientom 0,60, čo zodpovedá stratám vnútorného zdroja napájania.






  1. | Požiadavky na režim spánku: ak je výsledný výkon v odseku a) uvedenom vyššie nižší alebo rovný výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti alebo v režime spánku, potom sa tento výkon vylúči z meranej hodnoty výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti alebo v režime spánku pri porovnávaní s požiadavkami na režim spánku uvedenými v časti 3.4.4 nižšie. Inak sa výkon DFE v režime spánku, meraný v rámci metódy testovania, vydelí koeficientom 0,60 a vylúči sa z výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti alebo v režime spánku pri porovnávaní s požiadavkami. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2.

Požiadavky na DFE: pre zobrazovacie zariadenie s funkčne integrovaným DFE, ktoré využíva zobrazovacie zariadenie ako zdroj energie a spĺňa požiadavku zodpovedajúcej maximálnej hodnoty TECDFE uvedenej v tabuľke 2, výkon DFE sa vylúči za týchto podmienok:

a)

Výkon DFE v stave pripravenosti, meraný v rámci metódy testovania, sa vydelí koeficientom 0,60, čo zodpovedá stratám vnútorného zdroja napájania.

1.

Požiadavky na režim spánku: ak je výsledný výkon v odseku a) uvedenom vyššie nižší alebo rovný výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti alebo v režime spánku, potom sa tento výkon vylúči z meranej hodnoty výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti alebo v režime spánku pri porovnávaní s požiadavkami na režim spánku uvedenými v časti 3.4.4 nižšie. Inak sa výkon DFE v režime spánku, meraný v rámci metódy testovania, vydelí koeficientom 0,60 a vylúči sa z výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti alebo v režime spánku pri porovnávaní s požiadavkami.

| 2. | Požiadavky na pohotovostný režim: ak je výsledný výkon v odseku a) uvedenom vyššie nižší alebo rovný výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti, v režime spánku alebo v režime vypnutia, potom sa tento výkon vylúči z výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti, v režime spánku alebo v režime vypnutia pri porovnávaní s požiadavkami na pohotovostný režim uvedenými v časti 3.4.5 nižšie. Inak sa výkon DFE v režime spánku, meraný v rámci metódy testovania, vydelí koeficientom 0,60 a vylúči sa z výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti, v režime spánku alebo v režime vypnutia pri porovnávaní s požiadavkami. |
| --- | --- |

2.

Požiadavky na pohotovostný režim: ak je výsledný výkon v odseku a) uvedenom vyššie nižší alebo rovný výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti, v režime spánku alebo v režime vypnutia, potom sa tento výkon vylúči z výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti, v režime spánku alebo v režime vypnutia pri porovnávaní s požiadavkami na pohotovostný režim uvedenými v časti 3.4.5 nižšie. Inak sa výkon DFE v režime spánku, meraný v rámci metódy testovania, vydelí koeficientom 0,60 a vylúči sa z výkonu zobrazovacieho zariadenia v stave pripravenosti, v režime spánku alebo v režime vypnutia pri porovnávaní s požiadavkami.

| b) | DFE nesmie narúšať schopnosť zobrazovacieho zariadenia prechádzať do režimov zníženej spotreby a opúšťať ich. |
| --- | --- |

b)

DFE nesmie narúšať schopnosť zobrazovacieho zariadenia prechádzať do režimov zníženej spotreby a opúšťať ich.

| c) | Aby bolo možné uplatniť toto vylúčenie, DFE musí zodpovedať definícii v časti 1 a byť samostatnou jednotkou, ktorá je schopná iniciovať činnosť v rámci siete.

  Príklady: Výrobok 1 je zobrazovacie zariadenie, ktorého DFE druhého typu nemá samostatný režim spánku. DFE druhého typu má meraný výkon v stave pripravenosti a v režime spánku v oboch prípadoch rovný 30 W. Meraný výkon výrobku v režime spánku je 53 W. Keď sa odčíta 50 W (30 W/0,60) od meraného výkonu výrobku v režime spánku, 53 W, výsledné 3 watty predstavujú výkon výrobku v režime spánku na použitie v súvislosti s obmedzeniami kritérií v ďalšej časti.
  Výrobok 2 je zobrazovacie zariadenie, ktorého DFE druhého typu počas testovania prejde do režimu spánku, keď prejde do režimu spánku zobrazovacie zariadenie. DFE druhého typu má meraný výkon v stave pripravenosti a v režime spánku rovný 30 W resp. 5 W. Meraný výkon výrobku v režime spánku je 12 W. Keď sa odčíta 50 W (30 W/0,60) od meraného výkonu výrobku v režime spánku, 12 W, výsledok je – 38 W. Namiesto toho v tomto prípade odčítajte 8,33 W (5 W/0,60) od meraného výkonu výrobku v režime spánku, 12 W, čoho výsledkom je hodnota 3,67 W na použitie v súvislosti s obmedzeniami kritérií v ďalšej časti. |
| --- | --- |

c)

Aby bolo možné uplatniť toto vylúčenie, DFE musí zodpovedať definícii v časti 1 a byť samostatnou jednotkou, ktorá je schopná iniciovať činnosť v rámci siete.

Príklady: Výrobok 1 je zobrazovacie zariadenie, ktorého DFE druhého typu nemá samostatný režim spánku. DFE druhého typu má meraný výkon v stave pripravenosti a v režime spánku v oboch prípadoch rovný 30 W. Meraný výkon výrobku v režime spánku je 53 W. Keď sa odčíta 50 W (30 W/0,60) od meraného výkonu výrobku v režime spánku, 53 W, výsledné 3 watty predstavujú výkon výrobku v režime spánku na použitie v súvislosti s obmedzeniami kritérií v ďalšej časti.

Výrobok 2 je zobrazovacie zariadenie, ktorého DFE druhého typu počas testovania prejde do režimu spánku, keď prejde do režimu spánku zobrazovacie zariadenie. DFE druhého typu má meraný výkon v stave pripravenosti a v režime spánku rovný 30 W resp. 5 W. Meraný výkon výrobku v režime spánku je 12 W. Keď sa odčíta 50 W (30 W/0,60) od meraného výkonu výrobku v režime spánku, 12 W, výsledok je – 38 W. Namiesto toho v tomto prípade odčítajte 8,33 W (5 W/0,60) od meraného výkonu výrobku v režime spánku, 12 W, čoho výsledkom je hodnota 3,67 W na použitie v súvislosti s obmedzeniami kritérií v ďalšej časti.

| 3.4.3. | Predvolený čas oneskorenia: Meraný predvolený čas oneskorenia pre režim spánku (tSLEEP) nesmie byť dlhší než požadovaný predvolený čas oneskorenia pre režim spánku (tSLEEP_REQ) uvedený v tabuľke 6 za týchto podmienok:






  a) | Predvolený čas oneskorenia pre režim spánku nesmie používateľ nastaviť tak, aby bol dlhší než maximálny čas oneskorenia zariadenia. Tento maximálny čas oneskorenia zariadenia nastavuje výrobca na hodnotu najviac 4 hodiny. |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

Predvolený čas oneskorenia: Meraný predvolený čas oneskorenia pre režim spánku (tSLEEP) nesmie byť dlhší než požadovaný predvolený čas oneskorenia pre režim spánku (tSLEEP_REQ) uvedený v tabuľke 6 za týchto podmienok:

a)

Predvolený čas oneskorenia pre režim spánku nesmie používateľ nastaviť tak, aby bol dlhší než maximálny čas oneskorenia zariadenia. Tento maximálny čas oneskorenia zariadenia nastavuje výrobca na hodnotu najviac 4 hodiny.

| b) | Pri uvádzaní údajov a rozhodovaní, či sú výrobky, ktoré môžu prejsť do režimu spánku viacerými spôsobmi, v súlade s požiadavkami, by sa partneri mali odvolávať na úroveň režimu spánku, do ktorej je možné prejsť automaticky. Ak je výrobok schopný automaticky prechádzať do viacerých postupných úrovní spánku, výrobca sa môže rozhodnúť, ktorú z týchto úrovní použije pri overovaní, či je výrobok v súlade s požiadavkami. V takom prípade však nastavený predvolený čas oneskorenia musí zodpovedať použitej úrovni. |
| --- | --- |

b)

Pri uvádzaní údajov a rozhodovaní, či sú výrobky, ktoré môžu prejsť do režimu spánku viacerými spôsobmi, v súlade s požiadavkami, by sa partneri mali odvolávať na úroveň režimu spánku, do ktorej je možné prejsť automaticky. Ak je výrobok schopný automaticky prechádzať do viacerých postupných úrovní spánku, výrobca sa môže rozhodnúť, ktorú z týchto úrovní použije pri overovaní, či je výrobok v súlade s požiadavkami. V takom prípade však nastavený predvolený čas oneskorenia musí zodpovedať použitej úrovni.

| c) | Nastavený predvolený čas sa neuplatňuje na výrobky OM, ktoré spĺňajú požiadavky na režim spánku v stave pripravenosti.

  Tabuľka 6


  Požadovaný predvolený čas oneskorenia pre režim spánku pre výrobky OM









  Typ výrobku | Formát médií | Rýchlosť monochromatického výrobku, s, vypočítaná v rámci metódy testovania
  (v palcoch za minútu alebo v zásielkach za minútu) | Požadovaný predvolený čas oneskorenia pre režim spánku, tSLEEP_REQ


  (v minútach) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopírovací stroj | veľký | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Fax | malý alebo štandardný | všetky | 5 |
| MFZ | malý alebo štandardný | s ≤ 10 | 15 |
| 10 < s ≤ 20 | 30 |
| s > 20 | 60 |
| veľký | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Tlačiareň | malý alebo štandardný | s ≤ 10 | 5 |
| 10 < s ≤ 20 | 15 |
| 20 < s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| veľký | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Skener | všetky | všetky | 15 |
| Frankovací prístroj | všetky | s ≤ 50 | 20 |
| 50 < s ≤ 100 | 30 |
| 100 < s ≤ 150 | 40 |
| s > 150 | 60 |

c)

Nastavený predvolený čas sa neuplatňuje na výrobky OM, ktoré spĺňajú požiadavky na režim spánku v stave pripravenosti.

Tabuľka 6

Požadovaný predvolený čas oneskorenia pre režim spánku pre výrobky OM

Typ výrobku

Formát médií

Rýchlosť monochromatického výrobku, s, vypočítaná v rámci metódy testovania

(v palcoch za minútu alebo v zásielkach za minútu)

Požadovaný predvolený čas oneskorenia pre režim spánku, tSLEEP_REQ

(v minútach)

Kopírovací stroj

veľký

s ≤ 30

30

s > 30

60

Fax

malý alebo štandardný

všetky

5

MFZ

malý alebo štandardný

s ≤ 10

15

10 < s ≤ 20

30

s > 20

60

veľký

s ≤ 30

30

s > 30

60

Tlačiareň

malý alebo štandardný

s ≤ 10

5

10 < s ≤ 20

15

20 < s ≤ 30

30

s > 30

60

veľký

s ≤ 30

30

s > 30

60

Skener

všetky

všetky

15

Frankovací prístroj

všetky

s ≤ 50

20

50 < s ≤ 100

30

100 < s ≤ 150

40

s > 150

60

| 3.4.4. | Spotreba energie v režime spánku: meraná spotreba energie v režime spánku (PSLEEP) je nižšia alebo rovná maximálnej požadovanej hodnote spotreby energie v režime spánku (PSLEEP_MAX) určenej podľa rovnice 7, za týchto podmienok:






  a) | za prídavné funkcie sa môžu považovať iba tie rozhrania, ktoré sú prítomné a používajú sa počas testu vrátane ľubovoľného faxového rozhrania; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Spotreba energie v režime spánku: meraná spotreba energie v režime spánku (PSLEEP) je nižšia alebo rovná maximálnej požadovanej hodnote spotreby energie v režime spánku (PSLEEP_MAX) určenej podľa rovnice 7, za týchto podmienok:

a)

za prídavné funkcie sa môžu považovať iba tie rozhrania, ktoré sú prítomné a používajú sa počas testu vrátane ľubovoľného faxového rozhrania;

| b) | funkcia výrobku poskytovaná prostredníctvom DFE sa nepovažuje za prídavnú funkciu; |
| --- | --- |

b)

funkcia výrobku poskytovaná prostredníctvom DFE sa nepovažuje za prídavnú funkciu;

| c) | jedno rozhranie, ktoré vykonáva viac funkcií, sa môže počítať iba raz; |
| --- | --- |

c)

jedno rozhranie, ktoré vykonáva viac funkcií, sa môže počítať iba raz;

| d) | každé rozhranie zodpovedajúce viacerým vymedzeniam typu rozhrania, sa klasifikuje podľa funkcie, ktorá sa využívala počas testu; |
| --- | --- |

d)

každé rozhranie zodpovedajúce viacerým vymedzeniam typu rozhrania, sa klasifikuje podľa funkcie, ktorá sa využívala počas testu;

| e) | pre výrobky, ktoré spĺňajú požiadavky na spotrebu energie v stave pripravenosti, sa nevyžaduje ďalšie automatické znižovanie spotreby energie, aby spĺňali požiadavky pre režim spánku. |
| --- | --- |

e)

pre výrobky, ktoré spĺňajú požiadavky na spotrebu energie v stave pripravenosti, sa nevyžaduje ďalšie automatické znižovanie spotreby energie, aby spĺňali požiadavky pre režim spánku.

Rovnica 7: Výpočet maximálnej požadovanej spotreby energie v režime spánku pre výrobky OM

Formula

kde:

| — | PSLEEP_MAX je maximálna požadovaná spotreba energie v režime spánku vyjadrená vo wattoch (W) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 W, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX je maximálna požadovaná spotreba energie v režime spánku vyjadrená vo wattoch (W) a zaokrúhlená na najbližšiu hodnotu 0,1 W,

| — | PMAX_BASE je maximálny prídel energie pre základnú značiacu jednotku, určený podľa tabuľky 7, |
| --- | --- |

—

PMAX_BASE je maximálny prídel energie pre základnú značiacu jednotku, určený podľa tabuľky 7,

| — | AdderINTERFACE je prídel energie pre prídavné funkcie rozhrania používané počas testu vrátane akejkoľvek faxovej funkcie, podľa výberu výrobcu z tabuľky 8, vo wattoch, |
| --- | --- |

—

AdderINTERFACE je prídel energie pre prídavné funkcie rozhrania používané počas testu vrátane akejkoľvek faxovej funkcie, podľa výberu výrobcu z tabuľky 8, vo wattoch,

| — | n je počet prídelov energie požadovaných pre prídavné funkcie rozhrania používané počas testu vrátane akejkoľvek faxovej funkcie a je menší alebo rovný 2, |
| --- | --- |

—

n je počet prídelov energie požadovaných pre prídavné funkcie rozhrania používané počas testu vrátane akejkoľvek faxovej funkcie a je menší alebo rovný 2,

| — | AdderOTHER je prídel energie pre prídavné funkcie nesúvisiace s rozhraním a používané počas testu, podľa výberu výrobcu z tabuľky 8, vo wattoch a |
| --- | --- |

—

AdderOTHER je prídel energie pre prídavné funkcie nesúvisiace s rozhraním a používané počas testu, podľa výberu výrobcu z tabuľky 8, vo wattoch a

| — | m je počet prídelov energie požadovaných pre prídavné funkcie nesúvisiace s rozhraním a používané počas testu a je neobmedzený. |
| --- | --- |

—

m je počet prídelov energie požadovaných pre prídavné funkcie nesúvisiace s rozhraním a používané počas testu a je neobmedzený.

Tabuľka 7

Prídel energie pre základnú značiacu jednotku v režime spánku

| Typ výrobku | Formát médií | Technológia značenia | PMAX_BASE

  (W) |
| --- | --- | --- | --- |
| Úder | Atramentová tlač | Všetky ostatné | Neuvádza sa |
| Kopírovací stroj | veľký | | | x | | 8,2 |
| Fax | štandardný | | x | | | 0,6 |
| Frankovací stroj | neuvádza sa | | x | x | | 5,0 |
| MFZ | štandardný | x | x | | | 0,6 |
| veľký | | x | | | 4,9 |
| | | x | | 8,2 |
| Tlačiareň | malý | x | x | x | | 4,0 |
| štandardný | x | x | | | 0,6 |
| veľký | x | | x | | 2,5 |
| | x | | | 4,9 |
| Skener | všetky | | | | x | 2,5 |

Typ výrobku

Formát médií

Technológia značenia

PMAX_BASE

(W)

Úder

Atramentová tlač

Všetky ostatné

Neuvádza sa

Kopírovací stroj

veľký

x

8,2

Fax

štandardný

x

0,6

Frankovací stroj

neuvádza sa

x

x

5,0

MFZ

štandardný

x

x

0,6

veľký

x

4,9

x

8,2

Tlačiareň

malý

x

x

x

4,0

štandardný

x

x

0,6

veľký

x

x

2,5

x

4,9

Skener

všetky

x

2,5

Tabuľka 8

Prídely energie pre prídavné funkcie v režime spánku

| Typ prídavnej funkcie | Typ pripojenia | Max. rýchlosť dát, r

  (Mb/sekundu) | Podrobné usmernenia | Prídely energie pre prídavné funkcie
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozhranie | káblom | r < 20 | Zahŕňa: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232 | 0,2 |
| 20 ≤ r < 500 | Zahŕňa: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100 Mb eternet | 0,4 |
| r ≥ 500 | Zahŕňa: USB 3.x, 1 G eternet | 0,5 |
| ľubovoľná | Zahŕňa: čítačka pamäťových kariet flash a smart-card, rozhranie pre fotoaparáty, PictBridge | 0,2 |
| fax modem | ľubovoľná | Uplatňuje sa iba na faxy a MFZ. | 0,2 |
| bezdrôtové, rádiová frekvencia (RF) | ľubovoľná | Zahŕňa: Bluetooth, 802.11 | 2,0 |
| bezdrôtové, infračervené (IR) | ľubovoľná | Zahŕňa: IrDA. | 0,1 |
| bezdrôtové slúchadlo | neuvádza sa | neuvádza sa | Funkcia komunikácie zobrazovacieho zariadenia s bezdrôtovým slúchadlom. Uplatňuje sa iba raz, bez ohľadu na počet bezdrôtových slúchadiel, ktoré môže výrobok obsluhovať. Toto funkčné rozšírenie sa netýka požiadaviek na spotrebu samotného bezdrôtového slúchadla. | 0,8 |
| Pamäť | neuvádza sa | neuvádza sa | Uplatňuje sa na vnútornú kapacitu, ktorú ma zobrazovacie zariadenie k dispozícii na ukladanie údajov. Týka sa všetkých objemov vnútornej pamäte a malo by sa primerane upravovať pre pamäť RAM. Táto prídavná funkcia sa neuplatňuje na pevný disk ani na pamäť typu flash. | 0,5/GB |
| Skener | neuvádza sa | neuvádza sa | Uplatňuje sa iba na MFD a kopírovacie stroje.
  Zahŕňa:. technológiu studených katódových trubíc (CCFL) alebo technológiu nezaloženú na CCFL, ako sú diódy vyžarujúce svetlo (LED), halogénová technológia, horúce katódové trubice (HCFT), xenón alebo technológia trúbkových žiariviek (TL). (Uplatňuje sa iba raz bez ohľadu na veľkosť či počet použitých lámp alebo žiariviek.) | 0,5 |
| Zdroj napájania | neuvádza sa | neuvádza sa | Uplatňuje sa na vnútorné aj vonkajšie zdroje napájania frankovacích strojov a výrobky štandardného formátu, používajúce technológie značenia atramentovou tlačou a úderom s menovitým výstupným výkonom (POUT) vyšším ako 10 W. | 0,02 x
  (POUT – 10,0) |
| Dotykový panelový displej | neuvádza sa | neuvádza sa | Uplatňuje sa na monochromatické aj farebné dotykové panelové displeje. | 0,2 |
| Vnútorné pevné disky | neuvádza sa | neuvádza sa | Zahŕňa všetky vysokokapacitné pamäťové zariadenia vrátane pevných diskov a mechaniky s nepohyblivým médiom. Netýka sa rozhraní k vonkajším diskom. | 0,15 |

Typ prídavnej funkcie

Typ pripojenia

Max. rýchlosť dát, r

(Mb/sekundu)

Podrobné usmernenia

Prídely energie pre prídavné funkcie

(W)

Rozhranie

káblom

r < 20

Zahŕňa: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232

0,2

20 ≤ r < 500

Zahŕňa: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100 Mb eternet

0,4

r ≥ 500

Zahŕňa: USB 3.x, 1 G eternet

0,5

ľubovoľná

Zahŕňa: čítačka pamäťových kariet flash a smart-card, rozhranie pre fotoaparáty, PictBridge

0,2

fax modem

ľubovoľná

Uplatňuje sa iba na faxy a MFZ.

0,2

bezdrôtové, rádiová frekvencia (RF)

ľubovoľná

Zahŕňa: Bluetooth, 802.11

2,0

bezdrôtové, infračervené (IR)

ľubovoľná

Zahŕňa: IrDA.

0,1

bezdrôtové slúchadlo

neuvádza sa

neuvádza sa

Funkcia komunikácie zobrazovacieho zariadenia s bezdrôtovým slúchadlom. Uplatňuje sa iba raz, bez ohľadu na počet bezdrôtových slúchadiel, ktoré môže výrobok obsluhovať. Toto funkčné rozšírenie sa netýka požiadaviek na spotrebu samotného bezdrôtového slúchadla.

0,8

Pamäť

neuvádza sa

neuvádza sa

Uplatňuje sa na vnútornú kapacitu, ktorú ma zobrazovacie zariadenie k dispozícii na ukladanie údajov. Týka sa všetkých objemov vnútornej pamäte a malo by sa primerane upravovať pre pamäť RAM. Táto prídavná funkcia sa neuplatňuje na pevný disk ani na pamäť typu flash.

0,5/GB

Skener

neuvádza sa

neuvádza sa

Uplatňuje sa iba na MFD a kopírovacie stroje.

Zahŕňa:. technológiu studených katódových trubíc (CCFL) alebo technológiu nezaloženú na CCFL, ako sú diódy vyžarujúce svetlo (LED), halogénová technológia, horúce katódové trubice (HCFT), xenón alebo technológia trúbkových žiariviek (TL). (Uplatňuje sa iba raz bez ohľadu na veľkosť či počet použitých lámp alebo žiariviek.)

0,5

Zdroj napájania

neuvádza sa

neuvádza sa

Uplatňuje sa na vnútorné aj vonkajšie zdroje napájania frankovacích strojov a výrobky štandardného formátu, používajúce technológie značenia atramentovou tlačou a úderom s menovitým výstupným výkonom (POUT) vyšším ako 10 W.

0,02 x

(POUT – 10,0)

Dotykový panelový displej

neuvádza sa

neuvádza sa

Uplatňuje sa na monochromatické aj farebné dotykové panelové displeje.

0,2

Vnútorné pevné disky

neuvádza sa

neuvádza sa

Zahŕňa všetky vysokokapacitné pamäťové zariadenia vrátane pevných diskov a mechaniky s nepohyblivým médiom. Netýka sa rozhraní k vonkajším diskom.

0,15

| 3.4.5. | Výkon v pohotovostnom režime, meraný v rámci postupu testovania, ktorý je nižší ako výkon v režime pripravenosti, výkon v režime spánku a výkon v režime vypnutia, je nižší alebo rovný maximálnej hodnote výkonu v pohotovostnom režime uvedenej v tabuľke 9, za týchto podmienok:
  Zobrazovacie zariadenie spĺňa požiadavku na výkon v pohotovostnom režime bez ohľadu na stav ostatných zariadení (napr. hostiteľského počítača), ktoré sú k nemu pripojené.

  Tabuľka 9


  Maximálny požadovaný výkon v pohotovostnom režime







  Typ výrobku | Maximálny výkon v pohotovostnom režime
  (W) |
| --- | --- | --- |
| Všetky výrobky OM | 0,5 |

3.4.5.

Výkon v pohotovostnom režime, meraný v rámci postupu testovania, ktorý je nižší ako výkon v režime pripravenosti, výkon v režime spánku a výkon v režime vypnutia, je nižší alebo rovný maximálnej hodnote výkonu v pohotovostnom režime uvedenej v tabuľke 9, za týchto podmienok:

Zobrazovacie zariadenie spĺňa požiadavku na výkon v pohotovostnom režime bez ohľadu na stav ostatných zariadení (napr. hostiteľského počítača), ktoré sú k nemu pripojené.

Tabuľka 9

Maximálny požadovaný výkon v pohotovostnom režime

Typ výrobku

Maximálny výkon v pohotovostnom režime

(W)

Všetky výrobky OM

0,5

4.   Testovanie

4.1.   Metódy testovania

Pri testovaní zobrazovacích zariadení sa používajú metódy testovania uvedené v tabuľke 10 na overenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR.

Tabuľka 10

Metódy testovania na overenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR

| Typ výrobku | Metóda testovania |
| --- | --- |
| Všetky výrobky | Metóda testovania ENERGY STAR pre zobrazovacie zariadenia, rev. máj 2012 |

Typ výrobku

Metóda testovania

Všetky výrobky

Metóda testovania ENERGY STAR pre zobrazovacie zariadenia, rev. máj 2012

4.2.   Počet jednotiek vyžadovaných na testovanie

| 4.2.1. | Reprezentatívne modely sa vyberajú na testovanie podľa nasledujúcich požiadaviek:






  a) | čo sa týka overovania súladu jednotlivých modelov výrobku, za reprezentatívny model sa považuje konfigurácia výrobku ekvivalentná s konfiguráciou, ktorá má byť uvedená na trh s označením ENERGY STAR; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Reprezentatívne modely sa vyberajú na testovanie podľa nasledujúcich požiadaviek:

a)

čo sa týka overovania súladu jednotlivých modelov výrobku, za reprezentatívny model sa považuje konfigurácia výrobku ekvivalentná s konfiguráciou, ktorá má byť uvedená na trh s označením ENERGY STAR;

| b) | čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov, do ktorej nepatrí prvý typ DFE, za reprezentatívny model sa považuje konfigurácia výrobku s najvyššou spotrebou energie v rámci skupiny. Akékoľvek následné neúspechy pri testovaní (napr. pri testovaní v rámci overovania súladu s požiadavkami) ľubovoľného modelu v rámci skupiny budú mať vplyv na všetky modely v rámci skupiny; |
| --- | --- |

b)

čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov, do ktorej nepatrí prvý typ DFE, za reprezentatívny model sa považuje konfigurácia výrobku s najvyššou spotrebou energie v rámci skupiny. Akékoľvek následné neúspechy pri testovaní (napr. pri testovaní v rámci overovania súladu s požiadavkami) ľubovoľného modelu v rámci skupiny budú mať vplyv na všetky modely v rámci skupiny;

| c) | čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov, do ktorej patrí prvý typ DFE, na účely overovania súladu s požiadavkami sa použije konfigurácia zobrazovacieho zariadenia s najvyššou spotrebou energie a DFE s najvyššou spotrebou energie v rámci skupiny. Akékoľvek následné neúspechy pri testovaní (napr. pri testovaní v rámci overovania súladu s požiadavkami) ľubovoľného modelu v rámci skupiny a všetkých DFE prvého typu, ktoré sa predávajú so zobrazovacím zariadením, vrátene tých, ktoré sa netestovali so zobrazovacím zariadením, budú mať vplyv na všetky modely v rámci skupiny. Zobrazovacie zariadenia, ktoré nezahŕňajú DFE prvého typu, sa nemôžu pri overovaní súladu pripojiť k tejto skupine výrobkov a musia sa overovať ako osobitná skupina bez DFE prvého typu. |
| --- | --- |

c)

čo sa týka overovania súladu skupiny výrobkov, do ktorej patrí prvý typ DFE, na účely overovania súladu s požiadavkami sa použije konfigurácia zobrazovacieho zariadenia s najvyššou spotrebou energie a DFE s najvyššou spotrebou energie v rámci skupiny. Akékoľvek následné neúspechy pri testovaní (napr. pri testovaní v rámci overovania súladu s požiadavkami) ľubovoľného modelu v rámci skupiny a všetkých DFE prvého typu, ktoré sa predávajú so zobrazovacím zariadením, vrátene tých, ktoré sa netestovali so zobrazovacím zariadením, budú mať vplyv na všetky modely v rámci skupiny. Zobrazovacie zariadenia, ktoré nezahŕňajú DFE prvého typu, sa nemôžu pri overovaní súladu pripojiť k tejto skupine výrobkov a musia sa overovať ako osobitná skupina bez DFE prvého typu.

| 4.2.2. | Na testovanie sa vyberá samostatná jednotka každého reprezentatívneho modelu. |
| --- | --- |

4.2.2.

Na testovanie sa vyberá samostatná jednotka každého reprezentatívneho modelu.

4.3.   Plnenie požiadaviek medzinárodného trhu

Výrobky sa testujú z hľadiska plnenia požiadaviek pri relevantnej kombinácii vstupného napätia/frekvencie pre každý trh, na ktorom sa budú predávať a propagovať s označením ENERGY STAR.

5.   Používateľské rozhranie

Výrobcovia sa nabádajú, aby navrhovali výrobky v súlade s normou pre používateľské rozhranie, IEEE P1621: Normy prvkov používateľského rozhrania ovládania spotreby elektronických zariadení používaných v kancelárskom a spotrebiteľskom prostredí. Podrobné informácie nájdete na adrese http://eetd.LBL.gov/Controls.

6.   Dátum účinnosti

Dátum účinnosti: Verzia 2.0 špecifikácie ENERGY STAR pre zobrazovacie zariadenia nadobudne účinnosť 1. januára 2014. Aby bol model výrobku v súlade s požiadavkami ENERGY STAR, musí spĺňať špecifikáciu ENERGY STAR účinnú ku dňu výroby. Dátum výroby je špecifický pre každú jednotku a je to dátum, ku ktorému sa jednotka považuje za úplne dokončenú.

| 6.1. | Budúce revízie špecifikácie: agentúra EPA a Európska komisia si vyhradzujú právo zmeniť túto špecifikáciu, ak technologické a/alebo trhové zmeny ovplyvnia jej užitočnosť pre spotrebiteľov, priemysel alebo životné prostredie. V súlade s aktuálnou politikou sa revízie špecifikácie pripravujú na základe diskusie zúčastnených strán. V prípade revízie špecifikácie berte prosím na vedomie, že potvrdenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR sa neudeľuje automaticky na obdobie životnosti modelu výrobku. |
| --- | --- |

6.1.

Budúce revízie špecifikácie: agentúra EPA a Európska komisia si vyhradzujú právo zmeniť túto špecifikáciu, ak technologické a/alebo trhové zmeny ovplyvnia jej užitočnosť pre spotrebiteľov, priemysel alebo životné prostredie. V súlade s aktuálnou politikou sa revízie špecifikácie pripravujú na základe diskusie zúčastnených strán. V prípade revízie špecifikácie berte prosím na vedomie, že potvrdenie súladu s požiadavkami ENERGY STAR sa neudeľuje automaticky na obdobie životnosti modelu výrobku.

| 6.2. | Body, ktoré treba zvážiť pri budúcej revízii:






  a) | Zmeny v metóde testovania: agentúra EPA, DOE a Európska komisia budú pokračovať v monitorovaní zavádzania funkcie proxying do hardvéru zobrazovacích zariadení a zvažovať prípravu metódy testovania na určenie prítomnosti siete proxy (napr. metódy v súlade s normou ECMA-393 ProxZzzy pre hosťovské zariadenia v režime spánku). Agentúra EPA, DOE a Európska komisia budú tiež posudzovať možnosť merania a vykazovania rýchlosti výrobku pri dodaní, času obnovy z režimov spánku alebo vypnutia pre výrobky OM a prebudenia z režimu spánku spôsobeného bežnými udalosťami v sieti. |
| --- | --- | --- |

6.2.

Body, ktoré treba zvážiť pri budúcej revízii:

a)

Zmeny v metóde testovania: agentúra EPA, DOE a Európska komisia budú pokračovať v monitorovaní zavádzania funkcie proxying do hardvéru zobrazovacích zariadení a zvažovať prípravu metódy testovania na určenie prítomnosti siete proxy (napr. metódy v súlade s normou ECMA-393 ProxZzzy pre hosťovské zariadenia v režime spánku). Agentúra EPA, DOE a Európska komisia budú tiež posudzovať možnosť merania a vykazovania rýchlosti výrobku pri dodaní, času obnovy z režimov spánku alebo vypnutia pre výrobky OM a prebudenia z režimu spánku spôsobeného bežnými udalosťami v sieti.

| b) | Požiadavky metódy TEC v kilowatthodinách za rok: agentúra EPA a Európska komisia pridali do tabuliek TEC stĺpce vyjadrujúce požiadavky v kilowatthodinách za rok na doplnenie k jednotke kilowatthodiny za týždeň používanej v súčasnosti. Hoci táto jednotka je čisto informatívna, agentúra EPA a Európska komisia zvážia, či ju nezaviesť v budúcej revízii špecifikácie ako jediný spôsob vyjadrenia typickej spotreby elektrickej energie (TEC), čo by mal byť spôsob riešenia problémov s uvádzaním presnosti a porovnaní s inými výrobkami s označením ENERGY STAR (tie sa spravidla vykazujú v kilowatthodinách za rok). |
| --- | --- |

b)

Požiadavky metódy TEC v kilowatthodinách za rok: agentúra EPA a Európska komisia pridali do tabuliek TEC stĺpce vyjadrujúce požiadavky v kilowatthodinách za rok na doplnenie k jednotke kilowatthodiny za týždeň používanej v súčasnosti. Hoci táto jednotka je čisto informatívna, agentúra EPA a Európska komisia zvážia, či ju nezaviesť v budúcej revízii špecifikácie ako jediný spôsob vyjadrenia typickej spotreby elektrickej energie (TEC), čo by mal byť spôsob riešenia problémov s uvádzaním presnosti a porovnaní s inými výrobkami s označením ENERGY STAR (tie sa spravidla vykazujú v kilowatthodinách za rok).

| c) | Vybavenie pre tlačenie a skenovanie na médiá iné ako papier: agentúra EPA a Európska komisia často dostávajú otázky o overovaní súladu výrobkov, ktoré sa používajú na tlačenie a skenovanie na médiá iné ako papier (napr. textílie, mikrofilmy atď.), a vítajú údaje o ich spotrebe energie. Takéto údaje by pomohli pri vypracovaní požiadaviek na tieto výrobky v budúcej verzii špecifikácií. |
| --- | --- |

c)

Vybavenie pre tlačenie a skenovanie na médiá iné ako papier: agentúra EPA a Európska komisia často dostávajú otázky o overovaní súladu výrobkov, ktoré sa používajú na tlačenie a skenovanie na médiá iné ako papier (napr. textílie, mikrofilmy atď.), a vítajú údaje o ich spotrebe energie. Takéto údaje by pomohli pri vypracovaní požiadaviek na tieto výrobky v budúcej verzii špecifikácií.

| d) | Profesionálne výrobky (vysokorýchlostné výrobky TEC pre tlač na ťažšie, väčšie papiere): agentúra EPA a Európska komisia zistili, že niektoré vysokorýchlostné výrobky TEC majú doplnkové požiadavky pre manipuláciu s väčšími a ťažšími papiermi. EPA a Európska komisia zvážia zaradenie týchto výrobkov do osobitnej kategórie v budúcej verzii špecifikácií. |
| --- | --- |

d)

Profesionálne výrobky (vysokorýchlostné výrobky TEC pre tlač na ťažšie, väčšie papiere): agentúra EPA a Európska komisia zistili, že niektoré vysokorýchlostné výrobky TEC majú doplnkové požiadavky pre manipuláciu s väčšími a ťažšími papiermi. EPA a Európska komisia zvážia zaradenie týchto výrobkov do osobitnej kategórie v budúcej verzii špecifikácií.

| e) | Oddelené požiadavky pre kategórie výrobkov TEC: pri verzii 1 a 2 špecifikácií pre zobrazovacie zariadenia agentúra EPA a Európska komisia predpokladali, že farebné výrobky majú vyššiu hodnotu TEC ako monochromatické výrobky v dôsledku svojej väčšej zložitosti, a že zariadenia s viacerými funkciami majú vyššiu hodnotu TEC než zariadenia s jednou funkciou. Požiadavky TEC boli štruktúrované tak, aby odrážali tento vzťah. Nedávno sa však EPA a Európska komisia dozvedeli, že farebné MFZ – špičkový výrobok – môžu využiť funkcie na úsporu energie, ktoré znižujú ich spotrebu energie pod úroveň spotreby monochromatických zariadení iných ako MFZ. EPA a Európska komisia preto do budúcnosti uvažujú o oddelení požiadaviek TEC, aby sa zistili výrobky s najvyššou výkonnosťou spomedzi všetkých kategórií TEC. |
| --- | --- |

e)

Oddelené požiadavky pre kategórie výrobkov TEC: pri verzii 1 a 2 špecifikácií pre zobrazovacie zariadenia agentúra EPA a Európska komisia predpokladali, že farebné výrobky majú vyššiu hodnotu TEC ako monochromatické výrobky v dôsledku svojej väčšej zložitosti, a že zariadenia s viacerými funkciami majú vyššiu hodnotu TEC než zariadenia s jednou funkciou. Požiadavky TEC boli štruktúrované tak, aby odrážali tento vzťah. Nedávno sa však EPA a Európska komisia dozvedeli, že farebné MFZ – špičkový výrobok – môžu využiť funkcie na úsporu energie, ktoré znižujú ich spotrebu energie pod úroveň spotreby monochromatických zariadení iných ako MFZ. EPA a Európska komisia preto do budúcnosti uvažujú o oddelení požiadaviek TEC, aby sa zistili výrobky s najvyššou výkonnosťou spomedzi všetkých kategórií TEC.

| f) | Opätovné posúdenie rozsahu pôsobnosti: agentúra EPA a Európska komisia môžu opätovne posúdiť súčasný trh so zobrazovacími zariadeniami, aby zistili, či je platný rozsah pôsobnosti zahrnutých výrobkov naďalej relevantný a či označenie ENERGY STAR naďalej umožňuje trhové rozlíšenie všetkých tried výrobkov zahrnutých do jeho rozsahu pôsobnosti. |
| --- | --- |

f)

Opätovné posúdenie rozsahu pôsobnosti: agentúra EPA a Európska komisia môžu opätovne posúdiť súčasný trh so zobrazovacími zariadeniami, aby zistili, či je platný rozsah pôsobnosti zahrnutých výrobkov naďalej relevantný a či označenie ENERGY STAR naďalej umožňuje trhové rozlíšenie všetkých tried výrobkov zahrnutých do jeho rozsahu pôsobnosti.

| g) | Rozšírenie požiadaviek režimu obojstrannej tlače: EPA a Európska komisia môžu opätovne prehodnotiť požiadavky na prítomnosť režimu obojstrannej tlače ako súčasti základného výrobku a zvážiť, ako by sa voliteľné požiadavky mohli sprísniť. Zmena požiadaviek, ktorá by viedla k širšiemu využívaniu výrobkov s obojstrannou tlačou ako súčasťou základnej značiacej jednotky, by mohla znížiť spotrebu papiera. |
| --- | --- |

g)

Rozšírenie požiadaviek režimu obojstrannej tlače: EPA a Európska komisia môžu opätovne prehodnotiť požiadavky na prítomnosť režimu obojstrannej tlače ako súčasti základného výrobku a zvážiť, ako by sa voliteľné požiadavky mohli sprísniť. Zmena požiadaviek, ktorá by viedla k širšiemu využívaniu výrobkov s obojstrannou tlačou ako súčasťou základnej značiacej jednotky, by mohla znížiť spotrebu papiera.

Dodatok D

Metóda testovania na určenie spotreby energie zobrazovacieho zariadenia

1.   Prehľad

Táto metóda testovania sa používa na overovanie súladu s požiadavkami stanovenými v kritériách oprávnenosti ENERGY STAR pre zobrazovacie zariadenie.

2.   Uplatnenie

Testovacie požiadavky ENERGY STAR závisia od súboru funkcií hodnoteného výrobku. Tabuľka 11 sa používa na stanovenie uplatnenia každej časti tohto dokumentu.

Tabuľka 11

Uplatnenie postupu testu

| Typ výrobku | Formát médií | Technológia značenia | Metóda hodnotenia ENERGY STAR |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopírovací stroj | štandardný | priama tepelná tlač (DT), sublimačná tlač (DS), elektrofotografická tlač (EP), pevná atramentová tlač (SI), termotransfer (TT) | typická spotreba energie (TEC) |
| veľký | DT, DS, EP, SI, TT | prevádzkový režim (OM) |
| Digitálny duplikátor | štandardný | cyklostylová tlač | TEC |
| Fax | štandardný | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| atramentová tlač (IJ) | OM |
| Frankovací stroj | všetky | DT, EP, IJ, TT | OM |
| Multifunkčné zariadenie (MFZ) | štandardný | vysokovýkonná atramentová tlač, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, úder | OM |
| veľký | DT, DS, EP, IJ, SI, TT | OM |
| Tlačiareň | štandardný | vysokovýkonná atramentová tlač, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, úder | OM |
| veľký alebo malý | DT, DS, EP, úder, IJ, SI, TT | OM |
| malý | vysokovýkonná atramentová tlač | TEC |
| Skener | všetky | neuvádza sa | OM |

Typ výrobku

Formát médií

Technológia značenia

Metóda hodnotenia ENERGY STAR

Kopírovací stroj

štandardný

priama tepelná tlač (DT), sublimačná tlač (DS), elektrofotografická tlač (EP), pevná atramentová tlač (SI), termotransfer (TT)

typická spotreba energie (TEC)

veľký

DT, DS, EP, SI, TT

prevádzkový režim (OM)

Digitálny duplikátor

štandardný

cyklostylová tlač

TEC

Fax

štandardný

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

atramentová tlač (IJ)

OM

Frankovací stroj

všetky

DT, EP, IJ, TT

OM

Multifunkčné zariadenie (MFZ)

štandardný

vysokovýkonná atramentová tlač, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, úder

OM

veľký

DT, DS, EP, IJ, SI, TT

OM

Tlačiareň

štandardný

vysokovýkonná atramentová tlač, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, úder

OM

veľký alebo malý

DT, DS, EP, úder, IJ, SI, TT

OM

malý

vysokovýkonná atramentová tlač

TEC

Skener

všetky

neuvádza sa

OM

3.   Vymedzenie pojmov

Pokiaľ nie je uvedené inak, všetky pojmy používané v tomto dokumente sú v súlade s vymedzením pojmov uvedeným v kritériách oprávnenosti ENERGY STAR pre zobrazovacie zariadenie.

4.   Testovacia zostava

Všeobecná testovacia zostava

| 4.1. | Testovacia zostava a prístrojové vybavenie: testovacia zostava a prístrojové vybavenie pre všetky časti tohto postupu sú v súlade s normou Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) 62301, vyd. 2.0, ‚Domáce elektrospotrebiče – meranie spotreby elektrickej energie v pohotovostnom režime‘, oddiel 4, ‚Všeobecné podmienky merania‘. V prípade sporných požiadaviek má prednosť metóda testovania ENERGY STAR. |
| --- | --- |

4.1.

Testovacia zostava a prístrojové vybavenie: testovacia zostava a prístrojové vybavenie pre všetky časti tohto postupu sú v súlade s normou Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) 62301, vyd. 2.0, ‚Domáce elektrospotrebiče – meranie spotreby elektrickej energie v pohotovostnom režime‘, oddiel 4, ‚Všeobecné podmienky merania‘. V prípade sporných požiadaviek má prednosť metóda testovania ENERGY STAR.

| 4.2. | Vstupné napájanie AC: výrobky, ktoré majú byť napájané zo zdroja striedavého napätia, sa pripoja k zdroju napájania vhodného pre zamýšľaný trh, ako je uvedené v tabuľkách 12 alebo 13.






  a) | Výrobky dodávané s vonkajšími zdrojmi napájania (EPS) sa najskôr pripoja k EPS a potom k zdroju napájania uvedenému v tabuľkách 12 alebo 13. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Vstupné napájanie AC: výrobky, ktoré majú byť napájané zo zdroja striedavého napätia, sa pripoja k zdroju napájania vhodného pre zamýšľaný trh, ako je uvedené v tabuľkách 12 alebo 13.

a)

Výrobky dodávané s vonkajšími zdrojmi napájania (EPS) sa najskôr pripoja k EPS a potom k zdroju napájania uvedenému v tabuľkách 12 alebo 13.

| b) | Ak je výrobok nastavený na prevádzku s kombináciou napätia/frekvencie, ktorá je odlišná od kombinácie napätia/frekvencie na konkrétnom trhu (napr. 230 V, 60 Hz v Severnej Amerike), jednotka sa bude testovať pri kombinácii napätia/frekvencie pre túto jednotku nastavenej výrobcom. Použité napätie/frekvencia sa zaznamenajú.

  Tabuľka 12


  Požiadavky na vstupný výkon pre výrobky s menovitým napätím nižším alebo rovným 1 500 W











  Trh | Napätie | Tolerancia napätia | Maximálne celkové harmonické skreslenie | Frekvencia | Tolerancia frekvencie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Severná Amerika, Taiwan | 115 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Európa, Austrália, Nový Zéland | 230 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japonsko | 100 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

b)

Ak je výrobok nastavený na prevádzku s kombináciou napätia/frekvencie, ktorá je odlišná od kombinácie napätia/frekvencie na konkrétnom trhu (napr. 230 V, 60 Hz v Severnej Amerike), jednotka sa bude testovať pri kombinácii napätia/frekvencie pre túto jednotku nastavenej výrobcom. Použité napätie/frekvencia sa zaznamenajú.

Tabuľka 12

Požiadavky na vstupný výkon pre výrobky s menovitým napätím nižším alebo rovným 1 500 W

Trh

Napätie

Tolerancia napätia

Maximálne celkové harmonické skreslenie

Frekvencia

Tolerancia frekvencie

Severná Amerika, Taiwan

115 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Európa, Austrália, Nový Zéland

230 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japonsko

100 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

Tabuľka 13

Požiadavky na vstupný výkon pre výrobky s menovitým napätím vyšším než 1 500 W

| Trh | Napätie | Tolerancia napätia | Maximálne celkové harmonické skreslenie | Frekvencia | Tolerancia frekvencie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Severná Amerika, Taiwan | 115 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Európa, Austrália, Nový Zéland | 230 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japonsko | 100 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

Trh

Napätie

Tolerancia napätia

Maximálne celkové harmonické skreslenie

Frekvencia

Tolerancia frekvencie

Severná Amerika, Taiwan

115 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Európa, Austrália, Nový Zéland

230 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japonsko

100 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

| 4.3. | Nízkonapäťový jednosmerný zdroj napájania:






  a) | Výrobky môžu byť napájané z nízkonapäťového jednosmerného zdroja (napr. prostredníctvom siete alebo dátového pripojenia), iba ak jednosmerný zdroj je jediným prijateľným zdrojom napájania pre daný výrobok (tzn. nie je k dispozícii žiadne pripojenie k striedavému zdroju, ani vonkajší zdroj napájania). |
| --- | --- | --- |

4.3.

Nízkonapäťový jednosmerný zdroj napájania:

a)

Výrobky môžu byť napájané z nízkonapäťového jednosmerného zdroja (napr. prostredníctvom siete alebo dátového pripojenia), iba ak jednosmerný zdroj je jediným prijateľným zdrojom napájania pre daný výrobok (tzn. nie je k dispozícii žiadne pripojenie k striedavému zdroju, ani vonkajší zdroj napájania).

| b) | Výrobky napájané z nízkonapäťového jednosmerného zdroja musia byť na testovanie konfigurované so striedavým zdrojom jednosmerného napätia (napr. rozbočovač univerzálnej sériovej zbernice (USB) so striedavým napájaním).
  Striedavý zdroj jednosmerného napätia používaný na testovanie sa musí zaznamenať a vykázať pre všetky testy. |
| --- | --- |

b)

Výrobky napájané z nízkonapäťového jednosmerného zdroja musia byť na testovanie konfigurované so striedavým zdrojom jednosmerného napätia (napr. rozbočovač univerzálnej sériovej zbernice (USB) so striedavým napájaním).

Striedavý zdroj jednosmerného napätia používaný na testovanie sa musí zaznamenať a vykázať pre všetky testy.

| c) | Napájanie testovanej jednotky (UUT) musí pri meraní podľa časti 5 tejto metódy zahŕňať toto:






  1. | spotrebu striedavej energie nízkonapäťového jednosmerného zdroja s UUT ako záťaž (PL) a |
| --- | --- | --- |

c)

Napájanie testovanej jednotky (UUT) musí pri meraní podľa časti 5 tejto metódy zahŕňať toto:

1.

spotrebu striedavej energie nízkonapäťového jednosmerného zdroja s UUT ako záťaž (PL) a

| 2. | spotrebu striedavej energie nízkonapäťového jednosmerného zdroja s UUT bez záťaže (Ps). |
| --- | --- |

2.

spotrebu striedavej energie nízkonapäťového jednosmerného zdroja s UUT bez záťaže (Ps).

| 4.4. | Teplota okolia: teplota okolia musí dosahovať hodnotu 23 ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.4.

Teplota okolia: teplota okolia musí dosahovať hodnotu 23 ± 5 °C.

| 4.5. | Relatívna vlhkosť: relatívna vlhkosť musí dosahovať hodnotu 10 % až 80 %. |
| --- | --- |

4.5.

Relatívna vlhkosť: relatívna vlhkosť musí dosahovať hodnotu 10 % až 80 %.

| 4.6. | Merač výkonu: merače výkonu musia mať tieto vlastnosti:






  a) | Minimálna frekvenčná odozva: 3,0 kHz |
| --- | --- | --- |

4.6.

Merač výkonu: merače výkonu musia mať tieto vlastnosti:

a)

Minimálna frekvenčná odozva: 3,0 kHz

| b) | Minimálne rozlíšenie:






  1. | 0,01 W pre merané hodnoty nižšie než 10 W; |
| --- | --- | --- |

b)

Minimálne rozlíšenie:

1.

0,01 W pre merané hodnoty nižšie než 10 W;

| 2. | 0,1 W pre merané hodnoty od 10 W do 100 W; |
| --- | --- |

2.

0,1 W pre merané hodnoty od 10 W do 100 W;

| 3. | 1 W pre merané hodnoty od 100 W do 1,5 kW a |
| --- | --- |

3.

1 W pre merané hodnoty od 100 W do 1,5 kW a

| 4. | 10 W pre merané hodnoty vyššie než 1,5 kW. |
| --- | --- |

4.

10 W pre merané hodnoty vyššie než 1,5 kW.

| 5. | Meranie spotreby by sa všeobecne malo po prepočítaní na priemerný príkon vykonávať s rozlíšením konzistentným s týmito hodnotami. Pri meraní akumulovanej energie je rozhodujúcou hodnotou pre stanovenie požadovanej presnosti maximálna hodnota príkonu počas merania, a nie priemerná hodnota, pretože výber meracieho zariadenia a jeho nastavenie sa odvíja od maximálnej hodnoty. |
| --- | --- |

5.

Meranie spotreby by sa všeobecne malo po prepočítaní na priemerný príkon vykonávať s rozlíšením konzistentným s týmito hodnotami. Pri meraní akumulovanej energie je rozhodujúcou hodnotou pre stanovenie požadovanej presnosti maximálna hodnota príkonu počas merania, a nie priemerná hodnota, pretože výber meracieho zariadenia a jeho nastavenie sa odvíja od maximálnej hodnoty.

| 4.7. | Neistota merania (18):






  a) | Merania výkonu rovnajúce sa 0,5 W alebo viac sa vykonávajú s neistotou menšou alebo rovnou 2 % pri 95 % úrovni spoľahlivosti. |
| --- | --- | --- |

4.7.

Neistota merania (18):

a)

Merania výkonu rovnajúce sa 0,5 W alebo viac sa vykonávajú s neistotou menšou alebo rovnou 2 % pri 95 % úrovni spoľahlivosti.

| b) | Merania výkonu nižšieho ako 0,5 W sa vykonávajú s neistotou menšou alebo rovnou 0,02 W pri 95 % úrovni spoľahlivosti. |
| --- | --- |

b)

Merania výkonu nižšieho ako 0,5 W sa vykonávajú s neistotou menšou alebo rovnou 0,02 W pri 95 % úrovni spoľahlivosti.

| 4.8. | Meranie času: merania času sa môžu vykonávať štandardnými stopkami alebo iným zariadením na meranie času s rozlíšením najmenej 1 sekunda. |
| --- | --- |

4.8.

Meranie času: merania času sa môžu vykonávať štandardnými stopkami alebo iným zariadením na meranie času s rozlíšením najmenej 1 sekunda.

| 4.9. | Špecifikácie papiera:






  a) | Výrobky so štandardným formátom sa testujú podľa tabuľky 14. |
| --- | --- | --- |

4.9.

Špecifikácie papiera:

a)

Výrobky so štandardným formátom sa testujú podľa tabuľky 14.

| b) | Výrobky s veľkým, malým a ‚nekonečným‘ formátom sa testujú s použitím papiera ľubovoľnej zodpovedajúcej veľkosti.

  Tabuľka 14


  Rozmery a gramáž papiera








  Trh | Rozmery papiera | Gramáž
  (g/m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Severná Amerika/Taiwan | 8,5′′ × 11′′ | 75 |
| Európa/Austrália/Nový Zéland | A4 | 80 |
| Japonsko | A4 | 64 |

b)

Výrobky s veľkým, malým a ‚nekonečným‘ formátom sa testujú s použitím papiera ľubovoľnej zodpovedajúcej veľkosti.

Tabuľka 14

Rozmery a gramáž papiera

Trh

Rozmery papiera

Gramáž

(g/m2)

Severná Amerika/Taiwan

8,5′′ × 11′′

75

Európa/Austrália/Nový Zéland

A4

80

Japonsko

A4

64

5.   Meranie nízkonapäťového jednosmerného zdroja napájania pre všetky výrobky

| 5.1. | Pripojte jednosmerný zdroj napájania k meraču výkonu a príslušnému striedavému zdroju napájania, ako je uvedené v tabuľke 12. |
| --- | --- |

5.1.

Pripojte jednosmerný zdroj napájania k meraču výkonu a príslušnému striedavému zdroju napájania, ako je uvedené v tabuľke 12.

| 5.2. | Overte si, že jednosmerný zdroj napájania nie je zaťažený. |
| --- | --- |

5.2.

Overte si, že jednosmerný zdroj napájania nie je zaťažený.

| -5.50. | Nechajte jednosmerný zdroj, aby sa stabilizoval minimálne 30 minút. |
| --- | --- |

-5.50.

Nechajte jednosmerný zdroj, aby sa stabilizoval minimálne 30 minút.

| 5.4. | Odmerajte a zaznamenajte výkon nezaťaženého jednosmerného zdroja napájania podľa IEC 62301 vyd. 1.0. |
| --- | --- |

5.4.

Odmerajte a zaznamenajte výkon nezaťaženého jednosmerného zdroja napájania podľa IEC 62301 vyd. 1.0.

6.   Konfigurácia testovanej jednotky pred testom pre všetky výrobky

6.1.   Všeobecná konfigurácia

| 6.1.1. | Rýchlosť výrobku na účely výpočtov a vykazovania: na účely všetkých výpočtov a vykazovania sa za rýchlosť výrobku považuje výrobcom udávaná najvyššia rýchlosť, vyjadrená v obrazoch za minútu (ipm) a zaokrúhlená na najbližšie celé číslo, podľa týchto kritérií:






  a) | Vo všeobecnosti pri výrobkoch štandardnej veľkosti jeden list formátu A4 alebo s rozmermi 8,5′′ × 11′′ vytlačený/skopírovaný/naskenovaný jednostranne za jednu minútu sa rovná jednému obrazu za minútu (ipm).
  Pri prevádzke v duplexnom režime jeden list formátu A4 alebo s rozmermi 8,5′′ × 11′′ vytlačený/skopírovaný/naskenovaný obojstranne za jednu minútu sa rovná dvom obrazom za minútu (ipm). |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Rýchlosť výrobku na účely výpočtov a vykazovania: na účely všetkých výpočtov a vykazovania sa za rýchlosť výrobku považuje výrobcom udávaná najvyššia rýchlosť, vyjadrená v obrazoch za minútu (ipm) a zaokrúhlená na najbližšie celé číslo, podľa týchto kritérií:

a)

Vo všeobecnosti pri výrobkoch štandardnej veľkosti jeden list formátu A4 alebo s rozmermi 8,5′′ × 11′′ vytlačený/skopírovaný/naskenovaný jednostranne za jednu minútu sa rovná jednému obrazu za minútu (ipm).

Pri prevádzke v duplexnom režime jeden list formátu A4 alebo s rozmermi 8,5′′ × 11′′ vytlačený/skopírovaný/naskenovaný obojstranne za jednu minútu sa rovná dvom obrazom za minútu (ipm).

| b) | Rýchlosť výrobku sa pre všetky výrobky zakladá na:






  1. | rýchlosti tlače udávanej výrobcom, pokiaľ má výrobok funkciu tlače, v opačnom prípade; |
| --- | --- | --- |

b)

Rýchlosť výrobku sa pre všetky výrobky zakladá na:

1.

rýchlosti tlače udávanej výrobcom, pokiaľ má výrobok funkciu tlače, v opačnom prípade;

| 2. | rýchlosti kopírovania udávanej výrobcom, pokiaľ má výrobok funkciu tlače alebo kopírovania, v opačnom prípade; |
| --- | --- |

2.

rýchlosti kopírovania udávanej výrobcom, pokiaľ má výrobok funkciu tlače alebo kopírovania, v opačnom prípade;

| 3. | rýchlosti skenovania udávanej výrobcom; |
| --- | --- |

3.

rýchlosti skenovania udávanej výrobcom;

| 4. | ak má výrobca v úmysle požiadať o overenie súladu výrobku na určitom trhu s využitím výsledkov testovania, na základe ktorých sa overoval súlad výrobku na inom trhu s inými rozmermi papiera (napr. formát A4 oproti rozmerom 8,5′′ × 11′′), a ak sa maximálna udávaná rýchlosť pri vytváraní obrazov na papier rôznych rozmerov, stanovená podľa tabuľky 5, líši, použije sa najvyššia rýchlosť.

  Tabuľka 15


  Výpočet rýchlosti výrobku pre výrobky štandardného, malého a veľkého formátu, s výnimkou frankovacích strojov








  Formát média | Veľkosť média | Rýchlosť výrobku, s
  (ipm)

  kde:


  sP je maximálna uvádzaná rýchlosť v monochromatickom režime, v obrazoch za minútu, pri spracovávaní daného média,


  w je šírka média, v metroch m),

  l je dĺžka média, v metroch m). |
| --- | --- | --- | --- |
| Štandardný | 8,5′′ × 11′′ | sP |
| A4 | sP |
| Malý | 4′′ × 6′′ | 0,25 × sP |
| A6 | 0,25 × sP |
| menší než A 6 alebo 4′′ × 6′′ | 16 × w × l × sP |
| Veľký | A2 | 4 × sP |
| A0 | 16 × sP |

4.

ak má výrobca v úmysle požiadať o overenie súladu výrobku na určitom trhu s využitím výsledkov testovania, na základe ktorých sa overoval súlad výrobku na inom trhu s inými rozmermi papiera (napr. formát A4 oproti rozmerom 8,5′′ × 11′′), a ak sa maximálna udávaná rýchlosť pri vytváraní obrazov na papier rôznych rozmerov, stanovená podľa tabuľky 5, líši, použije sa najvyššia rýchlosť.

Tabuľka 15

Výpočet rýchlosti výrobku pre výrobky štandardného, malého a veľkého formátu, s výnimkou frankovacích strojov

Formát média

Veľkosť média

Rýchlosť výrobku, s

(ipm)

kde:

sP je maximálna uvádzaná rýchlosť v monochromatickom režime, v obrazoch za minútu, pri spracovávaní daného média,

w je šírka média, v metroch m),

l je dĺžka média, v metroch m).

Štandardný

8,5′′ × 11′′

sP

A4

sP

Malý

4′′ × 6′′

0,25 × sP

A6

0,25 × sP

menší než A 6 alebo 4′′ × 6′′

16 × w × l × sP

Veľký

A2

4 × sP

A0

16 × sP

| c) | Pre výrobky v ‚nekonečnom‘ formáte sa rýchlosť výrobku vypočíta podľa rovnice 8.

  Rovnica 8: Výpočet rýchlosti výrobku

  kde:






  — | s je rýchlosť výrobku v ipm, |
| --- | --- | --- |

c)

Pre výrobky v ‚nekonečnom‘ formáte sa rýchlosť výrobku vypočíta podľa rovnice 8.

Rovnica 8: Výpočet rýchlosti výrobku

kde:

—

s je rýchlosť výrobku v ipm,

| — | w je šírka média v metroch m), |
| --- | --- |

—

w je šírka média v metroch m),

| — | sL je maximálna uvádzaná rýchlosť v monochromatickom režime v metroch za minútu. |
| --- | --- |

—

sL je maximálna uvádzaná rýchlosť v monochromatickom režime v metroch za minútu.

| d) | Pre frankovacie stroje sa rýchlosť výrobku udáva v jednotkách poštových zásielok za minútu (mppm). |
| --- | --- |

d)

Pre frankovacie stroje sa rýchlosť výrobku udáva v jednotkách poštových zásielok za minútu (mppm).

| e) | Rýchlosť výrobku použitá pri všetkých výpočtoch a overovaní súladu, ako bola vypočítaná vyššie, nemusí byť rovnaká ako rýchlosť výrobku používaná pri testovaní. |
| --- | --- |

e)

Rýchlosť výrobku použitá pri všetkých výpočtoch a overovaní súladu, ako bola vypočítaná vyššie, nemusí byť rovnaká ako rýchlosť výrobku používaná pri testovaní.

| 6.1.2. | Farba: Výrobky určené na prácu s farbami sa testujú pri výrobe monochromatických (čiernych) obrazov.






  a) | Pre výrobky bez čierneho atramentu sa použije zložená čierna farba.
  Sieťové pripojenia: Výrobky dodávané so schopnosťou pripojenia na sieť treba pripojiť na sieť. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Farba: Výrobky určené na prácu s farbami sa testujú pri výrobe monochromatických (čiernych) obrazov.

a)

Pre výrobky bez čierneho atramentu sa použije zložená čierna farba.

Sieťové pripojenia: Výrobky dodávané so schopnosťou pripojenia na sieť treba pripojiť na sieť.

| b) | Výrobky sa počas trvania testu pripájajú iba k jednej sieti alebo dátovému pripojeniu.
  K testovanej jednotke môže byť pripojený iba jeden počítač, buď priamo, alebo prostredníctvom siete. |
| --- | --- |

b)

Výrobky sa počas trvania testu pripájajú iba k jednej sieti alebo dátovému pripojeniu.

K testovanej jednotke môže byť pripojený iba jeden počítač, buď priamo, alebo prostredníctvom siete.

| c) | Typ sieťového pripojenia závisí od vlastností testovanej jednotky a musí to byť najlepšie z pripojení uvedených v tabuľke 16, ktoré má dodávaná jednotka k dispozícii.

  Tabuľka 16


  Sieťové alebo dátové pripojenia na použitie v teste







  Poradie preferencie na použitie v teste (ak ich umožňuje testovaná jednotka) | Pripojenia pre všetky výrobky |
| --- | --- | --- |
| 1 | eternet – 1 Gb/s |
| 2 | eternet – 100/10 Mb/s |
| 3 | USB 3.x |
| 4 | USB 2.x |
| 5 | USB 1.x |
| 6 | RS232 |
| 7 | IEEE 1284 (19) |
| 8 | Wi-Fi |
| 9 | iné cez kábel – s poradím preferencií od najvyššej po najnižšiu rýchlosť |
| 10 | iné bezdrôtové – s poradím preferencií od najvyššej po najnižšiu rýchlosť |
| 11 | ak nie je možné nič z uvedeného, testuje sa s ľubovoľným pripojením, ktoré má k dispozícii dané zariadenie (alebo so žiadnym) |

c)

Typ sieťového pripojenia závisí od vlastností testovanej jednotky a musí to byť najlepšie z pripojení uvedených v tabuľke 16, ktoré má dodávaná jednotka k dispozícii.

Tabuľka 16

Sieťové alebo dátové pripojenia na použitie v teste

Poradie preferencie na použitie v teste (ak ich umožňuje testovaná jednotka)

Pripojenia pre všetky výrobky

1

eternet – 1 Gb/s

2

eternet – 100/10 Mb/s

3

USB 3.x

4

USB 2.x

5

USB 1.x

6

RS232

7

IEEE 1284 (19)

8

Wi-Fi

9

iné cez kábel – s poradím preferencií od najvyššej po najnižšiu rýchlosť

10

iné bezdrôtové – s poradím preferencií od najvyššej po najnižšiu rýchlosť

11

ak nie je možné nič z uvedeného, testuje sa s ľubovoľným pripojením, ktoré má k dispozícii dané zariadenie (alebo so žiadnym)

| d) | Výrobky pripojené k eternetu podľa odseku 6.1.2. písm. c) uvedeného vyššie a dodávané s podporou pre energeticky účinný eternet (norma IEEE 802.3az) (20), sa počas testovania pripájajú k sieťovému prepínaču alebo smerovaču, ktoré tiež podporujú energeticky účinný eternet. |
| --- | --- |

d)

Výrobky pripojené k eternetu podľa odseku 6.1.2. písm. c) uvedeného vyššie a dodávané s podporou pre energeticky účinný eternet (norma IEEE 802.3az) (20), sa počas testovania pripájajú k sieťovému prepínaču alebo smerovaču, ktoré tiež podporujú energeticky účinný eternet.

| e) | Vo všetkých prípadoch je potrebné uviesť typ pripojenia požitý počas testu.
  Režimy servisu a údržby: testované jednotky nesmú byť nikdy počas testovania v režimoch servisu alebo údržby vrátane kalibrácie farieb. |
| --- | --- |

e)

Vo všetkých prípadoch je potrebné uviesť typ pripojenia požitý počas testu.

Režimy servisu a údržby: testované jednotky nesmú byť nikdy počas testovania v režimoch servisu alebo údržby vrátane kalibrácie farieb.

| f) | Režimy servisu a údržby musia byť pred testovaním deaktivované. |
| --- | --- |

f)

Režimy servisu a údržby musia byť pred testovaním deaktivované.

| g) | Výrobcovia musia poskytnúť podrobné pokyny, ako deaktivovať režimy servisu a údržby, ak táto informácia nie je uvedená v dokumentácii výrobku dodávanej s testovanou jednotkou alebo nie je ľahko dostupná on-line. |
| --- | --- |

g)

Výrobcovia musia poskytnúť podrobné pokyny, ako deaktivovať režimy servisu a údržby, ak táto informácia nie je uvedená v dokumentácii výrobku dodávanej s testovanou jednotkou alebo nie je ľahko dostupná on-line.

| h) | Ak sa režimy servisu a údržby nedajú deaktivovať a režim servisu a údržby sa vyskytne počas inej než prvej úlohy, výsledky z úlohy s režimom servisu a údržby je možné nahradiť výsledkami z náhradnej úlohy. V tom prípade sa náhradná úloha zaradí do postupu testovania okamžite po úlohe 4 a zaradenie tejto úlohy je potrebné uviesť v zázname. Doba trvania každej úlohy je 15 minút. |
| --- | --- |

h)

Ak sa režimy servisu a údržby nedajú deaktivovať a režim servisu a údržby sa vyskytne počas inej než prvej úlohy, výsledky z úlohy s režimom servisu a údržby je možné nahradiť výsledkami z náhradnej úlohy. V tom prípade sa náhradná úloha zaradí do postupu testovania okamžite po úlohe 4 a zaradenie tejto úlohy je potrebné uviesť v zázname. Doba trvania každej úlohy je 15 minút.

6.2.   Konfigurácia faxov

Všetky faxy a MFZ s funkciou faxu, ktoré sa pripájajú k telefónnej linke, sa počas testu pripoja k telefónnej linke ako doplnok k sieťovému pripojeniu uvedenému v tabuľke 16, ak má testovaná jednotka vybavenie na pripojenie.

| a) | V prípade, že nie je k dispozícii funkčná telefónna linka, ako náhrada sa môže použiť simulátor linky. |
| --- | --- |

a)

V prípade, že nie je k dispozícii funkčná telefónna linka, ako náhrada sa môže použiť simulátor linky.

| b) | Iba faxy sa testujú s použitím funkcie faxovania. |
| --- | --- |

b)

Iba faxy sa testujú s použitím funkcie faxovania.

Faxy sa testujú s jedným obrazom na úlohu.

6.3.   Konfigurácia digitálnych duplikátorov

Digitálne duplikátory sú konfigurované a testované ako tlačiarne, kopírovacie stroje alebo MFZ, v závislosti od ich funkcií pri dodaní, okrem týchto podmienok:

| a) | Digitálne duplikátory sa testujú pri maximálnej udávanej rýchlosti, čo je aj rýchlosť, z ktorej by sa malo vychádzať pri určovaní veľkosti úlohy pri teste, a nie pri rýchlosti predvolenej pri dodávke, ak sa táto rýchlosť odlišuje od maximálnej udávanej rýchlosti. |
| --- | --- |

a)

Digitálne duplikátory sa testujú pri maximálnej udávanej rýchlosti, čo je aj rýchlosť, z ktorej by sa malo vychádzať pri určovaní veľkosti úlohy pri teste, a nie pri rýchlosti predvolenej pri dodávke, ak sa táto rýchlosť odlišuje od maximálnej udávanej rýchlosti.

| b) | Pre digitálne duplikátory je iba jeden obraz originálny. |
| --- | --- |

b)

Pre digitálne duplikátory je iba jeden obraz originálny.

7.   Inicializácia testovanej jednotky pred testom pre všetky výrobky

Všeobecná inicializácia

Pred začiatkom testovania testovanú jednotku inicializujte takto:

| a) | Nastavte testovanú jednotku podľa pokynov výrobcu alebo podľa pokynov v dokumentácii k výrobku.






  1. | Príslušenstvo, ako je zásobník papiera, ktoré sa dodáva so základným výrobkom a ktoré má inštalovať alebo pripojiť koncový používateľ, sa inštaluje tak, ako je pre daný model výrobku určené. Papier sa uloží do všetkých zásobníkov, v ktorých má byť uložený papier určený na testovanie, a testovaná jednotka začne používať prednastavený zásobník papiera s nastaveniami ako pri dodaní. |
| --- | --- | --- |

a)

Nastavte testovanú jednotku podľa pokynov výrobcu alebo podľa pokynov v dokumentácii k výrobku.

1.

Príslušenstvo, ako je zásobník papiera, ktoré sa dodáva so základným výrobkom a ktoré má inštalovať alebo pripojiť koncový používateľ, sa inštaluje tak, ako je pre daný model výrobku určené. Papier sa uloží do všetkých zásobníkov, v ktorých má byť uložený papier určený na testovanie, a testovaná jednotka začne používať prednastavený zásobník papiera s nastaveniami ako pri dodaní.

| 2. | Ak je výrobok počas testovania pripojený k počítaču, buď priamo alebo prostredníctvom siete, počítač spustí najnovšiu verziu ovládača v základnom nastavení výrobcu, ktorá je k dispozícii počas testovania, pričom sa použijú nastavenia zodpovedajúce základným nastaveniam pri dodaní, pokiaľ nie je v tejto metóde testovania uvedené inak. Verzia ovládača tlače, použitá pri testovaní, sa uvedie v záznamoch.






  i) | V prípade, že nastavenie nie je vopred stanovené a nie je vymedzené v tejto metóde testovania, urobí sa nastavenie podľa rozhodnutia pracovníka vykonávajúceho test a uvedie sa v zázname. |
| --- | --- | --- |

2.

Ak je výrobok počas testovania pripojený k počítaču, buď priamo alebo prostredníctvom siete, počítač spustí najnovšiu verziu ovládača v základnom nastavení výrobcu, ktorá je k dispozícii počas testovania, pričom sa použijú nastavenia zodpovedajúce základným nastaveniam pri dodaní, pokiaľ nie je v tejto metóde testovania uvedené inak. Verzia ovládača tlače, použitá pri testovaní, sa uvedie v záznamoch.

i)

V prípade, že nastavenie nie je vopred stanovené a nie je vymedzené v tejto metóde testovania, urobí sa nastavenie podľa rozhodnutia pracovníka vykonávajúceho test a uvedie sa v zázname.

| ii) | Pri pripojení prostredníctvom siete a zapojení viacerých počítačov do siete sa nastavenia ovládača tlače uplatňujú iba na počítač, ktorý posiela testovanej jednotke tlačové úlohy. |
| --- | --- |

ii)

Pri pripojení prostredníctvom siete a zapojení viacerých počítačov do siete sa nastavenia ovládača tlače uplatňujú iba na počítač, ktorý posiela testovanej jednotke tlačové úlohy.

| 3. | Pri výrobkoch, ktoré sú skonštruované tak, že bez pripojenia k sieťovému napájaniu využívajú napájanie z batérií, sa pre všetky testy vyberú batérie zo zariadenia. Pri testovaných jednotkách, ktoré nepodporujú prevádzku bez batérie, sa test vykoná so zapojenými plne nabitými batériami, pričom je potrebné zabezpečiť, aby sa táto konfigurácia zaznamenala vo výsledkoch testu. Aby ste zabezpečili, že batéria je úplne nabitá, postupujte podľa týchto krokov:






  i) | Pri testovanej jednotke, ktorá má indikátor úplného nabitia batérie, pokračujte v nabíjaní ďalších 5 hodín po indikácii úplného nabitia. |
| --- | --- | --- |

3.

Pri výrobkoch, ktoré sú skonštruované tak, že bez pripojenia k sieťovému napájaniu využívajú napájanie z batérií, sa pre všetky testy vyberú batérie zo zariadenia. Pri testovaných jednotkách, ktoré nepodporujú prevádzku bez batérie, sa test vykoná so zapojenými plne nabitými batériami, pričom je potrebné zabezpečiť, aby sa táto konfigurácia zaznamenala vo výsledkoch testu. Aby ste zabezpečili, že batéria je úplne nabitá, postupujte podľa týchto krokov:

i)

Pri testovanej jednotke, ktorá má indikátor úplného nabitia batérie, pokračujte v nabíjaní ďalších 5 hodín po indikácii úplného nabitia.

| ii) | Ak zariadenie nemá indikátor nabíjania, ale v pokynoch výrobcu je uvedený časový odhad, kedy by malo byť nabíjanie danej batérie ukončené alebo jej kapacita úplná, pokračujte v nabíjaní ďalších 5 hodín po uplynutí času stanoveného výrobcom. |
| --- | --- |

ii)

Ak zariadenie nemá indikátor nabíjania, ale v pokynoch výrobcu je uvedený časový odhad, kedy by malo byť nabíjanie danej batérie ukončené alebo jej kapacita úplná, pokračujte v nabíjaní ďalších 5 hodín po uplynutí času stanoveného výrobcom.

| iii) | Ak nie je k dispozícii indikátor, ani časový odhad v pokynoch, nabíjanie potrvá 24 hodín. |
| --- | --- |

iii)

Ak nie je k dispozícii indikátor, ani časový odhad v pokynoch, nabíjanie potrvá 24 hodín.

| b) | Pripojte testovanú jednotku k jej zdroju napájania. |
| --- | --- |

b)

Pripojte testovanú jednotku k jej zdroju napájania.

| c) | Zapnite testovanú jednotku a vykonajte úvodnú konfiguráciu systému, ak je to potrebné. Overte si, že predvolené časy oneskorenia sú konfigurované podľa špecifikácií výrobku a/alebo odporúčaní výrobcu.






  1. | Rýchlosť výrobku pre testovanie: výrobok sa testuje s nastaveniami rýchlosti v ich prednastavenej konfigurácii pri dodaní. |
| --- | --- | --- |

c)

Zapnite testovanú jednotku a vykonajte úvodnú konfiguráciu systému, ak je to potrebné. Overte si, že predvolené časy oneskorenia sú konfigurované podľa špecifikácií výrobku a/alebo odporúčaní výrobcu.

1.

Rýchlosť výrobku pre testovanie: výrobok sa testuje s nastaveniami rýchlosti v ich prednastavenej konfigurácii pri dodaní.

| 2. | Funkcia automatického vypnutia pre výrobky TEC: ak tlačiareň, digitálny duplikátor, fax alebo MFZ s funkciou tlače má funkciu automatického vypnutia, ktorá je pri dodaní aktivovaná, je potrebné ju pred testom deaktivovať. |
| --- | --- |

2.

Funkcia automatického vypnutia pre výrobky TEC: ak tlačiareň, digitálny duplikátor, fax alebo MFZ s funkciou tlače má funkciu automatického vypnutia, ktorá je pri dodaní aktivovaná, je potrebné ju pred testom deaktivovať.

| 3. | Funkcia automatického vypnutia pre výrobky OM: ak má výrobok funkciu automatického vypnutia, ktorá je pri dodaní aktivovaná, zostane aktivovaná počas trvania testu. |
| --- | --- |

3.

Funkcia automatického vypnutia pre výrobky OM: ak má výrobok funkciu automatického vypnutia, ktorá je pri dodaní aktivovaná, zostane aktivovaná počas trvania testu.

| d) | Funkcie na potláčanie vlhkosti, ktoré sú ovládané používateľom, sa počas testovania vypnú alebo deaktivujú. |
| --- | --- |

d)

Funkcie na potláčanie vlhkosti, ktoré sú ovládané používateľom, sa počas testovania vypnú alebo deaktivujú.

| e) | Prekondiciovanie: Uveďte testovanú jednotku do režimu vypnutia, potom ju nechajte 15 minút v stave nečinnosti.






  1. | Pri výrobkoch EP-TEC nechajte testovanú jednotku v režime vypnutia ďalších 105 minút, celkovo najmenej 120 minút (2 hodiny). |
| --- | --- | --- |

e)

Prekondiciovanie: Uveďte testovanú jednotku do režimu vypnutia, potom ju nechajte 15 minút v stave nečinnosti.

1.

Pri výrobkoch EP-TEC nechajte testovanú jednotku v režime vypnutia ďalších 105 minút, celkovo najmenej 120 minút (2 hodiny).

| 2. | Prekondiciovanie sa vyžaduje iba pred začiatkom prvého testu na každej testovanej jednotke. |
| --- | --- |

2.

Prekondiciovanie sa vyžaduje iba pred začiatkom prvého testu na každej testovanej jednotke.

8.   Postup testu typickej spotreby elektrickej energie (TEC)

8.1.   Štruktúra úlohy

| 8.1.1. | Úlohy na deň: počet úloh na deň (NJOBS) je uvedený v tabuľke 17.

  Tabuľka 17


  Počet úloh na deň (NJOBS)







  Rýchlosť výrobku v monochromatickom režime
  (ipm) | Úlohy na deň
  (NJOBS) |
| --- | --- | --- |
| s ≤ 8 | 8 |
| 8 < s < 32 | s |
| s ≥ 32 | 32 |

8.1.1.

Úlohy na deň: počet úloh na deň (NJOBS) je uvedený v tabuľke 17.

Tabuľka 17

Počet úloh na deň (NJOBS)

Rýchlosť výrobku v monochromatickom režime

(ipm)

Úlohy na deň

(NJOBS)

s ≤ 8

8

8 < s < 32

s

s ≥ 32

32

| 8.1.2. | Obrazy na úlohu: S výnimkou faxov sa počet obrazov vypočíta podľa rovnice 9. Na uľahčenie práce tabuľka 21 na konci tohto dokumentu obsahuje výsledné počty obrazov na úlohu, vypočítané pre každé celé číslo rýchlosti výroby až do 100 ipm.

  Rovnica 9: Výpočet počtu obrazov na úlohu








  NIMAGES
  = | 1 | s < 4
  s ≥ 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| |

8.1.2.

Obrazy na úlohu: S výnimkou faxov sa počet obrazov vypočíta podľa rovnice 9. Na uľahčenie práce tabuľka 21 na konci tohto dokumentu obsahuje výsledné počty obrazov na úlohu, vypočítané pre každé celé číslo rýchlosti výroby až do 100 ipm.

Rovnica 9: Výpočet počtu obrazov na úlohu

NIMAGES
  =

1

s < 4

s ≥ 4

Formula

kde:

| — | NIMAGES je počet obrazov na úlohu zaokrúhlený nadol na najbližšie celé číslo, |
| --- | --- |

—

NIMAGES je počet obrazov na úlohu zaokrúhlený nadol na najbližšie celé číslo,

| — | s je maximálna uvádzaná rýchlosť (v monochromatickom režime) v obrazoch za minútu (ipm) v rámci tohto postupu testovania, vypočítaná v časti 6.1.1 a |
| --- | --- |

—

s je maximálna uvádzaná rýchlosť (v monochromatickom režime) v obrazoch za minútu (ipm) v rámci tohto postupu testovania, vypočítaná v časti 6.1.1 a

| — | NJOBS je počet úloh za deň, vypočítaný podľa tabuľky 17.
  Testovací obraz: ako originálny obraz pre všetky testy sa použije testovací vzor A Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO)/IEC, norma 10561:1999.






  a) | Testovacie obrazy sa vizualizujú v neproporciálnom type písma Courier (alebo najbližšom ekvivalente) s veľkosťou 10 bodov. |
| --- | --- | --- |

—

NJOBS je počet úloh za deň, vypočítaný podľa tabuľky 17.

Testovací obraz: ako originálny obraz pre všetky testy sa použije testovací vzor A Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO)/IEC, norma 10561:1999.

a)

Testovacie obrazy sa vizualizujú v neproporciálnom type písma Courier (alebo najbližšom ekvivalente) s veľkosťou 10 bodov.

| b) | Znaky špecifické pre nemčinu netreba reprodukovať, ak to výrobok nie je schopný zvládnuť.
  Tlačové úlohy: Tlačové úlohy na test sa posielajú prostredníctvom sieťového prepojenia uvedeného v tabuľke 16 tesne pred tlačením každej úlohy. |
| --- | --- |

b)

Znaky špecifické pre nemčinu netreba reprodukovať, ak to výrobok nie je schopný zvládnuť.

Tlačové úlohy: Tlačové úlohy na test sa posielajú prostredníctvom sieťového prepojenia uvedeného v tabuľke 16 tesne pred tlačením každej úlohy.

| c) | Každý obraz tlačovej úlohy sa posiela osobitne (tzn. všetky obrazy môžu byť súčasťou toho istého dokumentu), ale nebudú v dokumente uvedené ako viacnásobné kópie jedného originálneho obrazu (pokiaľ výrobkom nie je digitálny duplikátor). |
| --- | --- |

c)

Každý obraz tlačovej úlohy sa posiela osobitne (tzn. všetky obrazy môžu byť súčasťou toho istého dokumentu), ale nebudú v dokumente uvedené ako viacnásobné kópie jedného originálneho obrazu (pokiaľ výrobkom nie je digitálny duplikátor).

| d) | V prípade tlačiarní a MFZ schopných interpretovať jazyk na opis tlačovej strany (PDL) (napr. príkazový jazyk pre tlačiarne PCL, Postscript) sa obrazy musia odoslať do výrobku v niektorom PDL.
  Kopírovacie úlohy: |
| --- | --- |

d)

V prípade tlačiarní a MFZ schopných interpretovať jazyk na opis tlačovej strany (PDL) (napr. príkazový jazyk pre tlačiarne PCL, Postscript) sa obrazy musia odoslať do výrobku v niektorom PDL.

Kopírovacie úlohy:

| e) | Pre kopírovacie stroje s rýchlosťou nižšou alebo rovnou 20 ipm sa na požadovaný obraz použije jeden originál. |
| --- | --- |

e)

Pre kopírovacie stroje s rýchlosťou nižšou alebo rovnou 20 ipm sa na požadovaný obraz použije jeden originál.

| f) | Kopírovacie stroje s rýchlosťou vyššou ako 20 ipm nemusia zvládnuť požadovaný počet originálnych obrazov (v dôsledku obmedzenej kapacity podávača dokumentov). V takom prípade je prípustné urobiť viacero kópií z každého originálu a počet originálov musí byť vyšší alebo rovný 10.

  Príklad: Pri jednotke s rýchlosťou 50 ipm, ktorá si vyžaduje 39 obrazov na úlohu, sa test môže vykonať so štyrmi kópiami z desiatich originálov, alebo s tromi kópiami z trinástich originálov. |
| --- | --- |

f)

Kopírovacie stroje s rýchlosťou vyššou ako 20 ipm nemusia zvládnuť požadovaný počet originálnych obrazov (v dôsledku obmedzenej kapacity podávača dokumentov). V takom prípade je prípustné urobiť viacero kópií z každého originálu a počet originálov musí byť vyšší alebo rovný 10.

Príklad: Pri jednotke s rýchlosťou 50 ipm, ktorá si vyžaduje 39 obrazov na úlohu, sa test môže vykonať so štyrmi kópiami z desiatich originálov, alebo s tromi kópiami z trinástich originálov.

| g) | Originály sa môžu vložiť do podávača pred začatím testu.
  Výrobky bez podávača dokumentov môžu vytvoriť všetky obrazy z jediného originálu umiestneného na hornú dosku prístroja.
  Faxové úlohy: Faxové úlohy sa posielajú prostredníctvom pripojenej telefónnej linky alebo simulátora linky tesne pred vykonaním každej úlohy. |
| --- | --- |

g)

Originály sa môžu vložiť do podávača pred začatím testu.

Výrobky bez podávača dokumentov môžu vytvoriť všetky obrazy z jediného originálu umiestneného na hornú dosku prístroja.

Faxové úlohy: Faxové úlohy sa posielajú prostredníctvom pripojenej telefónnej linky alebo simulátora linky tesne pred vykonaním každej úlohy.

8.2.   Postup merania

Meranie typickej spotreby elektrickej energie (TEC) sa vykonáva podľa tabuľky 18 pre tlačiarne, faxy, digitálne duplikátory s funkciou tlače a MFZ s funkciou tlače, a podľa tabuľky 19 pre kopírovacie stroje, digitálne duplikátory bez funkcie tlače a MFZ bez funkcie tlače, pod podmienkou dodržania týchto ustanovení:

| a) | Papier: v testovanej jednotke musí byť dostatok papiera na vykonanie určených tlačových alebo kopírovacích úloh. |
| --- | --- |

a)

Papier: v testovanej jednotke musí byť dostatok papiera na vykonanie určených tlačových alebo kopírovacích úloh.

| b) | Duplexný režim: výrobky sa testujú v simplexnom režime, pokiaľ nie je rýchlosť výstupu v duplexnom režime vyššia než rýchlosť výstupu v simplexnom režime. V takom prípade sa budú výrobky testovať v duplexnom režime. Vo všetkých prípadoch sa režim, v ktorom bola jednotka testovaná, a použitá rýchlosť tlače musia zdokumentovať. Na kopírovanie sa používajú jednostranné originály. |
| --- | --- |

b)

Duplexný režim: výrobky sa testujú v simplexnom režime, pokiaľ nie je rýchlosť výstupu v duplexnom režime vyššia než rýchlosť výstupu v simplexnom režime. V takom prípade sa budú výrobky testovať v duplexnom režime. Vo všetkých prípadoch sa režim, v ktorom bola jednotka testovaná, a použitá rýchlosť tlače musia zdokumentovať. Na kopírovanie sa používajú jednostranné originály.

| c) | Metóda merania energie: Výsledky všetkých meraní sa zaznamenávajú ako akumulovaná energia za daný čas, vo Wh, pričom všetky časy sa uvádzajú v minútach.
  Pokyn ‚vynulujte merač‘ možno splniť aj zaznamenaním spotreby akumulovanej energie v danom čase, nie iba fyzickým vynulovaním merača.

  Tabuľka 18


  Postup testu TEC pre tlačiarne, faxy, digitálne duplikátory s funkciou tlače a MFZ s funkciou tlače











  Krok | Počiatočný stav | Činnosť | Záznam (na konci kroku) | Merná jednotka | Možné merané stavy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | režim vypnutia | Pripojte testovanú jednotku k meraču. Uistite sa, že jednotka je napájaná a v režime vypnutia. Vynulujte merač, merajte energiu po dobu najmenej 5 minút. Zaznamenávajte energiu aj čas. | energia v režime vypnutia | watthodiny (Wh) | režim vypnutia |
| trvanie testovacieho intervalu | minúty (min) |
| 2 | režim vypnutia | Zapnite jednotku. Počkajte, kým jednotka prejde do stavu pripravenosti. | — | — | — |
| 3 | stav pripravenosti | Vytlačte úlohu, ktorá predstavuje najmenej jeden výstupný obraz, ale nie viac ako jednu úlohu podľa tabuľky 21. Merajte a zaznamenajte čas, ktorý uplynie, kým z jednotky vyjde prvá strana. | čas dosiahnutia 0. aktivácie | minúty (min) | — |
| 4 | stav pripravenosti (alebo iný) | Počkajte, kým merač neukáže, že jednotka prešla do svojho záverečného režimu spánku, alebo kým neuplynie čas stanovený výrobcom. | — | — | — |
| 5 | režim spánku | Vynulujte merač, merajte energiu a čas po dobu 1 hodiny. Zaznamenávajte energiu aj čas. | energia v režime spánku, ESLEEP | watthodiny (Wh) | režim spánku |
| čas režimu spánku,

  tSLEEP


  (≤ 1 hodina) | minúty (min) |
| 6 | režim spánku | Vynulujte merač a stopky. Vytlačte jednu úlohu (vypočítaná vyššie). Merajte energiu a čas. Zaznamenajte čas, ktorý uplynie, kým z jednotky vyjde prvá strana. Merajte energiu po dobu 15 minút od začiatku realizácie úlohy. Úloha musí byť hotová do 15 minút. | energia úlohy 1,

  EJOB1 | watthodiny (Wh) | obnovenie, aktívny stav, stav pripravenosti, režim spánku |
| čas dosiahnutia 1. aktivácie | minúty (min) |
| 7 | stav pripravenosti (alebo iný) | Zopakujte krok 6. | energia úlohy 2,

  EJOB2 | watthodiny (Wh) | detto |
| čas dosiahnutia 2. aktivácie | minúty (min) |
| 8 | stav pripravenosti (alebo iný) | Zopakujte krok 6 (bez merania času aktivácie). | energia úlohy 3,

  EJOB3 | watthodiny (Wh) | detto |
| 9 | stav pripravenosti (alebo iný) | Zopakujte krok 6 (bez merania času aktivácie). | energia úlohy 4

  EJOB4 | watthodiny (Wh) | detto |
| 10 | stav pripravenosti (alebo iný) | Vynulujte merač a stopky. Merajte energiu a čas, kým merač a/alebo jednotka neukáže, že jednotka prešla do režimu spánku alebo do záverečného režimu spánku pre jednotky s viacerými režimami spánku, alebo kým neuplynie čas stanovený výrobcom, ak je k dispozícii. Zaznamenajte energiu a čas. | konečná energia,

  EFINAL | watthodiny (Wh) | stav pripravenosti, režim spánku |
| konečný čas,

  tFINAL | minúty (min) |
| Poznámky: Kroky 4 a 10: pre tie jednotky, ktoré nesignalizujú, že prešli do záverečného režimu spánku, výrobcovia stanovia čas prechodu do záverečného režimu spánku na účely testovania. |

c)

Metóda merania energie: Výsledky všetkých meraní sa zaznamenávajú ako akumulovaná energia za daný čas, vo Wh, pričom všetky časy sa uvádzajú v minútach.

Pokyn ‚vynulujte merač‘ možno splniť aj zaznamenaním spotreby akumulovanej energie v danom čase, nie iba fyzickým vynulovaním merača.

Tabuľka 18

Postup testu TEC pre tlačiarne, faxy, digitálne duplikátory s funkciou tlače a MFZ s funkciou tlače

Krok

Počiatočný stav

Činnosť

Záznam (na konci kroku)

Merná jednotka

Možné merané stavy

1

režim vypnutia

Pripojte testovanú jednotku k meraču. Uistite sa, že jednotka je napájaná a v režime vypnutia. Vynulujte merač, merajte energiu po dobu najmenej 5 minút. Zaznamenávajte energiu aj čas.

energia v režime vypnutia

watthodiny (Wh)

režim vypnutia

trvanie testovacieho intervalu

minúty (min)

2

režim vypnutia

Zapnite jednotku. Počkajte, kým jednotka prejde do stavu pripravenosti.

—

—

—

3

stav pripravenosti

Vytlačte úlohu, ktorá predstavuje najmenej jeden výstupný obraz, ale nie viac ako jednu úlohu podľa tabuľky 21. Merajte a zaznamenajte čas, ktorý uplynie, kým z jednotky vyjde prvá strana.

čas dosiahnutia 0. aktivácie

minúty (min)

—

4

stav pripravenosti (alebo iný)

Počkajte, kým merač neukáže, že jednotka prešla do svojho záverečného režimu spánku, alebo kým neuplynie čas stanovený výrobcom.

—

—

—

5

režim spánku

Vynulujte merač, merajte energiu a čas po dobu 1 hodiny. Zaznamenávajte energiu aj čas.

energia v režime spánku, ESLEEP

watthodiny (Wh)

režim spánku

čas režimu spánku,

tSLEEP

(≤ 1 hodina)

minúty (min)

6

režim spánku

Vynulujte merač a stopky. Vytlačte jednu úlohu (vypočítaná vyššie). Merajte energiu a čas. Zaznamenajte čas, ktorý uplynie, kým z jednotky vyjde prvá strana. Merajte energiu po dobu 15 minút od začiatku realizácie úlohy. Úloha musí byť hotová do 15 minút.

energia úlohy 1,

EJOB1

watthodiny (Wh)

obnovenie, aktívny stav, stav pripravenosti, režim spánku

čas dosiahnutia 1. aktivácie

minúty (min)

7

stav pripravenosti (alebo iný)

Zopakujte krok 6.

energia úlohy 2,

EJOB2

watthodiny (Wh)

detto

čas dosiahnutia 2. aktivácie

minúty (min)

8

stav pripravenosti (alebo iný)

Zopakujte krok 6 (bez merania času aktivácie).

energia úlohy 3,

EJOB3

watthodiny (Wh)

detto

9

stav pripravenosti (alebo iný)

Zopakujte krok 6 (bez merania času aktivácie).

energia úlohy 4

EJOB4

watthodiny (Wh)

detto

10

stav pripravenosti (alebo iný)

Vynulujte merač a stopky. Merajte energiu a čas, kým merač a/alebo jednotka neukáže, že jednotka prešla do režimu spánku alebo do záverečného režimu spánku pre jednotky s viacerými režimami spánku, alebo kým neuplynie čas stanovený výrobcom, ak je k dispozícii. Zaznamenajte energiu a čas.

konečná energia,

EFINAL

watthodiny (Wh)

stav pripravenosti, režim spánku

konečný čas,

tFINAL

minúty (min)

Poznámky: Kroky 4 a 10: pre tie jednotky, ktoré nesignalizujú, že prešli do záverečného režimu spánku, výrobcovia stanovia čas prechodu do záverečného režimu spánku na účely testovania.

Tabuľka 19

Postup testu TEC pre kopírovacie stroje, digitálne duplikátory bez funkcie tlače a MFZ bez funkcie tlače

| Krok | Počiatočný stav | Činnosť | Záznam | Merná jednotka | Možné merané stavy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | režim vypnutia | Pripojte testovanú jednotku k meraču. Uistite sa, že jednotka je napájaná a v režime vypnutia. Vynulujte merač, merajte energiu po dobu najmenej 5 minút. Zaznamenávajte energiu aj čas. | energia v režime vypnutia | watthodiny (Wh) | režim vypnutia |
| trvanie testovacieho intervalu | minúty (min) |
| 2 | režim vypnutia | Zapnite jednotku. Počkajte, kým jednotka neprejde do stavu pripravenosti. | — | — | — |
| 3 | stav pripravenosti | Skopírujte úlohu, ktorá predstavuje najmenej jeden obraz, ale nie viac ako jednu úlohu podľa tabuľky úloh. Merajte a zaznamenajte čas, ktorý uplynie, kým z jednotky vyjde prvá strana. | čas dosiahnutia 0. aktivácie | minúty (min) | — |
| 4 | stav pripravenosti (alebo iný) | Počkajte, kým merač neukáže, že jednotka prešla do svojho záverečného režimu spánku, alebo kým neuplynie čas stanovený výrobcom. | — | — | — |
| 5 | režim spánku | Vynulujte merač, merajte energiu a čas po dobu 1 hodiny, alebo kým jednotka neprejde do režimu automatického vypnutia. Zaznamenávajte energiu aj čas. | energia v režime spánku | watthodiny (Wh) | režim spánku |
| čas režimu spánku
  (≤ 1 hodina) | minúty (min) |
| 6 | režim spánku | Vynulujte merač a stopky. Skopírujte jednu úlohu (vypočítaná vyššie). Merajte a zaznamenávajte energiu a čas, ktorý uplynie, kým z jednotky vyjde prvá strana. Merajte energiu po dobu 15 minút od začiatku realizácie úlohy. Úloha musí byť ukončená do 15 minút. | energia úlohy 1,

  EJOB1 | watthodiny (Wh) | obnovenie, aktívny stav, stav pripravenosti, režim spánku, režim automatického vypnutia |
| čas dosiahnutia 1. aktivácie | minúty (min) |
| 7 | stav pripravenosti (alebo iný) | Zopakujte krok 6. | energia úlohy 2,

  EJOB2 | watthodiny (Wh) | detto |
| čas dosiahnutia 2. aktivácie | minúty (min) |
| 8 | stav pripravenosti (alebo iný) | Zopakujte krok 6 (bez merania času aktivácie). | energia úlohy 3,

  EJOB3 | watthodiny (Wh) | detto |
| 9 | stav pripravenosti (alebo iný) | Zopakujte krok 6 (bez merania času aktivácie). | energia úlohy 4

  EJOB4 | watthodiny (Wh) | detto |
| 10 | stav pripravenosti (alebo iný) | Vynulujte merač a stopky. Merajte energiu a čas, kým merač a/alebo jednotka neukáže, že jednotka prešla do režimu automatického vypnutia, alebo kým neuplynie čas stanovený výrobcom. Zaznamenajte energiu a čas. Ak jednotka začala tento krok v režime automatického vypnutia, hodnoty energie a času vykážte ako nulové. | konečná energia,

  EFINAL | watthodiny (Wh) | stav pripravenosti, režim spánku |
| konečný čas,

  tFINAL | minúty (min) |
| 11 | režim automatického vypnutia | Vynulujte merač, merajte energiu a čas po dobu najmenej 5 minút. Zaznamenávajte energiu aj čas. | energia v režime automatického vypnutia,

  EAUTO | watthodiny (Wh) | režim spánku,
  režim automatického vypnutia |
| čas automatického vypnutia,

  tAUTO | minúty (min) |
| Poznámky: Kroky 4 a 10: pre tie jednotky, ktoré nesignalizujú, že prešli do záverečného režimu spánku, výrobcovia stanovia čas prechodu do záverečného režimu spánku na účely testovania. |

Krok

Počiatočný stav

Činnosť

Záznam

Merná jednotka

Možné merané stavy

1

režim vypnutia

Pripojte testovanú jednotku k meraču. Uistite sa, že jednotka je napájaná a v režime vypnutia. Vynulujte merač, merajte energiu po dobu najmenej 5 minút. Zaznamenávajte energiu aj čas.

energia v režime vypnutia

watthodiny (Wh)

režim vypnutia

trvanie testovacieho intervalu

minúty (min)

2

režim vypnutia

Zapnite jednotku. Počkajte, kým jednotka neprejde do stavu pripravenosti.

—

—

—

3

stav pripravenosti

Skopírujte úlohu, ktorá predstavuje najmenej jeden obraz, ale nie viac ako jednu úlohu podľa tabuľky úloh. Merajte a zaznamenajte čas, ktorý uplynie, kým z jednotky vyjde prvá strana.

čas dosiahnutia 0. aktivácie

minúty (min)

—

4

stav pripravenosti (alebo iný)

Počkajte, kým merač neukáže, že jednotka prešla do svojho záverečného režimu spánku, alebo kým neuplynie čas stanovený výrobcom.

—

—

—

5

režim spánku

Vynulujte merač, merajte energiu a čas po dobu 1 hodiny, alebo kým jednotka neprejde do režimu automatického vypnutia. Zaznamenávajte energiu aj čas.

energia v režime spánku

watthodiny (Wh)

režim spánku

čas režimu spánku

(≤ 1 hodina)

minúty (min)

6

režim spánku

Vynulujte merač a stopky. Skopírujte jednu úlohu (vypočítaná vyššie). Merajte a zaznamenávajte energiu a čas, ktorý uplynie, kým z jednotky vyjde prvá strana. Merajte energiu po dobu 15 minút od začiatku realizácie úlohy. Úloha musí byť ukončená do 15 minút.

energia úlohy 1,

EJOB1

watthodiny (Wh)

obnovenie, aktívny stav, stav pripravenosti, režim spánku, režim automatického vypnutia

čas dosiahnutia 1. aktivácie

minúty (min)

7

stav pripravenosti (alebo iný)

Zopakujte krok 6.

energia úlohy 2,

EJOB2

watthodiny (Wh)

detto

čas dosiahnutia 2. aktivácie

minúty (min)

8

stav pripravenosti (alebo iný)

Zopakujte krok 6 (bez merania času aktivácie).

energia úlohy 3,

EJOB3

watthodiny (Wh)

detto

9

stav pripravenosti (alebo iný)

Zopakujte krok 6 (bez merania času aktivácie).

energia úlohy 4

EJOB4

watthodiny (Wh)

detto

10

stav pripravenosti (alebo iný)

Vynulujte merač a stopky. Merajte energiu a čas, kým merač a/alebo jednotka neukáže, že jednotka prešla do režimu automatického vypnutia, alebo kým neuplynie čas stanovený výrobcom. Zaznamenajte energiu a čas. Ak jednotka začala tento krok v režime automatického vypnutia, hodnoty energie a času vykážte ako nulové.

konečná energia,

EFINAL

watthodiny (Wh)

stav pripravenosti, režim spánku

konečný čas,

tFINAL

minúty (min)

11

režim automatického vypnutia

Vynulujte merač, merajte energiu a čas po dobu najmenej 5 minút. Zaznamenávajte energiu aj čas.

energia v režime automatického vypnutia,

EAUTO

watthodiny (Wh)

režim spánku,

režim automatického vypnutia

čas automatického vypnutia,

tAUTO

minúty (min)

Poznámky: Kroky 4 a 10: pre tie jednotky, ktoré nesignalizujú, že prešli do záverečného režimu spánku, výrobcovia stanovia čas prechodu do záverečného režimu spánku na účely testovania.

9.   Postup testu prevádzkového režimu (OM)

Postup merania

Meranie výkonu OM a času oneskorenia sa vykonáva podľa tabuľky 20, pod podmienkou dodržania týchto ustanovení:

Merania výkonu: všetky merania výkonu sa vykonávajú buď na základe prístupu priemerného výkonu, alebo prístupu akumulovanej energie, ako je opísané ďalej:

| 1. | Metóda priemerného výkonu: skutočný priemerný výkon sa meria v priebehu časového úseku zvoleného používateľom, ktorý nesmie byť kratší ako 5 minút.
  Pri režimoch, ktoré netrvajú 5 minút, sa skutočný priemerný výkon meria počas celého trvania daného režimu. |
| --- | --- |

1.

Metóda priemerného výkonu: skutočný priemerný výkon sa meria v priebehu časového úseku zvoleného používateľom, ktorý nesmie byť kratší ako 5 minút.

Pri režimoch, ktoré netrvajú 5 minút, sa skutočný priemerný výkon meria počas celého trvania daného režimu.

| 2. | Prístup akumulovanej energie: ak testovací prístroj nedokáže merať skutočný priemerný výkon, meria sa spotreba akumulovanej energie v priebehu časového úseku zvoleného používateľom. Doba trvania testu nesmie byť kratšia ako 5 minút. Priemerný výkon sa určí delením spotreby akumulovanej energie časom trvania testu. |
| --- | --- |

2.

Prístup akumulovanej energie: ak testovací prístroj nedokáže merať skutočný priemerný výkon, meria sa spotreba akumulovanej energie v priebehu časového úseku zvoleného používateľom. Doba trvania testu nesmie byť kratšia ako 5 minút. Priemerný výkon sa určí delením spotreby akumulovanej energie časom trvania testu.

| 3. | Ak je spotreba energie testovaného režimu periodická, trvanie testu musí zahŕňať najmenej jednu úplnú periódu.









  Krok | Počiatočný stav | Činnosť/činnosti | Záznam | Merná jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | režim vypnutia | Pripojte testovanú jednotku k meraču. Zapnite jednotku. Počkajte, kým jednotka prejde do stavu pripravenosti. | — | |
| 2 | stav pripravenosti | Vytlačte, skopírujte alebo naskenujte jeden obraz. | — | |
| 3 | stav pripravenosti | Zmerajte výkon v stave pripravenosti. | výkon v stave pripravenosti

  PREADY | watty (W) |
| 4 | stav pripravenosti | Počkajte a zmerajte predvolený čas oneskorenia pri prechode do režimu spánku. | predvolený čas oneskorenia režimu spánku,

  tSLEEP | minúty (min) |
| 5 | režim spánku | Zmerajte výkon v režime spánku. | výkon v režime spánku

  PSLEEP | watty (W) |
| 6 | režim spánku | Počkajte a zmerajte predvolený čas oneskorenia pri automatickom vypnutí. (Neberte do úvahy, ak režim automatického vypnutia nie je k dispozícii). | predvolený čas oneskorenia automatického vypnutia | minúty (min) |
| 7 | režim automatického vypnutia | Zmerajte výkon v režime automatického vypnutia. (Neberte do úvahy, ak režim automatického vypnutia nie je k dispozícii). | výkon v režime automatického vypnutia

  PAUTO-OFF | watty (W) |
| 8 | režim automatického vypnutia | Ručne vypnite zariadenie a počkajte, kým sa vypne. (ak nie je k dispozícii ručný vypínač, zaznamenajte to a počkajte na režim spánku s najnižším výkonom). | — | — |
| 9 | režim vypnutia | Zmerajte výkon v režime vypnutia (ak nie je k dispozícii ručný vypínač, zaznamenajte to a zmerajte výkon v režime spánku. | výkon v režime vypnutia

  POFF | watty (W) |
| — | Krok 1 – Ak jednotka nemá indikátor stavu pripravenosti, použite čas, v ktorom sa spotreba energie stabilizuje na úrovni stavu pripravenosti, a pri oznamovaní údajov o teste výrobku túto skutočnosť uveďte. |

3.

Ak je spotreba energie testovaného režimu periodická, trvanie testu musí zahŕňať najmenej jednu úplnú periódu.

Krok

Počiatočný stav

Činnosť/činnosti

Záznam

Merná jednotka

1

režim vypnutia

Pripojte testovanú jednotku k meraču. Zapnite jednotku. Počkajte, kým jednotka prejde do stavu pripravenosti.

—

2

stav pripravenosti

Vytlačte, skopírujte alebo naskenujte jeden obraz.

—

3

stav pripravenosti

Zmerajte výkon v stave pripravenosti.

výkon v stave pripravenosti

PREADY

watty (W)

4

stav pripravenosti

Počkajte a zmerajte predvolený čas oneskorenia pri prechode do režimu spánku.

predvolený čas oneskorenia režimu spánku,

tSLEEP

minúty (min)

5

režim spánku

Zmerajte výkon v režime spánku.

výkon v režime spánku

PSLEEP

watty (W)

6

režim spánku

Počkajte a zmerajte predvolený čas oneskorenia pri automatickom vypnutí. (Neberte do úvahy, ak režim automatického vypnutia nie je k dispozícii).

predvolený čas oneskorenia automatického vypnutia

minúty (min)

7

režim automatického vypnutia

Zmerajte výkon v režime automatického vypnutia. (Neberte do úvahy, ak režim automatického vypnutia nie je k dispozícii).

výkon v režime automatického vypnutia

PAUTO-OFF

watty (W)

8

režim automatického vypnutia

Ručne vypnite zariadenie a počkajte, kým sa vypne. (ak nie je k dispozícii ručný vypínač, zaznamenajte to a počkajte na režim spánku s najnižším výkonom).

—

—

9

režim vypnutia

Zmerajte výkon v režime vypnutia (ak nie je k dispozícii ručný vypínač, zaznamenajte to a zmerajte výkon v režime spánku.

výkon v režime vypnutia

POFF

watty (W)

—

Krok 1 – Ak jednotka nemá indikátor stavu pripravenosti, použite čas, v ktorom sa spotreba energie stabilizuje na úrovni stavu pripravenosti, a pri oznamovaní údajov o teste výrobku túto skutočnosť uveďte.

| — | Krok 4 – Predvolený čas oneskorenia sa meria od ukončenia úlohy až do prechodu jednotky do režimu spánku. |
| --- | --- |

—

Krok 4 – Predvolený čas oneskorenia sa meria od ukončenia úlohy až do prechodu jednotky do režimu spánku.

| — | Kroky 4 a 5 – V prípade výrobkov s viac ako jednou úrovňou režimu spánku opakujte tieto kroky toľkokrát, koľkokrát je potrebné, aby ste zachytili všetky po sebe idúce úrovne spánku, a získané údaje uveďte do záznamu. Dve úrovne režimu spánku sa typicky využívajú pri veľkoformátových kopírovacích strojoch a MFZ, ktoré používajú technológie značenia pri vysokej teplote. V prípade výrobkov, ktoré tento režim nemajú, neberte kroky 4 a 5 do úvahy. |
| --- | --- |

—

Kroky 4 a 5 – V prípade výrobkov s viac ako jednou úrovňou režimu spánku opakujte tieto kroky toľkokrát, koľkokrát je potrebné, aby ste zachytili všetky po sebe idúce úrovne spánku, a získané údaje uveďte do záznamu. Dve úrovne režimu spánku sa typicky využívajú pri veľkoformátových kopírovacích strojoch a MFZ, ktoré používajú technológie značenia pri vysokej teplote. V prípade výrobkov, ktoré tento režim nemajú, neberte kroky 4 a 5 do úvahy.

| — | Kroky 4 a 5 – V prípade výrobkov, ktoré nemajú režim spánku, vykonajte a zaznamenajte merania v stave pripravenosti. |
| --- | --- |

—

Kroky 4 a 5 – V prípade výrobkov, ktoré nemajú režim spánku, vykonajte a zaznamenajte merania v stave pripravenosti.

| — | Kroky 4 a 6 – Merania predvoleného času oneskorenia sa majú vykonávať súbežne a kumulatívne od začiatku kroku 4. Ak je napríklad výrobok nastavený tak, aby prešiel do prvej úrovne režimu spánku po 15 minútach a do druhej úrovne režimu spánku 30 minút po prechode do prvej úrovne režimu spánku, bude mať predvolený čas oneskorenia 15 minút pre prvú úroveň a 45 minút pre druhú úroveň. |
| --- | --- |

—

Kroky 4 a 6 – Merania predvoleného času oneskorenia sa majú vykonávať súbežne a kumulatívne od začiatku kroku 4. Ak je napríklad výrobok nastavený tak, aby prešiel do prvej úrovne režimu spánku po 15 minútach a do druhej úrovne režimu spánku 30 minút po prechode do prvej úrovne režimu spánku, bude mať predvolený čas oneskorenia 15 minút pre prvú úroveň a 45 minút pre druhú úroveň.

10.   Postup testu výrobkov s predradeným digitálnym zariadením (Digital Front-end – DFE):

Tento krok sa uplatňuje iba v prípade výrobkov, ktoré majú predradené digitálne zariadenie (DFE), ako je vymedzené v časti 1 požiadaviek programu ENERGY STAR pre zobrazovacie zariadenia.

10.1.   Test DFE v stave pripravenosti

| 10.1.1. | Výrobky, ktoré sú pri dodaní schopné pripojenia k sieti, budú počas testovania pripojené k sieti. Použité sieťové pripojenie sa určí pomocou tabuľky 16. |
| --- | --- |

10.1.1.

Výrobky, ktoré sú pri dodaní schopné pripojenia k sieti, budú počas testovania pripojené k sieti. Použité sieťové pripojenie sa určí pomocou tabuľky 16.

| 10.1.2. | Ak DFE má samostatný sieťový kábel, bez ohľadu na to, či tento kábel a radič sú vnútornou alebo vonkajšou súčasťou zobrazovacieho zariadenia, urobí sa desaťminútové meranie výkonu samotného DFE a zaznamená sa priemerný výkon, zatiaľ čo hlavný výrobok sa nachádza v stave pripravenosti. |
| --- | --- |

10.1.2.

Ak DFE má samostatný sieťový kábel, bez ohľadu na to, či tento kábel a radič sú vnútornou alebo vonkajšou súčasťou zobrazovacieho zariadenia, urobí sa desaťminútové meranie výkonu samotného DFE a zaznamená sa priemerný výkon, zatiaľ čo hlavný výrobok sa nachádza v stave pripravenosti.

| 10.1.3. | Ak DFE nemá samostatný sieťový kábel, pracovník vykonávajúci test zmeria výkon na jednosmernom vstupe, vyžadovaný DFE, keď je celá jednotka v stave pripravenosti. Urobí sa desaťminútové meranie výkonu na jednosmernom vstupe DFE a zaznamená sa priemerný výkon, zatiaľ čo hlavný výrobok sa nachádza v stave pripravenosti. Najčastejšie sa to realizuje okamžitými meraniami výkonu na jednosmernom vstupe DFE. |
| --- | --- |

10.1.3.

Ak DFE nemá samostatný sieťový kábel, pracovník vykonávajúci test zmeria výkon na jednosmernom vstupe, vyžadovaný DFE, keď je celá jednotka v stave pripravenosti. Urobí sa desaťminútové meranie výkonu na jednosmernom vstupe DFE a zaznamená sa priemerný výkon, zatiaľ čo hlavný výrobok sa nachádza v stave pripravenosti. Najčastejšie sa to realizuje okamžitými meraniami výkonu na jednosmernom vstupe DFE.

10.2.   Test DFE v režime spánku

Tento test sa vykonáva s cieľom zistiť výkon zariadenia DFE v režime spánku počas jednej hodiny. Výsledná hodnota sa použije na overovanie súladu zobrazovacích zariadení, ktoré obsahujú zariadenie DFE s režimami spánku, ktoré sú schopné pripojenia k sieti.

| 10.2.1. | Výrobky, ktoré sú pri dodaní schopné pripojenia k sieti, budú počas testovania pripojené. Použité sieťové pripojenie sa určí pomocou tabuľky 6. |
| --- | --- |

10.2.1.

Výrobky, ktoré sú pri dodaní schopné pripojenia k sieti, budú počas testovania pripojené. Použité sieťové pripojenie sa určí pomocou tabuľky 6.

| 10.2.2. | Ak DFE má samostatný sieťový kábel, bez ohľadu na to, či tento kábel a radič sú vnútornou alebo vonkajšou súčasťou zobrazovacieho zariadenia, urobí sa hodinové meranie výkonu samotného DFE a zaznamená sa priemerný výkon, zatiaľ čo hlavný výrobok sa nachádza v režime spánku. Na konci hodinového merania výkonu sa hlavnému zariadeniu pošle tlačová úloha, aby sa overilo, či je DFE schopné reagovať. |
| --- | --- |

10.2.2.

Ak DFE má samostatný sieťový kábel, bez ohľadu na to, či tento kábel a radič sú vnútornou alebo vonkajšou súčasťou zobrazovacieho zariadenia, urobí sa hodinové meranie výkonu samotného DFE a zaznamená sa priemerný výkon, zatiaľ čo hlavný výrobok sa nachádza v režime spánku. Na konci hodinového merania výkonu sa hlavnému zariadeniu pošle tlačová úloha, aby sa overilo, či je DFE schopné reagovať.

| 10.2.3. | Ak DFE nemá samostatný sieťový kábel, pracovník vykonávajúci test zmeria výkon na jednosmernom vstupe, vyžadovaný DFE, keď je celá jednotka v režime spánku. Urobí sa hodinové meranie výkonu na jednosmernom vstupe DFE a zaznamená sa priemerný výkon, zatiaľ čo hlavný výrobok sa nachádza v režime spánku. Na konci hodinového merania výkonu sa hlavnému zariadeniu pošle tlačová úloha, aby sa overilo, či je DFE schopné reagovať. |
| --- | --- |

10.2.3.

Ak DFE nemá samostatný sieťový kábel, pracovník vykonávajúci test zmeria výkon na jednosmernom vstupe, vyžadovaný DFE, keď je celá jednotka v režime spánku. Urobí sa hodinové meranie výkonu na jednosmernom vstupe DFE a zaznamená sa priemerný výkon, zatiaľ čo hlavný výrobok sa nachádza v režime spánku. Na konci hodinového merania výkonu sa hlavnému zariadeniu pošle tlačová úloha, aby sa overilo, či je DFE schopné reagovať.

| 10.2.4. | V prípadoch 10.2.2 a 10.2.3 sa uplatňujú tieto požiadavky:






  a) | Výrobcovia poskytnú informácie o:






  1. | tom, či je režim spánku DFE aktivovaný pri dodaní a |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.4.

V prípadoch 10.2.2 a 10.2.3 sa uplatňujú tieto požiadavky:

a)

Výrobcovia poskytnú informácie o:

1.

tom, či je režim spánku DFE aktivovaný pri dodaní a

| 2. | očakávanej dĺžke trvania režimu spánku DFE. |
| --- | --- |

2.

očakávanej dĺžke trvania režimu spánku DFE.

| b) | Ak DFE nereaguje na tlačovú úlohu na konci hodinového merania, úroveň výkonu v stave pripravenosti, nameraná v rámci danej metódy testovania, sa zaznamená ako výkon v režime spánku. |
| --- | --- |

b)

Ak DFE nereaguje na tlačovú úlohu na konci hodinového merania, úroveň výkonu v stave pripravenosti, nameraná v rámci danej metódy testovania, sa zaznamená ako výkon v režime spánku.

Poznámka: Všetky informácie, ktoré výrobcovia uvedú alebo poskytnú v súvislosti s testovaním výrobku, sú verejne prístupné.

11.   Literatúra

| 11.1. | ISO/IEC 10561:1999. Informačné technológie – Kancelárske zariadenia – Tlačiace zariadenia – Metóda merania výkonnosti – Tlačiarne 1. a 2. triedy. |
| --- | --- |

11.1.

ISO/IEC 10561:1999. Informačné technológie – Kancelárske zariadenia – Tlačiace zariadenia – Metóda merania výkonnosti – Tlačiarne 1. a 2. triedy.

| 11.2. | IEC 62301:2011. Domáce elektrospotrebiče – Meranie spotreby elektrickej energie v pohotovostnom režime, vyd. 2.0.

  Tabuľka 21


  Počet obrazov za deň vypočítaný pre rýchlosti výrobku od 1 do 100 ipm










  Rýchlosť (ipm) | Úlohy/deň | Obrázky/úlohu nezaokrúhlené | Obrázky/úlohu | Obrázky/deň |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 0,06 | 1 | 8 |
| 2 | 8 | 0,25 | 1 | 8 |
| 3 | 8 | 0,56 | 1 | 8 |
| 4 | 8 | 1,00 | 1 | 8 |
| 5 | 8 | 1,56 | 1 | 8 |
| 6 | 8 | 2,25 | 2 | 16 |
| 7 | 8 | 3,06 | 3 | 24 |
| 8 | 8 | 4,00 | 4 | 32 |
| 9 | 9 | 4,50 | 4 | 36 |
| 10 | 10 | 5,00 | 5 | 50 |
| 11 | 11 | 5,50 | 5 | 55 |
| 12 | 12 | 6,00 | 6 | 72 |
| 13 | 13 | 6,50 | 6 | 78 |
| 14 | 14 | 7,00 | 7 | 98 |
| 15 | 15 | 7,50 | 7 | 105 |
| 16 | 16 | 8,00 | 8 | 128 |
| 17 | 17 | 8,50 | 8 | 136 |
| 18 | 18 | 9,00 | 9 | 162 |
| 19 | 19 | 9,50 | 9 | 171 |
| 20 | 20 | 10,00 | 10 | 200 |
| 21 | 21 | 10,50 | 10 | 210 |
| 22 | 22 | 11,00 | 11 | 242 |
| 23 | 23 | 11,50 | 11 | 253 |
| 24 | 24 | 12,00 | 12 | 288 |
| 25 | 25 | 12,50 | 12 | 300 |
| 26 | 26 | 13,00 | 13 | 338 |
| 27 | 27 | 13,50 | 13 | 351 |
| 28 | 28 | 14,00 | 14 | 392 |
| 29 | 29 | 14,50 | 14 | 406 |
| 30 | 30 | 15,00 | 15 | 450 |
| 31 | 31 | 15,50 | 15 | 465 |
| 32 | 32 | 16,00 | 16 | 512 |
| 33 | 32 | 17,02 | 17 | 544 |
| 34 | 32 | 18,06 | 18 | 576 |
| 35 | 32 | 19,14 | 19 | 608 |
| 36 | 32 | 20,25 | 20 | 640 |
| 37 | 32 | 21,39 | 21 | 672 |
| 38 | 32 | 22,56 | 22 | 704 |
| 39 | 32 | 23,77 | 23 | 736 |
| 40 | 32 | 25,00 | 25 | 800 |
| 41 | 32 | 26,27 | 26 | 832 |
| 42 | 32 | 27,56 | 27 | 864 |
| 43 | 32 | 28,89 | 28 | 896 |
| 44 | 32 | 30,25 | 30 | 960 |
| 45 | 32 | 31,64 | 31 | 992 |
| 46 | 32 | 33,06 | 33 | 1 056 |
| 47 | 32 | 34,52 | 34 | 1 088 |
| 48 | 32 | 36,00 | 36 | 1 152 |
| 49 | 32 | 37,52 | 37 | 1 184 |
| 50 | 32 | 39,06 | 39 | 1 248 |
| 51 | 32 | 40,64 | 40 | 1 280 |
| 52 | 32 | 42,25 | 42 | 1 344 |
| 53 | 32 | 43,89 | 43 | 1 376 |
| 54 | 32 | 45,56 | 45 | 1 440 |
| 55 | 32 | 47,27 | 47 | 1 504 |
| 56 | 32 | 49,00 | 49 | 1 568 |
| 57 | 32 | 50,77 | 50 | 1 600 |
| 58 | 32 | 52,56 | 52 | 1 664 |
| 59 | 32 | 54,39 | 54 | 1 728 |
| 60 | 32 | 56,25 | 56 | 1 792 |
| 61 | 32 | 58,14 | 58 | 1 856 |
| 62 | 32 | 60,06 | 60 | 1 920 |
| 63 | 32 | 62,02 | 62 | 1 984 |
| 64 | 32 | 64,00 | 64 | 2 048 |
| 65 | 32 | 66,02 | 66 | 2 112 |
| 66 | 32 | 68,06 | 68 | 2 176 |
| 67 | 32 | 70,14 | 70 | 2 240 |
| 68 | 32 | 72,25 | 72 | 2 304 |
| 69 | 32 | 74,39 | 74 | 2 368 |
| 70 | 32 | 76,56 | 76 | 2 432 |
| 71 | 32 | 78,77 | 78 | 2 496 |
| 72 | 32 | 81,00 | 81 | 2 592 |
| 73 | 32 | 83,27 | 83 | 2 656 |
| 74 | 32 | 85,56 | 85 | 2 720 |
| 75 | 32 | 87,89 | 87 | 2 784 |
| 76 | 32 | 90,25 | 90 | 2 880 |
| 77 | 32 | 92,64 | 92 | 2 944 |
| 78 | 32 | 95,06 | 95 | 3 040 |
| 79 | 32 | 97,52 | 97 | 3 104 |
| 80 | 32 | 100,00 | 100 | 3 200 |
| 81 | 32 | 102,52 | 102 | 3 264 |
| 82 | 32 | 105,06 | 105 | 3 360 |
| 83 | 32 | 107,64 | 107 | 3 424 |
| 84 | 32 | 110,25 | 110 | 3 520 |
| 85 | 32 | 112,89 | 112 | 3 584 |
| 86 | 32 | 115,56 | 115 | 3 680 |
| 87 | 32 | 118,27 | 118 | 3 776 |
| 88 | 32 | 121,00 | 121 | 3 872 |
| 89 | 32 | 123,77 | 123 | 3 936 |
| 90 | 32 | 126,56 | 126 | 4 032 |
| 91 | 32 | 129,39 | 129 | 4 128 |
| 92 | 32 | 132,25 | 132 | 4 224 |
| 93 | 32 | 135,14 | 135 | 4 320 |
| 94 | 32 | 138,06 | 138 | 4 416 |
| 95 | 32 | 141,02 | 141 | 4 512 |
| 96 | 32 | 144,00 | 144 | 4 608 |
| 97 | 32 | 147,02 | 147 | 4 704 |
| 98 | 32 | 150,06 | 150 | 4 800 |
| 99 | 32 | 153,14 | 153 | 4 896 |
| 100 | 32 | 156,25 | 156 | 4 992“ |

11.2.

IEC 62301:2011. Domáce elektrospotrebiče – Meranie spotreby elektrickej energie v pohotovostnom režime, vyd. 2.0.

Tabuľka 21

Počet obrazov za deň vypočítaný pre rýchlosti výrobku od 1 do 100 ipm

Rýchlosť (ipm)

Úlohy/deň

Obrázky/úlohu nezaokrúhlené

Obrázky/úlohu

Obrázky/deň

1

8

0,06

1

8

2

8

0,25

1

8

3

8

0,56

1

8

4

8

1,00

1

8

5

8

1,56

1

8

6

8

2,25

2

16

7

8

3,06

3

24

8

8

4,00

4

32

9

9

4,50

4

36

10

10

5,00

5

50

11

11

5,50

5

55

12

12

6,00

6

72

13

13

6,50

6

78

14

14

7,00

7

98

15

15

7,50

7

105

16

16

8,00

8

128

17

17

8,50

8

136

18

18

9,00

9

162

19

19

9,50

9

171

20

20

10,00

10

200

21

21

10,50

10

210

22

22

11,00

11

242

23

23

11,50

11

253

24

24

12,00

12

288

25

25

12,50

12

300

26

26

13,00

13

338

27

27

13,50

13

351

28

28

14,00

14

392

29

29

14,50

14

406

30

30

15,00

15

450

31

31

15,50

15

465

32

32

16,00

16

512

33

32

17,02

17

544

34

32

18,06

18

576

35

32

19,14

19

608

36

32

20,25

20

640

37

32

21,39

21

672

38

32

22,56

22

704

39

32

23,77

23

736

40

32

25,00

25

800

41

32

26,27

26

832

42

32

27,56

27

864

43

32

28,89

28

896

44

32

30,25

30

960

45

32

31,64

31

992

46

32

33,06

33

1 056

47

32

34,52

34

1 088

48

32

36,00

36

1 152

49

32

37,52

37

1 184

50

32

39,06

39

1 248

51

32

40,64

40

1 280

52

32

42,25

42

1 344

53

32

43,89

43

1 376

54

32

45,56

45

1 440

55

32

47,27

47

1 504

56

32

49,00

49

1 568

57

32

50,77

50

1 600

58

32

52,56

52

1 664

59

32

54,39

54

1 728

60

32

56,25

56

1 792

61

32

58,14

58

1 856

62

32

60,06

60

1 920

63

32

62,02

62

1 984

64

32

64,00

64

2 048

65

32

66,02

66

2 112

66

32

68,06

68

2 176

67

32

70,14

70

2 240

68

32

72,25

72

2 304

69

32

74,39

74

2 368

70

32

76,56

76

2 432

71

32

78,77

78

2 496

72

32

81,00

81

2 592

73

32

83,27

83

2 656

74

32

85,56

85

2 720

75

32

87,89

87

2 784

76

32

90,25

90

2 880

77

32

92,64

92

2 944

78

32

95,06

95

3 040

79

32

97,52

97

3 104

80

32

100,00

100

3 200

81

32

102,52

102

3 264

82

32

105,06

105

3 360

83

32

107,64

107

3 424

84

32

110,25

110

3 520

85

32

112,89

112

3 584

86

32

115,56

115

3 680

87

32

118,27

118

3 776

88

32

121,00

121

3 872

89

32

123,77

123

3 936

90

32

126,56

126

4 032

91

32

129,39

129

4 128

92

32

132,25

132

4 224

93

32

135,14

135

4 320

94

32

138,06

138

4 416

95

32

141,02

141

4 512

96

32

144,00

144

4 608

97

32

147,02

147

4 704

98

32

150,06

150

4 800

99

32

153,14

153

4 896

100

32

156,25

156

4 992“

---

(1)  Medzinárodná elektrotechnická komisia (IEC). Norma IEC 62040-3:2001 ‚Zdroje neprerušovaného napájania (UPS) – 3. časť: Metóda stanovenia požiadaviek na spôsobilosť a skúšky.‘ Ed. 2.0.

1

(2)  Výpadok vstupného napájania vzniká, keď sú napätie a frekvencia mimo stanoveného ustáleného stavu a prechodných rozsahov tolerancie, alebo ak sú skreslenia alebo prerušenia mimo limitov, ktoré sú špecifikované pre UPS.

2

(3)  Výstup VFD UPS je závislý od zmien vo vstupnom striedavom napätí a frekvencii a nie je určený na zabezpečovanie dodatočných nápravných funkcií, ako napríklad tých, ktoré vznikajú z používania transformátorov s odbočkami.

3

(4)  Rozsah tolerancie výstupného napätia je nižší ako rozsah vstupného napätia, ktoré určí výrobca. Výstup VI UPS závisí od frekvencie striedavého vstupu a výstupné napätie zostáva v rámci predpísaných limitov napätia (zabezpečených dodatočnými nápravnými funkciami napätia, ako napríklad tými, ktoré vyplývajú z používania aktívnych a/alebo pasívnych obvodov).

4

(5)  Táto definícia umožňuje výstup UPS vyšší ako 100 000 W, ktorý môže byť spätne vrátený do dodávky striedavého vstupu v testovacom režime a v zmysle miestnych nariadení.

5

(6)  Pulzy sú vrcholy krivky vyprodukovanej usmerňovačom v rámci cyklu a závisia od jeho dizajnu a od počtu fáz na vstupe.

6

(7)  Medzinárodná elektrotechnická komisia (IEC). Norma IEC 62053-21. ‚Zariadenia na meranie elektrickej energie (striedavého prúdu) – Konkrétne požiadavky – časť 21: Statické elektromery pre činnú energiu (triedy 1 a 2)‘. Ed. 1.0.

7

(8)  Medzinárodná elektrotechnická komisia (IEC). Norma IEC 62053-22. ‚Zariadenia na meranie elektrickej energie (striedavého prúdu) – Konkrétne požiadavky – časť 21: Statické elektromery pre činnú energiu (triedy 0,2 S a 0,5 S)‘. Ed. 1.0.

8

(9)  Americký národný normalizačný ústav. Norma ANSI C12.1. ‚Americká národná norma pre elektromery: Kód pre meranie elektrickej energie.‘ 2008.

9

(10)  GB je definovaný ako 1 0243 alebo 230 bajtov.

10

3

30

(11)  Poznámka: 230 V AC platí pre európsky trh a 115 V AC platí pre severoamerický trh

11

Poznámka:

(12)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-Design_Document.pdf

12

(13)  http://www.spec.org/sert/

13

(14)  http://www.spec.org/

14

(15)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-User_Guide.pdf

15

(16)  Na účely tejto špecifikácie ‚elektrická sieť“ alebo ‚zdroj elektrickej energie“ znamená vstupný zdroj napájania vrátane jednosmerného zdroja napájania pre výrobky, ktoré fungujú výlučne bez jednosmerného napájania.

16

(17)  IEC 62301 Ed. 1.0 – Domáce elektrospotrebiče – meranie spotreby elektrickej energie v pohotovostnom režime.

17

(18)  Výpočty neistoty merania sa musia vykonávať podľa normy IEC 62301, vyd. 2.0, dodatok D.

18

Vypočítava sa iba neistota spôsobená meracím prístrojom.

(19)  Označuje sa aj ako paralelné rozhranie alebo rozhranie Centronics.

19

(20)  Inštitút elektrotechnických a elektronických inžinierov (IEEE), norma 802.3az-2010. ‚Norma IEEE pre informačnú technológiu – Telekomunikácie a výmena informácií medzi systémami“, 2010.

20

---