# Uradni list L 115/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 115 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 586. maj 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 115

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 586. maj 2015

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Direktiva (EU) 2015/720 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive 94/62/ES glede zmanjšanja potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk (
  1
  ) | 11 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (
  1
  )

1

1

*

Direktiva (EU) 2015/720 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive 94/62/ES glede zmanjšanja potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk (
  1
  )

1

11

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/721 z dne 20. aprila 2015 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Vlaamse laurier (ZGO)) | 16 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/722 z dne 5. maja 2015 o izdaji dovoljenja za tavrin kot krmni dodatek za Canidae, Felidae, Mustelidae in mesojede ribe (
  1
  ) | 18 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/723 z dne 5. maja 2015 o izdaji dovoljenja za biotin kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  ) | 22 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/724 z dne 5. maja 2015 o izdaji dovoljenja za retinil acetat, retinil palmitat in retinil propionat kot krmne dodatke za vse živalske vrste (
  1
  ) | 25 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/725 z dne 5. maja 2015 o določitvi roka za vložitev zahtevkov za pomoč za zasebno skladiščenje prašičjega mesa iz Izvedbene uredbe (EU) 2015/360 | 32 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/726 z dne 5. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 34 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/727 z dne 10. aprila 2015 o skupnem znesku letnih nadomestil za nadzor za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila in za leto 2015 (ECB/2015/17) | 36 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/721 z dne 20. aprila 2015 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Vlaamse laurier (ZGO))

16

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/722 z dne 5. maja 2015 o izdaji dovoljenja za tavrin kot krmni dodatek za Canidae, Felidae, Mustelidae in mesojede ribe (
  1
  )

Canidae, Felidae, Mustelidae

1

18

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/723 z dne 5. maja 2015 o izdaji dovoljenja za biotin kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  )

1

22

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/724 z dne 5. maja 2015 o izdaji dovoljenja za retinil acetat, retinil palmitat in retinil propionat kot krmne dodatke za vse živalske vrste (
  1
  )

1

25

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/725 z dne 5. maja 2015 o določitvi roka za vložitev zahtevkov za pomoč za zasebno skladiščenje prašičjega mesa iz Izvedbene uredbe (EU) 2015/360

32

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/726 z dne 5. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

34

SKLEPI

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/727 z dne 10. aprila 2015 o skupnem znesku letnih nadomestil za nadzor za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila in za leto 2015 (ECB/2015/17)

36

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020( UL L 20, 27.1.2015 ) | 39 |
| | * | Popravek Sklepa Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020( UL L 31, 7.2.2015 ) | 40 |

Popravki

*

Popravek Sklepa Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020( UL L 20, 27.1.2015 )

( UL L 20, 27.1.2015 )

39

*

Popravek Sklepa Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020( UL L 31, 7.2.2015 )

( UL L 31, 7.2.2015 )

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/1

---

DIREKTIVA (EU) 2015/719 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 29. aprila 2015

o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poudariti je treba potrebo po zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, zlasti emisij ogljikovega dioksida (CO2), izboljšanju varnosti v cestnem prometu, prilagoditvi zadevne zakonodaje tehnološkemu razvoju in spreminjajočim se potrebam na trgu ter omogočanju intermodalnega prevoza, pri čemer je treba zagotoviti neizkrivljeno konkurenco in zaščito cestne infrastrukture. |
| --- | --- |

(1)

Poudariti je treba potrebo po zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, zlasti emisij ogljikovega dioksida (CO2), izboljšanju varnosti v cestnem prometu, prilagoditvi zadevne zakonodaje tehnološkemu razvoju in spreminjajočim se potrebam na trgu ter omogočanju intermodalnega prevoza, pri čemer je treba zagotoviti neizkrivljeno konkurenco in zaščito cestne infrastrukture.

| (2) | Tehnološki napredek omogoča namestitev dvižnih ali zložljivih aerodinamičnih naprav na zadnjem delu vozil. Vendar pa bi to imelo za posledico prekoračitev največje dolžine, dovoljene v skladu z Direktivo Sveta 96/53/ES (3). Zato je treba določiti odstopanje od določb o največji dolžini. Namen te direktive je dovoliti namestitev takih naprav takoj po prenosu ali začetku uporabe potrebnih sprememb tehničnih zahtev za homologacijo aerodinamičnih naprav in ko Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi operativnih pravil za uporabo takih naprav. |
| --- | --- |

(2)

Tehnološki napredek omogoča namestitev dvižnih ali zložljivih aerodinamičnih naprav na zadnjem delu vozil. Vendar pa bi to imelo za posledico prekoračitev največje dolžine, dovoljene v skladu z Direktivo Sveta 96/53/ES (3). Zato je treba določiti odstopanje od določb o največji dolžini. Namen te direktive je dovoliti namestitev takih naprav takoj po prenosu ali začetku uporabe potrebnih sprememb tehničnih zahtev za homologacijo aerodinamičnih naprav in ko Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi operativnih pravil za uporabo takih naprav.

| (3) | Z izboljšanjem aerodinamičnosti kabin motornih vozil bi se, morebiti ob hkratni uporabi dvižnih ali zložljivih aerodinamičnih naprav, nameščenih na zadnji del vozil, znatno izboljšala energetska učinkovitost vozil. Vendar tako izboljšanje v skladu s sedanjimi največjimi dolžinami, določenimi v Direktivi 96/53/ES, ni mogoče, ne da bi se pri tem zmanjšala nosilnost vozil oziroma ne da bi bilo ogroženo ekonomsko ravnovesje v sektorju cestnega prevoza. Iz tega razloga je tudi treba določiti odstopanje od teh največjih dolžin. Tako odstopanje se ne bi smelo uporabljati za povečanje nosilnosti vozila. |
| --- | --- |

(3)

Z izboljšanjem aerodinamičnosti kabin motornih vozil bi se, morebiti ob hkratni uporabi dvižnih ali zložljivih aerodinamičnih naprav, nameščenih na zadnji del vozil, znatno izboljšala energetska učinkovitost vozil. Vendar tako izboljšanje v skladu s sedanjimi največjimi dolžinami, določenimi v Direktivi 96/53/ES, ni mogoče, ne da bi se pri tem zmanjšala nosilnost vozil oziroma ne da bi bilo ogroženo ekonomsko ravnovesje v sektorju cestnega prevoza. Iz tega razloga je tudi treba določiti odstopanje od teh največjih dolžin. Tako odstopanje se ne bi smelo uporabljati za povečanje nosilnosti vozila.

| (4) | V skladu z okvirom iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je treba aerodinamične naprave, ki po dolžini presegajo 500 mm, in motorna vozila, opremljena s kabinami za izboljšanje njihove aerodinamičnosti, kadar taka vozila presegajo omejitve, določene v Direktivi 96/53/ES, preden se dajo na trg, homologirati. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z okvirom iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je treba aerodinamične naprave, ki po dolžini presegajo 500 mm, in motorna vozila, opremljena s kabinami za izboljšanje njihove aerodinamičnosti, kadar taka vozila presegajo omejitve, določene v Direktivi 96/53/ES, preden se dajo na trg, homologirati.

| (5) | Zagotovitev možnosti, da se vozila opremijo z novo konstrukcijo kabin, bi prispevala k izboljšanju varnosti v cestnem prometu z zmanjšanjem mrtvih kotov voznikovega pogleda, tudi tistih pod vetrobranskim steklom, in bi pripomogla k reševanju življenj med številnimi ranljivimi udeleženci v prometu, kot so pešci ali kolesarji. Nova konstrukcija kabin bi lahko vsebovala strukture za absorpcijo energije v primeru trka. Poleg tega bi se morala z morebitnim povečanjem prostornine kabine izboljšati tudi varnost in udobje voznika. Ko bodo oblikovane izboljšane varnostne zahteve za daljše kabine, bo mogoče preučiti, ali je njihova uporaba primerna za vozila, za katera ni predvideno podaljšanje. |
| --- | --- |

(5)

Zagotovitev možnosti, da se vozila opremijo z novo konstrukcijo kabin, bi prispevala k izboljšanju varnosti v cestnem prometu z zmanjšanjem mrtvih kotov voznikovega pogleda, tudi tistih pod vetrobranskim steklom, in bi pripomogla k reševanju življenj med številnimi ranljivimi udeleženci v prometu, kot so pešci ali kolesarji. Nova konstrukcija kabin bi lahko vsebovala strukture za absorpcijo energije v primeru trka. Poleg tega bi se morala z morebitnim povečanjem prostornine kabine izboljšati tudi varnost in udobje voznika. Ko bodo oblikovane izboljšane varnostne zahteve za daljše kabine, bo mogoče preučiti, ali je njihova uporaba primerna za vozila, za katera ni predvideno podaljšanje.

| (6) | Alternativni sistemi za prenos moči, ki vključujejo hibridne sisteme za prenos moči, so tisti, ki za namene mehanskega pogona pridobivajo energijo iz goriva in/ali akumulatorja ali druge naprave za shranjevanje električne ali mehanske energije. Uporaba alternativnih sistemov za prenos moči pri težkih tovornih vozilih ali avtobusih lahko povzroča dodatno težo, vendar zmanjšuje onesnaževanje. Ta dodatna teža se ne bi smela upoštevati pri izračunu dejanske nosilnosti vozila, saj bi to škodilo sektorju cestnega prevoza z gospodarskega vidika. Vendar pa se zaradi dodatne teže tudi ne bi smela povečati nosilnost vozil. |
| --- | --- |

(6)

Alternativni sistemi za prenos moči, ki vključujejo hibridne sisteme za prenos moči, so tisti, ki za namene mehanskega pogona pridobivajo energijo iz goriva in/ali akumulatorja ali druge naprave za shranjevanje električne ali mehanske energije. Uporaba alternativnih sistemov za prenos moči pri težkih tovornih vozilih ali avtobusih lahko povzroča dodatno težo, vendar zmanjšuje onesnaževanje. Ta dodatna teža se ne bi smela upoštevati pri izračunu dejanske nosilnosti vozila, saj bi to škodilo sektorju cestnega prevoza z gospodarskega vidika. Vendar pa se zaradi dodatne teže tudi ne bi smela povečati nosilnost vozil.

| (7) | Prihodnja vozila na alternativna goriva (s težjimi sistemi za prenos moči, kot tistimi, ki se uporabljajo v vozilih na konvencionalna goriva) bi lahko prav tako imela korist od dodatne dovoljene teže. Zato se lahko taka alternativna goriva vključijo na seznam alternativnih goriv iz te direktive, če njihova uporaba zahteva dodatno dovoljeno težo. |
| --- | --- |

(7)

Prihodnja vozila na alternativna goriva (s težjimi sistemi za prenos moči, kot tistimi, ki se uporabljajo v vozilih na konvencionalna goriva) bi lahko prav tako imela korist od dodatne dovoljene teže. Zato se lahko taka alternativna goriva vključijo na seznam alternativnih goriv iz te direktive, če njihova uporaba zahteva dodatno dovoljeno težo.

| (8) | Ta direktiva določa odstopanja od največjih dovoljenih tež in mer vozil in skupin vozil, ki so določene v Direktivi 96/53/ES. Vendar bi morale države članice imeti možnost, da zaradi varnosti v cestnem prometu ali značilnosti infrastrukture na določenih delih svojega cestnega omrežja omejijo udeležbo določenih vozil v prometu. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva določa odstopanja od največjih dovoljenih tež in mer vozil in skupin vozil, ki so določene v Direktivi 96/53/ES. Vendar bi morale države članice imeti možnost, da zaradi varnosti v cestnem prometu ali značilnosti infrastrukture na določenih delih svojega cestnega omrežja omejijo udeležbo določenih vozil v prometu.

| (9) | Kar zadeva uporabo zabojnikov, se vedno pogosteje uporabljajo 13,7-metrski zabojniki (dolžine 45 čevljev). Taki kontejnerji se prevažajo z vsemi vrstami prevoza. Za del intermodalnega prevoza, ki poteka po cestah, pa so sedaj potrebni upravni postopki, ki so obremenjujoči za države članice in za prevoznike, oziroma so zahtevani patentirani zaokroženi vogali na zabojnikih, s čimer so povezani visoki stroški. S podaljšanjem dovoljene dolžine vozil, ki prevažajo take zabojnike, za 15 cm, bi bili lahko prevozniki oproščeni teh upravnih postopkov in bi se olajšal intermodalni prevoz, ne da bi to pomenilo tveganje ali škodo za cestno infrastrukturo ali druge uporabnike cest. Opredelitev intermodalnega prevoza iz te direktive ne posega v potek pregleda Direktive Sveta 92/106/EGS (5). |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva uporabo zabojnikov, se vedno pogosteje uporabljajo 13,7-metrski zabojniki (dolžine 45 čevljev). Taki kontejnerji se prevažajo z vsemi vrstami prevoza. Za del intermodalnega prevoza, ki poteka po cestah, pa so sedaj potrebni upravni postopki, ki so obremenjujoči za države članice in za prevoznike, oziroma so zahtevani patentirani zaokroženi vogali na zabojnikih, s čimer so povezani visoki stroški. S podaljšanjem dovoljene dolžine vozil, ki prevažajo take zabojnike, za 15 cm, bi bili lahko prevozniki oproščeni teh upravnih postopkov in bi se olajšal intermodalni prevoz, ne da bi to pomenilo tveganje ali škodo za cestno infrastrukturo ali druge uporabnike cest. Opredelitev intermodalnega prevoza iz te direktive ne posega v potek pregleda Direktive Sveta 92/106/EGS (5).

| (10) | Za nadaljnje spodbujanje intermodalnega prevoza in za upoštevanje prazne teže zabojnikov ali zamenljivega tovorišča dolžine največ 13,7 metra (45 čevljev) bi bilo treba dovoliti promet triosnih motornih vozil z dvo- ali triosnimi polpriklopniki do skupne dovoljene teže 44 ton. Dvoosna motorna vozila s triosnimi polpriklopniki, ki prevažajo zabojnike ali zamenljivo tovorišče dolžine največ 13,7 metra (45 čevljev), bi bilo treba dovoliti za intermodalni prevoz do skupne dovoljene teže 42 ton. |
| --- | --- |

(10)

Za nadaljnje spodbujanje intermodalnega prevoza in za upoštevanje prazne teže zabojnikov ali zamenljivega tovorišča dolžine največ 13,7 metra (45 čevljev) bi bilo treba dovoliti promet triosnih motornih vozil z dvo- ali triosnimi polpriklopniki do skupne dovoljene teže 44 ton. Dvoosna motorna vozila s triosnimi polpriklopniki, ki prevažajo zabojnike ali zamenljivo tovorišče dolžine največ 13,7 metra (45 čevljev), bi bilo treba dovoliti za intermodalni prevoz do skupne dovoljene teže 42 ton.

| (11) | Od sprejetja Direktive 96/53/ES se je znatno povečala povprečna teža avtobusnih potnikov in njihove prtljage. Zaradi omejitev teže, določenih v navedeni direktivi, se je postopno zmanjšalo število prepeljanih potnikov. Poleg tega je k povečanju teže vozil, ki jih prevažajo, prispevala tudi oprema, potrebna za izpolnjevanje sedanjih tehničnih zahtev, kot so standardi Euro VI. Potreba po tem, da se zaradi izboljšanja energetske učinkovitosti javnemu prevozu da prednost pred zasebnim, pomeni, da je treba znova doseči predhodno število avtobusnih potnikov, pri tem pa upoštevati povečanje njihove teže in teže njihove prtljage. To je mogoče doseči s povečanjem dovoljene teže dvoosnih avtobusov ob upoštevanju omejitev, ki vseeno preprečujejo, da bi se zaradi hitrejše obrabe poškodovala cestna infrastruktura. |
| --- | --- |

(11)

Od sprejetja Direktive 96/53/ES se je znatno povečala povprečna teža avtobusnih potnikov in njihove prtljage. Zaradi omejitev teže, določenih v navedeni direktivi, se je postopno zmanjšalo število prepeljanih potnikov. Poleg tega je k povečanju teže vozil, ki jih prevažajo, prispevala tudi oprema, potrebna za izpolnjevanje sedanjih tehničnih zahtev, kot so standardi Euro VI. Potreba po tem, da se zaradi izboljšanja energetske učinkovitosti javnemu prevozu da prednost pred zasebnim, pomeni, da je treba znova doseči predhodno število avtobusnih potnikov, pri tem pa upoštevati povečanje njihove teže in teže njihove prtljage. To je mogoče doseči s povečanjem dovoljene teže dvoosnih avtobusov ob upoštevanju omejitev, ki vseeno preprečujejo, da bi se zaradi hitrejše obrabe poškodovala cestna infrastruktura.

| (12) | Države članice morajo kršitve v zvezi s preobremenjenimi vozili ustrezno obravnavati, da bi preprečile kakršno koli izkrivljanje konkurence in zagotovile varnost v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(12)

Države članice morajo kršitve v zvezi s preobremenjenimi vozili ustrezno obravnavati, da bi preprečile kakršno koli izkrivljanje konkurence in zagotovile varnost v cestnem prometu.

| (13) | Da se zagotovi neizkrivljena konkurenca med prevozniki in izboljša odkrivanje kršitev, bi morale države članice do 27. maja 2021 sprejeti posebne ukrepe za prepoznavo vozil ali skupin vozil v prometu, za katere je verjetno, da presegajo zadevne omejitve teže, in bi jih zato bilo treba preveriti. Taka prepoznava bi se lahko izvajala z uporabo mehanizmov za tehtanje, ki so vgrajeni v cestno infrastrukturo, ali senzorjev, nameščenih na vozila, ki na daljavo sporočajo podatke zadevnim organom. Taki podatki iz naprave, nameščene na vozilo, bi morali biti na voljo tudi vozniku. Vsaka država članica bi morala vsako leto izvesti ustrezno število preverjanj teže vozil. Število takih preverjanj bi moralo biti sorazmerno s skupnim številom vozil, ki so vsako leto pregledana v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(13)

Da se zagotovi neizkrivljena konkurenca med prevozniki in izboljša odkrivanje kršitev, bi morale države članice do 27. maja 2021 sprejeti posebne ukrepe za prepoznavo vozil ali skupin vozil v prometu, za katere je verjetno, da presegajo zadevne omejitve teže, in bi jih zato bilo treba preveriti. Taka prepoznava bi se lahko izvajala z uporabo mehanizmov za tehtanje, ki so vgrajeni v cestno infrastrukturo, ali senzorjev, nameščenih na vozila, ki na daljavo sporočajo podatke zadevnim organom. Taki podatki iz naprave, nameščene na vozilo, bi morali biti na voljo tudi vozniku. Vsaka država članica bi morala vsako leto izvesti ustrezno število preverjanj teže vozil. Število takih preverjanj bi moralo biti sorazmerno s skupnim številom vozil, ki so vsako leto pregledana v zadevni državi članici.

| (14) | Za zagotovitev skladnosti s to direktivo bi morale države članice določiti pravila o kaznih za kršitve te direktive in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni bi morale biti učinkovite, nediskriminatorne, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev skladnosti s to direktivo bi morale države članice določiti pravila o kaznih za kršitve te direktive in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni bi morale biti učinkovite, nediskriminatorne, sorazmerne in odvračilne.

| (15) | Za zagotavljanje večje učinkovitosti preverjanj teže vozil ali skupin vozil na mednarodni ravni in omogočanje nemotenega izvajanja teh preverjanj je pomembno, da si pristojni organi v državah članicah izmenjujejo informacije. Kontaktna točka, določena v skladu z Uredbo (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi se morala uporabljati za tako izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotavljanje večje učinkovitosti preverjanj teže vozil ali skupin vozil na mednarodni ravni in omogočanje nemotenega izvajanja teh preverjanj je pomembno, da si pristojni organi v državah članicah izmenjujejo informacije. Kontaktna točka, določena v skladu z Uredbo (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi se morala uporabljati za tako izmenjavo informacij.

| (16) | Evropski parlament in Svet bi bilo treba redno obveščati o preverjanjih, ki jih pristojni organi držav članic izvajajo v cestnem prometu. Komisija bo na podlagi teh informacij, ki jih predložijo države članice, lahko zagotavljala, da prevozniki upoštevajo pravila, določena v tej direktivi, prav tako pa bo ugotavljala, ali bi bilo treba oblikovati dodatne prisilne ukrepe. |
| --- | --- |

(16)

Evropski parlament in Svet bi bilo treba redno obveščati o preverjanjih, ki jih pristojni organi držav članic izvajajo v cestnem prometu. Komisija bo na podlagi teh informacij, ki jih predložijo države članice, lahko zagotavljala, da prevozniki upoštevajo pravila, določena v tej direktivi, prav tako pa bo ugotavljala, ali bi bilo treba oblikovati dodatne prisilne ukrepe.

| (17) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (18) | Komisija ne bi smela sprejeti izvedbenih aktov glede operativnih zahtev v zvezi z uporabo aerodinamičnih naprav ali podrobnih specifikacij glede opreme za tehtanje, nameščene na vozila, če odbor, ustanovljen v skladu s to direktivo, ne poda nobenega mnenja o osnutku izvedbenega akta, ki ga predstavi Komisija. |
| --- | --- |

(18)

Komisija ne bi smela sprejeti izvedbenih aktov glede operativnih zahtev v zvezi z uporabo aerodinamičnih naprav ali podrobnih specifikacij glede opreme za tehtanje, nameščene na vozila, če odbor, ustanovljen v skladu s to direktivo, ne poda nobenega mnenja o osnutku izvedbenega akta, ki ga predstavi Komisija.

| (19) | Da se posodobi seznam alternativnih goriv iz te direktive v skladu z najnovejšimi tehnološkimi dosežki, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme akte v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov držav članic, in sicer preden sprejme delegirane akte. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(19)

Da se posodobi seznam alternativnih goriv iz te direktive v skladu z najnovejšimi tehnološkimi dosežki, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme akte v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov držav članic, in sicer preden sprejme delegirane akte. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (20) | Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(20)

Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (21) | Direktivo 96/53/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(21)

Direktivo 96/53/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 96/53/ES se spremeni:

| 1. | točka (a) člena 1(1) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | mere motornih vozil kategorij M2 in M3 in njihovih priklopnih vozil kategorije 0 ter motornih vozil kategorij N2 in N3 in njihovih priklopnih vozil kategorij 03 in 04, kakor so opredeljene v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*); |
| --- | --- | --- |

1.

točka (a) člena 1(1) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

mere motornih vozil kategorij M2 in M3 in njihovih priklopnih vozil kategorije 0 ter motornih vozil kategorij N2 in N3 in njihovih priklopnih vozil kategorij 03 in 04, kakor so opredeljene v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*);

(*)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).“"

| 2. | člen 2 se spremeni:






  (a) | v prvem odstavku se dodajo naslednje opredelitve pojmov:






  „— | ‚alternativna goriva‘ pomeni goriva ali vire energije, ki se vsaj deloma uporabljajo kot nadomestek za fosilne naftne vire pri oskrbi prevoza z energijo ter ki lahko potencialno prispevajo k dekarbonizaciji prevoznega sektorja in izboljšujejo njegove okoljske parametre; vključujejo:






  (a) | električno energijo, ki se uporablja v vseh vrstah električnih vozil; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

člen 2 se spremeni:

(a)

v prvem odstavku se dodajo naslednje opredelitve pojmov:

„—

‚alternativna goriva‘ pomeni goriva ali vire energije, ki se vsaj deloma uporabljajo kot nadomestek za fosilne naftne vire pri oskrbi prevoza z energijo ter ki lahko potencialno prispevajo k dekarbonizaciji prevoznega sektorja in izboljšujejo njegove okoljske parametre; vključujejo:

(a)

električno energijo, ki se uporablja v vseh vrstah električnih vozil;

| (b) | vodik; |
| --- | --- |

(b)

vodik;

| (c) | zemeljski plin, vključno z biometanom, v plinasti (stisnjeni zemeljski plin – SZP) in tekoči obliki (utekočinjeni zemeljski plin – UZP); |
| --- | --- |

(c)

zemeljski plin, vključno z biometanom, v plinasti (stisnjeni zemeljski plin – SZP) in tekoči obliki (utekočinjeni zemeljski plin – UZP);

| (d) | utekočinjeni naftni plin (UNP); |
| --- | --- |

(d)

utekočinjeni naftni plin (UNP);

| (e) | mehansko energijo iz shranjevanja v vozilu/vira v vozilu, vključno z odpadno toploto; |
| --- | --- |

(e)

mehansko energijo iz shranjevanja v vozilu/vira v vozilu, vključno z odpadno toploto;

| — | ‚vozilo na alternativna goriva‘ pomeni motorno vozilo s celotnim ali delnim pogonom na alternativno gorivo, ki je odobreno v skladu z okvirom iz Direktive 2007/46/ES, |
| --- | --- |

—

‚vozilo na alternativna goriva‘ pomeni motorno vozilo s celotnim ali delnim pogonom na alternativno gorivo, ki je odobreno v skladu z okvirom iz Direktive 2007/46/ES,

| — | ‚intermodalni prevoz‘ pomeni:






  (a) | kombinirani prevoz, opredeljen v členu 1 Direktive Sveta 92/106/EGS (**), v okviru katerega se prevažajo eden ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče do največje skupne dolžine 13,7 m (45 čevljev), ali |
| --- | --- | --- |

—

‚intermodalni prevoz‘ pomeni:

(a)

kombinirani prevoz, opredeljen v členu 1 Direktive Sveta 92/106/EGS (**), v okviru katerega se prevažajo eden ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče do največje skupne dolžine 13,7 m (45 čevljev), ali

| (b) | prevoz enega ali več zabojnikov ali zamenljivega tovorišča do največje skupne dolžine 13,7 m (45 čevljev) po vodnih poteh, pod pogojem, da dolžina začetne ali končne cestne etape ne presega 150 km na ozemlju Unije. Navedena razdalja 150 km se lahko preseže, da bi se dosegel najbližji ustrezni prometni terminal za predvideno storitev v primeru:






  (i) | vozil, ki so skladna s točko 2.2.2(a) ali (b) Priloge I, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

prevoz enega ali več zabojnikov ali zamenljivega tovorišča do največje skupne dolžine 13,7 m (45 čevljev) po vodnih poteh, pod pogojem, da dolžina začetne ali končne cestne etape ne presega 150 km na ozemlju Unije. Navedena razdalja 150 km se lahko preseže, da bi se dosegel najbližji ustrezni prometni terminal za predvideno storitev v primeru:

(i)

vozil, ki so skladna s točko 2.2.2(a) ali (b) Priloge I, ali

| (ii) | vozil, ki so skladna s točko 2.2.2(c) ali (d) Priloge I, v primerih, kadar so take razdalje dovoljene v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(ii)

vozil, ki so skladna s točko 2.2.2(c) ali (d) Priloge I, v primerih, kadar so take razdalje dovoljene v zadevni državi članici.

Pri intermodalnem prevozu se lahko najbližji ustrezni prometni terminal za zagotavljanje storitve nahaja v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bila pošiljka natovorjena ali raztovorjena,

| — | ‚špediter‘ pomeni pravni subjekt ali fizično ali pravno osebo, ki je na tovornem listu ali enakovredni prevozni listini, kot je ‚direktni‘ tovorni list, navedena kot špediter in/ali v imenu katere(-ga) in za račun katere(-ga) se s prevoznim podjetjem sklene pogodba o prevozu. |
| --- | --- |

—

‚špediter‘ pomeni pravni subjekt ali fizično ali pravno osebo, ki je na tovornem listu ali enakovredni prevozni listini, kot je ‚direktni‘ tovorni list, navedena kot špediter in/ali v imenu katere(-ga) in za račun katere(-ga) se s prevoznim podjetjem sklene pogodba o prevozu.

(**)  Direktiva Sveta 92/106/EGS z dne 7. decembra 1992 o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami (UL L 368, 17.12.1992, str. 38).“"

| (b) | v drugem odstavku se navedba „Direktivi 70/156/EGS“ nadomesti z naslednjim:
  „Direktivi 2007/46/ES“; |
| --- | --- |

(b)

v drugem odstavku se navedba „Direktivi 70/156/EGS“ nadomesti z naslednjim:

„Direktivi 2007/46/ES“;

| 3. | člen 4 se spremeni:






  (a) | tretji in četrti pododstavek odstavka 4 se črtata; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 4 se spremeni:

(a)

tretji in četrti pododstavek odstavka 4 se črtata;

| (b) | odstavek 6 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se črta;

| 4. | člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Šteje se, da sedlasti vlačilci s polpriklopniki, dani v uporabo pred 1. januarjem 1991, ki ne izpolnjujejo specifikacij iz točk 1.6 in 4.4 Priloge I, izpolnjujejo taka določila za namene člena 3, če ne presegajo skupne dolžine 15,50 m.“; |
| --- | --- |

4.

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Šteje se, da sedlasti vlačilci s polpriklopniki, dani v uporabo pred 1. januarjem 1991, ki ne izpolnjujejo specifikacij iz točk 1.6 in 4.4 Priloge I, izpolnjujejo taka določila za namene člena 3, če ne presegajo skupne dolžine 15,50 m.“

| 5. | členi 8, 8a in 9 se črtajo; |
| --- | --- |

5.

členi 8, 8a in 9 se črtajo;

| 6. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 8b
  1.   Zaradi izboljšanja energetske učinkovitosti vozil ali skupin vozil, ki so opremljena z aerodinamičnimi napravami, ki ustrezajo zahtevam iz odstavkov 2 in 3, ter ki so skladni z Direktivo 2007/46/ES, se lahko največje dolžine iz točke 1.1 Priloge I k tej direktivi prekoračijo, tako da se na zadnjem delu vozil ali skupin vozil omogoči namestitev takšnih naprav. Vozila ali skupine vozil, opremljene s takšnimi napravami, morajo biti skladne s točko 1.5 Priloge I k tej direktivi, kakršne koli prekoračitve največjih dolžin pa ne smejo imeti za posledico povečanja dolžine natovarjanja teh vozil ali skupin vozil.
  2.   Preden se dajo na trg, se aerodinamične naprave iz odstavka 1, ki po dolžini presegajo 500 mm, homologirajo v skladu s pravili o homologaciji iz okvira iz Direktive 2007/46/ES.
  Komisija do 27. maja 2017 oceni potrebo po sprejetju ali spremembi kakršnih koli tehničnih zahtev za homologacijo aerodinamičnih naprav, določenih v tem okviru, pri čemer upošteva potrebo po zagotavljanju varnosti v cestnem prometu in varnosti intermodalnega prevoza ter zlasti:






  (a) | varno namestitev naprav, tako da se zmanjša tveganje njihovega odklopa ob poteku časa, vključno med intermodalnim prevozom; |
| --- | --- | --- |

6.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 8b

1.   Zaradi izboljšanja energetske učinkovitosti vozil ali skupin vozil, ki so opremljena z aerodinamičnimi napravami, ki ustrezajo zahtevam iz odstavkov 2 in 3, ter ki so skladni z Direktivo 2007/46/ES, se lahko največje dolžine iz točke 1.1 Priloge I k tej direktivi prekoračijo, tako da se na zadnjem delu vozil ali skupin vozil omogoči namestitev takšnih naprav. Vozila ali skupine vozil, opremljene s takšnimi napravami, morajo biti skladne s točko 1.5 Priloge I k tej direktivi, kakršne koli prekoračitve največjih dolžin pa ne smejo imeti za posledico povečanja dolžine natovarjanja teh vozil ali skupin vozil.

2.   Preden se dajo na trg, se aerodinamične naprave iz odstavka 1, ki po dolžini presegajo 500 mm, homologirajo v skladu s pravili o homologaciji iz okvira iz Direktive 2007/46/ES.

Komisija do 27. maja 2017 oceni potrebo po sprejetju ali spremembi kakršnih koli tehničnih zahtev za homologacijo aerodinamičnih naprav, določenih v tem okviru, pri čemer upošteva potrebo po zagotavljanju varnosti v cestnem prometu in varnosti intermodalnega prevoza ter zlasti:

(a)

varno namestitev naprav, tako da se zmanjša tveganje njihovega odklopa ob poteku časa, vključno med intermodalnim prevozom;

| (b) | varnost drugih udeležencev v prometu, zlasti ranljivih udeležencev, tako da se med drugim zagotovi vidljivost zunanjih robov pri vgradnji aerodinamičnih naprav, da se prilagodijo zahteve glede posrednega pogleda ter da – v primeru trčenja z zadnjim delom vozila ali skupine vozil – ni ogrožena zaščita pred podletom od zadaj. |
| --- | --- |

(b)

varnost drugih udeležencev v prometu, zlasti ranljivih udeležencev, tako da se med drugim zagotovi vidljivost zunanjih robov pri vgradnji aerodinamičnih naprav, da se prilagodijo zahteve glede posrednega pogleda ter da – v primeru trčenja z zadnjim delom vozila ali skupine vozil – ni ogrožena zaščita pred podletom od zadaj.

Komisija v ta namen po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo zadevnih pravil o homologaciji iz okvira iz Direktive 2007/46/ES.

3.   Aerodinamične naprave iz odstavka 1 izpolnjujejo naslednje operativne pogoje:

| (a) | v primerih, ko je ogrožena varnost drugih udeležencev v cestnem prometu ali voznika, jih voznik prepogne, zloži ali odstrani; |
| --- | --- |

(a)

v primerih, ko je ogrožena varnost drugih udeležencev v cestnem prometu ali voznika, jih voznik prepogne, zloži ali odstrani;

| (b) | pri njihovi uporabi v mestni in medmestni cestni infrastrukturi se upoštevajo posebne značilnosti območij, na katerih je največja dovoljena hitrost manjša ali enaka 50 km/h in na katerih je prisotnost ranljivih udeležencev verjetnejša, in |
| --- | --- |

(b)

pri njihovi uporabi v mestni in medmestni cestni infrastrukturi se upoštevajo posebne značilnosti območij, na katerih je največja dovoljena hitrost manjša ali enaka 50 km/h in na katerih je prisotnost ranljivih udeležencev verjetnejša, in

| (c) | njihova uporaba je skladna z intermodalnim prevozom ter zlasti, kadar so zložene/prepognjene, se največja dovoljena dolžina ne preseže za več kot 20 cm. |
| --- | --- |

(c)

njihova uporaba je skladna z intermodalnim prevozom ter zlasti, kadar so zložene/prepognjene, se največja dovoljena dolžina ne preseže za več kot 20 cm.

4.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobne določbe za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje odstavka 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 10i(2).

5.   Odstavek 1 se uporablja od datuma prenosa ali začetka uporabe potrebnih sprememb instrumentov iz odstavka 2 in po sprejetju izvedbenih aktov iz odstavka 4, kakor je ustrezno.

Člen 9a

1.   Zaradi izboljšanja energetske učinkovitosti, zlasti glede aerodinamičnosti kabin, in varnosti v cestnem prometu, so lahko pri vozilih ali skupinah vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 2 in so skladne z Direktivo 2007/46/ES, največje dolžine iz točke 1.1 Priloge I k tej direktivi presežene, pod pogojem, da njihove kabine zagotavljajo boljšo aerodinamičnost, energetsko učinkovitost ter večjo varnost. Vozila ali skupine vozil, opremljeni s takšnimi kabinami, morajo biti skladne s točko 1.5 Priloge I k tej direktivi, kakršno koli preseganje največjih dolžin pa ne sme imeti za posledico povečanja nosilnosti teh vozil.

2.   Preden se dajo na trg, se vozila iz odstavka 1 odobrijo v skladu s pravili o homologaciji iz okvira iz Direktive 2007/46/ES. Komisija do 27. maja 2017 oceni potrebo po oblikovanju tehničnih zahtev za homologacijo vozil, opremljenih s takšnimi kabinami, določenimi v navedenem okviru, pri čemer upošteva naslednje:

| (a) | izboljšanje aerodinamičnosti vozil ali skupin vozil; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje aerodinamičnosti vozil ali skupin vozil;

| (b) | ranljive udeležence v cestnem prometu in povečanje njihove vidljivosti za voznike, zlasti z zmanjšanjem mrtvih kotov voznikovega pogleda; |
| --- | --- |

(b)

ranljive udeležence v cestnem prometu in povečanje njihove vidljivosti za voznike, zlasti z zmanjšanjem mrtvih kotov voznikovega pogleda;

| (c) | zmanjšanje škode ali poškodb, povzročenih drugim udeležencem v prometu v primeru trčenja; |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje škode ali poškodb, povzročenih drugim udeležencem v prometu v primeru trčenja;

| (d) | varnost in udobje voznikov. |
| --- | --- |

(d)

varnost in udobje voznikov.

Komisija v ta namen po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo ustreznih pravil o homologaciji iz okvira iz Direktive 2007/46/ES.

3.   Odstavek 1 se uporablja po poteku treh let po datumu prenosa ali začetka uporabe potrebnih sprememb instrumentov iz odstavka 2, kakor je ustrezno.“

| 7. | člen 10a se črta; |
| --- | --- |

7.

člen 10a se črta;

| 8. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 10b
  Največje dovoljene teže vozil na alternativna goriva so določene v točkah 2.3.1, 2.3.2 in 2.4 Priloge I.
  Vozila na alternativna goriva morajo biti skladna tudi z omejitvami glede največje dovoljene osne obremenitve, določene v točki 3 Priloge I.
  Dodatna teža, ki se zahteva za vozila na alternativna goriva, se opredeli na podlagi dokumentacije, ki jo ob odobritvi zadevnega vozila priskrbi proizvajalec. Ta dodatna teža se navede v uradnem dokazilu, zahtevanem v skladu s členom 6.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10h, da za namene te direktive posodobi seznam alternativnih goriv iz člena 2, za katere se zahteva dodatna teža. Zlasti je pomembno, da Komisija pred sprejetjem teh delegiranih aktov deluje po običajnem postopku in se posvetuje s strokovnjaki, vključno s strokovnjaki držav članic.
  Člen 10c
  Največje dolžine, določene v točki 1.1 Priloge I, kadar je to ustrezno ob upoštevanju člena 9a(1), ter največje razdalje, določene v točki 1.6 Priloge I, se lahko prekoračijo za 15 cm pri vozilih ali skupinah vozil, ki prevažajo zabojnike dolžine 13,7 metra (45 čevljev) ali zamenljivo tovorišče dolžine 13,7 metra (45 čevljev), s tovorom ali brez njega, pod pogojem, da je cestni prevoz zadevnega zabojnika ali zamenljivega tovorišča del intermodalnega prevoza.
  Člen 10d
  1.   Države članice do 27. maja 2021 sprejmejo posebne ukrepe za prepoznavo vozil ali skupin vozil v prometu, za katere je verjetno, da presegajo največjo dovoljeno težo in bi jih pristojni organi držav članic zato morali preveriti, da se zagotovi skladnost z zahtevami te direktive. Ti ukrepi se lahko sprejmejo s pomočjo avtomatskih sistemov, nameščenih na cestno infrastrukturo, ali z uporabo opreme za tehtanje, nameščene na vozila v skladu z odstavkom 4.
  Država članica ne sme zahtevati, da se oprema za tehtanje namesti na vozila ali skupine vozil, ki so registrirane v drugi državi članici.
  Brez poseganja v pravo Unije in nacionalno pravo se avtomatski sistemi certificirajo, kadar se uporabljajo za ugotavljanje kršitev te direktive in za nalaganje kazni. Kadar se avtomatski sistemi uporabljajo le za namene prepoznavanja, ni treba, da so certificirani.
  2.   Vsaka država članica vsako koledarsko leto izvede ustrezno število preverjanj teže vozil ali skupin vozil v prometu, sorazmerno s skupnim številom vozil, ki so vsako leto pregledana na njenem ozemlju.
  3.   Države članice v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zagotovijo, da si njihovi pristojni organi izmenjujejo informacije o kršitvah in kaznih, povezanih s tem členom.
  4.   Oprema za tehtanje, nameščena na vozila, iz odstavka 1, mora biti natančna in zanesljiva ter v celoti interoperabilna in združljiva z vsemi vrstami vozil.
  5.   Komisija do 27. maja 2016 sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobne določbe za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje pravil o interoperabilnosti in združljivosti iz odstavka 4.
  Za zagotovitev interoperabilnosti te podrobne določbe omogočajo, da se v vsakem trenutku iz premikajočega se vozila pristojnim organom kot tudi njegovemu vozniku sporočijo podatki o teži. To pošiljanje podatkov poteka prek vmesnika, opredeljenega s standardi CEN za DSRC EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 in ISO 14906. Poleg tega se s takim pošiljanjem podatkov zagotovi, da lahko pristojni organi držav članic na enak način komunicirajo in si izmenjujejo informacije z vozili in skupinami vozil, ki so registrirane v kateri koli državi članici in ki uporabljajo opremo za tehtanje, nameščeno na vozila.
  Za zagotovitev združljivosti z vsemi vrstami vozil morajo sistemi, nameščeni na motornih vozilih, omogočati sprejemanje in obdelavo vseh podatkov iz katere koli vrste priklopnega vozila ali polpriklopnika, pritrjenega na motorno vozilo.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 10i(2).
  Člen 10e
  Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni morajo biti učinkovite, nediskriminatorne, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh pravilih uradno obvestijo Komisijo.
  Člen 10f
  1.   Za prevoz zabojnikov in zamenljivega tovorišča države članice določijo pravila, v skladu s katerimi mora:






  (a) | špediter prevozniku, ki mu poveri prevoz zabojnika ali zamenljivega tovorišča, izročiti izjavo o teži prepeljanega zabojnika ali zamenljivega tovorišča in |
| --- | --- | --- |

8.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 10b

Največje dovoljene teže vozil na alternativna goriva so določene v točkah 2.3.1, 2.3.2 in 2.4 Priloge I.

Vozila na alternativna goriva morajo biti skladna tudi z omejitvami glede največje dovoljene osne obremenitve, določene v točki 3 Priloge I.

Dodatna teža, ki se zahteva za vozila na alternativna goriva, se opredeli na podlagi dokumentacije, ki jo ob odobritvi zadevnega vozila priskrbi proizvajalec. Ta dodatna teža se navede v uradnem dokazilu, zahtevanem v skladu s členom 6.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10h, da za namene te direktive posodobi seznam alternativnih goriv iz člena 2, za katere se zahteva dodatna teža. Zlasti je pomembno, da Komisija pred sprejetjem teh delegiranih aktov deluje po običajnem postopku in se posvetuje s strokovnjaki, vključno s strokovnjaki držav članic.

Člen 10c

Največje dolžine, določene v točki 1.1 Priloge I, kadar je to ustrezno ob upoštevanju člena 9a(1), ter največje razdalje, določene v točki 1.6 Priloge I, se lahko prekoračijo za 15 cm pri vozilih ali skupinah vozil, ki prevažajo zabojnike dolžine 13,7 metra (45 čevljev) ali zamenljivo tovorišče dolžine 13,7 metra (45 čevljev), s tovorom ali brez njega, pod pogojem, da je cestni prevoz zadevnega zabojnika ali zamenljivega tovorišča del intermodalnega prevoza.

Člen 10d

1.   Države članice do 27. maja 2021 sprejmejo posebne ukrepe za prepoznavo vozil ali skupin vozil v prometu, za katere je verjetno, da presegajo največjo dovoljeno težo in bi jih pristojni organi držav članic zato morali preveriti, da se zagotovi skladnost z zahtevami te direktive. Ti ukrepi se lahko sprejmejo s pomočjo avtomatskih sistemov, nameščenih na cestno infrastrukturo, ali z uporabo opreme za tehtanje, nameščene na vozila v skladu z odstavkom 4.

Država članica ne sme zahtevati, da se oprema za tehtanje namesti na vozila ali skupine vozil, ki so registrirane v drugi državi članici.

Brez poseganja v pravo Unije in nacionalno pravo se avtomatski sistemi certificirajo, kadar se uporabljajo za ugotavljanje kršitev te direktive in za nalaganje kazni. Kadar se avtomatski sistemi uporabljajo le za namene prepoznavanja, ni treba, da so certificirani.

2.   Vsaka država članica vsako koledarsko leto izvede ustrezno število preverjanj teže vozil ali skupin vozil v prometu, sorazmerno s skupnim številom vozil, ki so vsako leto pregledana na njenem ozemlju.

3.   Države članice v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zagotovijo, da si njihovi pristojni organi izmenjujejo informacije o kršitvah in kaznih, povezanih s tem členom.

4.   Oprema za tehtanje, nameščena na vozila, iz odstavka 1, mora biti natančna in zanesljiva ter v celoti interoperabilna in združljiva z vsemi vrstami vozil.

5.   Komisija do 27. maja 2016 sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobne določbe za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje pravil o interoperabilnosti in združljivosti iz odstavka 4.

Za zagotovitev interoperabilnosti te podrobne določbe omogočajo, da se v vsakem trenutku iz premikajočega se vozila pristojnim organom kot tudi njegovemu vozniku sporočijo podatki o teži. To pošiljanje podatkov poteka prek vmesnika, opredeljenega s standardi CEN za DSRC EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 in ISO 14906. Poleg tega se s takim pošiljanjem podatkov zagotovi, da lahko pristojni organi držav članic na enak način komunicirajo in si izmenjujejo informacije z vozili in skupinami vozil, ki so registrirane v kateri koli državi članici in ki uporabljajo opremo za tehtanje, nameščeno na vozila.

Za zagotovitev združljivosti z vsemi vrstami vozil morajo sistemi, nameščeni na motornih vozilih, omogočati sprejemanje in obdelavo vseh podatkov iz katere koli vrste priklopnega vozila ali polpriklopnika, pritrjenega na motorno vozilo.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 10i(2).

Člen 10e

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni morajo biti učinkovite, nediskriminatorne, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh pravilih uradno obvestijo Komisijo.

Člen 10f

1.   Za prevoz zabojnikov in zamenljivega tovorišča države članice določijo pravila, v skladu s katerimi mora:

(a)

špediter prevozniku, ki mu poveri prevoz zabojnika ali zamenljivega tovorišča, izročiti izjavo o teži prepeljanega zabojnika ali zamenljivega tovorišča in

| (b) | prevoznik zagotoviti dostop do vse ustrezne dokumentacije, ki jo zagotovi špediter. |
| --- | --- |

(b)

prevoznik zagotoviti dostop do vse ustrezne dokumentacije, ki jo zagotovi špediter.

2.   Države članice določijo pravila o odgovornosti špediterja in prevoznika, kot je ustrezno v primerih, ko informacije iz odstavka 1 manjkajo ali so napačne in je vozilo ali skupina vozil preobremenjena.

Člen 10g

Države članice vsaki dve leti in najpozneje do 30. septembra leta, ki sledi koncu zadevnega dveletnega obdobja, Komisiji posredujejo potrebne informacije o:

| (a) | številu izvedenih preverjanj v predhodnih dveh koledarskih letih in |
| --- | --- |

(a)

številu izvedenih preverjanj v predhodnih dveh koledarskih letih in

| (b) | številu odkritih preobremenjenih vozil ali skupin vozil. |
| --- | --- |

(b)

številu odkritih preobremenjenih vozil ali skupin vozil.

Te informacije so lahko del informacij, ki se predložijo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Komisija analizira informacije, ki jih prejme v skladu s tem členom, in tako analizo vključi v poročilo, ki se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi Uredbe (ES) št. 561/2006.

Člen 10h

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10b se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 26. maja 2015. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 10b lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 10b, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 10i

1.   Komisiji pomaga Odbor za cestni promet iz člena 42 Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 10j

Komisija do 8. maja 2020 Evropskemu parlamentu in Svetu, kakor je primerno, predloži poročilo o izvajanju spremembe te direktive, uvedene z Direktivo 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta (5), pri čemer tudi upošteva posebne značilnosti določenih tržnih segmentov. Na podlagi tega poročila Komisija po potrebi poda zakonodajni predlog, ki mu ustrezno priloži oceno učinka. Poročilo mora biti na voljo najmanj šest mesecev pred predložitvijo kakršnega koli zakonodajnega predloga.

(1)

| (1)* | Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51). |
| --- | --- |

(1)*

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

(2)

| (2)* | Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1). |
| --- | --- |

(2)*

Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).

(3)

| (3)* | Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1). |
| --- | --- |

(3)*

Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

(4)

| (4)* | Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13). |
| --- | --- |

(4)*

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(5)

| (5)* | Direktiva (EU) 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 115, 6.5.2015, str. 1).“ |
| --- | --- |

(5)*

Direktiva (EU) 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 115, 6.5.2015, str. 1).“

| 9. | Priloga I se spremeni:






  (a) | točka 1.2(a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vsa vozila, razen vozil iz točke (b): 2,55 m“ |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Priloga I se spremeni:

(a)

točka 1.2(a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

vsa vozila, razen vozil iz točke (b): 2,55 m“

;

| (b) | točka 1.2(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | nadgradnje klimatiziranih vozil ali klimatiziranih zabojnikov ali zamenljivega tovorišča, ki jih prevažajo vozila: 2,60 m“ |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 1.2(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

nadgradnje klimatiziranih vozil ali klimatiziranih zabojnikov ali zamenljivega tovorišča, ki jih prevažajo vozila: 2,60 m“

;

| (c) | točka 2.2.2(c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | dvoosno motorno vozilo s triosnim polpriklopnikom, ki v okviru intermodalnega prevoza prevaža enega ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče skupne največje dolžine do 13,7 metra (45 čevljev): 42 ton“ |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 2.2.2(c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

dvoosno motorno vozilo s triosnim polpriklopnikom, ki v okviru intermodalnega prevoza prevaža enega ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče skupne največje dolžine do 13,7 metra (45 čevljev): 42 ton“

;

| (d) | v točki 2.2.2 se doda naslednja točka:






  „(d) | triosno motorno vozilo z dvo- ali triosnim polpriklopnikom, ki v okviru intermodalnega prevoza prevaža enega ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče skupne največje dolžine do 13,7 metra (45 čevljev): 44 ton“ |
| --- | --- | --- |

(d)

v točki 2.2.2 se doda naslednja točka:

„(d)

triosno motorno vozilo z dvo- ali triosnim polpriklopnikom, ki v okviru intermodalnega prevoza prevaža enega ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče skupne največje dolžine do 13,7 metra (45 čevljev): 44 ton“

;

| (e) | točka 2.3.1 se nadomesti z naslednjim:






  „2.3.1 | Dvoosna motorna vozila, razen avtobusov: 18 ton
  Dvoosna motorna vozila na alternativna goriva, razen avtobusov: največja dovoljena teža 18 ton se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone
  Dvoosni avtobusi: 19,5 tone“ |
| --- | --- | --- |

(e)

točka 2.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.3.1

Dvoosna motorna vozila, razen avtobusov: 18 ton

Dvoosna motorna vozila na alternativna goriva, razen avtobusov: največja dovoljena teža 18 ton se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone

Dvoosni avtobusi: 19,5 tone“

;

| (f) | točka 2.3.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2.3.2 | Triosna motorna vozila: 25 ton ali 26 ton, če je pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in zračnim vzmetenjem ali vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno v Uniji, kakor je opredeljeno v Prilogi II, ali če je vsaka pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in največja teža vsake osi ne presega 9,5 tone.
  Triosna motorna vozila na alternativna goriva: največja dovoljena teža 25 ton ali 26 ton, če je pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in zračnim vzmetenjem ali vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno v Uniji, kakor je opredeljeno v Prilogi II, ali če je vsaka pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in največja teža vsake osi ne presega 9,5 tone, se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone“ |
| --- | --- | --- |

(f)

točka 2.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.3.2

Triosna motorna vozila: 25 ton ali 26 ton, če je pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in zračnim vzmetenjem ali vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno v Uniji, kakor je opredeljeno v Prilogi II, ali če je vsaka pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in največja teža vsake osi ne presega 9,5 tone.

Triosna motorna vozila na alternativna goriva: največja dovoljena teža 25 ton ali 26 ton, če je pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in zračnim vzmetenjem ali vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno v Uniji, kakor je opredeljeno v Prilogi II, ali če je vsaka pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in največja teža vsake osi ne presega 9,5 tone, se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone“

;

| (g) | točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:






  „2.4 | Triosni zgibni avtobusi: 28 ton
  Triosni zgibni avtobusi na alternativna goriva: največja dovoljena teža 28 ton se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone“ |
| --- | --- | --- |

(g)

točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:

„2.4

Triosni zgibni avtobusi: 28 ton

Triosni zgibni avtobusi na alternativna goriva: največja dovoljena teža 28 ton se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone“

.

Člen 2

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 7. maja 2017. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 29. aprila 2015

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 133.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 16. oktobra 2014 (UL C 40, 5.2.2015, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. aprila 2015.

2

(3)  Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59).

3

(4)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 92/106/EGS z dne 7. decembra 1992 o oblikovanju enotnih pravil za določene vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami (UL L 368, 17.12.1992, str. 38).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

6

(7)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

7

---

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/11

---

DIREKTIVA (EU) 2015/720 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 29. aprila 2015

o spremembi Direktive 94/62/ES glede zmanjšanja potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES (4) je bila sprejeta z namenom preprečevanja ali zmanjšanja vpliva embalaže in odpadne embalaže na okolje. Čeprav plastične nosilne vrečke štejejo za embalažo v smislu navedene direktive, navedena direktiva ne vključuje posebnih ukrepov v zvezi s potrošnjo takih vrečk. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES (4) je bila sprejeta z namenom preprečevanja ali zmanjšanja vpliva embalaže in odpadne embalaže na okolje. Čeprav plastične nosilne vrečke štejejo za embalažo v smislu navedene direktive, navedena direktiva ne vključuje posebnih ukrepov v zvezi s potrošnjo takih vrečk.

| (2) | Posledica sedanje ravni potrošnje plastičnih nosilnih vrečk je visoka raven smetenja in neučinkovita raba virov, poleg tega pa naj bi se potrošnja še povečala, če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi. Smetenje s plastičnimi nosilnimi vrečkami povzroča onesnaženost okolja in povečuje močno razširjen problem smetenja vodnih teles, kar ogroža vodne ekosisteme po vsem svetu. |
| --- | --- |

(2)

Posledica sedanje ravni potrošnje plastičnih nosilnih vrečk je visoka raven smetenja in neučinkovita raba virov, poleg tega pa naj bi se potrošnja še povečala, če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi. Smetenje s plastičnimi nosilnimi vrečkami povzroča onesnaženost okolja in povečuje močno razširjen problem smetenja vodnih teles, kar ogroža vodne ekosisteme po vsem svetu.

| (3) | Poleg tega kopičenje plastičnih nosilnih vrečk v okolju nedvomno negativno vpliva na nekatere gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega kopičenje plastičnih nosilnih vrečk v okolju nedvomno negativno vpliva na nekatere gospodarske dejavnosti.

| (4) | Plastične nosilne vrečke z debelino stene manj kot 50 mikronov (v nadaljnjem besedilu: lahke plastične nosilne vrečke), ki predstavljajo veliko večino skupnega števila uporabljenih plastičnih nosilnih vrečk v Uniji, se redkeje ponovno uporabijo kot debelejše plastične nosilne vrečke. Iz tega razloga lahke plastične nosilne vrečke hitreje postanejo odpadki, zaradi njihove majhne mase pa bolj pogosto smetijo okolje. |
| --- | --- |

(4)

Plastične nosilne vrečke z debelino stene manj kot 50 mikronov (v nadaljnjem besedilu: lahke plastične nosilne vrečke), ki predstavljajo veliko večino skupnega števila uporabljenih plastičnih nosilnih vrečk v Uniji, se redkeje ponovno uporabijo kot debelejše plastične nosilne vrečke. Iz tega razloga lahke plastične nosilne vrečke hitreje postanejo odpadki, zaradi njihove majhne mase pa bolj pogosto smetijo okolje.

| (5) | Sedanje stopnje recikliranja lahkih plastičnih nosilnih vrečk so zelo nizke, zaradi več praktičnih in gospodarskih težav pa se v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bodo bistveno zvišale. |
| --- | --- |

(5)

Sedanje stopnje recikliranja lahkih plastičnih nosilnih vrečk so zelo nizke, zaradi več praktičnih in gospodarskih težav pa se v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bodo bistveno zvišale.

| (6) | V skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki je najpomembnejše preprečevanje odpadkov. Plastične nosilne vrečke se uporabljajo za več namenov in njihova potrošnja se bo nadaljevala tudi v prihodnje. Da bi zagotovili, da uporabljene plastične nosilne vrečke ne bodo končale v okolju kot odpadki, bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe, potrošnike pa bi bilo treba poučiti o ustreznem ravnanju z odpadki. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki je najpomembnejše preprečevanje odpadkov. Plastične nosilne vrečke se uporabljajo za več namenov in njihova potrošnja se bo nadaljevala tudi v prihodnje. Da bi zagotovili, da uporabljene plastične nosilne vrečke ne bodo končale v okolju kot odpadki, bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe, potrošnike pa bi bilo treba poučiti o ustreznem ravnanju z odpadki.

| (7) | Ravni potrošnje plastičnih nosilnih vrečk v Uniji se močno razlikujejo, in sicer zaradi razlik v potrošniških navadah, okoljski ozaveščenosti ter učinkovitosti ukrepov politike, ki jih sprejmejo države članice. Nekaterim državam članicam je uspelo občutno zmanjšati potrošnjo plastičnih nosilnih vrečk in v najuspešnejših sedmih državah članicah raven potrošnje takih vrečk znaša le 20 % povprečne potrošnje v Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Ravni potrošnje plastičnih nosilnih vrečk v Uniji se močno razlikujejo, in sicer zaradi razlik v potrošniških navadah, okoljski ozaveščenosti ter učinkovitosti ukrepov politike, ki jih sprejmejo države članice. Nekaterim državam članicam je uspelo občutno zmanjšati potrošnjo plastičnih nosilnih vrečk in v najuspešnejših sedmih državah članicah raven potrošnje takih vrečk znaša le 20 % povprečne potrošnje v Uniji.

| (8) | Podatki o sedanjih ravneh potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk se med državami članicami razlikujejo po razpoložljivosti in točnosti. Natančni in primerljivi podatki o potrošnji so ključni za ocenjevanje učinkovitosti ukrepov za zmanjšanje potrošnje in zagotavljanje enotnih pogojev izvajanja. Zato bi bilo treba razviti skupno metodologijo za izračun letne potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk na osebo, da bi lahko spremljali napredek pri zmanjševanju potrošnje takšnih vrečk. |
| --- | --- |

(8)

Podatki o sedanjih ravneh potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk se med državami članicami razlikujejo po razpoložljivosti in točnosti. Natančni in primerljivi podatki o potrošnji so ključni za ocenjevanje učinkovitosti ukrepov za zmanjšanje potrošnje in zagotavljanje enotnih pogojev izvajanja. Zato bi bilo treba razviti skupno metodologijo za izračun letne potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk na osebo, da bi lahko spremljali napredek pri zmanjševanju potrošnje takšnih vrečk.

| (9) | Poleg tega se je izkazalo, da ima obveščanje potrošnikov odločilno vlogo pri doseganju ciljev v zvezi z zmanjšanjem potrošnje plastičnih nosilnih vrečk. Zato so potrebna prizadevanja na institucionalni ravni, da se poveča ozaveščenost o vplivu plastičnih nosilnih vrečk na okolje in konča sedanje dojemanje plastike kot neškodljivega in poceni blaga. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega se je izkazalo, da ima obveščanje potrošnikov odločilno vlogo pri doseganju ciljev v zvezi z zmanjšanjem potrošnje plastičnih nosilnih vrečk. Zato so potrebna prizadevanja na institucionalni ravni, da se poveča ozaveščenost o vplivu plastičnih nosilnih vrečk na okolje in konča sedanje dojemanje plastike kot neškodljivega in poceni blaga.

| (10) | Za spodbujanje trajnega zmanjševanja povprečne ravni potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk bi morale države članice sprejeti ukrepe za znatno zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk v skladu s splošnimi cilji Unije v okviru politike o odpadkih in v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Pri takšnih ukrepih za zmanjšanje potrošnje bi bilo treba upoštevati sedanjo raven potrošnje plastičnih nosilnih vrečk v posameznih državah članicah, pri čemer bi bila v državah z višjimi ravnmi potrebna večja prizadevanja, upošteva pa naj se tudi že dosežena zmanjšanja. Za spremljanje napredka pri zmanjševanju potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk je potrebno, da nacionalni organi zagotovijo podatke o njihovi potrošnji v skladu s členom 12 Direktive 94/62/ES. |
| --- | --- |

(10)

Za spodbujanje trajnega zmanjševanja povprečne ravni potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk bi morale države članice sprejeti ukrepe za znatno zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk v skladu s splošnimi cilji Unije v okviru politike o odpadkih in v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Pri takšnih ukrepih za zmanjšanje potrošnje bi bilo treba upoštevati sedanjo raven potrošnje plastičnih nosilnih vrečk v posameznih državah članicah, pri čemer bi bila v državah z višjimi ravnmi potrebna večja prizadevanja, upošteva pa naj se tudi že dosežena zmanjšanja. Za spremljanje napredka pri zmanjševanju potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk je potrebno, da nacionalni organi zagotovijo podatke o njihovi potrošnji v skladu s členom 12 Direktive 94/62/ES.

| (11) | Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, lahko vključujejo uporabo ekonomskih instrumentov, kot so oblikovanje cen, davki in dajatve, za katere se je izkazalo, da so zelo učinkoviti pri zmanjševanju potrošnje plastičnih nosilnih vrečk, in, z odstopanjem od člena 18 Direktive 94/62/ES, tržne omejitve, kot so prepovedi, če so te omejitve sorazmerne in nediskriminatorne. |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, lahko vključujejo uporabo ekonomskih instrumentov, kot so oblikovanje cen, davki in dajatve, za katere se je izkazalo, da so zelo učinkoviti pri zmanjševanju potrošnje plastičnih nosilnih vrečk, in, z odstopanjem od člena 18 Direktive 94/62/ES, tržne omejitve, kot so prepovedi, če so te omejitve sorazmerne in nediskriminatorne.

| (12) | Navedeni ukrepi so lahko različni, odvisno od vpliva lahkih plastičnih nosilnih vrečk na okolje, ko so te predelane ali odstranjene, njihovih lastnosti, ki omogočajo recikliranje in kompostiranje, njihove trajnosti ali določenega namena uporabe teh vrečk ter upoštevajo vse možne škodljive učinke nadomestitve. |
| --- | --- |

(12)

Navedeni ukrepi so lahko različni, odvisno od vpliva lahkih plastičnih nosilnih vrečk na okolje, ko so te predelane ali odstranjene, njihovih lastnosti, ki omogočajo recikliranje in kompostiranje, njihove trajnosti ali določenega namena uporabe teh vrečk ter upoštevajo vse možne škodljive učinke nadomestitve.

| (13) | Države članice se lahko odločijo, da izvzamejo plastične nosilne vrečke z debelino stene manj kot 15 mikronov (v nadaljnjem besedilu: zelo lahke plastične nosilne vrečke), ki so namenjene za primarno embalažo nepredpakiranih živil, če je to potrebno iz higienskih razlogov ali če njihova uporaba prispeva k temu, da se zavrže manj hrane. |
| --- | --- |

(13)

Države članice se lahko odločijo, da izvzamejo plastične nosilne vrečke z debelino stene manj kot 15 mikronov (v nadaljnjem besedilu: zelo lahke plastične nosilne vrečke), ki so namenjene za primarno embalažo nepredpakiranih živil, če je to potrebno iz higienskih razlogov ali če njihova uporaba prispeva k temu, da se zavrže manj hrane.

| (14) | Države članice lahko prosto uporabijo prihodke, ustvarjene z ukrepi za trajno zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk, sprejetimi na podlagi Direktive 94/62/ES. |
| --- | --- |

(14)

Države članice lahko prosto uporabijo prihodke, ustvarjene z ukrepi za trajno zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk, sprejetimi na podlagi Direktive 94/62/ES.

| (15) | Pomembno vlogo pri zmanjševanju potrošnje plastičnih nosilnih vrečk imajo lahko programi ozaveščanja potrošnikov na splošno in izobraževalni programi za otroke. |
| --- | --- |

(15)

Pomembno vlogo pri zmanjševanju potrošnje plastičnih nosilnih vrečk imajo lahko programi ozaveščanja potrošnikov na splošno in izobraževalni programi za otroke.

| (16) | Evropski standard EN 13432 „Zahteve za embalažo, primerno za kompostiranje ali biorazgradnjo – preskusna shema in ovrednotenje meril za sprejemljivost embalaže“ določa lastnosti, ki jih mora imeti material, da bi štel kot primeren za kompostiranje, in sicer da ga je mogoče reciklirati v procesu organske predelave, torej s kompostiranjem in anaerobno razgradnjo. Komisija bi morala Evropski odbor za standardizacijo zaprositi, naj razvije ločen standard za embalažo, primerno za hišno kompostiranje. |
| --- | --- |

(16)

Evropski standard EN 13432 „Zahteve za embalažo, primerno za kompostiranje ali biorazgradnjo – preskusna shema in ovrednotenje meril za sprejemljivost embalaže“ določa lastnosti, ki jih mora imeti material, da bi štel kot primeren za kompostiranje, in sicer da ga je mogoče reciklirati v procesu organske predelave, torej s kompostiranjem in anaerobno razgradnjo. Komisija bi morala Evropski odbor za standardizacijo zaprositi, naj razvije ločen standard za embalažo, primerno za hišno kompostiranje.

| (17) | Po vsej Uniji je treba zagotoviti prepoznavanje etiket ali oznak za biološko razgradljive in za kompostiranje primerne plastične nosilne vrečke. |
| --- | --- |

(17)

Po vsej Uniji je treba zagotoviti prepoznavanje etiket ali oznak za biološko razgradljive in za kompostiranje primerne plastične nosilne vrečke.

| (18) | Proizvajalci nekatere plastične nosilne vrečke označujejo kot „okso-biorazgradljive“ ali „okso-razgradljive“. V takih vrečkah so običajni vrsti plastike dodani aditivi. Zaradi prisotnosti teh aditivov plastika sčasoma razpade na majhne delce, ki ostanejo v okolju. Označevanje tovrstnih vrečk za „biološko razgradljive“ je torej zavajajoče, saj z njimi ne bo rešeno vprašanje smetenja, temveč se lahko onesnaževanje celo poveča. Komisija bi morala preučiti vpliv uporabe okso-razgradljivih plastičnih nosilnih vrečk na okolje ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti poročilo, ki naj po potrebi vključuje niz ukrepov za omejitev njihove potrošnje ali zmanjšanje kakršnih koli škodljivih vplivov. |
| --- | --- |

(18)

Proizvajalci nekatere plastične nosilne vrečke označujejo kot „okso-biorazgradljive“ ali „okso-razgradljive“. V takih vrečkah so običajni vrsti plastike dodani aditivi. Zaradi prisotnosti teh aditivov plastika sčasoma razpade na majhne delce, ki ostanejo v okolju. Označevanje tovrstnih vrečk za „biološko razgradljive“ je torej zavajajoče, saj z njimi ne bo rešeno vprašanje smetenja, temveč se lahko onesnaževanje celo poveča. Komisija bi morala preučiti vpliv uporabe okso-razgradljivih plastičnih nosilnih vrečk na okolje ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti poročilo, ki naj po potrebi vključuje niz ukrepov za omejitev njihove potrošnje ali zmanjšanje kakršnih koli škodljivih vplivov.

| (19) | Ukrepi, ki naj jih sprejmejo države članice za zmanjšanje potrošnje plastičnih nosilnih vrečk, bi morali pomagati trajno zmanjšati potrošnjo lahkih plastičnih nosilnih vrečk in ne bi smeli povzročiti splošnega povečanja proizvodnje embalaže. |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi, ki naj jih sprejmejo države članice za zmanjšanje potrošnje plastičnih nosilnih vrečk, bi morali pomagati trajno zmanjšati potrošnjo lahkih plastičnih nosilnih vrečk in ne bi smeli povzročiti splošnega povečanja proizvodnje embalaže.

| (20) | Ukrepi, ki jih zagotavlja ta direktiva, so skladni s Sporočilom Komisije o časovnem okviru za Evropo, gospodarno z viri, in bi morali prispevati k ukrepom proti smetenju morskega okolja, sprejetim v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi, ki jih zagotavlja ta direktiva, so skladni s Sporočilom Komisije o časovnem okviru za Evropo, gospodarno z viri, in bi morali prispevati k ukrepom proti smetenju morskega okolja, sprejetim v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (21) | Direktivo 94/62/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(21)

Direktivo 94/62/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 94/62/ES se spremeni:

| (1) | v členu 3 se vstavijo naslednje točke:






  „1a. | ‚plastika‘ pomeni polimer v smislu člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*), ki so mu lahko dodani aditivi ali druge snovi ter se lahko uporabi kot glavna strukturna komponenta nosilnih vrečk; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 3 se vstavijo naslednje točke:

„1a.

‚plastika‘ pomeni polimer v smislu člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*), ki so mu lahko dodani aditivi ali druge snovi ter se lahko uporabi kot glavna strukturna komponenta nosilnih vrečk;

| 1b. | ‚plastične nosilne vrečke‘ pomeni nosilne vrečke, z ročaji ali brez, iz plastike, ki so na voljo potrošnikom na prodajnem mestu blaga ali izdelkov; |
| --- | --- |

1b.

‚plastične nosilne vrečke‘ pomeni nosilne vrečke, z ročaji ali brez, iz plastike, ki so na voljo potrošnikom na prodajnem mestu blaga ali izdelkov;

| 1c. | ‚lahke plastične nosilne vrečke‘ pomeni plastične nosilne vrečke z debelino stene manj kot 50 mikronov; |
| --- | --- |

1c.

‚lahke plastične nosilne vrečke‘ pomeni plastične nosilne vrečke z debelino stene manj kot 50 mikronov;

| 1d. | ‚zelo lahke plastične nosilne vrečke‘ pomeni plastične nosilne vrečke z debelino stene manj kot 15 mikronov, ki so potrebne iz higienskih razlogov ali namenjene za primarno embalažo nepredpakiranih živil, če to prispeva k temu, da se zavrže manj hrane; |
| --- | --- |

1d.

‚zelo lahke plastične nosilne vrečke‘ pomeni plastične nosilne vrečke z debelino stene manj kot 15 mikronov, ki so potrebne iz higienskih razlogov ali namenjene za primarno embalažo nepredpakiranih živil, če to prispeva k temu, da se zavrže manj hrane;

| 1e. | ‚okso-razgradljive plastične nosilne vrečke‘ pomeni plastične nosilne vrečke iz plastičnih materialov, ki vsebujejo aditive, ki sprožijo razgradnjo plastičnega materiala v mikrodelce; |
| --- | --- |

1e.

‚okso-razgradljive plastične nosilne vrečke‘ pomeni plastične nosilne vrečke iz plastičnih materialov, ki vsebujejo aditive, ki sprožijo razgradnjo plastičnega materiala v mikrodelce;

(*)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).“"

| (2) | v členu 4 se vstavijo naslednji odstavki:
  „1a.   Države članice sprejmejo ukrepe za trajno zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk na njihovem ozemlju.
  Ti ukrepi lahko vključujejo uporabo nacionalnih ciljev za zmanjšanje potrošnje, ohranitev ali uvedbo ekonomskih instrumentov in tržnih omejitev z odstopanjem od člena 18, če so te omejitve sorazmerne in nediskriminatorne.
  Ti ukrepi so lahko različni, odvisno od vpliva lahkih plastičnih nosilnih vrečk na okolje, ko so te predelane ali odstranjene, njihovih lastnosti, ki omogočajo kompostiranje teh vrečk, njihove trajnosti ali določenega namena uporabe teh vrečk.
  Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo eno ali oboje od naslednjega:






  (a) | sprejetje ukrepov za zagotovitev, da letna raven potrošnje ne bo presegla 90 lahkih plastičnih nosilnih vrečk na osebo do 31. decembra 2019, oziroma 40 lahkih plastičnih nosilnih vrečk na osebo do 31. decembra 2025; lahko pa se določijo enakovredni cilji, izraženi v masi. Zelo lahke plastične nosilne vrečke se lahko izključijo iz nacionalnih ciljev glede potrošnje; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 4 se vstavijo naslednji odstavki:

„1a.   Države članice sprejmejo ukrepe za trajno zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk na njihovem ozemlju.

Ti ukrepi lahko vključujejo uporabo nacionalnih ciljev za zmanjšanje potrošnje, ohranitev ali uvedbo ekonomskih instrumentov in tržnih omejitev z odstopanjem od člena 18, če so te omejitve sorazmerne in nediskriminatorne.

Ti ukrepi so lahko različni, odvisno od vpliva lahkih plastičnih nosilnih vrečk na okolje, ko so te predelane ali odstranjene, njihovih lastnosti, ki omogočajo kompostiranje teh vrečk, njihove trajnosti ali določenega namena uporabe teh vrečk.

Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo eno ali oboje od naslednjega:

(a)

sprejetje ukrepov za zagotovitev, da letna raven potrošnje ne bo presegla 90 lahkih plastičnih nosilnih vrečk na osebo do 31. decembra 2019, oziroma 40 lahkih plastičnih nosilnih vrečk na osebo do 31. decembra 2025; lahko pa se določijo enakovredni cilji, izraženi v masi. Zelo lahke plastične nosilne vrečke se lahko izključijo iz nacionalnih ciljev glede potrošnje;

| (b) | sprejetje instrumentov do 31. decembra 2018 za zagotovitev, da lahke plastične nosilne vrečke ne bodo brezplačno na voljo na prodajnem mestu blaga ali izdelkov, razen če se uvedejo enako učinkoviti instrumenti. Zelo lahke plastične nosilne vrečke se lahko izključijo iz teh ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

sprejetje instrumentov do 31. decembra 2018 za zagotovitev, da lahke plastične nosilne vrečke ne bodo brezplačno na voljo na prodajnem mestu blaga ali izdelkov, razen če se uvedejo enako učinkoviti instrumenti. Zelo lahke plastične nosilne vrečke se lahko izključijo iz teh ukrepov.

Od 27. maja 2018 države članice pri predložitvi podatkov Komisiji o embalaži in odpadni embalaži v skladu s členom 12 poročajo o letni potrošnji lahkih plastičnih nosilnih vrečk.

Komisija do 27. maja 2016 sprejme izvedbeni akt, v katerem določi metodologijo za izračun letne potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk na osebo in prilagodi obliko preglednic za poročanje, sprejetih v skladu s členom 12(3). Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 21(2).

1b.   Brez poseganja v člen 15 lahko države članice sprejmejo ukrepe, na primer ekonomske instrumente in nacionalne cilje za zmanjšanje potrošnje, in sicer za vse vrste plastičnih nosilnih vrečk ne glede na debelino njihove stene.

1c.   Komisija in države članice vsaj prvo leto po 27. novembru 2016 dejavno spodbujajo kampanje za obveščanje in ozaveščanje javnosti glede škodljivega vpliva pretirane potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk na okolje.“

| (3) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 8a
  Posebni ukrepi za biološko razgradljive in za kompostiranje primerne plastične nosilne vrečke
  Komisija do 27. maja 2017 sprejme izvedbeni akt, v katerem določi specifikacije za etikete ali oznake, da se po vsej Uniji zagotovi prepoznavanje biološko razgradljivih in za kompostiranje primernih plastičnih nosilnih vrečk in da se potrošnikom zagotovijo točne informacije o lastnostih, ki omogočajo kompostiranje teh vrečk. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 21(2).
  Najpozneje osemnajst mesecev po sprejetju navedenega izvedbenega akta države članice zagotovijo, da so biološko razgradljive in za kompostiranje primerne plastične nosilne vrečke označene v skladu s specifikacijami, določenimi v navedenem izvedbenem aktu.“; |
| --- | --- |

(3)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 8a

Posebni ukrepi za biološko razgradljive in za kompostiranje primerne plastične nosilne vrečke

Komisija do 27. maja 2017 sprejme izvedbeni akt, v katerem določi specifikacije za etikete ali oznake, da se po vsej Uniji zagotovi prepoznavanje biološko razgradljivih in za kompostiranje primernih plastičnih nosilnih vrečk in da se potrošnikom zagotovijo točne informacije o lastnostih, ki omogočajo kompostiranje teh vrečk. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 21(2).

Najpozneje osemnajst mesecev po sprejetju navedenega izvedbenega akta države članice zagotovijo, da so biološko razgradljive in za kompostiranje primerne plastične nosilne vrečke označene v skladu s specifikacijami, določenimi v navedenem izvedbenem aktu.“

| (4) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 20a
  Poročanje o plastičnih nosilnih vrečkah
  1.   Komisija do 27. novembra 2021 predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem oceni učinkovitost ukrepov iz člena 4(1a) na ravni Unije pri odpravljanju smetenja, spreminjanju vedenjskih vzorcev potrošnikov in spodbujanju preprečevanja odpadkov. Če ocena pokaže, da sprejeti ukrepi niso učinkoviti, Komisija preuči druge možne načine za zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk, tudi določitev realnih in dosegljivih ciljev na ravni Unije, ter po potrebi predstavi zakonodajni predlog.
  2.   Komisija do 27. maja 2017 predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem preuči vpliv uporabe okso-razgradljivih plastičnih nosilnih vrečk na okolje, in po potrebi predstavi zakonodajni predlog.
  3.   Komisija do 27. maja 2017 preuči vplive življenjskega cikla kar zadeva različne možnosti zmanjšanja potrošnje zelo lahkih plastičnih nosilnih vrečk in po potrebi predstavi zakonodajni predlog.“; |
| --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 20a

Poročanje o plastičnih nosilnih vrečkah

1.   Komisija do 27. novembra 2021 predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem oceni učinkovitost ukrepov iz člena 4(1a) na ravni Unije pri odpravljanju smetenja, spreminjanju vedenjskih vzorcev potrošnikov in spodbujanju preprečevanja odpadkov. Če ocena pokaže, da sprejeti ukrepi niso učinkoviti, Komisija preuči druge možne načine za zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk, tudi določitev realnih in dosegljivih ciljev na ravni Unije, ter po potrebi predstavi zakonodajni predlog.

2.   Komisija do 27. maja 2017 predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem preuči vpliv uporabe okso-razgradljivih plastičnih nosilnih vrečk na okolje, in po potrebi predstavi zakonodajni predlog.

3.   Komisija do 27. maja 2017 preuči vplive življenjskega cikla kar zadeva različne možnosti zmanjšanja potrošnje zelo lahkih plastičnih nosilnih vrečk in po potrebi predstavi zakonodajni predlog.“

| (5) | v členu 22(3a) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „3a.   Pod pogojem, da se dosežejo cilji, določeni v členu 4 in členu 6, lahko države članice določbe iz člena 4(1a) in člena 7 prenesejo s sporazumi med pristojnimi organi in zadevnimi gospodarskimi sektorji.“. |
| --- | --- |

(5)

v členu 22(3a) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„3a.   Pod pogojem, da se dosežejo cilji, določeni v členu 4 in členu 6, lahko države članice določbe iz člena 4(1a) in člena 7 prenesejo s sporazumi med pristojnimi organi in zadevnimi gospodarskimi sektorji.“

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 27. novembra 2016. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 29. aprila 2015

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

---

(1)  UL C 214, 8.7.2014, str. 40.

1

(2)  UL C 174, 7.6.2014, str. 43.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 2. marca 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10).

4

(5)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

5

(6)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

6

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/721

z dne 20. aprila 2015

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Vlaamse laurier (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Belgije za registracijo imena „Vlaamse laurier“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Belgije za registracijo imena „Vlaamse laurier“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Vlaamse laurier“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Vlaamse laurier“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Vlaamse laurier“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 2.13 Cvetje in okrasne rastline iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. aprila 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 432, 2.12.2014, str. 12.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/18

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/722

z dne 5. maja 2015

o izdaji dovoljenja za tavrin kot krmni dodatek za Canidae, Felidae, Mustelidae in mesojede ribe

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa ponovno oceno dodatkov, dovoljenih v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa ponovno oceno dodatkov, dovoljenih v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2).

| (2) | Tavrin je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobren brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Ta snov je bila v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisana v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. |
| --- | --- |

(2)

Tavrin je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobren brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Ta snov je bila v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisana v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno tavrina in pripravkov iz tavrina kot krmnih dodatkov za vse živalske vrste in v skladu s členom 7 za novo uporabo v vodi za pitje. Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno tavrina in pripravkov iz tavrina kot krmnih dodatkov za vse živalske vrste in v skladu s členom 7 za novo uporabo v vodi za pitje. Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 22. maja 2012 (3) navedla, da se sintetični tavrin šteje za učinkovitega pri uporabi v prehrani za mačke, pse in mesojede ribe. Analiza zgodovinske uporabe prehran za živali, ki vsebujejo do 20 % krme živalske izvora, je pokazala, da lahko vse živalske vrste tolerirajo do 0,2 % tavrina v popolni krmi. Agencija priporoča, da uporaba tavrina pri perutnini, prašičih in prežvekovalcih ni več dovoljena. Agencija je navedla, da tavrin pod predlaganimi pogoji uporabe v krmi in vodi za pitje nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 22. maja 2012 (3) navedla, da se sintetični tavrin šteje za učinkovitega pri uporabi v prehrani za mačke, pse in mesojede ribe. Analiza zgodovinske uporabe prehran za živali, ki vsebujejo do 20 % krme živalske izvora, je pokazala, da lahko vse živalske vrste tolerirajo do 0,2 % tavrina v popolni krmi. Agencija priporoča, da uporaba tavrina pri perutnini, prašičih in prežvekovalcih ni več dovoljena. Agencija je navedla, da tavrin pod predlaganimi pogoji uporabe v krmi in vodi za pitje nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje.

| (5) | Agencija je poleg tega navedla, da ne bo varnostnih tveganj za uporabnike. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnih dodatkov v krmi in vodi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je poleg tega navedla, da ne bo varnostnih tveganj za uporabnike. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnih dodatkov v krmi in vodi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (6) | Sklepi za mačke in pse se lahko ekstrapolirajo na vrste iz iste družine, tj. na Felidae in Canidae, saj so fiziološko sorodne vrste v smislu gastrointestinalne funkcije. |
| --- | --- |

(6)

Sklepi za mačke in pse se lahko ekstrapolirajo na vrste iz iste družine, tj. na Felidae in Canidae, saj so fiziološko sorodne vrste v smislu gastrointestinalne funkcije.

| (7) | Mustelidae pripadaju redu Carnivora kot Felidae in Canidae. Mustelidae so mesojede vrste in številne med njimi izključno mesojede. Tavrin in njegova prekurzorja metionin ali cistein potrebujejo v prehrani za ohranjanje normalnih koncentracij tavrina v telesu. Tradicionalni viri tavrina so mišično tkivo, možgani ali drobovina. Ker toplotna obdelava in uporaba alternativnih virov beljakovin (z nizko vsebnostjo te aminokisline) zmanjšata razpoložljivost tavrina in njihovih prekurzorjev v krmi, obstaja zgodovinska uporaba prehran, ki vsebujejo tavrin kot krmni dodatek za zagotovitev, da so izpolnjene potrebe po tavrinu pri Mustelidae. |
| --- | --- |

(7)

Mustelidae pripadaju redu Carnivora kot Felidae in Canidae. Mustelidae so mesojede vrste in številne med njimi izključno mesojede. Tavrin in njegova prekurzorja metionin ali cistein potrebujejo v prehrani za ohranjanje normalnih koncentracij tavrina v telesu. Tradicionalni viri tavrina so mišično tkivo, možgani ali drobovina. Ker toplotna obdelava in uporaba alternativnih virov beljakovin (z nizko vsebnostjo te aminokisline) zmanjšata razpoložljivost tavrina in njihovih prekurzorjev v krmi, obstaja zgodovinska uporaba prehran, ki vsebujejo tavrin kot krmni dodatek za zagotovitev, da so izpolnjene potrebe po tavrinu pri Mustelidae.

| (8) | Ocena tavrina je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo te snovi, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Ocena tavrina je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo te snovi, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

| (9) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(9)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

1.   Snov iz Priloge in premiksi, ki jo vsebujejo, proizvedeni in označeni pred 26. novembrom 2015 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 26. majem 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

2.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 26. novembrom 2015 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 26. majem 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za mesojede ribe.

3.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 26. majem 2017 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 26. majem 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za Canidae, Felidae in Mustelidae.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2012;10(6):2736.

3

EFSA Journal 2012;10(6):2736.

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % ali mg aktivne snovi/l vode |
| Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: vitamini, provitamini in kemijsko natančno opredeljene snovi s podobnim učinkom. |
| 3a370 | — | tavrin | Sestava dodatka

  tavrin

  Aktivna snov

  tavrin
  ime po IUPAC: 2-amino-etansulfonska kislina
  C2H7NO3S
  št. CAS: 107-35-7
  tavrin, v trdni obliki, pridobljen s kemijsko sintezo: najmanj 98 %.

  Analitska metoda
   (1)

  Za določanje tavrina v krmnem dodatku: ionska izmenjevalna kromatografija z ninhidrinsko derivatizacijo po koloni (Evropska farmakopeja, metoda za določanje aminokislin) (Ph. Eur. 6.6, 2.2.56, metoda 1).
  Za določanje tavrina v premiksih in krmi: ionska izmenjevalna kromatografija z ninhidrinsko derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo: na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F) ali tekočinska kromatografije visoke ločljivosti z reverzno fazo (RP-HPLC), povezana s fluorescenčnim detektorjem (AOAC 999.12).
  Za določanje tavrina v vodi: tekočinska kromatografija, povezana z UV- ali fluorescenčnim detektorjem (AOAC 997.05). | Canidae, Felidae, Mustelidae in mesojede ribe | — | — | — | 1. | Tavrin se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % ali mg aktivne snovi/l vode

Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: vitamini, provitamini in kemijsko natančno opredeljene snovi s podobnim učinkom.

3a370

—

tavrin

Sestava dodatka

tavrin

Aktivna snov

tavrin

ime po IUPAC: 2-amino-etansulfonska kislina

C2H7NO3S

št. CAS: 107-35-7

tavrin, v trdni obliki, pridobljen s kemijsko sintezo: najmanj 98 %.

Analitska metoda
   (1)

Za določanje tavrina v krmnem dodatku: ionska izmenjevalna kromatografija z ninhidrinsko derivatizacijo po koloni (Evropska farmakopeja, metoda za določanje aminokislin) (Ph. Eur. 6.6, 2.2.56, metoda 1).

Za določanje tavrina v premiksih in krmi: ionska izmenjevalna kromatografija z ninhidrinsko derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo: na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F) ali tekočinska kromatografije visoke ločljivosti z reverzno fazo (RP-HPLC), povezana s fluorescenčnim detektorjem (AOAC 999.12).

Za določanje tavrina v vodi: tekočinska kromatografija, povezana z UV- ali fluorescenčnim detektorjem (AOAC 997.05).

Canidae, Felidae, Mustelidae in mesojede ribe

—

—

—

1.

Tavrin se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku.

| 2. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti. |
| --- | --- |

2.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti.

| 3. | Priporočene vrednosti za najvišje vsebnosti tavrina v mg/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %:






  — | Felidae: 2 500 |
| --- | --- | --- |

3.

Priporočene vrednosti za najvišje vsebnosti tavrina v mg/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %:

—

Felidae: 2 500

| — | mesojede ribe: 25 000 |
| --- | --- |

—

mesojede ribe: 25 000

| — | Canidae in Mustelidae: 2 000 . |
| --- | --- |

—

Canidae in Mustelidae: 2 000 .

| 4. | Zaradi varnosti je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala ter zaščitna očala in rokavice. |
| --- | --- |

4.

Zaradi varnosti je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala ter zaščitna očala in rokavice.

| 5. | Dodatek se lahko uporablja v vodi za pitje. |
| --- | --- |

5.

Dodatek se lahko uporablja v vodi za pitje.

26. maj 2025

---

(1)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija Evropske unije za krmne dodatke: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/723

z dne 5. maja 2015

o izdaji dovoljenja za biotin kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa ponovno oceno dodatkov, dovoljenih v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa ponovno oceno dodatkov, dovoljenih v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2).

| (2) | Biotin je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobren brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Navedeni proizvod je bil v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. |
| --- | --- |

(2)

Biotin je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobren brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Navedeni proizvod je bil v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe sta bila vložena dva zahtevka za ponovno oceno biotina in pripravkov iz biotina kot krmnih dodatkov za vse živalske vrste in v skladu s členom 7 za novo uporabo v vodi za pitje. Vložniki so zahtevali, da se navedeni dodatki uvrstijo v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenim zahtevkom priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe sta bila vložena dva zahtevka za ponovno oceno biotina in pripravkov iz biotina kot krmnih dodatkov za vse živalske vrste in v skladu s členom 7 za novo uporabo v vodi za pitje. Vložniki so zahtevali, da se navedeni dodatki uvrstijo v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenim zahtevkom priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 16. oktobra 2012 in 17. oktobra 2012 (3) navedla, da biotin pod predlaganimi pogoji uporabe v krmi in vodi za pitje nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Agencija je tudi navedla, da se sintetični biotin lahko šteje kot učinkovit vir biotina v prehrani živali in da ne bo varnostnih tveganj za uporabnike. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnih dodatkov v krmi in vodi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 16. oktobra 2012 in 17. oktobra 2012 (3) navedla, da biotin pod predlaganimi pogoji uporabe v krmi in vodi za pitje nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Agencija je tudi navedla, da se sintetični biotin lahko šteje kot učinkovit vir biotina v prehrani živali in da ne bo varnostnih tveganj za uporabnike. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnih dodatkov v krmi in vodi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena biotina je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo te snovi, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena biotina je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo te snovi, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(6)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

1.   Snov iz Priloge in premiksi, ki jo vsebujejo, proizvedeni in označeni pred 26. novembrom 2015 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 26. majem 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

2.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 26. novembrom 2015 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 26. majem 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali za proizvodnjo hrane.

3.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 26. majem 2017 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 26. majem 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali, ki niso namenjene za proizvodnjo hrane.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2012;10(11):2925; EFSA Journal 2012;10(11):2926.

3

EFSA Journal 2012;10(11):2925; EFSA Journal 2012;10(11):2926.

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % ali mg aktivne snovi/l vode |
| Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: vitamini, provitamini in kemijsko natančno opredeljene snovi s podobnim učinkom. |
| 3a880 | — | biotin | Sestava dodatka

  biotin

  Aktivna snov

  D-(+)-biotin
  C10H16N2O3S






  — | št. CAS: 58-85-5 |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % ali mg aktivne snovi/l vode

Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: vitamini, provitamini in kemijsko natančno opredeljene snovi s podobnim učinkom.

3a880

—

biotin

Sestava dodatka

biotin

Aktivna snov

D-(+)-biotin

C10H16N2O3S

—

št. CAS: 58-85-5

| — | biotin, v trdni obliki, pridobljen s kemijsko sintezo |
| --- | --- |

—

biotin, v trdni obliki, pridobljen s kemijsko sintezo

| — | merila čistosti: najmanj 97 % |
| --- | --- |

—

merila čistosti: najmanj 97 %

Analitska metoda
   (1)

Za določanje biotina v krmnem dodatku: potenciometrična titracija in identifikacija z optično rotacijo (Evropska farmakopeja 6.0, metoda 01/2008:1073).

Za določanje D-(+)-biotina v premiksih in krmi: tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo v povezavi z masno spektrometrijo (RP-HPLC-MS/MS).

Za določanje D-(+)-biotina v vodi: mikrobiološki test (Ameriška farmakopeja 21, 3. dodatek, metoda (88) 1986)

vse živalske vrste

—

—

—

| 1. | Biotin se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku. |
| --- | --- |

1.

Biotin se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku.

| 2. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti. |
| --- | --- |

2.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti.

| 3. | Zaradi varnosti se med ravnanjem nosi zaščita za dihala. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti se med ravnanjem nosi zaščita za dihala.

| 4. | Dodatek se lahko uporablja v vodi za pitje. |
| --- | --- |

4.

Dodatek se lahko uporablja v vodi za pitje.

26. maj 2025

---

(1)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija Evropske unije za krmne dodatke: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/724

z dne 5. maja 2015

o izdaji dovoljenja za retinil acetat, retinil palmitat in retinil propionat kot krmne dodatke za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa ponovno oceno dodatkov, dovoljenih v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa ponovno oceno dodatkov, dovoljenih v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2).

| (2) | Vitamin A je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobren brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Navedeni proizvod je bil v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. |
| --- | --- |

(2)

Vitamin A je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobren brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Navedeni proizvod je bil v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno vitamina A v obliki retinil acetata, retinil palmitata in retinil propionata kot krmnih dodatkov in njihovih pripravkov za vse živalske vrste in v skladu s členom 7 za novo uporabo v pitni vodi. Vložnik je zahteval, da se navedeni dodatki uvrstijo v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno vitamina A v obliki retinil acetata, retinil palmitata in retinil propionata kot krmnih dodatkov in njihovih pripravkov za vse živalske vrste in v skladu s členom 7 za novo uporabo v pitni vodi. Vložnik je zahteval, da se navedeni dodatki uvrstijo v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 12. decembra 2012 (3) navedla, da retinil acetat, retinil palmitat in retinil propionat pod predlaganimi pogoji uporabe v krmi nimajo škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 12. decembra 2012 (3) navedla, da retinil acetat, retinil palmitat in retinil propionat pod predlaganimi pogoji uporabe v krmi nimajo škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje.

| (5) | Agencija je poleg tega navedla, da so retinil acetat, retinil palmitat in retinil propionat učinkoviti viri vitamina A in da ne bo varnostnih tveganj za uporabnike. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je poleg tega navedla, da so retinil acetat, retinil palmitat in retinil propionat učinkoviti viri vitamina A in da ne bo varnostnih tveganj za uporabnike. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (6) | Ocena retinil acetata, retinil palmitata in retinil propionata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni, razen za vodo za pitje. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih snovi v krmi, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. Določiti bi bilo treba največje vsebnosti vitamina A ne glede na njegovo obliko. Vitamin A se ne sme dajati neposredno prek vode za pitje, ker bi dodatni način dajanja povečal tveganje za potrošnike. Zato bi bilo treba zavrniti tisti del dovoljenja za retinil acetat, retinil palmitat in retinil propionat kot nutritivne dodatke iz funkcionalne skupine „vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“, ki se nanaša na njihovo uporabo v vodi. Ta prepoved ne velja za navedene dodatke v krmnih mešanicah, ki se nato dajejo prek vode. |
| --- | --- |

(6)

Ocena retinil acetata, retinil palmitata in retinil propionata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni, razen za vodo za pitje. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih snovi v krmi, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. Določiti bi bilo treba največje vsebnosti vitamina A ne glede na njegovo obliko. Vitamin A se ne sme dajati neposredno prek vode za pitje, ker bi dodatni način dajanja povečal tveganje za potrošnike. Zato bi bilo treba zavrniti tisti del dovoljenja za retinil acetat, retinil palmitat in retinil propionat kot nutritivne dodatke iz funkcionalne skupine „vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“, ki se nanaša na njihovo uporabo v vodi. Ta prepoved ne velja za navedene dodatke v krmnih mešanicah, ki se nato dajejo prek vode.

| (7) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(7)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Snovi iz Priloge, ki spadajo v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“, se dovolijo kot dodatki v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Dovoljenje za uporabo retinil acetata, retinil palmitata in retinil propionata kot dodatkov iz kategorije dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalne skupine „vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“ za uporabo v vodi se zavrne.

Člen 3

Snovi iz Priloge in premiksi, ki jih vsebujejo, proizvedeni in označeni pred 26. novembrom 2015 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 26. majem 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snovi iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 26. majem 2016 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 26. majem 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali za proizvodnjo hrane.

Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snovi iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 26. majem 2017 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 26. majem 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali, ki niso namenjene za proizvodnjo hrane.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2013;11(1):3037.

3

EFSA Journal 2013;11(1):3037.

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IU vitamina A/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: vitamini, provitamini in kemijsko natančno opredeljene snovi s podobnim učinkom. |
| 3a672a | — | „retinil acetat“ ali „vitamin A“ | Sestava dodatka

  retinil acetat
  trifenilfosfin oksid (TPPO) ≤ 100 mg/kg

  Lastnosti aktivne snovi

  retinil acetat
  C22H32O2

  št. CAS: 127-47-9
  retinil acetat, v trdni obliki, pridobljen s kemijsko sintezo.
  merila čistosti: najmanj 95 % (najmanj 2,76 MIU/g)

  Analitske metode
   (1)

  Za določanje vitamina A v krmnem dodatku: tankoplastna kromatografija in UV-detekcija (TLC-UV) (Evropska farmakopeja, 6. izdaja, monografija 0217).
  Za določanje vitamina A v premiksih in krmi: tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo (RP-HPLC) z UV-detekcijo ali fluorescenčno detekcijo – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (2). | pujski (sesni in odstavljeni) | — | — | 16 000 | 1. | Dodatek se vključi v krmo prek premiksa. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

IU vitamina A/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: vitamini, provitamini in kemijsko natančno opredeljene snovi s podobnim učinkom.

3a672a

—

„retinil acetat“ ali „vitamin A“

Sestava dodatka

retinil acetat

trifenilfosfin oksid (TPPO) ≤ 100 mg/kg

Lastnosti aktivne snovi

retinil acetat

C22H32O2

št. CAS: 127-47-9

retinil acetat, v trdni obliki, pridobljen s kemijsko sintezo.

merila čistosti: najmanj 95 % (najmanj 2,76 MIU/g)

Analitske metode
   (1)

Za določanje vitamina A v krmnem dodatku: tankoplastna kromatografija in UV-detekcija (TLC-UV) (Evropska farmakopeja, 6. izdaja, monografija 0217).

Za določanje vitamina A v premiksih in krmi: tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo (RP-HPLC) z UV-detekcijo ali fluorescenčno detekcijo – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (2).

pujski (sesni in odstavljeni)

—

—

16 000

1.

Dodatek se vključi v krmo prek premiksa.

| 2. | Retinil acetat se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku. |
| --- | --- |

2.

Retinil acetat se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku.

| 3. | Za navajanje vsebnosti na oznaki se uporabljajo naslednje enakovrednosti: 1 IU = 0,344 μg retinil acetata. |
| --- | --- |

3.

Za navajanje vsebnosti na oznaki se uporabljajo naslednje enakovrednosti: 1 IU = 0,344 μg retinil acetata.

| 4. | Mešanica retinil acetata, retinil palmitata ali retinil propionata ne presega zgornje meje vsebnosti za zadevne vrste in kategorije. |
| --- | --- |

4.

Mešanica retinil acetata, retinil palmitata ali retinil propionata ne presega zgornje meje vsebnosti za zadevne vrste in kategorije.

| 5. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti. |
| --- | --- |

5.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti.

| 6. | Zaradi varnosti je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala ter zaščitna očala in rokavice. |
| --- | --- |

6.

Zaradi varnosti je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala ter zaščitna očala in rokavice.

26. maj 2025

prašiči za pitanje

—

—

6 500

svinje

—

—

12 000

drugi prašiči

—

—

—

piščanci in manjše vrste perutnine

≤ 14 dni

—

20 000

> 14 dni

—

10 000

purani

≤ 28 dni

—

20 000

> 28 dni

—

10 000

druga perutnina

—

—

10 000

krave molznice in krave za razmnoževanje

—

9 000

teleta za vzrejo

4 mesece

—

16 000

druga teleta in krave

—

—

25 000

jagnjeta in kozlički za vzrejo

≤ 2 meseca

—

16 000

> 2 meseca

—

—

govedo, ovce in koze za pitanje

—

—

10 000

drugo govedo, ovce in koze

—

—

—

sesalci

—

—

samo mlečni nadomestki: 25 000

druge živalske vrste

—

—

—

3a672b

„retinil palmitat“ ali „vitamin A“

Sestava dodatka

retinil palmitat

trifenilfosfin oksid (TPPO) ≤ 100 mg/kg dodatka

Lastnosti aktivne snovi

retinil palmitat

C36H60O2

št. CAS: 79-81-2

retinil palmitat, v trdni in tekoči obliki, pridobljen s kemijsko sintezo: najmanj 90 % ali 1,64 MIU/g

Analitske metode
   (1)

Za določanje vitamina A v krmnem dodatku: tankoplastna kromatografija in UV-detekcija (TLC-UV) (Evropska farmakopeja, 6. izdaja, monografija 0217).

Za določanje vitamina A v premiksih in krmi: tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo (RP-HPLC) z UV-detekcijo ali fluorescenčno detekcijo – Uredba (ES) št. 152/2009.

pujski (sesni in odstavljeni)

—

—

16 000

| 1. | Dodatek se vključi v krmo prek premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmo prek premiksa.

| 2. | Retinil palmitat se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku. |
| --- | --- |

2.

Retinil palmitat se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku.

| 3. | Za navajanje vsebnosti na oznaki se uporabljajo naslednje enakovrednosti: 1 IU = 0,5458 μg retinil palmitata. |
| --- | --- |

3.

Za navajanje vsebnosti na oznaki se uporabljajo naslednje enakovrednosti: 1 IU = 0,5458 μg retinil palmitata.

| 4. | Mešanica retinil acetata, retinil palmitata ali retinil propionata ne presega zgornje meje vsebnosti za zadevne vrste in kategorije. |
| --- | --- |

4.

Mešanica retinil acetata, retinil palmitata ali retinil propionata ne presega zgornje meje vsebnosti za zadevne vrste in kategorije.

| 5. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti. |
| --- | --- |

5.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti.

| 6. | Zaradi varnosti je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala ter zaščitna očala in rokavice. |
| --- | --- |

6.

Zaradi varnosti je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala ter zaščitna očala in rokavice.

26. maj 2025

prašiči za pitanje

—

—

6 500

svinje

—

—

12 000

drugi prašiči

—

—

—

piščanci in manjše vrste perutnine

≤ 14 dni

—

20 000

> 14 dni

—

10 000

purani

≤ 28 dni

—

20 000

> 28 dni

—

10 000

druga perutnina

—

—

10 000

krave molznice in krave za razmnoževanje

—

—

9 000

teleta za vzrejo

4 mesece

—

16 000

druga teleta in krave

—

—

25 000

jagnjeta in kozlički za vzrejo

≤ 2 meseca

—

16 000

> 2 meseca

—

—

govedo, ovce in koze za pitanje

—

—

10 000

drugo govedo, ovce in koze

—

—

—

sesalci

—

—

samo mlečni nadomestki: 25 000

druge živalske vrste

—

—

—

3a672c

„retinil propionat“ ali „vitamin A“

Sestava dodatka

retinil propionat

trifenilfosfin oksid (TPPO) ≤ 100 mg/kg dodatka

Lastnosti aktivne snovi

retinil propionat

C23H34O2

št. CAS: 7069-42-3

retinil propionat, v tekoči obliki, pridobljen s kemijsko sintezo: najmanj 95 % ali 2,64 MIU/g

Analitske metode
   (1)

Za določanje vitamina A v krmnem dodatku: tankoplastna kromatografija in UV-detekcija (TLC-UV) (Evropska farmakopeja, 6. izdaja, monografija 0217).

Za določanje vitamina A v premiksih in krmi: tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo (RP-HPLC) z UV-detekcijo ali fluorescenčno detekcijo – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009.

pujski (sesni in odstavljeni)

—

—

16 000

| 1. | Dodatek se vključi v krmo prek premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmo prek premiksa.

| 2. | Retinil propionat se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku. |
| --- | --- |

2.

Retinil propionat se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku.

| 3. | Za navajanje vsebnosti na oznaki se uporabljajo naslednje enakovrednosti: 1 IU = 0,3585 μg retinil propionata. |
| --- | --- |

3.

Za navajanje vsebnosti na oznaki se uporabljajo naslednje enakovrednosti: 1 IU = 0,3585 μg retinil propionata.

| 4. | Mešanica retinil acetata, retinil palmitata ali retinil propionata ne presega zgornje meje vsebnosti za zadevne vrste in kategorije. |
| --- | --- |

4.

Mešanica retinil acetata, retinil palmitata ali retinil propionata ne presega zgornje meje vsebnosti za zadevne vrste in kategorije.

| 5. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti. |
| --- | --- |

5.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti.

| 6. | Zaradi varnosti je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala ter zaščitna očala in rokavice. |
| --- | --- |

6.

Zaradi varnosti je treba med ravnanjem nositi zaščito za dihala ter zaščitna očala in rokavice.

26. maj 2025

prašiči za pitanje

—

—

6 500

svinje

—

—

12 000

drugi prašiči

—

—

—

piščanci in manjše vrste perutnine

≤ 14 dni

—

20 000

> 14 dni

—

10 000

purani

≤ 28 dni

—

20 000

> 28 dni

—

10 000

druga perutnina

—

—

10 000

krave molznice in krave za razmnoževanje

—

—

9 000

teleta za vzrejo

4 mesece

—

16 000

druga teleta ali krave

—

—

25 000

jagnjeta in kozlički za vzrejo

≤ 2 meseca

—

16 000

> 2 meseca

—

—

govedo, ovce in koze za pitanje

—

—

10 000

drugo govedo, ovce in koze

—

—

—

sesalci

—

—

samo mlečni nadomestki: 25 000

druge živalske vrste

—

—

—

---

(1)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija Evropske unije za krmne dodatke: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 z dne 27. januarja 2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (UL L 54, 26.2.2009, str. 1).

---

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/725

z dne 5. maja 2015

o določitvi roka za vložitev zahtevkov za pomoč za zasebno skladiščenje prašičjega mesa iz Izvedbene uredbe (EU) 2015/360

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti točke (b) prvega pododstavka in drugega pododstavka člena 18(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pomoč za zasebno skladiščenje, dodeljena v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/360 (2), je ugodno vplivala na trg prašičjega mesa. Pričakuje se tudi nadaljnja stabilizacija cen. |
| --- | --- |

(1)

Pomoč za zasebno skladiščenje, dodeljena v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/360 (2), je ugodno vplivala na trg prašičjega mesa. Pričakuje se tudi nadaljnja stabilizacija cen.

| (2) | Pomoč za zasebno skladiščenje prašičjega mesa je zato treba ukiniti in določiti rok za vložitev zahtevkov. |
| --- | --- |

(2)

Pomoč za zasebno skladiščenje prašičjega mesa je zato treba ukiniti in določiti rok za vložitev zahtevkov.

| (3) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2015/360 razveljaviti. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2015/360 razveljaviti.

| (4) | Da se preprečijo špekulacije, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Da se preprečijo špekulacije, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (5) | Odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik– |
| --- | --- |

(5)

Odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik–

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Rok za vložitev zahtevkov za pomoč za zasebno skladiščenje prašičjega mesa iz Izvedbene uredbe (EU) 2015/360 je 8. maj 2015.

Člen 2

Izvedbena Uredba (EU) 2015/360 se razveljavi z začetkom veljavnosti od 8. maja 2015.

Vendar se še naprej uporablja za pogodbe, sklenjene na podlagi navedene uredbe pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 2015/360 z dne 5. marca 2015 o odprtju zasebnega skladiščenja za prašičje meso in vnaprejšnji določitvi zneska pomoči (UL L 62, 6.3.2015, str. 16).

2

---

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/34 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/726

z dne 5. maja 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 153,9 |
| MA | 87,0 |
| MK | 119,9 |
| TN | 392,6 |
| ZZ | 188,4 |
| 0707 00 05 | AL | 49,4 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 79,7 |
| 0709 93 10 | MA | 130,6 |
| TR | 133,2 |
| ZZ | 131,9 |
| 0805 10 20 | EG | 44,6 |
| IL | 71,3 |
| MA | 53,6 |
| ZZ | 56,5 |
| 0805 50 10 | BR | 107,1 |
| TR | 101,0 |
| ZZ | 104,1 |
| 0808 10 80 | AR | 98,9 |
| BR | 93,6 |
| CL | 120,5 |
| MK | 32,8 |
| NZ | 135,8 |
| US | 161,3 |
| UY | 92,0 |
| ZA | 117,5 |
| ZZ | 106,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

153,9

MA

87,0

MK

119,9

TN

392,6

ZZ

188,4

0707 00 05

AL

49,4

TR

110,0

ZZ

79,7

0709 93 10

MA

130,6

TR

133,2

ZZ

131,9

0805 10 20

EG

44,6

IL

71,3

MA

53,6

ZZ

56,5

0805 50 10

BR

107,1

TR

101,0

ZZ

104,1

0808 10 80

AR

98,9

BR

93,6

CL

120,5

MK

32,8

NZ

135,8

US

161,3

UY

92,0

ZA

117,5

ZZ

106,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/36

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/727

z dne 10. aprila 2015

o skupnem znesku letnih nadomestil za nadzor za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila in za leto 2015 (ECB/2015/17)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1163/2014 Evropske centralne banke z dne 22. oktobra 2014 o nadomestilih za nadzor (ECB/2014/41) (1) ter zlasti člena 9 in člena 16(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) mora določiti skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, ki se zaračunajo z izdajo obvestil o nadomestilih za vsako kategorijo nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin ter navedeno informacijo objaviti na svoji spletni strani do 30. aprila zadevnega obdobja zaračunavanja nadomestila. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) mora določiti skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, ki se zaračunajo z izdajo obvestil o nadomestilih za vsako kategorijo nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin ter navedeno informacijo objaviti na svoji spletni strani do 30. aprila zadevnega obdobja zaračunavanja nadomestila.

| (2) | Obvestilo o nadomestilu za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila, tj. od novembra do decembra 2014, je treba izdati skupaj z obvestilom o nadomestilu za obdobje zaračunavanja nadomestila v letu 2015. Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, zaračunanih v letu 2015, bi moral zato odražati izdatke ECB v zvezi z nadzorniškimi nalogami, ki so ji nastali od novembra 2014. |
| --- | --- |

(2)

Obvestilo o nadomestilu za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila, tj. od novembra do decembra 2014, je treba izdati skupaj z obvestilom o nadomestilu za obdobje zaračunavanja nadomestila v letu 2015. Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, zaračunanih v letu 2015, bi moral zato odražati izdatke ECB v zvezi z nadzorniškimi nalogami, ki so ji nastali od novembra 2014.

| (3) | Navedeni izdatki obsegajo predvsem stroške, ki so neposredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, npr. nadzor nad pomembnimi subjekti, pregled nadzora nad manj pomembnimi subjekti ter opravljanje horizontalnih nalog in specializiranih storitev. Vključeni so tudi stroški, ki so posredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, npr. storitve, ki jih opravljajo podporne službe ECB, vključno z upravljanjem prostorov in človeških virov ter storitvami informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni izdatki obsegajo predvsem stroške, ki so neposredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, npr. nadzor nad pomembnimi subjekti, pregled nadzora nad manj pomembnimi subjekti ter opravljanje horizontalnih nalog in specializiranih storitev. Vključeni so tudi stroški, ki so posredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, npr. storitve, ki jih opravljajo podporne službe ECB, vključno z upravljanjem prostorov in človeških virov ter storitvami informacijske tehnologije.

| (4) | Za izračun letnega nadomestila za nadzor, ki se plača v zvezi z vsakim nadzorovanim subjektom ali nadzorovano skupino, se skupni stroški razdelijo na dva dela: za pomembne subjekte in skupine ter za manj pomembne subjekte in skupine. Stroški se razdelijo na podlagi izdatkov, dodeljenih upoštevnim funkcijam, ki opravljajo neposredni nadzor nad pomembnimi nadzorovanimi subjekti in posredni nadzor nad manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti. |
| --- | --- |

(4)

Za izračun letnega nadomestila za nadzor, ki se plača v zvezi z vsakim nadzorovanim subjektom ali nadzorovano skupino, se skupni stroški razdelijo na dva dela: za pomembne subjekte in skupine ter za manj pomembne subjekte in skupine. Stroški se razdelijo na podlagi izdatkov, dodeljenih upoštevnim funkcijam, ki opravljajo neposredni nadzor nad pomembnimi nadzorovanimi subjekti in posredni nadzor nad manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti.

| (5) | Izdatki v zvezi z nalogami bančnega nadzora, ki so nastali Evropski centralni banki v prvem obdobju zaračunavanja nadomestila in se povrnejo preko nadomestil za nadzor, so bili vključeni v letne računovodske izkaze ECB za leto 2014 (2). |
| --- | --- |

(5)

Izdatki v zvezi z nalogami bančnega nadzora, ki so nastali Evropski centralni banki v prvem obdobju zaračunavanja nadomestila in se povrnejo preko nadomestil za nadzor, so bili vključeni v letne računovodske izkaze ECB za leto 2014 (2).

| (6) | Ocenjeni letni izdatki za obdobje zaračunavanja nadomestila v letu 2015 so izpeljani iz odobrenega proračuna ECB, ob upoštevanju vseh sprememb ocenjenih letnih izdatkov ECB, ki so bili znani v času priprave tega sklepa – |
| --- | --- |

(6)

Ocenjeni letni izdatki za obdobje zaračunavanja nadomestila v letu 2015 so izpeljani iz odobrenega proračuna ECB, ob upoštevanju vseh sprememb ocenjenih letnih izdatkov ECB, ki so bili znani v času priprave tega sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo opredelitve pojmov, ki so vsebovane v Uredbi (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (3) in v Uredbi (EU) št. 1163/2014 (ECB/2014/41).

Člen 2

Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila in za leto 2015

1.   Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila in za leto 2015 znaša 325 986 085 EUR, kar ustreza dejanskim stroškom ECB v novembru in decembru 2014 in oceni letnih stroškov ECB za leto 2015, ki so navedeni v Prilogi I k temu sklepu.

2.   Vsaka kategorija nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin plača skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, kot je določen v Prilogi II k temu sklepu.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2015.

V Frankfurtu na Majni, 10. aprila 2015

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 311, 31.10.2014, str. 23.

1

(2)  Objavljeni februarja 2015 na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

2

(3)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

3

---

PRILOGA I

| (EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | Skupaj |
| Plače in zaslužki | 18 456 945 | 151 665 635 | 170 122 580 |
| Najemnina in vzdrževanje stavb | 2 199 243 | 22 563 517 | 24 762 760 |
| Drugi izdatki iz poslovanja | 9 316 824 | 121 783 921 | 131 100 745 |
| Skupaj | 29 973 012 | 296 013 073 | 325 986 085 |

(EUR)

2014

2015

Skupaj

Plače in zaslužki

18 456 945

151 665 635

170 122 580

Najemnina in vzdrževanje stavb

2 199 243

22 563 517

24 762 760

Drugi izdatki iz poslovanja

9 316 824

121 783 921

131 100 745

Skupaj

29 973 012

296 013 073

325 986 085

---

PRILOGA II

| (EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | Skupaj |
| Nadomestila za nadzor | 29 973 012 | 296 013 073 | 325 986 085 |
| od tega: | | | |
| Nadomestila, ki se zaračunajo pomembnim subjektom ali pomembnim skupinam | 25 622 812 | 264 068 941 | 289 691 753 |
| Nadomestila, ki se zaračunajo manj pomembnim subjektom ali manj pomembnim skupinam | 4 350 200 | 31 944 132 | 36 294 332 |

(EUR)

2014

2015

Skupaj

Nadomestila za nadzor

29 973 012

296 013 073

325 986 085

od tega:

Nadomestila, ki se zaračunajo pomembnim subjektom ali pomembnim skupinam

25 622 812

264 068 941

289 691 753

Nadomestila, ki se zaračunajo manj pomembnim subjektom ali manj pomembnim skupinam

4 350 200

31 944 132

36 294 332

---

Popravki

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/39

---

Popravek Sklepa Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020

(
  Uradni list Evropske unije L 20 z dne 27. januarja 2015
  )

Stran 49, Priloga I, „ESPAÑA“:

besedilo:

„D. Francesc HOMS I MOLIST

Consejero de Presidencia“

se glasi:

„D. Francesc HOMS I MOLIST

Consejero de Presidencia de la Generalitat de Catalunya“

Stran 50, Priloga I, „ESPAÑA“:

besedilo:

„Sr. D. Juan VICENTE HERRERA

Presidente de la Junta de Castilla y León“

se glasi:

„Sr. D. Juan Vicente HERRERA CAMPO

Presidente de la Junta de Castilla y León“

Stran 64, Priloga II, „BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN“:

besedilo:

„Mr Joël RIGUELLE

Député bruxellois“

se glasi:

„Mr Joël RIGUELLE

Bourgmestre de la commune de Berchem-Ste-Agathe“

Stran 69, Priloga II, „ESPAÑA“:

| 1. | besedilo: |
| --- | --- |

1.

besedilo:

„D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ

Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya“

se glasi:

„D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ

Secretario de Asuntos Exteriores y de la Unión Europea de la Generalitat de Catalunya“

| 2. | besedilo: |
| --- | --- |

2.

besedilo:

„D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ

Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura“

se glasi:

„D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ

Director General de Acción Exterior del Gobierno de Extremadura“

---

| 6.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/40

---

Popravek Sklepa Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020

(
  Uradni list Evropske unije L 31 z dne 7. februarja 2015
  )

Stran 27, Priloga I, „UNITED KINGDOM“:

| 1. | besedilo: |
| --- | --- |

1.

besedilo:

„Cllr Stephen ALAMBRITIS

Leader of London Borough of Merton“

se glasi:

„Cllr Soterios ALAMBRITIS

Member of London Borough of Merton“

| 2. | besedilo: |
| --- | --- |

2.

besedilo:

„Mr Michael ANTONIW

Assembly Member for Pontypridd“

se glasi:

„Mr Michael ANTONIW AM

Member of the National Assembly for Wales“

| 3. | besedilo: |
| --- | --- |

3.

besedilo:

„Cllr Robert Charles BRIGHT

Leader of Newport City Council“

se glasi:

„Cllr Robert Charles BRIGHT

Member of Newport City Council“

| 4. | besedilo: |
| --- | --- |

4.

besedilo:

„Cllr Anthony Gerard BUCHANAN

Councillor East Renfrewshire Council“

se glasi:

„Cllr Anthony Gerard BUCHANAN

Member of East Renfrewshire Council“

| 5. | besedilo: |
| --- | --- |

5.

besedilo:

„Cllr Joseph COONEY

Leader of Pendle Council“

se glasi:

„Cllr Joseph COONEY

Member of Pendle Council“

| 6. | besedilo: |
| --- | --- |

6.

besedilo:

„Cllr Trevor CUMMINGS

Member of Ards Borough Council“

se glasi:

„Cllr Trevor William CUMMINGS

Member of Ards Borough Council“

| 7. | besedilo: |
| --- | --- |

7.

besedilo:

„Jeremy Roger EVANS

Assembly Member Greater London Authority“

se glasi:

„Mr Jeremy Roger EVANS AM

Member of the Greater London Assembly“

| 8. | besedilo: |
| --- | --- |

8.

besedilo:

„Ms Megan FEARON

Member of the Northern Ireland Assembly“

se glasi:

„Ms Megan FEARON MLA

Member of the Northern Ireland Assembly“

| 9. | besedilo: |
| --- | --- |

9.

besedilo:

„Ms Patricia Josephine FERGUSON

Constituency member for Glasgow Maryhill & Springburn“

se glasi:

„Ms Patricia Josephine FERGUSON MSP

Member of the Scottish Parliament“

Stran 28, Priloga I, „UNITED KINGDOM“:

| 1. | besedilo: |
| --- | --- |

1.

besedilo:

„Cllr Gordon Charles KEYMER

Leader of Tandridge District Council“

se glasi:

„Cllr Gordon Charles KEYMER

Member of Tandridge Council“

| 2. | besedilo: |
| --- | --- |

2.

besedilo:

„Cllr Cormack MCCHORD

Councillor for Stirling“

se glasi:

„Cllr CormickMCCHORD

Member of Stirling Council“

| 3. | besedilo: |
| --- | --- |

3.

besedilo:

„Mr William Stewart MAXWELL

MSP for West of Scotland“

se glasi:

„Mr William Stewart MAXWELL MSP

Member of the Scottish Parliament“

| 4. | besedilo: |
| --- | --- |

4.

besedilo:

„Cllr Paul WATSON

Leader, Sunderland Council“

se glasi:

„Cllr Paul WATSON

Member of Sunderland Council“

Stran 29, Priloga II, „UNITED KINGDOM“:

| 1. | besedilo: |
| --- | --- |

1.

besedilo:

„Jennette ARNOLD

Assembly Member Greater London Authority“

se glasi:

„Ms Jennette ARNOLD AM

Member of the Greater London Assembly“

| 2. | besedilo: |
| --- | --- |

2.

besedilo:

„Cllr Barbara GRANT

East Renfrewshire Council“

se glasi:

„Cllr Barbara GRANT

Member of East Renfrewshire Council“

| 3. | besedilo: |
| --- | --- |

3.

besedilo:

„Cllr Arnold HATCH

Member of Craigavon Borough Council“

se glasi:

„Cllr Arnold George HATCH

Member of Craigavon Borough Council“

| 4. | besedilo: |
| --- | --- |

4.

besedilo:

„Mr James Robert HUME

Regional List member for South of Scotland“

se glasi:

„Mr James Robert HUME MSP

Member of the Scottish Parliament“

Stran 30, Priloga II, „UNITED KINGDOM“:

| 1. | besedilo: |
| --- | --- |

1.

besedilo:

„Sir James Angus Rhoderick MCGRIGOR

Regional List Member for the Highlands and Islands“

se glasi:

„Sir James Angus Rhoderick MCGRIGOR MSP

Member of the Scottish Parliament“

| 2. | besedilo: |
| --- | --- |

2.

besedilo:

„Mr Fearghal MCKINNEY

Member of the Northern Ireland Assembly“

se glasi:

„Mr Fearghal MCKINNEY MLA

Member of the Northern Ireland Assembly“

| 3. | besedilo: |
| --- | --- |

3.

besedilo:

„Cllr Robert John PRICE

Leader of Oxford Council“

se glasi:

„Cllr Robert John PRICE

Member of Oxford Council“

| 4. | besedilo: |
| --- | --- |

4.

besedilo:

„Cllr Gary ROBINSON

Leader Shetland Islands Council“

se glasi:

„Cllr Gary ROBINSON

Member of Shetland Islands Council“

| 5. | besedilo: |
| --- | --- |

5.

besedilo:

„Rhodri Glyn THOMAS

Assembly Member for Carmarthen East and Dinefwr“

se glasi:

„Mr Rhodri Glyn THOMAS AM

Member of the National Assembly for Wales“

| 6. | besedilo: |
| --- | --- |

6.

besedilo:

„Cllr Martin John Beresford VEAL

Chairman, Bath & North East Somerset Council“

se glasi:

„Cllr Martin John Beresford VEAL

Member of Bath & North East Somerset Council“

---