# Eiropas Savienības L 68/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 68 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 13. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 68

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 13. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/412 (2015. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2001/18/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) audzēšanu savā teritorijā (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/413 (2015. gada 11. marts), ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (
  1
  ) | 9 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/412 (2015. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2001/18/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) audzēšanu savā teritorijā (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/413 (2015. gada 11. marts), ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (
  1
  )

1

9

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/414 (2015. gada 12. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK attiecībā uz (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāli, ko izmanto uztura bagātinātāju ražošanā (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/415 (2015. gada 12. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām etefonam un fenamifosam (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/416 (2015. gada 12. marts), ar ko apstiprina dinotefurānu kā aktīvo vielu izmantošanai 18. produktu veida biocīdos (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/417 (2015. gada 12. marts), ar ko Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743) apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/418 (2015. gada 12. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/419 (2015. gada 12. marts), ar ko tolilfluanīdu apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 21. produkta veida biocīdos (
  1
  ) | 39 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/420 (2015. gada 12. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 43 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/421 (2014. gada 17. decembris) par elastības instrumenta izmantošanu | 45 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/422 (2014. gada 17. decembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu | 47 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/423 (2015. gada 6. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas pušu konferences septītajā sanāksmē attiecībā uz grozījumiem III pielikumā Roterdamas konvencijā par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā | 48 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/424 (2015. gada 11. marts), ar ko apstiprina lēmumu par izņēmumiem saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/67/EK 9. pantu attiecībā uz dažu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu Zagrebas starptautiskajā lidostā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 473) | 50 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/425 (2014. gada 15. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2014/55) | 54 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/426 (2014. gada 15. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2014/54) | 69 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | 2014. gada 15. decembra grozījums 1/2014 Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes Reglamentā | 88 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2015/414 (2015. gada 12. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK attiecībā uz (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāli, ko izmanto uztura bagātinātāju ražošanā (
  1
  )

S

1

26

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/415 (2015. gada 12. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām etefonam un fenamifosam (
  1
  )

1

28

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/416 (2015. gada 12. marts), ar ko apstiprina dinotefurānu kā aktīvo vielu izmantošanai 18. produktu veida biocīdos (
  1
  )

1

30

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/417 (2015. gada 12. marts), ar ko Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743) apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos (
  1
  )

Bacillus sphaericus

1

33

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/418 (2015. gada 12. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  )

1

36

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/419 (2015. gada 12. marts), ar ko tolilfluanīdu apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 21. produkta veida biocīdos (
  1
  )

1

39

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/420 (2015. gada 12. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

43

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/421 (2014. gada 17. decembris) par elastības instrumenta izmantošanu

45

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/422 (2014. gada 17. decembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu

47

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/423 (2015. gada 6. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas pušu konferences septītajā sanāksmē attiecībā uz grozījumiem III pielikumā Roterdamas konvencijā par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā

48

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/424 (2015. gada 11. marts), ar ko apstiprina lēmumu par izņēmumiem saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/67/EK 9. pantu attiecībā uz dažu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu Zagrebas starptautiskajā lidostā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 473)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 473)

50

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/425 (2014. gada 15. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2014/55)

54

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/426 (2014. gada 15. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2014/54)

69

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

2014. gada 15. decembra grozījums 1/2014 Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes Reglamentā

88

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 517/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Savienības mērķi samazināt konkrētu salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus sugas dējējvistu vidū un groza Regulu (EK) Nr. 2160/2003 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 200/2010 ( OV L 138, 26.5.2011. ) | 90 |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1086/2011 (2011. gada 27. oktobris), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 un I pielikumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 attiecībā uz salmonellām svaigā mājputnu gaļā ( OV L 281, 28.10.2011. ) | 90 |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 200/2012 (2012. gada 8. marts) par Savienības mērķi samazināt Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium broileru saimēs, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ( OV L 71, 9.3.2012. ) | 90 |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1190/2012 (2012. gada 12. decembris) par Savienības uzdevumu samazināt Salmonella Enteritidis un Salmonella Typhimurium tītaru saimēs, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ( OV L 340, 13.12.2012. ) | 91 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 517/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Savienības mērķi samazināt konkrētu salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus sugas dējējvistu vidū un groza Regulu (EK) Nr. 2160/2003 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 200/2010 ( OV L 138, 26.5.2011. )

Gallus gallus

( OV L 138, 26.5.2011. )

90

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1086/2011 (2011. gada 27. oktobris), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 un I pielikumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 attiecībā uz salmonellām svaigā mājputnu gaļā ( OV L 281, 28.10.2011. )

( OV L 281, 28.10.2011. )

90

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 200/2012 (2012. gada 8. marts) par Savienības mērķi samazināt Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium broileru saimēs, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ( OV L 71, 9.3.2012. )

Salmonella enteritidis

Salmonella typhimurium

( OV L 71, 9.3.2012. )

90

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1190/2012 (2012. gada 12. decembris) par Savienības uzdevumu samazināt Salmonella Enteritidis un Salmonella Typhimurium tītaru saimēs, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ( OV L 340, 13.12.2012. )

Salmonella Enteritidis

Salmonella Typhimurium

( OV L 340, 13.12.2012. )

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2015/412

(2015. gada 11. marts),

ar ko Direktīvu 2001/18/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) audzēšanu savā teritorijā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (5) nosaka visaptverošu tiesisko regulējumu par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), kas pilnībā piemērojams ĢMO, kuri izmantojami audzēšanai visā Savienībā kā sēklas vai cits augu pavairošanas materiāls (“audzēšanai paredzēti ĢMO”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (5) nosaka visaptverošu tiesisko regulējumu par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), kas pilnībā piemērojams ĢMO, kuri izmantojami audzēšanai visā Savienībā kā sēklas vai cits augu pavairošanas materiāls (“audzēšanai paredzēti ĢMO”).

| (2) | Saskaņā ar minēto tiesisko regulējumu attiecībā uz audzēšanai paredzētiem ĢMO jāveic individuāls riska novērtējums, pirms tiek dota atļauja to laišanai Savienības tirgū saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumu, ņemot vērā gan ĢMO tiešo un netiešo, gan tūlītējo un vēlāko, gan kumulatīvo ilgstošo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Minētais riska novērtējums nodrošina lēmumu pieņemšanas procesam zinātniskos ieteikumus, un tam seko lēmums par risku pārvaldību. Minētās atļauju piešķiršanas procedūras mērķis ir nodrošināt cilvēku dzīves un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus efektīvu darbību. Būtu jāpanāk un jāsaglabā vienlīdz augsts veselības, vides un patērētāju aizsardzības līmenis visā Savienības teritorijā. Saistībā ar Direktīvu 2001/18/EK un tās turpmāko īstenošanu vienmēr būtu jāņem vērā piesardzības princips. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto tiesisko regulējumu attiecībā uz audzēšanai paredzētiem ĢMO jāveic individuāls riska novērtējums, pirms tiek dota atļauja to laišanai Savienības tirgū saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumu, ņemot vērā gan ĢMO tiešo un netiešo, gan tūlītējo un vēlāko, gan kumulatīvo ilgstošo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Minētais riska novērtējums nodrošina lēmumu pieņemšanas procesam zinātniskos ieteikumus, un tam seko lēmums par risku pārvaldību. Minētās atļauju piešķiršanas procedūras mērķis ir nodrošināt cilvēku dzīves un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus efektīvu darbību. Būtu jāpanāk un jāsaglabā vienlīdz augsts veselības, vides un patērētāju aizsardzības līmenis visā Savienības teritorijā. Saistībā ar Direktīvu 2001/18/EK un tās turpmāko īstenošanu vienmēr būtu jāņem vērā piesardzības princips.

| (3) | Saskaņā ar Padomes 2008. gada 4. decembra secinājumiem par ģenētiski modificētiem organismiem (“Padomes 2008. gada secinājumi”) ir nepieciešams uzlabot ĢMO atļaujas piešķiršanas tiesiskā regulējuma īstenošanu. Šajā sakarā noteikumi par riska novērtējumu vajadzības gadījumā būtu regulāri jāatjaunina, lai ņemtu vērā zinātnisko atziņu un analīzes procedūru nepārtraukto pilnveidošanos, jo īpaši attiecībā uz ģenētiski modificēto kultūru ietekmi uz vidi ilgtermiņā, kā arī to iespējamo ietekmi uz blakusorganismiem, un lai ņemtu vērā uztvērējvides īpatnības un to ģeogrāfisko apgabalu īpatnības, kuros ģenētiski modificētie augi varētu tikt audzēti, un kritērijus un prasības attiecībā uz ĢMO, kas izstrādā pesticīdus, un attiecībā uz herbicīdizturīgiem ĢMO. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2001/18/EK pielikumi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes 2008. gada 4. decembra secinājumiem par ģenētiski modificētiem organismiem (“Padomes 2008. gada secinājumi”) ir nepieciešams uzlabot ĢMO atļaujas piešķiršanas tiesiskā regulējuma īstenošanu. Šajā sakarā noteikumi par riska novērtējumu vajadzības gadījumā būtu regulāri jāatjaunina, lai ņemtu vērā zinātnisko atziņu un analīzes procedūru nepārtraukto pilnveidošanos, jo īpaši attiecībā uz ģenētiski modificēto kultūru ietekmi uz vidi ilgtermiņā, kā arī to iespējamo ietekmi uz blakusorganismiem, un lai ņemtu vērā uztvērējvides īpatnības un to ģeogrāfisko apgabalu īpatnības, kuros ģenētiski modificētie augi varētu tikt audzēti, un kritērijus un prasības attiecībā uz ĢMO, kas izstrādā pesticīdus, un attiecībā uz herbicīdizturīgiem ĢMO. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2001/18/EK pielikumi.

| (4) | Ģenētiski modificētām šķirnēm ir jāsaņem atļauja laišanai tirgū, turklāt arī jāatbilst Savienības tiesību aktu prasībām par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, kā īpaši noteikts Padomes Direktīvās 66/401/EEK (6), 66/402/EEK (7), 68/193/EEK (8), 98/56/EK (9), 1999/105/EK (10), 2002/53/EK (11), 2002/54/EK (12), 2002/55/EK (13), 2002/56/EK (14), 2002/57/EK (15) un 2008/90/EK (16). No minētajām direktīvām Direktīvās 2002/53/EK un 2002/55/EK ietverti noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm atbilstoši konkrētiem skaidri formulētiem nosacījumiem aizliegt šķirnes izmantošanu visā tās teritorijā vai tās daļā vai noteikt atbilstošus nosacījumus šķirnes audzēšanai. |
| --- | --- |

(4)

Ģenētiski modificētām šķirnēm ir jāsaņem atļauja laišanai tirgū, turklāt arī jāatbilst Savienības tiesību aktu prasībām par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, kā īpaši noteikts Padomes Direktīvās 66/401/EEK (6), 66/402/EEK (7), 68/193/EEK (8), 98/56/EK (9), 1999/105/EK (10), 2002/53/EK (11), 2002/54/EK (12), 2002/55/EK (13), 2002/56/EK (14), 2002/57/EK (15) un 2008/90/EK (16). No minētajām direktīvām Direktīvās 2002/53/EK un 2002/55/EK ietverti noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm atbilstoši konkrētiem skaidri formulētiem nosacījumiem aizliegt šķirnes izmantošanu visā tās teritorijā vai tās daļā vai noteikt atbilstošus nosacījumus šķirnes audzēšanai.

| (5) | Ja ir piešķirta atļauja ĢMO audzēšanai saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu par ĢMO un attiecībā uz šķirni, ko vēlas laist tirgū, ĢMO atbilst Savienības tiesību aktos par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību noteiktajām prasībām, dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tā brīvu apriti savā teritorijā, izņemot gadījumos, kas noteikti Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(5)

Ja ir piešķirta atļauja ĢMO audzēšanai saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu par ĢMO un attiecībā uz šķirni, ko vēlas laist tirgū, ĢMO atbilst Savienības tiesību aktos par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību noteiktajām prasībām, dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tā brīvu apriti savā teritorijā, izņemot gadījumos, kas noteikti Savienības tiesību aktos.

| (6) | Pieredze liecina, ka ĢMO audzēšana ir jautājums, kam rūpīgāk pievēršas dalībvalstu līmenī. Jautājumi, kas saistīti ar ĢMO laišanu tirgū un importu, arī turpmāk būtu jāregulē Savienības līmenī, lai aizsargātu iekšējo tirgu. Tomēr attiecībā uz audzēšanu atsevišķos gadījumos var būt vajadzīga elastīgāka pieeja, jo, ņemot vērā šā jautājuma saikni ar zemes izmantojumu, vietējām lauksaimniecības struktūrām, kā arī dzīvotņu, ekosistēmu un ainavu aizsardzību un saglabāšanu, tam ir liela nozīme valsts, reģionālā un vietējā mērogā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 2. punktu dalībvalstis drīkst pieņemt juridiski saistošus aktus, ar kuriem tās ierobežo vai aizliedz ĢMO audzēšanu savā teritorijā pēc tam, kad ir piešķirta atļauja ĢMO laišanai Savienības tirgū. Tomēr šādam elastīgumam nebūtu nelabvēlīgi jāietekmē vienotā atļaujas piešķiršanas procedūra, jo īpaši novērtējuma process, ko galvenokārt veic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”). |
| --- | --- |

(6)

Pieredze liecina, ka ĢMO audzēšana ir jautājums, kam rūpīgāk pievēršas dalībvalstu līmenī. Jautājumi, kas saistīti ar ĢMO laišanu tirgū un importu, arī turpmāk būtu jāregulē Savienības līmenī, lai aizsargātu iekšējo tirgu. Tomēr attiecībā uz audzēšanu atsevišķos gadījumos var būt vajadzīga elastīgāka pieeja, jo, ņemot vērā šā jautājuma saikni ar zemes izmantojumu, vietējām lauksaimniecības struktūrām, kā arī dzīvotņu, ekosistēmu un ainavu aizsardzību un saglabāšanu, tam ir liela nozīme valsts, reģionālā un vietējā mērogā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 2. punktu dalībvalstis drīkst pieņemt juridiski saistošus aktus, ar kuriem tās ierobežo vai aizliedz ĢMO audzēšanu savā teritorijā pēc tam, kad ir piešķirta atļauja ĢMO laišanai Savienības tirgū. Tomēr šādam elastīgumam nebūtu nelabvēlīgi jāietekmē vienotā atļaujas piešķiršanas procedūra, jo īpaši novērtējuma process, ko galvenokārt veic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”).

| (7) | Iepriekš atkarībā no konkrētā gadījuma, ja pēc piekrišanas došanas dienas bija kļuvusi pieejama jauna vai papildu informācija, kas ietekmēja vides riska izvērtējumu, vai bija atkārtoti izvērtēta esošā informācija, dažas dalībvalstis izmantoja drošības klauzulas un ārkārtas pasākumus atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam un Regulas (EK) Nr. 1829/2003 34. pantam, lai ierobežotu vai aizliegtu ĢMO audzēšanu. Citas dalībvalstis ir izmantojušas LESD 114. panta 5. un 6. punktā izklāstīto paziņošanas procedūru, kurā paredzēts darīt zināmus jaunus zinātnes datus vides vai darba vides aizsardzības jomā. Turklāt ir izrādījies, ka ar ĢMO audzēšanu saistīto lēmumu pieņemšanas process ir īpaši sarežģīts, jo valstis pauž bažas, kas attiecas ne tikai uz jautājumiem, kas saistīti ar ĢMO nekaitīgumu attiecībā uz veselību vai vidi. |
| --- | --- |

(7)

Iepriekš atkarībā no konkrētā gadījuma, ja pēc piekrišanas došanas dienas bija kļuvusi pieejama jauna vai papildu informācija, kas ietekmēja vides riska izvērtējumu, vai bija atkārtoti izvērtēta esošā informācija, dažas dalībvalstis izmantoja drošības klauzulas un ārkārtas pasākumus atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam un Regulas (EK) Nr. 1829/2003 34. pantam, lai ierobežotu vai aizliegtu ĢMO audzēšanu. Citas dalībvalstis ir izmantojušas LESD 114. panta 5. un 6. punktā izklāstīto paziņošanas procedūru, kurā paredzēts darīt zināmus jaunus zinātnes datus vides vai darba vides aizsardzības jomā. Turklāt ir izrādījies, ka ar ĢMO audzēšanu saistīto lēmumu pieņemšanas process ir īpaši sarežģīts, jo valstis pauž bažas, kas attiecas ne tikai uz jautājumiem, kas saistīti ar ĢMO nekaitīgumu attiecībā uz veselību vai vidi.

| (8) | Šajā sakarā šķiet atbilstoši saskaņā ar subsidiaritātes principu piešķirt dalībvalstīm iespēju elastīgāk pieņemt lēmumu par to, vai tās savā teritorijā vēlas vai nevēlas audzēt ĢMO, ne atļaujas piešķiršanas procedūras laikā, ne pēc tās neietekmējot riska izvērtēšanu, kas paredzēta ĢMO Savienības atļauju piešķiršanas sistēmā, un neatkarīgi no pasākumiem, ko dalībvalstīm, kas audzē ĢMO, ir tiesības veikt vai tām jāveic, piemērojot Direktīvu 2001/18/EK, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes citos produktos. Minētās iespējas piešķiršana dalībvalstīm, visticamāk, uzlabos atļaujas piešķiršanas ĢMO procesu, un tajā pašā laikā, visticamāk, arī nodrošinās patērētāju, lauksaimnieku un uzņēmēju izvēles brīvību, vienlaikus iesaistītajām ieinteresētajām personām nodrošinot lielāku skaidrību par ĢMO audzēšanu Savienībā. Tādēļ šai direktīvai būtu jāveicina iekšējā tirgus veiksmīga darbība. |
| --- | --- |

(8)

Šajā sakarā šķiet atbilstoši saskaņā ar subsidiaritātes principu piešķirt dalībvalstīm iespēju elastīgāk pieņemt lēmumu par to, vai tās savā teritorijā vēlas vai nevēlas audzēt ĢMO, ne atļaujas piešķiršanas procedūras laikā, ne pēc tās neietekmējot riska izvērtēšanu, kas paredzēta ĢMO Savienības atļauju piešķiršanas sistēmā, un neatkarīgi no pasākumiem, ko dalībvalstīm, kas audzē ĢMO, ir tiesības veikt vai tām jāveic, piemērojot Direktīvu 2001/18/EK, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes citos produktos. Minētās iespējas piešķiršana dalībvalstīm, visticamāk, uzlabos atļaujas piešķiršanas ĢMO procesu, un tajā pašā laikā, visticamāk, arī nodrošinās patērētāju, lauksaimnieku un uzņēmēju izvēles brīvību, vienlaikus iesaistītajām ieinteresētajām personām nodrošinot lielāku skaidrību par ĢMO audzēšanu Savienībā. Tādēļ šai direktīvai būtu jāveicina iekšējā tirgus veiksmīga darbība.

| (9) | Lai nepieļautu, ka ĢMO audzēšanas rezultātā ir iespējama netīša to klātbūtne citos produktos, un vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nepieļautu nekādu pārrobežu invāziju no dalībvalsts, kur atļauts audzēt ĢMO, uz kaimiņu dalībvalsti, kur tos audzēt ir aizliegts, izņemot gadījumus, kad attiecīgās dalībvalstis vienojas, ka konkrēto ģeogrāfisko apstākļu dēļ šādi pasākumi nav nepieciešami. |
| --- | --- |

(9)

Lai nepieļautu, ka ĢMO audzēšanas rezultātā ir iespējama netīša to klātbūtne citos produktos, un vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nepieļautu nekādu pārrobežu invāziju no dalībvalsts, kur atļauts audzēt ĢMO, uz kaimiņu dalībvalsti, kur tos audzēt ir aizliegts, izņemot gadījumus, kad attiecīgās dalībvalstis vienojas, ka konkrēto ģeogrāfisko apstākļu dēļ šādi pasākumi nav nepieciešami.

| (10) | Komisijas 2010. gada 13. jūlija ieteikumā (17) dalībvalstīm ir sniegtas norādes attiecībā uz līdzāspastāvēšanas pasākumu attīstīšanu, tostarp pierobežas teritorijās. Ieteikumā dalībvalstis ir mudinātas savstarpēji sadarboties, lai dalībvalstu pierobežas teritorijās īstenotu atbilstīgus pasākumus, nepieļaujot pārrobežu piesārņojuma netīšu ietekmi. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas 2010. gada 13. jūlija ieteikumā (17) dalībvalstīm ir sniegtas norādes attiecībā uz līdzāspastāvēšanas pasākumu attīstīšanu, tostarp pierobežas teritorijās. Ieteikumā dalībvalstis ir mudinātas savstarpēji sadarboties, lai dalībvalstu pierobežas teritorijās īstenotu atbilstīgus pasākumus, nepieļaujot pārrobežu piesārņojuma netīšu ietekmi.

| (11) | Piešķirot atļauju konkrētam ĢMO, būtu jāparedz iespēja, ka procedūras laikā dalībvalsts var pieprasīt, ka tiek pielāgota paziņojuma/pieteikuma, kas iesniegts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK C daļu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, ģeogrāfiskās darbības joma, lai visā minētās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā audzēšana netiktu atļauta. Komisijai būtu jāatvieglo šī procedūra, dalībvalsts prasību nekavējoties darot zināmu paziņojuma/pieteikuma iesniedzējam, un paziņojuma/pieteikuma iesniedzējam uz minēto prasību būtu jāatbild noteiktā termiņā. |
| --- | --- |

(11)

Piešķirot atļauju konkrētam ĢMO, būtu jāparedz iespēja, ka procedūras laikā dalībvalsts var pieprasīt, ka tiek pielāgota paziņojuma/pieteikuma, kas iesniegts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK C daļu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, ģeogrāfiskās darbības joma, lai visā minētās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā audzēšana netiktu atļauta. Komisijai būtu jāatvieglo šī procedūra, dalībvalsts prasību nekavējoties darot zināmu paziņojuma/pieteikuma iesniedzējam, un paziņojuma/pieteikuma iesniedzējam uz minēto prasību būtu jāatbild noteiktā termiņā.

| (12) | Paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības joma būtu attiecīgi jāpielāgo, ja vien paziņojuma/pieteikuma iesniedzējs neapstiprina paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomu noteiktā termiņā pēc tam, kad Komisija minēto prasību ir darījusi zināmu. Tomēr šāds apstiprinājums neskar Komisijas pilnvaras saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 19. pantu vai Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. un 19. pantu – atkarībā no konkrētā gadījuma –, ja vajadzīgs, izdarīt šādu pielāgojumu, ņemot vērā Iestādes veikto vides riska novērtējumu. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības joma būtu attiecīgi jāpielāgo, ja vien paziņojuma/pieteikuma iesniedzējs neapstiprina paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomu noteiktā termiņā pēc tam, kad Komisija minēto prasību ir darījusi zināmu. Tomēr šāds apstiprinājums neskar Komisijas pilnvaras saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 19. pantu vai Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. un 19. pantu – atkarībā no konkrētā gadījuma –, ja vajadzīgs, izdarīt šādu pielāgojumu, ņemot vērā Iestādes veikto vides riska novērtējumu.

| (13) | Lai gan tiek sagaidīts, ka lielāko daļu ierobežojumu vai aizliegumu, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, īsteno piekrišanas/atļaujas piešķiršanas vai atjaunošanas posmā, tomēr dalībvalstīm vajadzētu būt arī papildu iespējai pieņemt pamatotus pasākumus, ar ko visā to teritorijā vai teritorijas daļās ierobežo vai aizliedz audzēt ĢMO vai pēc kultūrauga šķirnes vai raksturīgām īpašībām definētu ĢMO grupu, kuras audzēšana iepriekš bijusi atļauta, pamatojot šos pasākumus ar iemesliem, kas atbilst Savienības tiesību aktiem un kas nav tādi iemesli, kuri izvērtēti saskaņā ar Savienības noteikumu saskaņotu kopumu, proti, Direktīvu 2001/18/EK un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, vai kas ir minētajiem iemesliem papildinoši. Minētie iemesli var būt saistīti ar vides vai lauksaimniecības politikas mērķiem vai citiem imperatīviem iemesliem, piemēram, pilsētu un lauku teritoriju plānošana, zemes izmantojums, sociālā un ekonomiskā ietekme, līdzāspastāvēšana un sabiedriskā politika. Minētos iemeslus var izmantot atsevišķi vai vairākus kopā – atkarībā no tās dalībvalsts, reģiona vai apvidus konkrētajiem apstākļiem, kurā minētos pasākumus piemēros. |
| --- | --- |

(13)

Lai gan tiek sagaidīts, ka lielāko daļu ierobežojumu vai aizliegumu, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, īsteno piekrišanas/atļaujas piešķiršanas vai atjaunošanas posmā, tomēr dalībvalstīm vajadzētu būt arī papildu iespējai pieņemt pamatotus pasākumus, ar ko visā to teritorijā vai teritorijas daļās ierobežo vai aizliedz audzēt ĢMO vai pēc kultūrauga šķirnes vai raksturīgām īpašībām definētu ĢMO grupu, kuras audzēšana iepriekš bijusi atļauta, pamatojot šos pasākumus ar iemesliem, kas atbilst Savienības tiesību aktiem un kas nav tādi iemesli, kuri izvērtēti saskaņā ar Savienības noteikumu saskaņotu kopumu, proti, Direktīvu 2001/18/EK un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, vai kas ir minētajiem iemesliem papildinoši. Minētie iemesli var būt saistīti ar vides vai lauksaimniecības politikas mērķiem vai citiem imperatīviem iemesliem, piemēram, pilsētu un lauku teritoriju plānošana, zemes izmantojums, sociālā un ekonomiskā ietekme, līdzāspastāvēšana un sabiedriskā politika. Minētos iemeslus var izmantot atsevišķi vai vairākus kopā – atkarībā no tās dalībvalsts, reģiona vai apvidus konkrētajiem apstākļiem, kurā minētos pasākumus piemēros.

| (14) | Savienībā izvēlētais cilvēku vai dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmenis ļauj īstenot vienotu zinātnisku izvērtēšanu visā Savienībā, un ar šo direktīvu minētā situācija nebūtu jāmaina. Tāpēc, lai izvairītos no tā, ka tiek ietekmēta kompetence, kas saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK un Regulu (EK) Nr. 1829/2003 piešķirta risku novērtētājiem un riska pārvaldītājiem, dalībvalstīm būtu jāatsaucas tikai uz tādiem ar vides politikas mērķiem pamatotiem iemesliem, kas saistīti ar ietekmi, kas ir atšķirīga vai papildinoša veselībai un videi radītiem riskiem, kuri tiek novērtēti saistībā ar atļaujas piešķiršanas procedūrām, kas paredzētas Direktīvā 2001/18/EK un Regulā (EK) Nr. 1829/2003, piemēram, tādas lauksaimniecības prakses saglabāšana un attīstīšana, kurai ir lielāks potenciāls savienot ražošanu ar ekosistēmas ilgtspēju, vai vietējās bioloģiskās daudzveidības, tostarp konkrētu dzīvotņu un ekosistēmu saglabāšana, vai konkrēta veida dabas un ainavas iezīmju, kā arī konkrētu ekosistēmu funkciju un pakalpojumu saglabāšana. |
| --- | --- |

(14)

Savienībā izvēlētais cilvēku vai dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmenis ļauj īstenot vienotu zinātnisku izvērtēšanu visā Savienībā, un ar šo direktīvu minētā situācija nebūtu jāmaina. Tāpēc, lai izvairītos no tā, ka tiek ietekmēta kompetence, kas saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK un Regulu (EK) Nr. 1829/2003 piešķirta risku novērtētājiem un riska pārvaldītājiem, dalībvalstīm būtu jāatsaucas tikai uz tādiem ar vides politikas mērķiem pamatotiem iemesliem, kas saistīti ar ietekmi, kas ir atšķirīga vai papildinoša veselībai un videi radītiem riskiem, kuri tiek novērtēti saistībā ar atļaujas piešķiršanas procedūrām, kas paredzētas Direktīvā 2001/18/EK un Regulā (EK) Nr. 1829/2003, piemēram, tādas lauksaimniecības prakses saglabāšana un attīstīšana, kurai ir lielāks potenciāls savienot ražošanu ar ekosistēmas ilgtspēju, vai vietējās bioloģiskās daudzveidības, tostarp konkrētu dzīvotņu un ekosistēmu saglabāšana, vai konkrēta veida dabas un ainavas iezīmju, kā arī konkrētu ekosistēmu funkciju un pakalpojumu saglabāšana.

| (15) | Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai, pieņemot lēmumus saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK, pamatot tos ar iemesliem, kuri saistīti ar sociālu un ekonomisku ietekmi, ko varētu radīt ĢMO audzēšana attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Kaut arī Komisijas 2010. gada 13. jūlija ieteikumā ir minēti līdzāspastāvēšanas pasākumi, dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai pieņemt pasākumus, ar ko tās atbilstīgi šai direktīvai ierobežo vai aizliedz atļautu ĢMO audzēšanu visā to teritorijā vai tās daļā. Minētie iemesli var būt saistīti ar to, ka īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, mazas salas vai kalnu apvidi, ir augstas izmaksas, nav lietderīgi vai nav iespējams īstenot līdzāspastāvēšanas pasākumus vai ir jāizvairās no ĢMO klātbūtnes citos produktos, piemēram, konkrētos vai īpašos produktos. Turklāt Komisija ir ziņojusi Eiropas Parlamentam un Padomei par ĢMO audzēšanas sociālo un ekonomisko ietekmi, kā tika lūgts Padomes 2008. gada secinājumos. Dalībvalstis, kas apsver iespēju uz šīs direktīvas pamata pieņemt lēmumus, minētajā ziņojumā var gūt lietderīgu informāciju. Ar lauksaimniecības politikas mērķiem saistīti iemesli var ietvert nepieciešamību aizsargāt lauksaimnieciskās ražošanas daudzveidību un nepieciešamību nodrošināt sēklas un augu pavairošanas materiāla tīrību. Būtu arī jāatļauj dalībvalstīm pamatot savus pasākumus ar citiem apsvērumiem, starp kuriem var būt zemes izmantojums, pilsētu un lauku teritoriju plānošana vai citi leģitīmi faktori, tostarp tādi, kas saistīti ar kultūras tradīcijām. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai, pieņemot lēmumus saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK, pamatot tos ar iemesliem, kuri saistīti ar sociālu un ekonomisku ietekmi, ko varētu radīt ĢMO audzēšana attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Kaut arī Komisijas 2010. gada 13. jūlija ieteikumā ir minēti līdzāspastāvēšanas pasākumi, dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai pieņemt pasākumus, ar ko tās atbilstīgi šai direktīvai ierobežo vai aizliedz atļautu ĢMO audzēšanu visā to teritorijā vai tās daļā. Minētie iemesli var būt saistīti ar to, ka īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, mazas salas vai kalnu apvidi, ir augstas izmaksas, nav lietderīgi vai nav iespējams īstenot līdzāspastāvēšanas pasākumus vai ir jāizvairās no ĢMO klātbūtnes citos produktos, piemēram, konkrētos vai īpašos produktos. Turklāt Komisija ir ziņojusi Eiropas Parlamentam un Padomei par ĢMO audzēšanas sociālo un ekonomisko ietekmi, kā tika lūgts Padomes 2008. gada secinājumos. Dalībvalstis, kas apsver iespēju uz šīs direktīvas pamata pieņemt lēmumus, minētajā ziņojumā var gūt lietderīgu informāciju. Ar lauksaimniecības politikas mērķiem saistīti iemesli var ietvert nepieciešamību aizsargāt lauksaimnieciskās ražošanas daudzveidību un nepieciešamību nodrošināt sēklas un augu pavairošanas materiāla tīrību. Būtu arī jāatļauj dalībvalstīm pamatot savus pasākumus ar citiem apsvērumiem, starp kuriem var būt zemes izmantojums, pilsētu un lauku teritoriju plānošana vai citi leģitīmi faktori, tostarp tādi, kas saistīti ar kultūras tradīcijām.

| (16) | Saskaņā ar šo direktīvu pieņemtiem ierobežojumiem vai aizliegumiem būtu jāattiecas uz audzēšanu, nevis uz ģenētiski modificētu sēklu un augu pavairošanas materiāla – gan kā produktu, gan to sastāvā esoša – un to ražas produktu brīvu apriti un importu, un turklāt tiem būtu jāatbilst Līgumiem, īpaši attiecībā uz nediskriminējošu attieksmi pret valstu un ārvalstu produktiem, proporcionalitātes principu un LESD 34. un 36. pantu, kā arī 216. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar šo direktīvu pieņemtiem ierobežojumiem vai aizliegumiem būtu jāattiecas uz audzēšanu, nevis uz ģenētiski modificētu sēklu un augu pavairošanas materiāla – gan kā produktu, gan to sastāvā esoša – un to ražas produktu brīvu apriti un importu, un turklāt tiem būtu jāatbilst Līgumiem, īpaši attiecībā uz nediskriminējošu attieksmi pret valstu un ārvalstu produktiem, proporcionalitātes principu un LESD 34. un 36. pantu, kā arī 216. panta 2. punktu.

| (17) | Saskaņā ar šo direktīvu pieņemtajiem dalībvalstu pasākumiem būtu jāpiemēro Savienības līmeņa uzraudzības un informācijas sniegšanas procedūra. Ņemot vērā Savienības līmeņa uzraudzību un informācijas sniegšanu, nav papildus jāparedz, ka tiek piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EK (18). Dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu visā savā teritorijā vai tās daļā, sākot no dienas, kad stājas spēkā Savienības atļauja, un uz visu piekrišanas/atļaujas derīguma periodu ar noteikumu, ka ir beidzies noteikts nogaidīšanas laikposms, kura laikā Komisijai tika dota iespēja izteikt komentārus par ierosinātajiem pasākumiem. Tādējādi attiecīgajai dalībvalstij būtu Komisijai jāpaziņo par minēto pasākumu projektu vismaz 75 dienas pirms to pieņemšanas, lai Komisijai sniegtu iespēju izteikt par to komentārus, un minētajā laikposmā tai būtu jāatturas no minēto pasākumu pieņemšanas un īstenošanas. Beidzoties noteiktajam nogaidīšanas laikposmam, dalībvalstij būtu jāspēj pieņemt sākotnēji ierosinātos pasākumus vai arī ar grozījumiem, lai ņemtu vērā Komisijas komentārus. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar šo direktīvu pieņemtajiem dalībvalstu pasākumiem būtu jāpiemēro Savienības līmeņa uzraudzības un informācijas sniegšanas procedūra. Ņemot vērā Savienības līmeņa uzraudzību un informācijas sniegšanu, nav papildus jāparedz, ka tiek piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EK (18). Dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu visā savā teritorijā vai tās daļā, sākot no dienas, kad stājas spēkā Savienības atļauja, un uz visu piekrišanas/atļaujas derīguma periodu ar noteikumu, ka ir beidzies noteikts nogaidīšanas laikposms, kura laikā Komisijai tika dota iespēja izteikt komentārus par ierosinātajiem pasākumiem. Tādējādi attiecīgajai dalībvalstij būtu Komisijai jāpaziņo par minēto pasākumu projektu vismaz 75 dienas pirms to pieņemšanas, lai Komisijai sniegtu iespēju izteikt par to komentārus, un minētajā laikposmā tai būtu jāatturas no minēto pasākumu pieņemšanas un īstenošanas. Beidzoties noteiktajam nogaidīšanas laikposmam, dalībvalstij būtu jāspēj pieņemt sākotnēji ierosinātos pasākumus vai arī ar grozījumiem, lai ņemtu vērā Komisijas komentārus.

| (18) | Beidzoties noteiktajam nogaidīšanas laikposmam, pieteikuma iesniedzējam/atļaujas īpašniekam, kuru skartu pasākumi attiecīgā ĢMO audzēšanas ierobežošanai vai aizliegšanai dalībvalstī, ir jāatturas no visām darbībām, kas saistītas ar šā ĢMO audzēšanu attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(18)

Beidzoties noteiktajam nogaidīšanas laikposmam, pieteikuma iesniedzējam/atļaujas īpašniekam, kuru skartu pasākumi attiecīgā ĢMO audzēšanas ierobežošanai vai aizliegšanai dalībvalstī, ir jāatturas no visām darbībām, kas saistītas ar šā ĢMO audzēšanu attiecīgajā dalībvalstī.

| (19) | Dalībvalstu lēmumiem par ĢMO audzēšanas ierobežošanu vai aizliegšanu visā to teritorijā vai tās daļā nebūtu jākavē biotehnoloģisku pētījumu veikšana, ar noteikumu, ka šādu pētījumu veikšanas laikā tiek ievēroti visi nepieciešamie drošības pasākumi, kas saistīti ar cilvēku un dzīvnieku veselību, kā arī vides aizsardzību, un ka šāda pētījumu veikšana nav pretrunā tiem iemesliem, kuri ir ierobežojuma vai aizlieguma ieviešanas pamatā. Turklāt Iestādei un dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot plašu zinātnisko organizāciju tīklu, kurā pārstāvētas visas nozares, tostarp tādas, kas saistītas ar ekoloģijas jautājumiem, un tām būtu jāsadarbojas, lai jau agrīnā posmā identificētu jebkuru iespējamu atšķirību starp zinātniskajiem atzinumiem un atrisinātu vai izskaidrotu strīdīgos zinātniskos jautājumus. Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir garantēti nepieciešamie resursi neatkarīgam pētījumam par ĢMO apzinātas izplatīšanas vai laišanas tirgū izraisītiem iespējamiem riskiem un ka neatkarīgiem pētniekiem būtu jādod pieeja visiem attiecīgajiem materiāliem, vienlaikus ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstu lēmumiem par ĢMO audzēšanas ierobežošanu vai aizliegšanu visā to teritorijā vai tās daļā nebūtu jākavē biotehnoloģisku pētījumu veikšana, ar noteikumu, ka šādu pētījumu veikšanas laikā tiek ievēroti visi nepieciešamie drošības pasākumi, kas saistīti ar cilvēku un dzīvnieku veselību, kā arī vides aizsardzību, un ka šāda pētījumu veikšana nav pretrunā tiem iemesliem, kuri ir ierobežojuma vai aizlieguma ieviešanas pamatā. Turklāt Iestādei un dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot plašu zinātnisko organizāciju tīklu, kurā pārstāvētas visas nozares, tostarp tādas, kas saistītas ar ekoloģijas jautājumiem, un tām būtu jāsadarbojas, lai jau agrīnā posmā identificētu jebkuru iespējamu atšķirību starp zinātniskajiem atzinumiem un atrisinātu vai izskaidrotu strīdīgos zinātniskos jautājumus. Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir garantēti nepieciešamie resursi neatkarīgam pētījumam par ĢMO apzinātas izplatīšanas vai laišanas tirgū izraisītiem iespējamiem riskiem un ka neatkarīgiem pētniekiem būtu jādod pieeja visiem attiecīgajiem materiāliem, vienlaikus ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības.

| (20) | Tā kā, pieņemot lēmumus par ĢMO aizliegšanu vai atļaušanu, liela nozīme ir zinātniskiem pierādījumiem, Iestādei būtu jāapkopo un jāanalizē pētījumu rezultāti par ĢMO izraisīto risku vai apdraudējumu cilvēka veselībai vai videi un jāinformē riska pārvaldītāji par jebkādiem jaunatklātiem riskiem. Šāda informācija būtu jādara pieejama sabiedrībai. |
| --- | --- |

(20)

Tā kā, pieņemot lēmumus par ĢMO aizliegšanu vai atļaušanu, liela nozīme ir zinātniskiem pierādījumiem, Iestādei būtu jāapkopo un jāanalizē pētījumu rezultāti par ĢMO izraisīto risku vai apdraudējumu cilvēka veselībai vai videi un jāinformē riska pārvaldītāji par jebkādiem jaunatklātiem riskiem. Šāda informācija būtu jādara pieejama sabiedrībai.

| (21) | Dalībvalstij vajadzētu būt iespējai lūgt kompetentajai iestādei vai Komisijai visu vai daļu tās teritorijas no jauna iekļaut piekrišanas/atļaujas ģeogrāfiskās darbības jomā, no kuras tā iepriekš bija izslēgta. Tādā gadījumā nevajadzētu būt nepieciešamībai nosūtīt lūgumu piekrišanas/atļaujas īpašniekam un lūgt viņa piekrišanu. Kompetentajai iestādei, kas ir izdevusi rakstisku piekrišanu, vai – attiecīgi saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003 – Komisijai būtu jāgroza attiecīgi piekrišanas vai lēmuma par atļaujas piešķiršanu ģeogrāfiskās darbības joma. |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstij vajadzētu būt iespējai lūgt kompetentajai iestādei vai Komisijai visu vai daļu tās teritorijas no jauna iekļaut piekrišanas/atļaujas ģeogrāfiskās darbības jomā, no kuras tā iepriekš bija izslēgta. Tādā gadījumā nevajadzētu būt nepieciešamībai nosūtīt lūgumu piekrišanas/atļaujas īpašniekam un lūgt viņa piekrišanu. Kompetentajai iestādei, kas ir izdevusi rakstisku piekrišanu, vai – attiecīgi saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003 – Komisijai būtu jāgroza attiecīgi piekrišanas vai lēmuma par atļaujas piešķiršanu ģeogrāfiskās darbības joma.

| (22) | Ar rakstisku piekrišanu vai lēmumiem par atļaujas piešķiršanu, ko izsniedz vai pieņem, attiecībā uz atsevišķiem apgabaliem ierobežojot ģeogrāfiskās darbības jomu, vai pasākumiem, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar šo direktīvu un kas ierobežo vai aizliedz ĢMO audzēšanu, nebūtu jāliedz vai jāierobežo tas, ka citas dalībvalstis izmanto atļautus ĢMO. Turklāt šai direktīvai un saskaņā ar to pieņemtajiem valstu pasākumiem nebūtu jāskar Savienības tiesību aktos noteiktās prasības par neparedzētu un nejaušu ĢMO klātbūtni tādās sēklu un augu pavairošanas materiāla šķirnēs, kas nav ģenētiski modificētas, un tiem nebūtu jāattur no tādu šķirņu audzēšanas, kas atbilst šīm prasībām. |
| --- | --- |

(22)

Ar rakstisku piekrišanu vai lēmumiem par atļaujas piešķiršanu, ko izsniedz vai pieņem, attiecībā uz atsevišķiem apgabaliem ierobežojot ģeogrāfiskās darbības jomu, vai pasākumiem, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar šo direktīvu un kas ierobežo vai aizliedz ĢMO audzēšanu, nebūtu jāliedz vai jāierobežo tas, ka citas dalībvalstis izmanto atļautus ĢMO. Turklāt šai direktīvai un saskaņā ar to pieņemtajiem valstu pasākumiem nebūtu jāskar Savienības tiesību aktos noteiktās prasības par neparedzētu un nejaušu ĢMO klātbūtni tādās sēklu un augu pavairošanas materiāla šķirnēs, kas nav ģenētiski modificētas, un tiem nebūtu jāattur no tādu šķirņu audzēšanas, kas atbilst šīm prasībām.

| (23) | Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikts, ka atsauces Direktīvas 2001/18/EK A un D daļā uz ĢMO, par kuriem izsniegtas atļaujas saskaņā ar minētās direktīvas C daļu, uzskata par atsaucēm arī uz ĢMO, par kuriem izsniegtas atļaujas saskaņā ar minēto regulu. Tātad pasākumi, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK, būtu jāpiemēro arī ĢMO, kas atļauti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(23)

Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikts, ka atsauces Direktīvas 2001/18/EK A un D daļā uz ĢMO, par kuriem izsniegtas atļaujas saskaņā ar minētās direktīvas C daļu, uzskata par atsaucēm arī uz ĢMO, par kuriem izsniegtas atļaujas saskaņā ar minēto regulu. Tātad pasākumi, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK, būtu jāpiemēro arī ĢMO, kas atļauti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

| (24) | Šī direktīva neskar dalībvalstu pienākumus attiecībā uz parasto sēklu, augu pavairošanas materiāla un ražas produkta brīvu apriti atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un saskaņā ar LESD. |
| --- | --- |

(24)

Šī direktīva neskar dalībvalstu pienākumus attiecībā uz parasto sēklu, augu pavairošanas materiāla un ražas produkta brīvu apriti atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un saskaņā ar LESD.

| (25) | Lai garantētu augstu patērētāju aizsardzības līmeni, dalībvalstīm un uzņēmējiem būtu jāveic arī marķēšanas un informēšanas pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (19), nodrošinot pārredzamību attiecībā uz ĢMO klātbūtni produktos. |
| --- | --- |

(25)

Lai garantētu augstu patērētāju aizsardzības līmeni, dalībvalstīm un uzņēmējiem būtu jāveic arī marķēšanas un informēšanas pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (19), nodrošinot pārredzamību attiecībā uz ĢMO klātbūtni produktos.

| (26) | Lai šīs direktīvas mērķus saskaņotu ar ekonomikas dalībnieku likumīgajām interesēm attiecībā uz ĢMO, kuriem atļauja ir izsniegta vai par kuriem notika atļaujas piešķiršanas process vēl pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, būtu jāparedz noteikums par atbilstošiem pārejas pasākumiem. Pārejas pasākumi arī ir pamatoti ar vajadzību izvairīties no iespējamo konkurences izkropļojumu radīšanas, pret spēkā esošo atļauju īpašniekiem piemērojot atšķirīgu attieksmi nekā pret turpmākajiem pieteikuma iesniedzējiem, kuri vēlas saņemt atļauju. Juridiskās noteiktības labad laikposms, kurā šādus pārejas pasākumus var pieņemt, būtu jāierobežo uz laiku, kas ir noteikti nepieciešams, lai nodrošinātu raitu pāreju uz jauno režīmu. Tādējādi ar šādiem pārejas pasākumiem dalībvalstīm būtu jāļauj šīs direktīvas noteikumus piemērot produktiem, kuriem atļauja ir izsniegta vai par kuriem notika atļaujas piešķiršanas process vēl pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, ar noteikumu, ka netiek ietekmētas ģenētiski modificētas sēklu un augu pavairošanas materiāla šķirnes, kurām ir izsniegta atļauja un kuras jau ir likumīgi iestādītas. |
| --- | --- |

(26)

Lai šīs direktīvas mērķus saskaņotu ar ekonomikas dalībnieku likumīgajām interesēm attiecībā uz ĢMO, kuriem atļauja ir izsniegta vai par kuriem notika atļaujas piešķiršanas process vēl pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, būtu jāparedz noteikums par atbilstošiem pārejas pasākumiem. Pārejas pasākumi arī ir pamatoti ar vajadzību izvairīties no iespējamo konkurences izkropļojumu radīšanas, pret spēkā esošo atļauju īpašniekiem piemērojot atšķirīgu attieksmi nekā pret turpmākajiem pieteikuma iesniedzējiem, kuri vēlas saņemt atļauju. Juridiskās noteiktības labad laikposms, kurā šādus pārejas pasākumus var pieņemt, būtu jāierobežo uz laiku, kas ir noteikti nepieciešams, lai nodrošinātu raitu pāreju uz jauno režīmu. Tādējādi ar šādiem pārejas pasākumiem dalībvalstīm būtu jāļauj šīs direktīvas noteikumus piemērot produktiem, kuriem atļauja ir izsniegta vai par kuriem notika atļaujas piešķiršanas process vēl pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, ar noteikumu, ka netiek ietekmētas ģenētiski modificētas sēklu un augu pavairošanas materiāla šķirnes, kurām ir izsniegta atļauja un kuras jau ir likumīgi iestādītas.

| (27) | Noteikumus, kas izklāstīti Direktīvas 2001/18/EK 26.b un 26.c pantā, piemēro, neskarot minētās direktīvas 23. pantu, kā arī Regulas (EK) Nr. 1829/2003 34. pantu. |
| --- | --- |

(27)

Noteikumus, kas izklāstīti Direktīvas 2001/18/EK 26.b un 26.c pantā, piemēro, neskarot minētās direktīvas 23. pantu, kā arī Regulas (EK) Nr. 1829/2003 34. pantu.

| (28) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2001/18/EK, |
| --- | --- |

(28)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2001/18/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2001/18/EK groza šādi:

| 1) | 26.a pantā iekļauj šādu punktu:
  “1.a   No 2017. gada 3. aprīļa dalībvalstis, kurās ĢMO tiek audzēti, savās pierobežas teritorijās veic atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu iespējamu pārrobežu invāziju uz kaimiņu dalībvalsti, kurā attiecīgo ĢMO audzēšana ir aizliegta, izņemot gadījumus, ja šādi pasākumi nav nepieciešami, ņemot vērā īpašus ģeogrāfiskos apstākļus. Par minētajiem pasākumiem ziņo Komisijai.”; |
| --- | --- |

1)

26.a pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   No 2017. gada 3. aprīļa dalībvalstis, kurās ĢMO tiek audzēti, savās pierobežas teritorijās veic atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu iespējamu pārrobežu invāziju uz kaimiņu dalībvalsti, kurā attiecīgo ĢMO audzēšana ir aizliegta, izņemot gadījumus, ja šādi pasākumi nav nepieciešami, ņemot vērā īpašus ģeogrāfiskos apstākļus. Par minētajiem pasākumiem ziņo Komisijai.”

| 2) | iekļauj šādus pantus:
  “26.b pants
  Audzēšana
  1.   Piešķirot atļauju konkrētam ĢMO vai atjaunojot piekrišanu/atļauju, dalībvalsts var pieprasīt, ka tiek pielāgota rakstiskās piekrišanas vai atļaujas ģeogrāfiskās darbības joma, lai visā minētās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā audzēšana netiktu atļauta. Minēto prasību Komisijai dara zināmu ne vēlāk kā 45 dienas pēc tam, kad ir izsūtīts novērtējuma ziņojums saskaņā ar šīs direktīvas 14. panta 2. punktu, vai pēc tam, kad saņemts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 6. punktu un 18. panta 6. punktu. Komisija dalībvalsts prasību nekavējoties dara zināmu paziņojuma/pieteikuma iesniedzējam un pārējām dalībvalstīm. Prasību elektroniskā formā Komisija dara pieejamu sabiedrībai.
  2.   Paziņojuma/pieteikuma iesniedzējs 30 dienās pēc tam, kad Komisija darījusi zināmu minēto prasību, var pielāgot vai apstiprināt sākotnējā paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomu.
  Ja apstiprinājums netiek sniegts, paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomas pielāgojums tiek īstenots rakstiskajā piekrišanā, kas izsniegta saskaņā ar šo direktīvu un attiecīgos gadījumos saskaņā ar lēmumu, kas izdots saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. un 19. pantu pieņemtu lēmumu par atļaujas piešķiršanu.
  Saskaņā ar šo direktīvu izsniegtu rakstisku piekrišanu un attiecīgos gadījumos saskaņā ar lēmumu, kas izdots saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. un 19. pantu pieņemtu lēmumu par atļaujas piešķiršanu izdod, pamatojoties uz paziņojuma/pieteikuma pielāgoto ģeogrāfiskās darbības jomu.
  Ja saskaņā ar šā panta 1. punktu sniegtā prasība tiek paziņota Komisijai pēc tam, kad ir izsūtīts novērtējuma ziņojums saskaņā ar šīs direktīvas 14. panta 2. punktu, vai pēc tam, kad saņemts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 6. punktu un 18. panta 6. punktu, šīs direktīvas 15. pantā noteiktie termiņi rakstiskās piekrišanas izsniegšanai vai attiecīgos gadījumos Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. un 19. pantā noteiktie termiņi lēmuma projekta iesniegšanai Komitejai tiek pagarināti par vienu 15 dienu laikposmu neatkarīgi no dalībvalstu skaita, kas iesniegušas šādas prasības.
  3.   Ja nav iesniegta neviena prasība saskaņā ar šā panta 1. punktu vai ja paziņojuma/pieteikuma iesniedzējs ir apstiprinājis sava sākotnējā paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomu, dalībvalsts var pieņemt pasākumus, ar ko visā tās teritorijā vai teritorijas daļā ierobežo vai aizliedz ĢMO vai ĢMO grupas, ko definē, pamatojoties uz kultūraugu šķirni vai raksturīgām īpašībām, audzēšanu, kas iepriekš bija atļauts saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003, ar noteikumu, ka šādi pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem, ir pamatoti, proporcionāli un nediskriminējoši un turklāt ir balstīti uz imperatīviem iemesliem, piemēram, tādiem, kuri saistīti ar:






  a) | vides politikas mērķiem; |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādus pantus:

“26.b pants

Audzēšana

1.   Piešķirot atļauju konkrētam ĢMO vai atjaunojot piekrišanu/atļauju, dalībvalsts var pieprasīt, ka tiek pielāgota rakstiskās piekrišanas vai atļaujas ģeogrāfiskās darbības joma, lai visā minētās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā audzēšana netiktu atļauta. Minēto prasību Komisijai dara zināmu ne vēlāk kā 45 dienas pēc tam, kad ir izsūtīts novērtējuma ziņojums saskaņā ar šīs direktīvas 14. panta 2. punktu, vai pēc tam, kad saņemts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 6. punktu un 18. panta 6. punktu. Komisija dalībvalsts prasību nekavējoties dara zināmu paziņojuma/pieteikuma iesniedzējam un pārējām dalībvalstīm. Prasību elektroniskā formā Komisija dara pieejamu sabiedrībai.

2.   Paziņojuma/pieteikuma iesniedzējs 30 dienās pēc tam, kad Komisija darījusi zināmu minēto prasību, var pielāgot vai apstiprināt sākotnējā paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomu.

Ja apstiprinājums netiek sniegts, paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomas pielāgojums tiek īstenots rakstiskajā piekrišanā, kas izsniegta saskaņā ar šo direktīvu un attiecīgos gadījumos saskaņā ar lēmumu, kas izdots saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. un 19. pantu pieņemtu lēmumu par atļaujas piešķiršanu.

Saskaņā ar šo direktīvu izsniegtu rakstisku piekrišanu un attiecīgos gadījumos saskaņā ar lēmumu, kas izdots saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. un 19. pantu pieņemtu lēmumu par atļaujas piešķiršanu izdod, pamatojoties uz paziņojuma/pieteikuma pielāgoto ģeogrāfiskās darbības jomu.

Ja saskaņā ar šā panta 1. punktu sniegtā prasība tiek paziņota Komisijai pēc tam, kad ir izsūtīts novērtējuma ziņojums saskaņā ar šīs direktīvas 14. panta 2. punktu, vai pēc tam, kad saņemts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 6. punktu un 18. panta 6. punktu, šīs direktīvas 15. pantā noteiktie termiņi rakstiskās piekrišanas izsniegšanai vai attiecīgos gadījumos Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. un 19. pantā noteiktie termiņi lēmuma projekta iesniegšanai Komitejai tiek pagarināti par vienu 15 dienu laikposmu neatkarīgi no dalībvalstu skaita, kas iesniegušas šādas prasības.

3.   Ja nav iesniegta neviena prasība saskaņā ar šā panta 1. punktu vai ja paziņojuma/pieteikuma iesniedzējs ir apstiprinājis sava sākotnējā paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomu, dalībvalsts var pieņemt pasākumus, ar ko visā tās teritorijā vai teritorijas daļā ierobežo vai aizliedz ĢMO vai ĢMO grupas, ko definē, pamatojoties uz kultūraugu šķirni vai raksturīgām īpašībām, audzēšanu, kas iepriekš bija atļauts saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003, ar noteikumu, ka šādi pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem, ir pamatoti, proporcionāli un nediskriminējoši un turklāt ir balstīti uz imperatīviem iemesliem, piemēram, tādiem, kuri saistīti ar:

a)

vides politikas mērķiem;

| b) | pilsētu un lauku teritoriju plānojumu; |
| --- | --- |

b)

pilsētu un lauku teritoriju plānojumu;

| c) | zemes izmantojumu; |
| --- | --- |

c)

zemes izmantojumu;

| d) | sociālekonomisko ietekmi; |
| --- | --- |

d)

sociālekonomisko ietekmi;

| e) | izvairīšanos no ĢMO klātbūtnes citos produktos, neskarot 26.a pantu; |
| --- | --- |

e)

izvairīšanos no ĢMO klātbūtnes citos produktos, neskarot 26.a pantu;

| f) | lauksaimniecības politikas mērķiem; |
| --- | --- |

f)

lauksaimniecības politikas mērķiem;

| g) | sabiedrisko politiku. |
| --- | --- |

g)

sabiedrisko politiku.

Minētos iemeslus var izmantot atsevišķi vai vairākus kopā, izņemot g) apakšpunktā norādīto iemeslu, ko nevar izmantot individuāli, atkarībā no tās dalībvalsts, reģiona vai apvidus konkrētajiem apstākļiem, kurā šos pasākumus piemēros, taču tie nekādā gadījumā nav pretrunā vides riska novērtējumam, ko veic saskaņā ar šo direktīvu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

4.   Dalībvalsts, kas ir paredzējusi pieņemt pasākumus saskaņā ar šā panta 3. punktu, par šo pasākumu projektu un attiecīgajiem izmantotajiem iemesliem vispirms paziņo Komisijai. Šī paziņošana var tikt veikta, pirms ir pabeigta ĢMO atļaujas piešķiršanas procedūra saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003. 75 dienu laikposmā, sākot ar šādas paziņošanas dienu:

| a) | attiecīgā dalībvalsts atturas no minēto pasākumu pieņemšanas un īstenošanas; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā dalībvalsts atturas no minēto pasākumu pieņemšanas un īstenošanas;

| b) | attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka uzņēmēji atturas no attiecīgā vai attiecīgo ĢMO audzēšanas; un |
| --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka uzņēmēji atturas no attiecīgā vai attiecīgo ĢMO audzēšanas; un

| c) | Komisija var sniegt jebkādus komentārus, kurus tā uzskata par piemērotiem. |
| --- | --- |

c)

Komisija var sniegt jebkādus komentārus, kurus tā uzskata par piemērotiem.

Beidzoties pirmajā daļā minētajam 75 dienu laikposmam, attiecīgā dalībvalsts, sākot no dienas, kad stājas spēkā Savienības atļauja, un visā piekrišanas/atļaujas derīguma periodā var pieņemt pasākumus vai nu to sākotnēji ierosinātajā formā, vai arī ar grozījumiem, lai ņemtu vērā no Komisijas saņemtos nesaistošos komentārus. Minētos pasākumus bez kavēšanās paziņo Komisijai, citām dalībvalstīm un atļaujas īpašniekam.

Dalībvalstis jebkādus šos pasākumus dara publiski pieejamus visiem attiecīgiem uzņēmējiem, tostarp audzētājiem.

5.   Ja dalībvalsts vēlas visu tās teritoriju vai daļu no tās no jauna iekļaut piekrišanas/atļaujas ģeogrāfiskās darbības jomā, no kuras tā iepriekš bija izslēgta saskaņā ar 2. punktu, tā šajā sakarā var iesniegt lūgumu tai kompetentajai iestādei, kas izsniedza rakstisku piekrišanu saskaņā ar šo direktīvu, vai Komisijai, ja ĢMO atļauja ir piešķirta atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1829/2003. Atkarībā no konkrētā gadījuma – kompetentā iestāde, kas ir izsniegusi rakstisku piekrišanu, vai Komisija attiecīgi groza piekrišanas vai lēmuma par atļaujas piešķiršanu ģeogrāfiskās darbības jomu.

6.   Nolūkā veikt ĢMO piekrišanas/atļaujas ģeogrāfiskās darbības jomas pielāgojumu saskaņā ar 5. punktu:

| a) | attiecībā uz ĢMO, kam atļauja piešķirta saskaņā ar šo direktīvu, kompetentā iestāde, kas ir izsniegusi rakstisku piekrišanu, atbilstoši groza piekrišanas ģeogrāfiskās darbības jomu un, tiklīdz tas ir pabeigts, informē Komisiju, dalībvalstis un atļaujas īpašnieku; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ĢMO, kam atļauja piešķirta saskaņā ar šo direktīvu, kompetentā iestāde, kas ir izsniegusi rakstisku piekrišanu, atbilstoši groza piekrišanas ģeogrāfiskās darbības jomu un, tiklīdz tas ir pabeigts, informē Komisiju, dalībvalstis un atļaujas īpašnieku;

| b) | attiecībā uz ĢMO, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Komisija attiecīgi groza lēmumu par atļaujas piešķiršanu, nepiemērojot minētās regulas 35. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. Komisija attiecīgi informē dalībvalstis un atļaujas īpašnieku. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz ĢMO, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Komisija attiecīgi groza lēmumu par atļaujas piešķiršanu, nepiemērojot minētās regulas 35. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. Komisija attiecīgi informē dalībvalstis un atļaujas īpašnieku.

7.   Ja dalībvalsts ir atcēlusi atbilstīgi 3. un 4. punktam veiktos pasākumus, tā bez kavēšanās informē Komisiju un citas dalībvalstis.

8.   Saskaņā ar šo pantu pieņemtie pasākumi neietekmē atļautu ĢMO, kas ir produkti vai iekļauti produktos, brīvu apriti.

26.c pants

Pārejas pasākumi

1.   No 2015. gada 2. aprīļa līdz 2015. gada 3. oktobrim dalībvalsts var pieprasīt pielāgot pirms 2015. gada 2. aprīļa atbilstīgi šai direktīvai vai Regulai (EK) Nr. 1829/2003 iesniegta paziņojuma/pieteikuma vai piešķirtas atļaujas ģeogrāfiskās darbības jomu. Komisija dalībvalsts prasību nekavējoties dara zināmu paziņojuma/pieteikuma iesniedzējam un pārējām dalībvalstīm.

2.   Ja paziņojums/pieteikums tiek izskatīts un paziņojuma/pieteikuma iesniedzējs nav apstiprinājis sākotnējā paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomu 30 dienās pēc šā panta 1. punktā minētās prasības paziņošanas, attiecīgi pielāgo paziņojuma/pieteikuma ģeogrāfiskās darbības jomu. Saskaņā ar šo direktīvu izsniegtu rakstisku piekrišanu un attiecīgos gadījumos saskaņā ar lēmumu, kas izdots saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. un 19. pantu pieņemtu lēmumu par atļaujas piešķiršanu izdod, pamatojoties uz paziņojuma/pieteikuma pielāgoto ģeogrāfiskās darbības jomu.

3.   Ja atļauja jau ir piešķirta un atļaujas īpašnieks 30 dienās pēc šā panta 1. punktā minētās prasības paziņošanas nav apstiprinājis atļaujas ģeogrāfiskās darbības jomu, atļauju attiecīgi pielāgo. Attiecībā uz rakstisku piekrišanu, kas sniegta saskaņā ar šo direktīvu, kompetentā iestāde attiecīgi groza piekrišanas ģeogrāfiskās darbības jomu un, tiklīdz tas ir pabeigts, informē Komisiju, dalībvalstis un atļaujas īpašnieku. Attiecībā uz atļauju, kas piešķirta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Komisija attiecīgi groza lēmumu par atļaujas piešķiršanu, nepiemērojot minētās regulas 35. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. Komisija attiecīgi informē dalībvalstis un atļaujas īpašnieku.

4.   Ja nav iesniegta neviena prasība saskaņā ar šā panta 1. punktu vai ja paziņojuma/pieteikuma iesniedzējs vai, atkarībā no konkrētā gadījuma, atļaujas īpašnieks ir apstiprinājis sākotnējā pieteikuma vai, atkarībā no konkrētā gadījuma, atļaujas ģeogrāfiskās darbības jomu, mutatis mutandis piemēro 26.b panta 3. līdz 8. punktu.

5.   Šis pants neskar tādu atļautu ĢMO sēklu un augu pavairošanas materiālu audzēšanu, kas ir likumīgi iestādīti, pirms dalībvalstī tiek ierobežota vai aizliegta ĢMO audzēšana.

6.   Saskaņā ar šo pantu pieņemtie pasākumi neietekmē atļautu ĢMO, kas ir produkti vai iekļauti produktos, brīvu apriti.”

2. pants

Ne vēlāk kā 2019. gada 3. aprīlī Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā dalībvalstis izmanto šo direktīvu, tostarp par to noteikumu efektivitāti, kas dalībvalstīm dod iespēju ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu visā to teritorijā vai teritorijas daļā, un iekšējā tirgus netraucētu darbību. Minētajam ziņojumam var pievienot jebkādus tiesību aktu priekšlikumus, kurus Komisija uzskata par piemērotiem.

Līdz tai pašai dienai, kā minēts pirmajā daļā, Komisija arī ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par videi nodarīto kaitējumu faktiskas atlīdzināšanas izteiksmē, kas varētu rasties ĢMO audzēšanas rezultātā, pamatojoties uz informāciju, kas Komisijai darīta pieejama saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 20. un 31. pantu un Regulas (EK) Nr. 1829/2003 9. un 21. pantu.

3. pants

Ne vēlāk kā 2017. gada 3. aprīlī Komisija atjaunina Direktīvas 2001/18/EK pielikumus saskaņā ar minētās direktīvas 27. pantu attiecībā uz vides riska novērtējumu, lai iekļautu un maksimāli izmantotu Iestādes 2010. gada pastiprinātos norādījumus par ģenētiski modificētu augu videi radītā riska novērtējumu.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2015. gada 11. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

---

(1)  OV C 54, 19.2.2011., 51. lpp.

1

(2)  OV C 102, 2.4.2011., 62. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija nostāja (OV C 33 E, 5.2.2013., 350. lpp.) un Padomes 2014. gada 23. jūlija nostāja pirmajā lasījumā (OV C 349, 3.10.2014., 1. lpp.). Eiropas Parlamenta 2015. gada 13. janvāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 2. marta lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 66/401/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (OV 125, 11.7.1966., 2298. lpp.).

6

(7)  Padomes Direktīva 66/402/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par graudaugu sēklu tirdzniecību (OV 125, 11.7.1966., 2309. lpp.).

7

(8)  Padomes Direktīva 68/193/EEK (1968. gada 9. aprīlis) par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (OV L 93, 17.4.1968., 15. lpp.).

8

(9)  Padomes Direktīva 98/56/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību (OV L 226, 13.8.1998., 16. lpp.).

9

(10)  Padomes Direktīva 1999/105/EK (1999. gada 22. decembris) par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību (OV L 11, 15.1.2000., 17. lpp.).

10

(11)  Padomes Direktīva 2002/53/EK (2002. gada 13. jūnijs) par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Direktīva 2002/54/EK (2002. gada 13. jūnijs) par biešu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 12. lpp.).

12

(13)  Padomes Direktīva 2002/55/EK (2002. gada 13. jūnijs) par dārzeņu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.).

13

(14)  Padomes Direktīva 2002/56/EK (2002. gada 13. jūnijs) par sēklas kartupeļu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 60. lpp.).

14

(15)  Padomes Direktīva 2002/57/EK (2002. gada 13. jūnijs) par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.).

15

(16)  Padomes Direktīva 2008/90/EK (2008. gada 29. septembris) par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.).

16

(17)  Komisijas Ieteikums (2010. gada 13. jūlijs) par pamatnostādnēm, kā izstrādāt valsts līdzāspastāvēšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās (OV C 200, 22.7.2010., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

19

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/9

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2015/413

(2015. gada 11. marts),

ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Uzlabot ceļu satiksmes drošību ir viens no galvenajiem Savienības transporta politikas mērķiem. Savienība īsteno politiku ceļu satiksmes drošības uzlabošanai, kuras mērķis ir samazināt bojāgājušo un ievainoto skaitu un materiālos zaudējumus. Šīs politikas svarīgs elements ir konsekventa to sankciju izpilde, kuras piemērotas par Savienībā izdarītiem ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, kas būtiski apdraud ceļu satiksmes drošību. |
| --- | --- |

(1)

Uzlabot ceļu satiksmes drošību ir viens no galvenajiem Savienības transporta politikas mērķiem. Savienība īsteno politiku ceļu satiksmes drošības uzlabošanai, kuras mērķis ir samazināt bojāgājušo un ievainoto skaitu un materiālos zaudējumus. Šīs politikas svarīgs elements ir konsekventa to sankciju izpilde, kuras piemērotas par Savienībā izdarītiem ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, kas būtiski apdraud ceļu satiksmes drošību.

| (2) | Tomēr atbilstīgu procedūru trūkuma dēļ un neatkarīgi no esošajām iespējām saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI (3) un Padomes Lēmumu 2008/616/TI (4) (“Prīmes lēmumi”), sankcijas naudas sodu veidā par konkrētiem ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem bieži vien netiek izpildītas, ja šie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts dalībvalstī, kura nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts. Šīs direktīvas mērķis ir gādāt, lai pat šādos gadījumos būtu nodrošināta ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu izmeklēšanas efektivitāte. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr atbilstīgu procedūru trūkuma dēļ un neatkarīgi no esošajām iespējām saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI (3) un Padomes Lēmumu 2008/616/TI (4) (“Prīmes lēmumi”), sankcijas naudas sodu veidā par konkrētiem ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem bieži vien netiek izpildītas, ja šie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts dalībvalstī, kura nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts. Šīs direktīvas mērķis ir gādāt, lai pat šādos gadījumos būtu nodrošināta ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu izmeklēšanas efektivitāte.

| (3) | Komisija 2010. gada 20. jūlija paziņojumā “Virzoties uz Eiropas ceļu satiksmes drošības telpu: satiksmes drošības politikas ievirzes 2011.–2020. gadam” uzsvēra, ka ceļu satiksmes noteikumu izpilde joprojām ir galvenais faktors tādu apstākļu radīšanā, kas ievērojami samazinās nāves gadījumu un traumu skaitu. Padome 2010. gada 2. decembra secinājumos par ceļu satiksmes drošību aicināja apsvērt nepieciešamību vēl vairāk nostiprināt ceļu satiksmes noteikumu izpildi dalībvalstīs un attiecīgā gadījumā arī Savienības līmenī. Tā aicināja Komisiju izskatīt iespēju attiecīgā gadījumā saskaņot satiksmes noteikumus Savienības līmenī un pieņemt papildu pasākumus, kuri atvieglotu to sankciju pārrobežu izpildi, kas piemērotas par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar smagiem ceļu satiksmes negadījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2010. gada 20. jūlija paziņojumā “Virzoties uz Eiropas ceļu satiksmes drošības telpu: satiksmes drošības politikas ievirzes 2011.–2020. gadam” uzsvēra, ka ceļu satiksmes noteikumu izpilde joprojām ir galvenais faktors tādu apstākļu radīšanā, kas ievērojami samazinās nāves gadījumu un traumu skaitu. Padome 2010. gada 2. decembra secinājumos par ceļu satiksmes drošību aicināja apsvērt nepieciešamību vēl vairāk nostiprināt ceļu satiksmes noteikumu izpildi dalībvalstīs un attiecīgā gadījumā arī Savienības līmenī. Tā aicināja Komisiju izskatīt iespēju attiecīgā gadījumā saskaņot satiksmes noteikumus Savienības līmenī un pieņemt papildu pasākumus, kuri atvieglotu to sankciju pārrobežu izpildi, kas piemērotas par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar smagiem ceļu satiksmes negadījumiem.

| (4) | Komisija 2008. gada 19. martā, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 71. panta 1. punkta c) apakšpunktu (tagad – Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pants), pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko veicina sankciju pārrobežu izpildi ceļu satiksmes drošības jomā. Tomēr Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/82/ES (5) tika pieņemta, pamatojoties uz LESD 87. panta 2. punktu. Ar Tiesas 2014. gada 6. maija spriedumu lietā C-43/12 (6) Direktīvu 2011/82/ES atcēla, pamatojoties uz to, ka tā nevarēja tikt likumīgi pieņemta, par pamatu izmantojot LESD 87. panta 2. punktu. Ar spriedumu Direktīvu 2011/82/ES atstāja spēkā līdz brīdim, kad pieņemamā termiņā, kam nav jāpārsniedz divpadsmit mēneši no sprieduma pasludināšanas dienas, būs stājusies spēkā jauna direktīva, kuras pamatā būtu LESD 91. panta 1. punkta c) apakšpunkts. Šā iemesla dēļ būtu jāpieņem jauna direktīva, kuras pamatā būtu minētais pants. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2008. gada 19. martā, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 71. panta 1. punkta c) apakšpunktu (tagad – Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pants), pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko veicina sankciju pārrobežu izpildi ceļu satiksmes drošības jomā. Tomēr Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/82/ES (5) tika pieņemta, pamatojoties uz LESD 87. panta 2. punktu. Ar Tiesas 2014. gada 6. maija spriedumu lietā C-43/12 (6) Direktīvu 2011/82/ES atcēla, pamatojoties uz to, ka tā nevarēja tikt likumīgi pieņemta, par pamatu izmantojot LESD 87. panta 2. punktu. Ar spriedumu Direktīvu 2011/82/ES atstāja spēkā līdz brīdim, kad pieņemamā termiņā, kam nav jāpārsniedz divpadsmit mēneši no sprieduma pasludināšanas dienas, būs stājusies spēkā jauna direktīva, kuras pamatā būtu LESD 91. panta 1. punkta c) apakšpunkts. Šā iemesla dēļ būtu jāpieņem jauna direktīva, kuras pamatā būtu minētais pants.

| (5) | Būtu jāveicina lielāka dalībvalstu kontroles pasākumu konverģence, un Komisijai šajā sakarā būtu jāizskata nepieciešamība izstrādāt vienotus standartus automātiskajām kontrolierīcēm, ko izmanto ceļu satiksmes drošības pārbaudēs. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāveicina lielāka dalībvalstu kontroles pasākumu konverģence, un Komisijai šajā sakarā būtu jāizskata nepieciešamība izstrādāt vienotus standartus automātiskajām kontrolierīcēm, ko izmanto ceļu satiksmes drošības pārbaudēs.

| (6) | Būtu jāveicina Savienības iedzīvotāju izpratne par ceļu satiksmes drošības noteikumiem, kas ir spēkā dažādās dalībvalstīs, un par to, kā tiek īstenota šī direktīva, proti, būtu jāveic piemēroti pasākumi, kuri nodrošinātu pietiekamu informāciju par sekām, kādas rada ceļu satiksmes drošības noteikumu neievērošana, ceļojot dalībvalstī, kas nav transportlīdzekļa reģistrācijas dalībvalsts. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāveicina Savienības iedzīvotāju izpratne par ceļu satiksmes drošības noteikumiem, kas ir spēkā dažādās dalībvalstīs, un par to, kā tiek īstenota šī direktīva, proti, būtu jāveic piemēroti pasākumi, kuri nodrošinātu pietiekamu informāciju par sekām, kādas rada ceļu satiksmes drošības noteikumu neievērošana, ceļojot dalībvalstī, kas nav transportlīdzekļa reģistrācijas dalībvalsts.

| (7) | Lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību visā Savienībā un nodrošinātu vienādu attieksmi pret pārkāpumu izdarījušajiem autovadītājiem – proti, neņemot vērā, vai viņi ir vai nav attiecīgās valsts iedzīvotāji –, būtu jāsekmē sankciju izpilde neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī ir reģistrēts transportlīdzeklis. Tālab būtu jāizmanto sistēma pārrobežu apmaiņai ar informāciju par konkrētiem konstatētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (neatkarīgi no tā, vai saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem pārkāpums ir administratīva vai krimināltiesiska rakstura), ar kuru pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstij tiktu piešķirta piekļuve reģistrācijas dalībvalsts transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD). |
| --- | --- |

(7)

Lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību visā Savienībā un nodrošinātu vienādu attieksmi pret pārkāpumu izdarījušajiem autovadītājiem – proti, neņemot vērā, vai viņi ir vai nav attiecīgās valsts iedzīvotāji –, būtu jāsekmē sankciju izpilde neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī ir reģistrēts transportlīdzeklis. Tālab būtu jāizmanto sistēma pārrobežu apmaiņai ar informāciju par konkrētiem konstatētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (neatkarīgi no tā, vai saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem pārkāpums ir administratīva vai krimināltiesiska rakstura), ar kuru pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstij tiktu piešķirta piekļuve reģistrācijas dalībvalsts transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD).

| (8) | TRD efektīvāka pārrobežu apmaiņa, kam būtu jāpalīdz identificēt personas, kuras tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu, varētu palielināt preventīvo iedarbību un veicināt to vadītāju piesardzīgāku uzvedību, kuri vada transportlīdzekļus, kas ir reģistrēti dalībvalstī, kura nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, tādējādi novēršot cilvēku upurus ceļu satiksmes negadījumos. |
| --- | --- |

(8)

TRD efektīvāka pārrobežu apmaiņa, kam būtu jāpalīdz identificēt personas, kuras tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu, varētu palielināt preventīvo iedarbību un veicināt to vadītāju piesardzīgāku uzvedību, kuri vada transportlīdzekļus, kas ir reģistrēti dalībvalstī, kura nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, tādējādi novēršot cilvēku upurus ceļu satiksmes negadījumos.

| (9) | Ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, dalībvalstīs netiek piemērots viendabīgs režīms. Dažas dalībvalstis savos tiesību aktos šādus pārkāpumus kvalificē kā “administratīvus pārkāpumus”, bet citas – kā “noziedzīgus nodarījumus”. Šī direktīva būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, kā šie pārkāpumi kvalificēti valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

(9)

Ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, dalībvalstīs netiek piemērots viendabīgs režīms. Dažas dalībvalstis savos tiesību aktos šādus pārkāpumus kvalificē kā “administratīvus pārkāpumus”, bet citas – kā “noziedzīgus nodarījumus”. Šī direktīva būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, kā šie pārkāpumi kvalificēti valstu tiesību aktos.

| (10) | Dalībvalstīm būtu cita citai jāpiešķir tiesības piekļūt saviem TRD, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un paātrinātu spēkā esošās procedūras. Tālab noteikumi par tehniskajām specifikācijām un automatizētās datu apmaiņas pieejamību, kas izklāstīti Prīmes lēmumos, būtu pēc iespējas jāiekļauj šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu cita citai jāpiešķir tiesības piekļūt saviem TRD, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un paātrinātu spēkā esošās procedūras. Tālab noteikumi par tehniskajām specifikācijām un automatizētās datu apmaiņas pieejamību, kas izklāstīti Prīmes lēmumos, būtu pēc iespējas jāiekļauj šajā direktīvā.

| (11) | Lēmumā 2008/616/TI ir izklāstītas esošo lietojumprogrammu drošības iezīmes un saistītās tehniskās prasības apmaiņai ar transportlīdzekļu reģistrācijas datiem. Neskarot minētās direktīvas vispārīgo piemērojamību, minētās drošības iezīmes un tehniskās prasības regulatīvās un praktiskās efektivitātes labad būtu jāizmanto šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(11)

Lēmumā 2008/616/TI ir izklāstītas esošo lietojumprogrammu drošības iezīmes un saistītās tehniskās prasības apmaiņai ar transportlīdzekļu reģistrācijas datiem. Neskarot minētās direktīvas vispārīgo piemērojamību, minētās drošības iezīmes un tehniskās prasības regulatīvās un praktiskās efektivitātes labad būtu jāizmanto šajā direktīvā.

| (12) | Šajā direktīvā noteikto datu apmaiņu vajadzētu veikt, izmantojot esošās lietojumprogrammas, un tām vienlaikus būtu jāatvieglo dalībvalstu ziņojumu sniegšana Komisijai. Šādām programmām būtu jānodrošina konkrētu TRD ātra, droša un konfidenciāla apmaiņa starp dalībvalstīm. Būtu jāizmanto Eiropas Transportlīdzekļu un vadītāja apliecību informācijas sistēmas (Eucaris) lietojumprogrammas priekšrocības, kas ir obligāta dalībvalstīm saskaņā ar Prīmes lēmumiem attiecībā uz TRD. Komisijai būtu jāizvērtē, kā darbojas lietojumprogrammas, ko izmanto šīs direktīvas mērķiem, un jāziņo par to. |
| --- | --- |

(12)

Šajā direktīvā noteikto datu apmaiņu vajadzētu veikt, izmantojot esošās lietojumprogrammas, un tām vienlaikus būtu jāatvieglo dalībvalstu ziņojumu sniegšana Komisijai. Šādām programmām būtu jānodrošina konkrētu TRD ātra, droša un konfidenciāla apmaiņa starp dalībvalstīm. Būtu jāizmanto Eiropas Transportlīdzekļu un vadītāja apliecību informācijas sistēmas (Eucaris) lietojumprogrammas priekšrocības, kas ir obligāta dalībvalstīm saskaņā ar Prīmes lēmumiem attiecībā uz TRD. Komisijai būtu jāizvērtē, kā darbojas lietojumprogrammas, ko izmanto šīs direktīvas mērķiem, un jāziņo par to.

| (13) | Minēto lietojumprogrammu darbības jomā būtu jāietver tikai tos procesus, ko izmanto informācijas apmaiņā starp valstu kontaktpunktiem dalībvalstīs. Šādas programmas neattiecas uz procedūrām un automatizētiem procesiem, kuros ir jāizmanto informācija. |
| --- | --- |

(13)

Minēto lietojumprogrammu darbības jomā būtu jāietver tikai tos procesus, ko izmanto informācijas apmaiņā starp valstu kontaktpunktiem dalībvalstīs. Šādas programmas neattiecas uz procedūrām un automatizētiem procesiem, kuros ir jāizmanto informācija.

| (14) | ES iekšējās drošības informācijas pārvaldības stratēģijas mērķis ir rast vienkāršākos, vieglāk konstatējamos un rentablākos risinājumus datu apmaiņai. |
| --- | --- |

(14)

ES iekšējās drošības informācijas pārvaldības stratēģijas mērķis ir rast vienkāršākos, vieglāk konstatējamos un rentablākos risinājumus datu apmaiņai.

| (15) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai sazināties ar transportlīdzekļa īpašnieku, turētāju vai citādi identificētu personu, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu, lai attiecīgo personu informētu par piemērojamajām procedūrām un juridiskajām sekām, kas paredzētas pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos. Šajā saistībā dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem nosūtīt valodā, kas lietota reģistrācijas dokumentos, vai valodā, ko, visticamāk, saprot attiecīgā persona, lai nodrošinātu to, ka minētā persona skaidri saprot, kāda informācija tai tiek sniegta. Dalībvalstīm būtu jāpiemēro atbilstīgas procedūras, lai nodrošinātu, ka tiek informēta tikai attiecīgā persona, nevis kāda cita persona. Šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāizmanto sīki izstrādāta kārtība, kas līdzīga kārtībai, kāda pieņemta šādu pārkāpumu risināšanai, tostarp attiecīgā gadījumā tādi līdzekļi kā ierakstīts sūtījums. Tas šai personai ļautu pienācīgi atbildēt uz informatīvu vēstuli, jo īpaši lūgt papildu informāciju, samaksāt naudas sodu vai izmantot savas tiesības uz aizstāvību, īpaši tad, ja notikusi identifikācijas kļūda. Uz turpmākajām procedūrām attiecas piemērojamie juridiskie instrumenti, tostarp instrumenti par savstarpēju palīdzību un savstarpēju atzīšanu, piemēram, Padomes Pamatlēmums 2005/214/TI (7). |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai sazināties ar transportlīdzekļa īpašnieku, turētāju vai citādi identificētu personu, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu, lai attiecīgo personu informētu par piemērojamajām procedūrām un juridiskajām sekām, kas paredzētas pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos. Šajā saistībā dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem nosūtīt valodā, kas lietota reģistrācijas dokumentos, vai valodā, ko, visticamāk, saprot attiecīgā persona, lai nodrošinātu to, ka minētā persona skaidri saprot, kāda informācija tai tiek sniegta. Dalībvalstīm būtu jāpiemēro atbilstīgas procedūras, lai nodrošinātu, ka tiek informēta tikai attiecīgā persona, nevis kāda cita persona. Šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāizmanto sīki izstrādāta kārtība, kas līdzīga kārtībai, kāda pieņemta šādu pārkāpumu risināšanai, tostarp attiecīgā gadījumā tādi līdzekļi kā ierakstīts sūtījums. Tas šai personai ļautu pienācīgi atbildēt uz informatīvu vēstuli, jo īpaši lūgt papildu informāciju, samaksāt naudas sodu vai izmantot savas tiesības uz aizstāvību, īpaši tad, ja notikusi identifikācijas kļūda. Uz turpmākajām procedūrām attiecas piemērojamie juridiskie instrumenti, tostarp instrumenti par savstarpēju palīdzību un savstarpēju atzīšanu, piemēram, Padomes Pamatlēmums 2005/214/TI (7).

| (16) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina līdzvērtīgs tulkojums attiecībā uz informatīvo vēstuli, ko nosūta pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/64/ES (8). |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina līdzvērtīgs tulkojums attiecībā uz informatīvo vēstuli, ko nosūta pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/64/ES (8).

| (17) | Īstenojot satiksmes drošības politiku, kas tiecas nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem satiksmes dalībniekiem Savienībā un ņemot vērā ļoti atšķirīgos apstākļus, kādi joprojām pastāv Savienībā, dalībvalstīm, neskarot stingrākas politiskās nostādnes un tiesību aktus, būtu jāveic darbības, lai nodrošinātu lielāku ceļu satiksmes noteikumu un to izpildes konverģenci starp dalībvalstīm. Komisijai ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu būtu jāizvērtē nepieciešamība izstrādāt vienotus standartus, lai Savienības līmenī ieviestu salīdzināmas metodes, praksi un minimālos standartus, ņemot vērā starptautisko sadarbību un spēkā esošos nolīgumus satiksmes drošības jomā, jo īpaši 1968. gada 8. novembra Vīnes konvenciju par ceļu satiksmi. |
| --- | --- |

(17)

Īstenojot satiksmes drošības politiku, kas tiecas nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem satiksmes dalībniekiem Savienībā un ņemot vērā ļoti atšķirīgos apstākļus, kādi joprojām pastāv Savienībā, dalībvalstīm, neskarot stingrākas politiskās nostādnes un tiesību aktus, būtu jāveic darbības, lai nodrošinātu lielāku ceļu satiksmes noteikumu un to izpildes konverģenci starp dalībvalstīm. Komisijai ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu būtu jāizvērtē nepieciešamība izstrādāt vienotus standartus, lai Savienības līmenī ieviestu salīdzināmas metodes, praksi un minimālos standartus, ņemot vērā starptautisko sadarbību un spēkā esošos nolīgumus satiksmes drošības jomā, jo īpaši 1968. gada 8. novembra Vīnes konvenciju par ceļu satiksmi.

| (18) | Komisijai ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs būtu jāizvērtē nepieciešamība izstrādāt vienotus kritērijus dalībvalstu veiktajām turpmākām procedūrām naudas soda nemaksāšanas gadījumos, ievērojot dalībvalstu tiesību aktus un procedūras. Minētajā ziņojumā Komisijai būtu jāpievēršas tādiem jautājumiem kā dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpējās procedūras, ko izmanto, lai nosūtītu galīgo lēmumu par sankcijas un/vai naudas soda piemērošanu, kā arī lai atzītu un izpildītu galīgo lēmumu. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs būtu jāizvērtē nepieciešamība izstrādāt vienotus kritērijus dalībvalstu veiktajām turpmākām procedūrām naudas soda nemaksāšanas gadījumos, ievērojot dalībvalstu tiesību aktus un procedūras. Minētajā ziņojumā Komisijai būtu jāpievēršas tādiem jautājumiem kā dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpējās procedūras, ko izmanto, lai nosūtītu galīgo lēmumu par sankcijas un/vai naudas soda piemērošanu, kā arī lai atzītu un izpildītu galīgo lēmumu.

| (19) | Gatavojoties šīs direktīvas pārskatīšanai, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, ar ceļu satiksmes drošības un tiesībaizsardzības iestādēm vai kompetentajām struktūrām, negadījumos cietušo asociācijām un citām nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas ceļu satiksmes drošības jomā. |
| --- | --- |

(19)

Gatavojoties šīs direktīvas pārskatīšanai, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, ar ceļu satiksmes drošības un tiesībaizsardzības iestādēm vai kompetentajām struktūrām, negadījumos cietušo asociācijām un citām nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas ceļu satiksmes drošības jomā.

| (20) | Tiesībaizsardzības iestāžu ciešākai sadarbībai būtu jānotiek, ņemot vērā pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, ko garantē ar īpašiem datu aizsardzības pasākumiem. Minētajos pasākumos īpaši būtu jāņem vērā specifika, kāda piemīt pārrobežu tiešsaistes piekļuvei datubāzēm. Jāraugās, lai izveidojamās lietojumprogrammas ļautu veikt drošu informācijas apmaiņu un garantētu nosūtīto datu konfidencialitāti. Datus, kas savākti saskaņā ar šo direktīvu, nebūtu jāizmanto mērķiem, kuri nav paredzēti šajā direktīvā. Dalībvalstīm būtu jāievēro šo datu izmantošanas un pagaidu glabāšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(20)

Tiesībaizsardzības iestāžu ciešākai sadarbībai būtu jānotiek, ņemot vērā pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, ko garantē ar īpašiem datu aizsardzības pasākumiem. Minētajos pasākumos īpaši būtu jāņem vērā specifika, kāda piemīt pārrobežu tiešsaistes piekļuvei datubāzēm. Jāraugās, lai izveidojamās lietojumprogrammas ļautu veikt drošu informācijas apmaiņu un garantētu nosūtīto datu konfidencialitāti. Datus, kas savākti saskaņā ar šo direktīvu, nebūtu jāizmanto mērķiem, kuri nav paredzēti šajā direktīvā. Dalībvalstīm būtu jāievēro šo datu izmantošanas un pagaidu glabāšanas nosacījumi.

| (21) | Personas datu apstrāde, kas paredzēta saskaņā ar šo direktīvu, ir atbilstīga, lai sasniegtu leģitīmos mērķus, kas noteikti ar šo direktīvu ceļu satiksmes drošības jomā, proti, nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem ceļu satiksmes dalībniekiem Savienībā, veicinot pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem un līdz ar to arī sankciju izpildi, un nepārsniedz to, kas ir atbilstīgs un nepieciešams, lai sasniegtu minētos mērķus. |
| --- | --- |

(21)

Personas datu apstrāde, kas paredzēta saskaņā ar šo direktīvu, ir atbilstīga, lai sasniegtu leģitīmos mērķus, kas noteikti ar šo direktīvu ceļu satiksmes drošības jomā, proti, nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem ceļu satiksmes dalībniekiem Savienībā, veicinot pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem un līdz ar to arī sankciju izpildi, un nepārsniedz to, kas ir atbilstīgs un nepieciešams, lai sasniegtu minētos mērķus.

| (22) | Dati, kas attiecas uz pārkāpēja identifikāciju, ir personas dati. Uz datu apstrādes darbībām, ko veic, piemērojot šo direktīvu, būtu jāattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (9). Neskarot procedūras prasības attiecībā uz iesaistītās dalībvalsts pārsūdzības un kompensācijas mehānismiem, kad datu subjektam tiek paziņots par pārkāpumu, tas būtu attiecīgi jāinformē par tiesībām uz piekļuvi datiem un tiesībām uz personas datu labošanu un dzēšanu, kā arī par tiesību aktos noteikto maksimālo datu glabāšanas laiku. Šajā kontekstā datu subjektam vajadzētu arī būt tiesībām pieprasīt, lai nekavējoties tiktu izlaboti visi neprecīzie personas dati vai dzēsti visi nelikumīgi reģistrētie dati. |
| --- | --- |

(22)

Dati, kas attiecas uz pārkāpēja identifikāciju, ir personas dati. Uz datu apstrādes darbībām, ko veic, piemērojot šo direktīvu, būtu jāattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (9). Neskarot procedūras prasības attiecībā uz iesaistītās dalībvalsts pārsūdzības un kompensācijas mehānismiem, kad datu subjektam tiek paziņots par pārkāpumu, tas būtu attiecīgi jāinformē par tiesībām uz piekļuvi datiem un tiesībām uz personas datu labošanu un dzēšanu, kā arī par tiesību aktos noteikto maksimālo datu glabāšanas laiku. Šajā kontekstā datu subjektam vajadzētu arī būt tiesībām pieprasīt, lai nekavējoties tiktu izlaboti visi neprecīzie personas dati vai dzēsti visi nelikumīgi reģistrētie dati.

| (23) | Atbilstīgi Prīmes lēmumiem uz tādu TRD apstrādi, kas satur personas datus, attiecas Lēmumā 2008/615/TI izklāstītie īpašie noteikumi par datu aizsardzību. Šajā sakarā dalībvalstīm ir iespēja piemērot minētos īpašos noteikumus personas datiem, kuri arī tiek apstrādāti, piemērojot šo direktīvu, ar noteikumu, ka tie nodrošina, ka tādu datu apstrāde, kas saistīti ar visiem pārkāpumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, atbilst valstu noteikumiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK. |
| --- | --- |

(23)

Atbilstīgi Prīmes lēmumiem uz tādu TRD apstrādi, kas satur personas datus, attiecas Lēmumā 2008/615/TI izklāstītie īpašie noteikumi par datu aizsardzību. Šajā sakarā dalībvalstīm ir iespēja piemērot minētos īpašos noteikumus personas datiem, kuri arī tiek apstrādāti, piemērojot šo direktīvu, ar noteikumu, ka tie nodrošina, ka tādu datu apstrāde, kas saistīti ar visiem pārkāpumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, atbilst valstu noteikumiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK.

| (24) | Trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties TRD apmaiņā, ar noteikumu, ka tās šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumu ar Savienību. Šādā nolīgumā būtu jāietver vajadzīgie datu aizsardzības noteikumi. |
| --- | --- |

(24)

Trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties TRD apmaiņā, ar noteikumu, ka tās šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumu ar Savienību. Šādā nolīgumā būtu jāietver vajadzīgie datu aizsardzības noteikumi.

| (25) | Ar šo direktīvu nostiprina pamattiesības un principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tiesības uz personas datu aizsardzību, tiesības uz taisnīgu tiesu, nevainīguma prezumpciju un tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(25)

Ar šo direktīvu nostiprina pamattiesības un principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tiesības uz personas datu aizsardzību, tiesības uz taisnīgu tiesu, nevainīguma prezumpciju un tiesības uz aizstāvību.

| (26) | Lai panāktu, ka dalībvalstis apmainās ar informāciju, izmantojot sadarbspējīgus tehniskos līdzekļus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas Prīmes lēmumos, vai arī, ja to prasa Savienības tiesību akti, kas ir tieši saistīti ar I pielikuma atjaunināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, ievērotu savu ierasto praksi un rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(26)

Lai panāktu, ka dalībvalstis apmainās ar informāciju, izmantojot sadarbspējīgus tehniskos līdzekļus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas Prīmes lēmumos, vai arī, ja to prasa Savienības tiesību akti, kas ir tieši saistīti ar I pielikuma atjaunināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, ievērotu savu ierasto praksi un rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (27) | Komisijai būtu jāanalizē šīs direktīvas piemērošana, lai apzinātu turpmākus efektīvus un lietderīgus pasākumus ceļu satiksmes drošības uzlabošanai. Neskarot ar šīs direktīvas transponēšanu saistītos pienākumus, Dānijai, Īrijai un Apvienotajai Karalistei attiecīgā gadījumā arī vajadzētu sadarboties ar Komisiju minētā darba veikšanā, lai nodrošinātu laicīgu un pilnīgu ziņošanu par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(27)

Komisijai būtu jāanalizē šīs direktīvas piemērošana, lai apzinātu turpmākus efektīvus un lietderīgus pasākumus ceļu satiksmes drošības uzlabošanai. Neskarot ar šīs direktīvas transponēšanu saistītos pienākumus, Dānijai, Īrijai un Apvienotajai Karalistei attiecīgā gadījumā arī vajadzētu sadarboties ar Komisiju minētā darba veikšanā, lai nodrošinātu laicīgu un pilnīgu ziņošanu par šo jautājumu.

| (28) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem ceļu satiksmes dalībniekiem Savienībā, veicinot pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, ja šie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts dalībvalstī, kura nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kuri vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem ceļu satiksmes dalībniekiem Savienībā, veicinot pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, ja šie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts dalībvalstī, kura nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kuri vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (29) | Ņemot vērā to, ka Dānija, Īrija un Apvienotā Karaliste nav ievērojušas Direktīvu 2011/82/ES un tāpēc nav to transponējušas, ir atbilstīgi dot minētajām dalībvalstīm pietiekami garu papildu laiku to izdarīt. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā to, ka Dānija, Īrija un Apvienotā Karaliste nav ievērojušas Direktīvu 2011/82/ES un tāpēc nav to transponējušas, ir atbilstīgi dot minētajām dalībvalstīm pietiekami garu papildu laiku to izdarīt.

| (30) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (10) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš sniedza atzinumu 2014. gada 3. oktobrī, |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (10) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš sniedza atzinumu 2014. gada 3. oktobrī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Mērķis

Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem ceļu satiksmes dalībniekiem Savienībā, veicinot pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem un tādējādi atvieglojot sankciju izpildi, ja minētie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts dalībvalstī, kura nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts.

2. pants

Piemērošanas joma

Šo direktīvu piemēro šādiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem:

| a) | atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana; |
| --- | --- |

a)

atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana;

| b) | drošības jostas nelietošana; |
| --- | --- |

b)

drošības jostas nelietošana;

| c) | luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošana; |
| --- | --- |

c)

luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošana;

| d) | transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā; |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā;

| e) | transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē; |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē;

| f) | aizsargķiveres nelietošana; |
| --- | --- |

f)

aizsargķiveres nelietošana;

| g) | ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana; |
| --- | --- |

g)

ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana;

| h) | mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli. |
| --- | --- |

h)

mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “transportlīdzeklis” ir jebkurš mehāniskais transportlīdzeklis (tostarp motocikli), ko parasti izmanto cilvēku vai kravu pārvadāšanai pa autoceļiem; |
| --- | --- |

a)

“transportlīdzeklis” ir jebkurš mehāniskais transportlīdzeklis (tostarp motocikli), ko parasti izmanto cilvēku vai kravu pārvadāšanai pa autoceļiem;

| b) | “pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā ir izdarīts pārkāpums; |
| --- | --- |

b)

“pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā ir izdarīts pārkāpums;

| c) | “reģistrācijas dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā ir reģistrēts transportlīdzeklis, ar ko ir izdarīts pārkāpums; |
| --- | --- |

c)

“reģistrācijas dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā ir reģistrēts transportlīdzeklis, ar ko ir izdarīts pārkāpums;

| d) | “atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana” ir tā ātruma ierobežojuma pārsniegšana, kurš atbilstīgi ceļam vai attiecīgā transportlīdzekļa veidam ir spēkā pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstī; |
| --- | --- |

d)

“atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana” ir tā ātruma ierobežojuma pārsniegšana, kurš atbilstīgi ceļam vai attiecīgā transportlīdzekļa veidam ir spēkā pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstī;

| e) | “drošības jostas nelietošana” nozīmē, ka netiek ievērota prasība lietot drošības jostu vai izmantot bērnu ierobežotājsistēmas saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/671/EEK (11) un pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

e)

“drošības jostas nelietošana” nozīmē, ka netiek ievērota prasība lietot drošības jostu vai izmantot bērnu ierobežotājsistēmas saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/671/EEK (11) un pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktiem;

| f) | “luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošana” ir kustības turpināšana pie ieslēgta luksofora sarkanā gaismas signāla vai kāda cita attiecīga kustību aizliedzoša signāla, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

f)

“luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošana” ir kustības turpināšana pie ieslēgta luksofora sarkanā gaismas signāla vai kāda cita attiecīga kustību aizliedzoša signāla, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

| g) | “transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā” ir transportlīdzekļa vadīšana, atrodoties alkohola reibumā, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

g)

“transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā” ir transportlīdzekļa vadīšana, atrodoties alkohola reibumā, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

| h) | “transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē” ir transportlīdzekļa vadīšana, atrodoties narkotisko vai citu līdzīgas iedarbības vielu ietekmē, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

h)

“transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē” ir transportlīdzekļa vadīšana, atrodoties narkotisko vai citu līdzīgas iedarbības vielu ietekmē, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

| i) | “aizsargķiveres nelietošana” ir aizsargķiveres nelietošana, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

i)

“aizsargķiveres nelietošana” ir aizsargķiveres nelietošana, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

| j) | “ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana” nozīmē, ka tiek neatļauti izmantota ceļa posma daļa, piemēram, josla ārkārtas gadījumiem, sabiedriskā transporta josla vai josla, kas sastrēguma vai ceļa remontdarbu dēļ uz laiku slēgta, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

j)

“ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana” nozīmē, ka tiek neatļauti izmantota ceļa posma daļa, piemēram, josla ārkārtas gadījumiem, sabiedriskā transporta josla vai josla, kas sastrēguma vai ceļa remontdarbu dēļ uz laiku slēgta, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

| k) | “mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli” ir mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

k)

“mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli” ir mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

| l) | “valsts kontaktpunkts” ir TRD apmaiņai norīkotā kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

l)

“valsts kontaktpunkts” ir TRD apmaiņai norīkotā kompetentā iestāde;

| m) | “automatizētā meklēšana” ir tiešsaistes piekļuves procedūra datu meklēšanai vienas, vairāk nekā vienas vai visu dalībvalstu vai iesaistīto valstu datubāzēs; |
| --- | --- |

m)

“automatizētā meklēšana” ir tiešsaistes piekļuves procedūra datu meklēšanai vienas, vairāk nekā vienas vai visu dalībvalstu vai iesaistīto valstu datubāzēs;

| n) | “transportlīdzekļa turētājs” ir persona, uz kuras vārda transportlīdzeklis ir reģistrēts, kā definēts reģistrācijas dalībvalsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

n)

“transportlīdzekļa turētājs” ir persona, uz kuras vārda transportlīdzeklis ir reģistrēts, kā definēts reģistrācijas dalībvalsts tiesību aktos.

4. pants

Procedūra informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm

1.   Lai izmeklētu 2. pantā minētos ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumus, dalībvalstis piešķir citu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem, kas minēti šā panta 2. punktā, piekļuvi šādiem valstu TRD ar tiesībām veikt automatizētu meklēšanu attiecībā uz:

| a) | datiem par transportlīdzekli; un |
| --- | --- |

a)

datiem par transportlīdzekli; un

| b) | datiem par transportlīdzekļa īpašnieku vai turētāju. |
| --- | --- |

b)

datiem par transportlīdzekļa īpašnieku vai turētāju.

Šā punkta a) un b) apakšpunktā minētie datu elementi, kas vajadzīgi meklēšanai, atbilst I pielikumam.

2.   Katra dalībvalsts norīko valsts kontaktpunktu, lai varētu apmainīties ar 1. punktā minētajiem datiem. Valstu kontaktpunktu pilnvaras reglamentē attiecīgajā dalībvalstī piemērojamie tiesību akti.

3.   Veicot meklēšanu izejošo pieprasījumu veidā, pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts norīkotais valsts kontaktpunkts izmanto pilnu reģistrācijas numuru.

Minēto meklēšanu veic saskaņā ar procedūrām, kas aprakstītas Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 3. nodaļā, izņemot attiecībā uz Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 3. nodaļas 1. punktu, kad piemēro šīs direktīvas I pielikumu.

Saskaņā ar šo direktīvu pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts iegūtos datus izmanto, lai noskaidrotu, kurš ir personīgi atbildīgs par šīs direktīvas 2. pantā minētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem.

4.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka informācijas apmaiņai tiek izmantoti sadarbspējīgi elektroniskie līdzekļi un nenotiek apmaiņa ar datiem no citām datubāzēm, kas netiek izmantotas, piemērojot šo direktīvu. Dalībvalstis nodrošina, ka šāda informācijas apmaiņa tiek veikta rentabli un droši. Dalībvalstis garantē nosūtīto datu drošību un aizsardzību, pēc iespējas izmantojot esošās lietojumprogrammas, piemēram, Lēmuma 2008/616/TI 15. pantā minēto, un šo lietojumprogrammu atjauninātās versijas saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu un Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 3. nodaļas 2. un 3. punktu. Lietojumprogrammu atjauninātajām versijām jādarbojas gan tiešsaistes apmaiņas režīmā reāllaikā, gan pakešapmaiņas režīmā, kurš ļauj vienā ziņojumā apmainīties ar vairākiem pieprasījumiem vai atbildēm.

5.   Katra dalībvalsts sedz izmaksas, ko tai rada 4. punktā minēto lietojumprogrammu pārvaldīšana, izmantošana un uzturēšana.

5. pants

Informatīva vēstule par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu

1.   Pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts pieņem lēmumu sākt vai nesākt turpmākas procedūras saistībā ar 2. pantā minētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem.

Ja pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts nolemj sākt šādas procedūras, tā saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem informē transportlīdzekļa īpašnieku, turētāju vai citādi identificētu personu, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu.

Atbilstīgi valsts tiesību aktiem tiek sniegta informācija arī par tām attiecīgajām juridiskajām sekām pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts teritorijā, kuras paredzētas konkrētās dalībvalsts tiesību aktos.

2.   Nosūtot informatīvu vēstuli transportlīdzekļa īpašniekam, turētājam vai citādi identificētai personai, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu, pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem iekļauj tajā visu attiecīgo informāciju, proti, informāciju par konkrētā ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma būtību, pārkāpuma izdarīšanas vietu, datumu un laiku, pārkāpto valsts tiesību aktu nosaukumu un sankcijas un attiecīgos gadījumos datus par ierīci, kas izmantota pārkāpuma fiksēšanai. Šim nolūkam pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts var izmantot veidni, kuras paraugs sniegts II pielikumā.

3.   Ja pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts nolemj sākt turpmākas procedūras attiecībā uz 2. pantā minētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, tā nolūkā nodrošināt pamattiesību ievērošanu nosūta informatīvu vēstuli valodā, kas lietota transportlīdzekļa reģistrācijas dokumentā, ja tas ir pieejams, vai vienā no reģistrācijas dalībvalsts oficiālajām valodām.

6. pants

Dalībvalstu ziņojumi Komisijai

Katra dalībvalsts līdz 2016. gada 6. maijam un pēc tam reizi divos gados nosūta Komisijai visaptverošu ziņojumu.

Visaptverošajā ziņojumā norāda to automatizēto meklējumu skaitu, ko veikusi pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts un kas adresēti valsts kontaktpunktam reģistrācijas dalībvalstī, ņemot vērā konkrētās dalībvalsts teritorijā izdarītos pārkāpumus, kā arī pārkāpumu veidus, par kuriem pieprasījumi veikti, un neveiksmīgo pieprasījumu skaitu.

Visaptverošajā ziņojumā sniedz arī situācijas raksturojumu valsts līmenī attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar ceļu satiksmes drošības pārkāpumiem, pamatojoties uz tādu pārkāpumu proporcionālo daļu, par kuriem ir nosūtītas informatīvās vēstules.

7. pants

Datu aizsardzība

1.   Personas datiem, ko apstrādā saskaņā ar šo direktīvu, piemēro datu aizsardzības noteikumus, kas izklāstīti Direktīvā 95/46/EK.

2.   Jo īpaši, katra dalībvalsts nodrošina, ka personas datus, ko apstrādā atbilstīgi šai direktīvai, saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 6. un 12. pantu noteiktā laikposmā labo, ja tie ir neprecīzi, vai dzēš vai liedz tiem pieeju, ja tie vairs nav vajadzīgi, un ka saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu tiek noteikts termiņš šādu datu glabāšanai.

Dalībvalstis nodrošina, ka visus personas datus, ko apstrādā saskaņā ar šo direktīvu, izmanto vienīgi šīs direktīvas 1. pantā minētajam mērķim un ka datu subjektiem ir tādas pašas tiesības saņemt informāciju, tiesības uz piekļuvi, datu labošanu, dzēšanu un bloķēšanu, tiesības uz kompensāciju un tiesību aizsardzību kā tās, kas ir pieņemtas saskaņā ar valstu tiesību aktiem, īstenojot attiecīgos Direktīvas 95/46/EK noteikumus.

3.   Visām attiecīgajām personām ir tiesības saņemt informāciju par to, kuri no reģistrācijas dalībvalstī glabātajiem personas datiem ir nosūtīti pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstij, cita starpā informāciju par pieprasījuma datumu un pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts kompetento iestādi.

8. pants

Informācija satiksmes dalībniekiem Savienībā

1.   Komisija savā tīmekļa vietnē visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās dara pieejamu apkopojumu par noteikumiem, kas dalībvalstīs ir spēkā jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju par šiem noteikumiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina satiksmes dalībniekus ar nepieciešamo informāciju par to teritorijā piemērojamajiem noteikumiem un šīs direktīvas īstenošanas pasākumiem sadarbībā ar, cita starpā, tādām organizācijām kā ceļu satiksmes drošības struktūras, nevalstiskas organizācijas, kas darbojas ceļu satiksmes drošības jomā, un automobilistu klubi.

9. pants

Deleģētie akti

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 10. pantu pieņemt deleģētos aktus, atjauninot I pielikumu tehnikas attīstības nolūkā, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas Prīmes lēmumos, vai arī, ja to prasa Savienības tiesību akti, kas ir tieši saistīti ar I pielikuma atjaunināšanu.

10. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 9. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2015. gada 13. marta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Ir īpaši svarīgi, lai pirms minēto deleģēto aktu pieņemšanas Komisija ievērotu savu parasto praksi un rīkotu apspriešanās ar ekspertiem, tostarp dalībvalstu ekspertiem. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 9. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

11. pants

Direktīvas pārskatīšana

Neskarot 12. panta 1. punkta otrajā daļā izklāstītos noteikumus, Komisija līdz 2016. gada 7. novembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs. Ziņojumā Komisija galvenokārt pievērš uzmanību šādiem jautājumiem un attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumus šo jautājumu risināšanai:

| — | izvērtē, vai šīs direktīvas piemērošanas jomā būtu jāiekļauj citi ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumi, |
| --- | --- |

—

izvērtē, vai šīs direktīvas piemērošanas jomā būtu jāiekļauj citi ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumi,

| — | izvērtē, cik efektīvi šī direktīva ir samazinājusi uz Savienības ceļiem bojāgājušo skaitu, |
| --- | --- |

—

izvērtē, cik efektīvi šī direktīva ir samazinājusi uz Savienības ceļiem bojāgājušo skaitu,

| — | izvērtē nepieciešamību izstrādāt vienotus standartus automātiskajām kontrolierīcēm un procedūrām. Šajā saistībā Komisija tiek aicināta kopējās transporta politikas ietvaros izstrādāt Savienības mēroga ceļu satiksmes drošības vadlīnijas, lai ar salīdzināmu metožu un prakses palīdzību panāktu lielāku ceļu satiksmes noteikumu izpildes konverģenci dalībvalstīs. Ar minētajām pamatnostādnēm var aptvert vismaz tos pārkāpumus, kas uzskaitīti 2. panta a) līdz d) apakšpunktā, |
| --- | --- |

—

izvērtē nepieciešamību izstrādāt vienotus standartus automātiskajām kontrolierīcēm un procedūrām. Šajā saistībā Komisija tiek aicināta kopējās transporta politikas ietvaros izstrādāt Savienības mēroga ceļu satiksmes drošības vadlīnijas, lai ar salīdzināmu metožu un prakses palīdzību panāktu lielāku ceļu satiksmes noteikumu izpildes konverģenci dalībvalstīs. Ar minētajām pamatnostādnēm var aptvert vismaz tos pārkāpumus, kas uzskaitīti 2. panta a) līdz d) apakšpunktā,

| — | izvērtē nepieciešamību visos attiecīgajos Savienības politikas virzienos, tostarp kopējā transporta politikā, nostiprināt sankciju izpildi attiecībā uz ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem un ierosināt vienotus kritērijus attiecībā uz turpmākām procedūrām, ko veic naudas soda nemaksāšanas gadījumos, |
| --- | --- |

—

izvērtē nepieciešamību visos attiecīgajos Savienības politikas virzienos, tostarp kopējā transporta politikā, nostiprināt sankciju izpildi attiecībā uz ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem un ierosināt vienotus kritērijus attiecībā uz turpmākām procedūrām, ko veic naudas soda nemaksāšanas gadījumos,

| — | iespējas vajadzības gadījumā saskaņot ceļu satiksmes noteikumus, |
| --- | --- |

—

iespējas vajadzības gadījumā saskaņot ceļu satiksmes noteikumus,

| — | izvērtē 4. panta 4. punktā minētās lietojumprogrammas, lai nodrošinātu šīs direktīvas pienācīgu īstenošanu, kā arī garantētu konkrētu TRD efektīvu, ātru, drošu un konfidenciālu apmaiņu. |
| --- | --- |

—

izvērtē 4. panta 4. punktā minētās lietojumprogrammas, lai nodrošinātu šīs direktīvas pienācīgu īstenošanu, kā arī garantētu konkrētu TRD efektīvu, ātru, drošu un konfidenciālu apmaiņu.

12. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2015. gada 6. maijam. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

Atkāpjoties no pirmās daļas, Dānijas Karaliste, Īrija un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste var pirmajā daļā minēto termiņu pagarināt līdz 2017. gada 6. maijam.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā ceturtajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

14. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2015. gada 11. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

---

(1)  OV C 12, 15.1.2015., 115. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 2. marta lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/82/ES (2011. gada 25. oktobris), ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (OV L 288, 5.11.2011., 1. lpp.).

5

(6)  Spriedums lietā C-43/12 Komisija/Parlaments un Padome (Krājums, 2014. gads, 298. lpp.).

6

(7)  Padomes Pamatlēmums 2005/214/TI (2005. gada 24. februāris) par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz finansiālām sankcijām (OV L 76, 22.3.2005., 16. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/64/ES (2010. gada 20. oktobris) par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā (OV L 280, 26.10.2010., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes Direktīva 91/671/EEK (1991. gada 16. decembris) par drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos (OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.).

11

---

I PIELIKUMS

Datu elementi, kas vajadzīgi 4. panta 1. punktā minēto meklējumu veikšanai

| Postenis | O/F (1) | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Transportlīdzekļa dati | O | |
| Reģistrācijas dalībvalsts | O | |
| Reģistrācijas numurs | O | (A (2)) |
| Informācija par pārkāpumu | O | |
| Pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts | O | |
| Pārkāpuma izdarīšanas datums | O | |
| Pārkāpuma izdarīšanas laiks | O | |
| Meklējuma mērķis | O | Kods, kas atbilst 2. pantā minētajam pārkāpuma veidam







  1. | = | atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana |
| 2. | = | transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā |
| 3. | = | drošības jostas nelietošana |
| 4. | = | luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošana |
| 5. | = | ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana |
| 10. | = | transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē |
| 11. | = | aizsargķiveres nelietošana |
| 12. | = | mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli |

Postenis

O/F (1)

Piezīmes

Transportlīdzekļa dati

O

Reģistrācijas dalībvalsts

O

Reģistrācijas numurs

O

(A (2))

Informācija par pārkāpumu

O

Pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts

O

Pārkāpuma izdarīšanas datums

O

Pārkāpuma izdarīšanas laiks

O

Meklējuma mērķis

O

Kods, kas atbilst 2. pantā minētajam pārkāpuma veidam

1.

=

atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana

2.

=

transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā

3.

=

drošības jostas nelietošana

4.

=

luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošana

5.

=

ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana

10.

=

transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē

11.

=

aizsargķiveres nelietošana

12.

=

mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli

Datu elementi, kas iegūti saskaņā ar 4. panta 1. punktu veiktiem meklējumiem

I daļa.   Transportlīdzekļu dati

| Postenis | O/F (3) | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Reģistrācijas numurs | O | |
| Šasijas numurs/TIN | O | |
| Reģistrācijas dalībvalsts | O | |
| Marka | O | (D.1 (4)), piem., Ford, Opel, Renault |
| Transportlīdzekļa modelis | O | (D.3), piem., Focus, Astra, Megane |
| ES kategorijas kods | O | (J) piem., mopēdi, motocikli, vieglie automobiļi |

Postenis

O/F (3)

Piezīmes

Reģistrācijas numurs

O

Šasijas numurs/TIN

O

Reģistrācijas dalībvalsts

O

Marka

O

(D.1 (4)), piem., Ford, Opel, Renault

Transportlīdzekļa modelis

O

(D.3), piem., Focus, Astra, Megane

ES kategorijas kods

O

(J) piem., mopēdi, motocikli, vieglie automobiļi

II daļa.   Informācija par transportlīdzekļu īpašniekiem vai turētājiem

| Postenis | O/F (5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Informācija par transportlīdzekļa turētājiem | | (C.1 (6))
  Šī informācija attiecas uz konkrētas reģistrācijas apliecības turētāju. |
| Reģistrācijas numura turētāja uzvārds (uzņēmuma nosaukums) | O | (C.1.1)
  Atsevišķos laukos ieraksta uzvārdu, papildapzīmējumus, uzrunas veidus u. tml., uzvārds (nosaukums) ierakstāms drukājamā formātā. |
| Vārds | O | (C.1.2)
  Atsevišķos laukos ieraksta vārdu(-s) un iniciāļus, un vārds ierakstāms drukājamā formātā. |
| Adrese | O | (C.1.3)
  Atsevišķos laukos ieraksta ielas nosaukumu, mājas numuru un papildziņas, pasta indeksu, dzīvesvietu, dzīvesvietas valsti u. c., un adrese ierakstāma drukājamā formātā. |
| Dzimums | F | Vīrietis, sieviete |
| Dzimšanas datums | O | |
| Tiesību subjekts | O | Fiziska persona, asociācija, uzņēmums, sabiedrība u. tml. |
| Dzimšanas vieta | F | |
| ID numurs | F | Identifikācijas numurs, kas piešķirts konkrētai personai vai uzņēmumam. |
| Informācija par transportlīdzekļa īpašniekiem | | (C.2) Šī informācija attiecas uz transportlīdzekļa īpašnieku. |
| Īpašnieka uzvārds (uzņēmuma nosaukums) | O | (C.2.1) |
| Vārds | O | (C.2.2) |
| Adrese | O | (C.2.3) |
| Dzimums | F | Vīrietis, sieviete |
| Dzimšanas datums | O | |
| Tiesību subjekts | O | Fiziska persona, asociācija, uzņēmums, sabiedrība u. tml. |
| Dzimšanas vieta | F | |
| ID numurs | F | Identifikācijas numurs, kas piešķirts konkrētai personai vai uzņēmumam. |
| | | Informāciju par īpašnieku/turētāju nesniedz saistībā ar lūžņos nodotiem un zagtiem transportlīdzekļiem, zagtām numura zīmēm vai transportlīdzekļiem ar izbeigušos reģistrācijas apliecības termiņu. Tā vietā nosūta ziņojumu “Neizpaužama informācija”. |

Postenis

O/F (5)

Piezīmes

Informācija par transportlīdzekļa turētājiem

(C.1 (6))

Šī informācija attiecas uz konkrētas reģistrācijas apliecības turētāju.

Reģistrācijas numura turētāja uzvārds (uzņēmuma nosaukums)

O

(C.1.1)

Atsevišķos laukos ieraksta uzvārdu, papildapzīmējumus, uzrunas veidus u. tml., uzvārds (nosaukums) ierakstāms drukājamā formātā.

Vārds

O

(C.1.2)

Atsevišķos laukos ieraksta vārdu(-s) un iniciāļus, un vārds ierakstāms drukājamā formātā.

Adrese

O

(C.1.3)

Atsevišķos laukos ieraksta ielas nosaukumu, mājas numuru un papildziņas, pasta indeksu, dzīvesvietu, dzīvesvietas valsti u. c., un adrese ierakstāma drukājamā formātā.

Dzimums

F

Vīrietis, sieviete

Dzimšanas datums

O

Tiesību subjekts

O

Fiziska persona, asociācija, uzņēmums, sabiedrība u. tml.

Dzimšanas vieta

F

ID numurs

F

Identifikācijas numurs, kas piešķirts konkrētai personai vai uzņēmumam.

Informācija par transportlīdzekļa īpašniekiem

(C.2) Šī informācija attiecas uz transportlīdzekļa īpašnieku.

Īpašnieka uzvārds (uzņēmuma nosaukums)

O

(C.2.1)

Vārds

O

(C.2.2)

Adrese

O

(C.2.3)

Dzimums

F

Vīrietis, sieviete

Dzimšanas datums

O

Tiesību subjekts

O

Fiziska persona, asociācija, uzņēmums, sabiedrība u. tml.

Dzimšanas vieta

F

ID numurs

F

Identifikācijas numurs, kas piešķirts konkrētai personai vai uzņēmumam.

Informāciju par īpašnieku/turētāju nesniedz saistībā ar lūžņos nodotiem un zagtiem transportlīdzekļiem, zagtām numura zīmēm vai transportlīdzekļiem ar izbeigušos reģistrācijas apliecības termiņu. Tā vietā nosūta ziņojumu “Neizpaužama informācija”.

---

(1)  O = obligāts, ja pieejams valsts reģistrā; F = fakultatīvs.

(2)  Saskaņots kods, sk. Padomes Direktīvu 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (OV L 138, 1.6.1999., 57. lpp.).

(3)  O = obligāts, ja pieejams valsts reģistrā; F = fakultatīvs.

(4)  Saskaņots kods, sk. Direktīvu 1999/37/EK.

(5)  O = obligāts, ja pieejams valsts reģistrā; F = fakultatīvs.

(6)  Saskaņots kods, sk. Direktīvu 1999/37/EK.

---

II PIELIKUMS

Image

VEIDLAPA INFORMATĪVAJAI VĒSTULEI,

kas minēta 5. pantā

[Titullapa]

[Sūtītāja uzvārds/nosaukums, adrese un tālruņa numurs]

[Adresāta uzvārds/nosaukums un adrese]

INFORMATĪVA VĒSTULE

par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu, kas izdarīts

[pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts]

Image

2. lappuse

[atbildīgās iestādes nosaukums]

fiksēja ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu, kas izdarīts ar

[datums] transportlīdzekli ar reģistrācijas numuru marka modelis

[1. iespēja] (1)

Jūs esat reģistrēts kā iepriekšminētā transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājs.

[2. iespēja] (1)

Iepriekšminētā transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājs ir norādījis, ka Jūs vadījāt konkrēto transportlīdzekli ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanas brīdī.

Detalizēta informācija par attiecīgo pārkāpumu ir izklāstīta 3. lappusē.

Naudas sods, kas paredzēts par šo pārkāpumu, ir EUR/valsts valūta.

Naudas soda apmaksas termiņš ir

Ja nesamaksājat šo naudas sodu, ieteicams aizpildīt pievienoto atbildes veidlapu (4. lappuse) un nosūtīt to uz norādīto adresi.

Šo vēstuli apstrādā saskaņā ar tiesību aktiem.

[pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts]

Image

3. lappuse

Detalizēta informācija par pārkāpumu

a) Informācija par transportlīdzekli, ar ko ir izdarīts pārkāpums.

Reģistrācijas numurs:

Reģistrācijas dalībvalsts:

Marka un modelis:

b) Informācija par pārkāpumu.

Vieta, datums un laiks, kad pārkāpums ir izdarīts:

Pārkāpuma būtība un juridiskā klasifikācija:

atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana, drošības jostas nelietošana, luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošana, transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā, transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē, aizsargķiveres nelietošana, ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana, mobilā tālruņa vai citu sakaru ierīču neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli (1)

Detalizēts pārkāpuma apraksts:

Atsauce uz attiecīgo(-ajām) tiesību normu(-ām):

Pārkāpuma pierādījumu apraksts vai atsauce uz tiem:

Image

c) Informācija par ierīci, kas ir izmantota pārkāpuma fiksēšanai (2).

Ierīce, kas izmantota, lai fiksētu atļautā braukšanas ātruma pārsniegšanu, drošības jostas nelietošanu, luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošanu, transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā, transportlīdzekļa vadīšanu narkotisko vielu ietekmē, aizsargķiveres nelietošanu, ceļa braucamās joslas neatļautu izmantošanu, mobilā tālruņa vai citu sakaru ierīču neatļautu izmantošanu, vadot transportlīdzekli (1):

Ierīces sīks apraksts:

Ierīces identifikācijas numurs:

Pēdējās verifikācijas derīguma termiņš:

d) Ierīces izmantošanas rezultāti:

[piemērs par atļautā braukšanas ātruma pārsniegšanu; citi pārkāpumi jāpievieno:]

Maksimālais braukšanas ātrums:

Fiksētais braukšanas ātrums:

Fiksētais braukšanas ātrums, kurš koriģēts, piemērojot kļūdas robežu:

(1) Svītrot nevajadzīgo.

(2) Neaizpilda, ja ierīce nav izmantota.

Image

4. lappuse

Atbildes veidlap

(aizpildīt ar drukātiem burtiem)

A. Vadītāja personas dati

— Pilns vārds un uzvārds:

— Dzimšanas vieta un datums:

— Vadītāja apliecības numurs: izsniegta (datums):

un (vieta):

— Adrese:

B. Jautājumu saraksts

1. Vai transportlīdzeklis (marka , reģistrācijas numurs ,) ir reģistrēts uz Jūsu vārda? jā/nē (1)

Ja “nē” – reģistrācijas apliecības turētājs ir:

(uzvārds, vārds, adrese)

2. Vai atzīstat, ka esat izdarījis pārkāpumu? jā/nē (1)

3. Ja neatzīstat, lūdzu, paskaidrojiet iemeslu:

Lūgums nosūtīt aizpildītu veidlapu 60 dienās no šīs informatīvās vēstules saņemšanas dienas šādai iestādei:

uz šādu adresi:

INFORMĀCIJA

Šo lietu izskatīs kompetentā iestāde

[pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts]

Ja šo lietu slēgs, Jums par to paziņos 60 dienu laikā pēc atbildes veidlapas saņemšanas.

(1) Svītrot nevajadzīgo.

Image

Ja šo lietu turpinās izskatīt, piemēros šādu procedūru:

[aizpilda pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts – tā informē, kāda būs turpmākā procedūra, norādot sīkāku informāciju par pārsūdzības iespējām un procedūru saistībā ar lēmumu turpināt lietas izskatīšanu. Šajā informācijā noteikti jānorāda: iestādes, kas atbildīga par lietas turpmāku izskatīšanu, nosaukums un adrese; naudas soda apmaksas termiņš; attiecīgās pārsūdzības iestādes nosaukums un tās adrese; pārsūdzēšanas termiņš].

Šī vēstule pati par sevi nerada nekādas juridiskas sekas.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/26

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/414

(2015. gada 12. marts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK attiecībā uz (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāli, ko izmanto uztura bagātinātāju ražošanā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvu 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (1) un jo īpaši tās 4. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2002/46/EK II pielikumā ir izveidoti saraksti ar tiem vitamīniem un minerālvielām, kā arī to veidiem, ko var izmantot uztura bagātinātāju ražošanā. Direktīvas 2002/46/EK I un II pielikumu aizstāja ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1170/2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2002/46/EK II pielikumā ir izveidoti saraksti ar tiem vitamīniem un minerālvielām, kā arī to veidiem, ko var izmantot uztura bagātinātāju ražošanā. Direktīvas 2002/46/EK I un II pielikumu aizstāja ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1170/2009 (2).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2002/46/EK 14. pantu noteikumus par vitamīniem un minerālvielām uztura bagātinātājos, kas var ietekmēt sabiedrības veselību, pieņem pēc apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (“iestāde”). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2002/46/EK 14. pantu noteikumus par vitamīniem un minerālvielām uztura bagātinātājos, kas var ietekmēt sabiedrības veselību, pieņem pēc apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (“iestāde”).

| (3) | Pēc pieprasījuma saņemšanas pievienot (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāli kā folāta avotu sarakstam Direktīvas 2002/46/EK II pielikumā iestāde 2013. gada 11. septembrī pieņēma zinātnisko atzinumu par (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāli, ko uzturvērtības nolūkā pievieno uztura bagātinātājiem kā folāta avotu, un par šādas izcelsmes folāta bioloģisko pieejamību (3). |
| --- | --- |

(3)

Pēc pieprasījuma saņemšanas pievienot (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāli kā folāta avotu sarakstam Direktīvas 2002/46/EK II pielikumā iestāde 2013. gada 11. septembrī pieņēma zinātnisko atzinumu par (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāli, ko uzturvērtības nolūkā pievieno uztura bagātinātājiem kā folāta avotu, un par šādas izcelsmes folāta bioloģisko pieejamību (3).

| (4) | No iestādes atzinuma izriet, ka (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāls kā folāta avots uztura bagātinātājos nerada bažas par nekaitīgumu. |
| --- | --- |

(4)

No iestādes atzinuma izriet, ka (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāls kā folāta avots uztura bagātinātājos nerada bažas par nekaitīgumu.

| (5) | Ja saņemts iestādes labvēlīgs atzinums, (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāls būtu jāpievieno Direktīvas 2002/46/EK II pielikumā iekļautajam sarakstam. |
| --- | --- |

(5)

Ja saņemts iestādes labvēlīgs atzinums, (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāls būtu jāpievieno Direktīvas 2002/46/EK II pielikumā iekļautajam sarakstam.

| (6) | (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāls ir jauna pārtikas sastāvdaļa, ko atļauts laist tirgū ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/154/ES (4). |
| --- | --- |

(6)

(6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāls ir jauna pārtikas sastāvdaļa, ko atļauts laist tirgū ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/154/ES (4).

| (7) | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika Pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības padomdevējā grupā, un ir ņemti vērā sniegtie komentāri. |
| --- | --- |

(7)

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika Pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības padomdevējā grupā, un ir ņemti vērā sniegtie komentāri.

| (8) | Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2002/46/EK. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2002/46/EK.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2002/46/EK II pielikumā A daļas 10. iedaļai (FOLĀTS) pievieno šādu c) apakšpunktu:

| “c) | (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāls” |
| --- | --- |

“c)

(6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāls”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1170/2009, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1925/2006 attiecībā uz sarakstiem ar vitamīniem un minerālvielām, kā arī to veidiem, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem, tostarp uztura bagātinātājiem (OV L 314, 1.12.2009., 36. lpp.).

2

(3)  EFSA Journal 2013; 11(10):3358.

3

EFSA Journal

(4)  Komisijas 2014. gada 19. marta Īstenošanas lēmums 2014/154/ES, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū (6S)-5-metiltetrahidrofolijskābes glikozamīna sāli kā jaunu pārtikas sastāvdaļu (OV L 85, 21.3.2014., 10. lpp.).

4

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/415

(2015. gada 12. marts),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām etefonam un fenamifosam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļu nosaka darbīgās vielas, kuras uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļu nosaka darbīgās vielas, kuras uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

| (2) | Darbīgo vielu etefona un fenamifosa apstiprinājuma periodi beigsies 2017. gada 31. jūlijā. Ir iesniegti pieteikumi ar lūgumu atjaunot šo darbīgo vielu apstiprinājumu. Uz minētajām darbīgajām vielām attiecas Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 844/2012 (3) noteiktās prasības, tādēļ nepieciešams paredzēt pietiekami ilgu laiku, lai pabeigtu atjaunošanas procedūru saskaņā ar minēto regulu. Tādējādi šo darbīgo vielu apstiprinājumi, visdrīzāk, zaudēs spēku, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu. Tādēļ to apstiprinājuma periodi ir jāpagarina. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgo vielu etefona un fenamifosa apstiprinājuma periodi beigsies 2017. gada 31. jūlijā. Ir iesniegti pieteikumi ar lūgumu atjaunot šo darbīgo vielu apstiprinājumu. Uz minētajām darbīgajām vielām attiecas Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 844/2012 (3) noteiktās prasības, tādēļ nepieciešams paredzēt pietiekami ilgu laiku, lai pabeigtu atjaunošanas procedūru saskaņā ar minēto regulu. Tādējādi šo darbīgo vielu apstiprinājumi, visdrīzāk, zaudēs spēku, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu. Tādēļ to apstiprinājuma periodi ir jāpagarina.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011.

| (4) | Ņemot vērā mērķi, kas izvirzīts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. panta pirmajā daļā, gadījumos, kad ne vēlāk kā 30 mēnešu laikā pirms šīs regulas pielikumā noteiktā attiecīgā termiņa beigu datuma nav iesniegta papildu dokumentācija saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012, Komisija termiņa beigas nosaka tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai agrākajā iespējamajā datumā pēc tās pieņemšanas. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā mērķi, kas izvirzīts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. panta pirmajā daļā, gadījumos, kad ne vēlāk kā 30 mēnešu laikā pirms šīs regulas pielikumā noteiktā attiecīgā termiņa beigu datuma nav iesniegta papildu dokumentācija saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012, Komisija termiņa beigas nosaka tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai agrākajā iespējamajā datumā pēc tās pieņemšanas.

| (5) | Ņemot vērā mērķi, kas izvirzīts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. panta pirmajā daļā, gadījumos, kad Komisija pieņem regulu, kurā noteikts, ka kādai šīs regulas pielikumā minētajai darbīgajai vielai nav atjaunots apstiprinājums, jo nav izpildīti apstiprinājuma kritēriji, Komisija termiņa beigas nosaka vai nu tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai regulas spēkā stāšanās datumā, izvēloties attiecīgo vēlāko datumu, ja vien nav atjaunots darbīgās vielas apstiprinājums. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā mērķi, kas izvirzīts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. panta pirmajā daļā, gadījumos, kad Komisija pieņem regulu, kurā noteikts, ka kādai šīs regulas pielikumā minētajai darbīgajai vielai nav atjaunots apstiprinājums, jo nav izpildīti apstiprinājuma kritēriji, Komisija termiņa beigas nosaka vai nu tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai regulas spēkā stāšanās datumā, izvēloties attiecīgo vēlāko datumu, ja vien nav atjaunots darbīgās vielas apstiprinājums.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza šādi:

| 1) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 141. ierakstu “fenamifoss” datumu “2017. gada 31. jūlijs” aizstāj ar datumu “2018. gada 31. jūlijs”; |
| --- | --- |

1)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 141. ierakstu “fenamifoss” datumu “2017. gada 31. jūlijs” aizstāj ar datumu “2018. gada 31. jūlijs”;

| 2) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 142. ierakstu “etefons” datumu “2017. gada 31. jūlijs” aizstāj ar datumu “2018. gada 31. jūlijs”. |
| --- | --- |

2)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 142. ierakstu “etefons” datumu “2017. gada 31. jūlijs” aizstāj ar datumu “2018. gada 31. jūlijs”.

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/416

(2015. gada 12. marts),

ar ko apstiprina dinotefurānu kā aktīvo vielu izmantošanai 18. produktu veida biocīdos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 90. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Apvienotā Karaliste 2012. gada 29. martā saņēma pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 11. panta 1. punktu par aktīvās vielas dinotefurāna iekļaušanu direktīvas I pielikumā izmantošanai 18. produktu veidā “Insekticīdi, akaricīdi un produkti citu posmkāju kontrolei”, kas definēts minētās direktīvas V pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Apvienotā Karaliste 2012. gada 29. martā saņēma pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 11. panta 1. punktu par aktīvās vielas dinotefurāna iekļaušanu direktīvas I pielikumā izmantošanai 18. produktu veidā “Insekticīdi, akaricīdi un produkti citu posmkāju kontrolei”, kas definēts minētās direktīvas V pielikumā.

| (2) | Dinotefurāns nebija pieejams tirgū 2000. gada 14. maijā kā biocīda aktīvā viela. |
| --- | --- |

(2)

Dinotefurāns nebija pieejams tirgū 2000. gada 14. maijā kā biocīda aktīvā viela.

| (3) | Apvienotā Karaliste 2013. gada 15. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 8. panta 1. punktu iesniedza Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai novērtējuma ziņojumu ar ieteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotā Karaliste 2013. gada 15. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 8. panta 1. punktu iesniedza Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai novērtējuma ziņojumu ar ieteikumiem.

| (4) | Biocīdo produktu komiteja, ņemot vērā kompetentās iestādes, kas veic novērtēšanu, secinājumus, 2014. gada 17. jūnijā sagatavoja Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

(4)

Biocīdo produktu komiteja, ņemot vērā kompetentās iestādes, kas veic novērtēšanu, secinājumus, 2014. gada 17. jūnijā sagatavoja Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras atzinumu.

| (5) | Saskaņā ar minēto atzinumu biocīdi, kurus izmanto 18. produktu veidam un kuri satur dinotefurānu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja vien ir ievērotas ar šīs vielas izmantošanu saistītās specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto atzinumu biocīdi, kurus izmanto 18. produktu veidam un kuri satur dinotefurānu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja vien ir ievērotas ar šīs vielas izmantošanu saistītās specifikācijas un nosacījumi.

| (6) | Minētais atzinums arī liecina, ka dinotefurāns savu īpašību dēļ ir ļoti noturīgs (vP) un toksisks (T) saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) XIII pielikumā. Tādēļ attiecībā uz produktu atļauju piešķiršanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 23. pantu dinotefurāns būtu jāuzskata par aizstājamu vielu atbilstoši minētās regulas 10. panta 1. punkta d) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(6)

Minētais atzinums arī liecina, ka dinotefurāns savu īpašību dēļ ir ļoti noturīgs (vP) un toksisks (T) saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) XIII pielikumā. Tādēļ attiecībā uz produktu atļauju piešķiršanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 23. pantu dinotefurāns būtu jāuzskata par aizstājamu vielu atbilstoši minētās regulas 10. panta 1. punkta d) apakšpunktam.

| (7) | Ar nosacījumu, ka konkrētās specifikācijas un nosacījumi tiek ievēroti, ir lietderīgi apstiprināt dinotefurānu lietošanai 18. produktu veida biocīdos. |
| --- | --- |

(7)

Ar nosacījumu, ka konkrētās specifikācijas un nosacījumi tiek ievēroti, ir lietderīgi apstiprināt dinotefurānu lietošanai 18. produktu veida biocīdos.

| (8) | Tā kā novērtējumi neskāra nanomateriālus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 4. panta 4. punktu apstiprinājumiem nebūtu jāattiecas uz šiem materiāliem. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā novērtējumi neskāra nanomateriālus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 4. panta 4. punktu apstiprinājumiem nebūtu jāattiecas uz šiem materiāliem.

| (9) | Tā kā Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punkta pirmajā daļā uzskaitītie nosacījumi ir izpildīti, minētās regulas noteikumi būtu jāpiemēro. Dinotefurāns saskaņā ar minētās regulas 10. panta 4. punktu būtu jāapstiprina uz laikposmu, kas nepārsniedz septiņus gadus. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punkta pirmajā daļā uzskaitītie nosacījumi ir izpildīti, minētās regulas noteikumi būtu jāpiemēro. Dinotefurāns saskaņā ar minētās regulas 10. panta 4. punktu būtu jāapstiprina uz laikposmu, kas nepārsniedz septiņus gadus.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Dinotefurānu apstiprina kā aktīvo vielu izmantošanai 18. produktu veida biocīdos, ievērojot specifikācijas un nosacījumus, kas noteikti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Produkta veids | Īpaši nosacījumi (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dinotefurāns | IUPAC nosaukums:
  (RS)-1-metil-2-nitro-3-(tetrahidro-3-furilmetil)guanidīns
  EK Nr.: nav pieejams

  CAS Nr.: 165252-70-0 | 991 g/kg | 2015. gada 1. jūnijs | 2022. gada 31. maijs | 18 | Dinotefurānu uzskata par aizstājamu vielu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 10. panta 1. punkta d) apakšpunktu.
  Produkta novērtēšanā īpaša uzmanība jāpievērš ekspozīcijai, riskiem un efektivitātei, kas saistīti ar katru lietojuma veidu, uz kuru attiecas atļaujas pieteikums, bet kurš nav skatīts aktīvās vielas Savienības līmeņa riska novērtējumā.
  Lai saņemtu atļauju biocīdiem, jāievēro šāds nosacījums:
  rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskus pasākumus. Ja iedarbību nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, izmantojot citus līdzekļus, produkti jālieto, izmantojot piemērotus individuālās aizsardzības līdzekļus. |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Produkta veids

Īpaši nosacījumi (2)

Dinotefurāns

IUPAC nosaukums:

(RS)-1-metil-2-nitro-3-(tetrahidro-3-furilmetil)guanidīns

EK Nr.: nav pieejams

CAS Nr.: 165252-70-0

991 g/kg

2015. gada 1. jūnijs

2022. gada 31. maijs

18

Dinotefurānu uzskata par aizstājamu vielu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 10. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

Produkta novērtēšanā īpaša uzmanība jāpievērš ekspozīcijai, riskiem un efektivitātei, kas saistīti ar katru lietojuma veidu, uz kuru attiecas atļaujas pieteikums, bet kurš nav skatīts aktīvās vielas Savienības līmeņa riska novērtējumā.

Lai saņemtu atļauju biocīdiem, jāievēro šāds nosacījums:

rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskus pasākumus. Ja iedarbību nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, izmantojot citus līdzekļus, produkti jālieto, izmantojot piemērotus individuālās aizsardzības līdzekļus.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 8. pantu veiktajā novērtēšanā izmantotās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Aktīvās vielas tīrības pakāpe tirgū laistajā produktā var būt tāda pati vai citāda, ja ir pierādīts, ka tā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai.

(2)  Par Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/417

(2015. gada 12. marts),

ar ko Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743) apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to aktīvo vielu sarakstu, kuras jānovērtē, lai lemtu par to apstiprināšanu lietošanai biocīdos vai iekļaušanu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. Bacillus sphaericus ir šajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to aktīvo vielu sarakstu, kuras jānovērtē, lai lemtu par to apstiprināšanu lietošanai biocīdos vai iekļaušanu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. Bacillus sphaericus ir šajā sarakstā.

| (2) | Bacillus sphaericus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 18. biocīdu produkta veida “Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Bacillus sphaericus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 18. biocīdu produkta veida “Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Novērtēšanai iesniegtie dati deva iespēju izdarīt secinājumus tikai par noteiktu Bacillus sphaericus veidu, t. i., Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743). Novērtēšanā nebija iespējams izdarīt secinājumus ne par vienu citu vielu, kas atbilstu Bacillus sphaericus definīcijai iepriekš minētajā Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 aktīvo vielu sarakstā. Tāpēc šim apstiprinājumam būtu jāattiecas tikai uz Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743). |
| --- | --- |

(3)

Novērtēšanai iesniegtie dati deva iespēju izdarīt secinājumus tikai par noteiktu Bacillus sphaericus veidu, t. i., Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743). Novērtēšanā nebija iespējams izdarīt secinājumus ne par vienu citu vielu, kas atbilstu Bacillus sphaericus definīcijai iepriekš minētajā Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 aktīvo vielu sarakstā. Tāpēc šim apstiprinājumam būtu jāattiecas tikai uz Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743).

| (4) | Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Itālija, un tā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1451/2007 (3) 14. panta 4. un 6. punktu 2009. gada 9. janvārī Komisijai iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Itālija, un tā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1451/2007 (3) 14. panta 4. un 6. punktu 2009. gada 9. janvārī Komisijai iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem.

| (5) | Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2014. gada 19. jūnijā formulēja Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2014. gada 19. jūnijā formulēja Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras atzinumu.

| (6) | Saskaņā ar minēto atzinumu 18. produkta veida biocīdi, kas satur Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743), varētu atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (4) 5. panta prasībām, ja attiecībā uz šīs vielas lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar minēto atzinumu 18. produkta veida biocīdi, kas satur Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743), varētu atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (4) 5. panta prasībām, ja attiecībā uz šīs vielas lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (7) | Tāpēc ir lietderīgi Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743) apstiprināt lietošanai 18. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc ir lietderīgi Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743) apstiprināt lietošanai 18. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 4. panta 4. punktu apstiprinājumam nebūtu jāattiecas uz nanomateriāliem, jo tie netika vērtēti. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 4. panta 4. punktu apstiprinājumam nebūtu jāattiecas uz nanomateriāliem, jo tie netika vērtēti.

| (9) | Pirms apstiprina aktīvo vielu, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Pirms apstiprina aktīvo vielu, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Bacillus sphaericus 2362 (serotips H5a5b, celms ABTS1743) apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2007. gada 4. decembra Regula (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas tīrības minimālā pakāpe (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Produkta veids | Īpaši nosacījumi (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Serotipa H5a5b, celma ABTS1743 Bacillus sphaericus 2362 | Neattiecas | Būtisku piemaisījumu nav | 2016. gada 1. jūlijs | 2026. gada 30. jūnijs | 18 | Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (iedarbībai), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav vērtēti.
  Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, ievēro šādas prasības:






  1) | profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja eksponētību līdz pieņemamam līmenim nevar samazināt ar citiem līdzekļiem, produktus lieto, izmantojot piemērotus individuālās aizsardzības līdzekļus; |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas tīrības minimālā pakāpe (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Produkta veids

Īpaši nosacījumi (2)

Serotipa H5a5b, celma ABTS1743 Bacillus sphaericus 2362

Neattiecas

Būtisku piemaisījumu nav

2016. gada 1. jūlijs

2026. gada 30. jūnijs

18

Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (iedarbībai), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav vērtēti.

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, ievēro šādas prasības:

1)

profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja eksponētību līdz pieņemamam līmenim nevar samazināt ar citiem līdzekļiem, produktus lieto, izmantojot piemērotus individuālās aizsardzības līdzekļus;

| 2) | attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (3) vai Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (4) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MRL netiek pārsniegti. |
| --- | --- |

2)

attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (3) vai Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (4) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MRL netiek pārsniegti.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 8. pantu veiktajā novērtēšanā izmantotās aktīvās vielas tīrības minimālā pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.

(2)  Par Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma vispārējo principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas vietni: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/418

(2015. gada 12. marts),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts apstiprināšanas nosacījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Darbīgo vielu Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (2) I pielikumā ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (3) saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2229/2004 (4) 24.b pantā norādīto procedūru. Kopš Direktīva 91/414/EEK ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, uzskata, ka šī viela ir apstiprināta atbilstoši minētajai regulai un iekļauta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(1)

Darbīgo vielu Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (2) I pielikumā ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (3) saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2229/2004 (4) 24.b pantā norādīto procedūru. Kopš Direktīva 91/414/EEK ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, uzskata, ka šī viela ir apstiprināta atbilstoši minētajai regulai un iekļauta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikuma A daļā.

| (2) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2229/2004 25.a pantu 2013. gada 18. decembrī sniedza Komisijai savu viedokli attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu (6). Iestāde savu viedokli par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu darīja zināmu iesniedzējam. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2229/2004 25.a pantu 2013. gada 18. decembrī sniedza Komisijai savu viedokli attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu (6). Iestāde savu viedokli par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu darīja zināmu iesniedzējam.

| (3) | Komisija aicināja iesniedzēju iesniegt komentārus attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja pārskata ziņojuma projektu un Iestādes viedokli Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, un 2014. gada 12. decembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija aicināja iesniedzēju iesniegt komentārus attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja pārskata ziņojuma projektu un Iestādes viedokli Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, un 2014. gada 12. decembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu.

| (4) | Ir apstiprināts, ka darbīgā viela Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(4)

Ir apstiprināts, ka darbīgā viela Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāgroza Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāta apstiprināšanas nosacījumi. Konkrētāk, ir lietderīgi pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāgroza Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāta apstiprināšanas nosacījumi. Konkrētāk, ir lietderīgi pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (6) | Tādēļ Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 18. decembra Direktīva 2008/127/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu vairākas darbīgās vielas (OV L 344, 20.12.2008., 89. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2004. gada 3. decembra Regula (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (OV L 379, 24.12.2004., 13. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

5

(6)  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl acetate. EFSA Journal (2014); 12(12):3526. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl acetate

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā 258. rindu par darbīgo vielu Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts aizstāj ar šādu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “258 | Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts

  CAS Nr. 78617-58-0

  CIPAC Nr. 974 | Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts | ≥ 75 % | 2009. gada 1. septembris | 2019. gada 31. augusts | A DAĻA.
  Var atļaut izmantot tikai kā atraktantu.
  B DAĻA.
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu (SANCO/2649/2008), un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko pabeigusi Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja.
  Izmantošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
  Iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par:






  1) | rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju, tostarp informāciju par jebkādiem būtiskiem piemaisījumiem; |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“258

Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts

CAS Nr. 78617-58-0

CIPAC Nr. 974

Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāts

≥ 75 %

2009. gada 1. septembris

2019. gada 31. augusts

A DAĻA.

Var atļaut izmantot tikai kā atraktantu.

B DAĻA.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu (SANCO/2649/2008), un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko pabeigusi Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja.

Izmantošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par:

1)

rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju, tostarp informāciju par jebkādiem būtiskiem piemaisījumiem;

| 2) | riska novērtējumu par lietotāju, strādnieku un tuvumā esošu personu eksponētību; |
| --- | --- |

2)

riska novērtējumu par lietotāju, strādnieku un tuvumā esošu personu eksponētību;

| 3) | vielas apriti un uzvedību vidē; |
| --- | --- |

3)

vielas apriti un uzvedību vidē;

| 4) | nemērķa organismu eksponētības riska novērtējumu. |
| --- | --- |

4)

nemērķa organismu eksponētības riska novērtējumu.

Iesniedzējs 1) punktā minēto informāciju iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei līdz 2015. gada 30. jūnijam, savukārt 2), 3) un 4) punktā minēto informāciju – līdz 2016. gada 31. decembrim.”

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/419

(2015. gada 12. marts),

ar ko tolilfluanīdu apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 21. produkta veida biocīdos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to aktīvo vielu sarakstu, kuras jāizvērtē, lai lemtu par to apstiprināšanu lietošanai biocīdos vai iekļaušanu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. Tolilfluanīds ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to aktīvo vielu sarakstu, kuras jāizvērtē, lai lemtu par to apstiprināšanu lietošanai biocīdos vai iekļaušanu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. Tolilfluanīds ir minētajā sarakstā.

| (2) | Tolilfluanīds saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 21. biocīdu produkta veida “Pretapaugšanas līdzekļi”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Tolilfluanīds saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 21. biocīdu produkta veida “Pretapaugšanas līdzekļi”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Somija, un tā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1451/2007 (3) 14. panta 4. un 6. punktu 2012. gada 18. septembrī Komisijai iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Somija, un tā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1451/2007 (3) 14. panta 4. un 6. punktu 2012. gada 18. septembrī Komisijai iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem.

| (4) | Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2014. gada 17. jūnijā formulēja Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2014. gada 17. jūnijā formulēja Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras atzinumu.

| (5) | Saskaņā ar minēto atzinumu 21. produkta veida biocīdi, kas satur tolilfluanīdu, varētu atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (4) 5. panta prasībām, ja attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto atzinumu 21. produkta veida biocīdi, kas satur tolilfluanīdu, varētu atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (4) 5. panta prasībām, ja attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (6) | Tomēr ir papildus jāapstiprina, vai ir pieņemami ar pretapaugšanas līdzekļu lietošanu saistītie riski un vai ir piemēroti ieteiktie riska mazināšanas pasākumi. Lai esošo pretapaugšanas aktīvo vielu apstiprinājumu atjaunošanas reizē būtu vieglāk pārskatīt un salīdzināt ar šīm vielām saistīto risku un ieguvumus, kā arī piemērotos riska mazināšanas pasākumus, attiecībā uz šīm vielām būtu vajadzīgs viens un tas pats apstiprinājuma beigu datums. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr ir papildus jāapstiprina, vai ir pieņemami ar pretapaugšanas līdzekļu lietošanu saistītie riski un vai ir piemēroti ieteiktie riska mazināšanas pasākumi. Lai esošo pretapaugšanas aktīvo vielu apstiprinājumu atjaunošanas reizē būtu vieglāk pārskatīt un salīdzināt ar šīm vielām saistīto risku un ieguvumus, kā arī piemērotos riska mazināšanas pasākumus, attiecībā uz šīm vielām būtu vajadzīgs viens un tas pats apstiprinājuma beigu datums.

| (7) | Tāpēc ir lietderīgi tolilfluanīdu apstiprināt lietošanai 21. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc ir lietderīgi tolilfluanīdu apstiprināt lietošanai 21. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 4. panta 4. punktu apstiprinājumam nebūtu jāattiecas uz nanomateriāliem, jo tie netika vērtēti. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 4. panta 4. punktu apstiprinājumam nebūtu jāattiecas uz nanomateriāliem, jo tie netika vērtēti.

| (9) | Pirms apstiprina aktīvo vielu, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Pirms apstiprina aktīvo vielu, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tolilfluanīdu apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 21. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2007. gada 4. decembra Regula (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas tīrības minimālā pakāpe (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Produkta veids | Īpaši nosacījumi (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tolilfluanīds | IUPAC nosaukums:
  N-(dihlorfluormetiltio)-N′,N′-dimetil-N-p-tolilsulfamīds
  EK Nr.: 211-986-9

  CAS Nr.: 731-27-1 | 960 g/kg | 2016. gada 1. jūlijs | 2025. gada 31. decembris | 21 | Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (iedarbībai), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav vērtēti.
  Ja produktus, kas satur tolilfluanīdu, vēlāk atļauj lietot neprofesionāliem lietotājiem, tad personas, kuras tolilfluanīdu saturošus produktus dara pieejamus tirgū neprofesionāliem lietotājiem, gādā, ka produktus piegādā kopā ar attiecīgiem cimdiem.
  Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, ievēro šādas prasības:






  1) | attiecībā uz produktiem, kas satur tolilfluanīdu, nedrīkst nedz piešķirt atļauju tos lietot pret organismu augšanu un to koloniju veidošanos uz saldūdens kuģiem, nedz arī šos produktus tā lietot; |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas tīrības minimālā pakāpe (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Produkta veids

Īpaši nosacījumi (2)

Tolilfluanīds

IUPAC nosaukums:

N-(dihlorfluormetiltio)-N′,N′-dimetil-N-p-tolilsulfamīds

EK Nr.: 211-986-9

CAS Nr.: 731-27-1

960 g/kg

2016. gada 1. jūlijs

2025. gada 31. decembris

21

Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (iedarbībai), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav vērtēti.

Ja produktus, kas satur tolilfluanīdu, vēlāk atļauj lietot neprofesionāliem lietotājiem, tad personas, kuras tolilfluanīdu saturošus produktus dara pieejamus tirgū neprofesionāliem lietotājiem, gādā, ka produktus piegādā kopā ar attiecīgiem cimdiem.

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, ievēro šādas prasības:

1)

attiecībā uz produktiem, kas satur tolilfluanīdu, nedrīkst nedz piešķirt atļauju tos lietot pret organismu augšanu un to koloniju veidošanos uz saldūdens kuģiem, nedz arī šos produktus tā lietot;

| 2) | rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja eksponētību līdz pieņemamam līmenim nevar samazināt ar citiem līdzekļiem, produktus lieto, izmantojot piemērotus individuālās aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

2)

rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja eksponētību līdz pieņemamam līmenim nevar samazināt ar citiem līdzekļiem, produktus lieto, izmantojot piemērotus individuālās aizsardzības līdzekļus;

| 3) | uz marķējuma un attiecīgā gadījumā arī lietošanas instrukcijās norāda, ka apstrādātās virsmas pirms to nožūšanas jāsargā no bērniem; |
| --- | --- |

3)

uz marķējuma un attiecīgā gadījumā arī lietošanas instrukcijās norāda, ka apstrādātās virsmas pirms to nožūšanas jāsargā no bērniem;

| 4) | uz atļauto produktu marķējuma un attiecīgā gadījumā arī to drošības datu lapās norāda, ka lietošanu, apkopi un remontu veic ierobežotā zonā uz cietas ūdensnecaurlaidīgas pamatnes ar aizsargsienu vai uz augsnes, kas pārklāta ar ūdensnecaurlaidīgu materiālu, lai novērstu noplūdi un līdz minimumam samazinātu emisiju apkārtējā vidē, un ka jebkādas tolilfluanīdu saturošas noplūdes vai atkritumus savāc atkārtotai izmantošanai vai likvidēšanai; |
| --- | --- |

4)

uz atļauto produktu marķējuma un attiecīgā gadījumā arī to drošības datu lapās norāda, ka lietošanu, apkopi un remontu veic ierobežotā zonā uz cietas ūdensnecaurlaidīgas pamatnes ar aizsargsienu vai uz augsnes, kas pārklāta ar ūdensnecaurlaidīgu materiālu, lai novērstu noplūdi un līdz minimumam samazinātu emisiju apkārtējā vidē, un ka jebkādas tolilfluanīdu saturošas noplūdes vai atkritumus savāc atkārtotai izmantošanai vai likvidēšanai;

| 5) | attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (3) vai Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (4) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MRL netiek pārsniegti. |
| --- | --- |

5)

attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (3) vai Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (4) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MRL netiek pārsniegti.

Uz apstrādātajiem izstrādājumiem attiecas šāds nosacījums.

Ja izstrādājums ir apstrādāts ar tolilfluanīdu vai tajā ar nolūku iekļauts viens vai vairāki tolilfluanīdu saturoši biocīdi un ja tas vajadzīgs tāpēc, ka iespējama apstrādātā izstrādājuma saskaršanās ar ādu, kā arī tolilfluanīda izdalīšanās, tad par apstrādātā izstrādājuma laišanu tirgū atbildīgā persona nodrošina, ka uz marķējuma ir sniegta informācija par ādas sensibilizācijas risku, kā arī informācija, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta otrajā daļā.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 8. pantu veiktajā novērtēšanā izmantotās aktīvās vielas tīrības minimālā pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.

(2)  Par Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma vispārējo principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas vietni: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/420

(2015. gada 12. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 65,8 |
| MA | 84,3 |
| TR | 85,0 |
| ZZ | 78,4 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| MA | 182,1 |
| TR | 189,5 |
| ZZ | 200,5 |
| 0709 93 10 | MA | 117,6 |
| TR | 190,3 |
| ZZ | 154,0 |
| 0805 10 20 | EG | 50,8 |
| IL | 75,3 |
| MA | 67,6 |
| TN | 66,9 |
| TR | 59,7 |
| ZZ | 64,1 |
| 0805 50 10 | TR | 61,6 |
| ZZ | 61,6 |
| 0808 10 80 | BR | 68,9 |
| CA | 81,0 |
| CL | 102,6 |
| MK | 28,7 |
| US | 213,3 |
| ZZ | 98,9 |
| 0808 30 90 | AR | 109,7 |
| CL | 139,6 |
| CN | 90,9 |
| US | 124,8 |
| ZA | 107,3 |
| ZZ | 114,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

65,8

MA

84,3

TR

85,0

ZZ

78,4

0707 00 05

JO

229,9

MA

182,1

TR

189,5

ZZ

200,5

0709 93 10

MA

117,6

TR

190,3

ZZ

154,0

0805 10 20

EG

50,8

IL

75,3

MA

67,6

TN

66,9

TR

59,7

ZZ

64,1

0805 50 10

TR

61,6

ZZ

61,6

0808 10 80

BR

68,9

CA

81,0

CL

102,6

MK

28,7

US

213,3

ZZ

98,9

0808 30 90

AR

109,7

CL

139,6

CN

90,9

US

124,8

ZA

107,3

ZZ

114,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/45

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/421

(2014. gada 17. decembris)

par elastības instrumenta izmantošanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2) 11. pantā ir atļauts izmantot elastības instrumentu, maksimālo gada apjomu paredzot EUR 471 miljona apmērā (2011. gada cenās), lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2) 11. pantā ir atļauts izmantot elastības instrumentu, maksimālo gada apjomu paredzot EUR 471 miljona apmērā (2011. gada cenās), lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

| (2) | Pēc tam, kad ir izskatītas visas iespējas apropriāciju pārdalīšanai 1.b izdevumu apakškategorijā, tiek atzīts par nepieciešamu izmantot elastības instrumentu, lai Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā papildinātu finansējumu, pārsniedzot 1.b izdevumu apakškategorijas maksimālo apjomu, par EUR 83 285 595, kas paredzēti Kipras struktūrfondu programmu finansēšanai, lai nodrošinātu papildu piešķīrumu Kiprai no struktūrfondiem 2015. gadā par kopējo summu EUR 100 000 000. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad ir izskatītas visas iespējas apropriāciju pārdalīšanai 1.b izdevumu apakškategorijā, tiek atzīts par nepieciešamu izmantot elastības instrumentu, lai Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā papildinātu finansējumu, pārsniedzot 1.b izdevumu apakškategorijas maksimālo apjomu, par EUR 83 285 595, kas paredzēti Kipras struktūrfondu programmu finansēšanai, lai nodrošinātu papildu piešķīrumu Kiprai no struktūrfondiem 2015. gadā par kopējo summu EUR 100 000 000.

| (3) | Attiecībā uz 2014. finanšu gadu Eiropas Parlaments un Padome ar 2013. gada 20. novembra lēmumu jau ir izmantojuši elastības instrumentu, lai finansētu Kipras struktūrfondu programmas EUR 89 330 000 apmērā saistību apropriācijās. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz 2014. finanšu gadu Eiropas Parlaments un Padome ar 2013. gada 20. novembra lēmumu jau ir izmantojuši elastības instrumentu, lai finansētu Kipras struktūrfondu programmas EUR 89 330 000 apmērā saistību apropriācijās.

| (4) | Ņemot vērā elastības instrumenta papildinošo raksturu, ir jāpiešķir papildu maksājumu apropriācijas, lai segtu Kiprai 2014. un 2015. finanšu gadā paredzētās papildu saistību apropriācijas, pamatojoties uz paredzamo maksājumu profilu, kas saskaņā ar aplēsēm 2015. gadā ir EUR 11,3 miljoni, 2016. gadā – EUR 45,7 miljoni, 2017. gadā –EUR 75,4 miljoni un 2018. gadā – EUR 40,2 miljoni. Ikgadējās summas, kas paredzētas atsevišķiem gadiem 2015.–2018. gada laikposmā, būs jāapstiprina attiecīgā gada budžeta projektā, kuru Komisija iesniedz šajā laikposmā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā elastības instrumenta papildinošo raksturu, ir jāpiešķir papildu maksājumu apropriācijas, lai segtu Kiprai 2014. un 2015. finanšu gadā paredzētās papildu saistību apropriācijas, pamatojoties uz paredzamo maksājumu profilu, kas saskaņā ar aplēsēm 2015. gadā ir EUR 11,3 miljoni, 2016. gadā – EUR 45,7 miljoni, 2017. gadā –EUR 75,4 miljoni un 2018. gadā – EUR 40,2 miljoni. Ikgadējās summas, kas paredzētas atsevišķiem gadiem 2015.–2018. gada laikposmā, būs jāapstiprina attiecīgā gada budžeta projektā, kuru Komisija iesniedz šajā laikposmā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto elastības instrumentu, lai 1.b izdevumu apakškategorijā nodrošinātu EUR 83 285 595 saistību apropriācijās.

Šo summu izmanto, lai papildinātu Kipras struktūrfondu programmu finansējumu 1.b izdevumu apakškategorijā.

Maksājumi saistībā ar Kipras struktūrfondu programmu finansējumu, 2014. un 2015. gadā izmantojot elastības instrumentu, laikposmā no 2015. gada līdz 2018. gadam sasniegs EUR 172 600 000. Precīza ikgadējā summa tiks noteikta attiecīgā gada budžeta projektā, ko iesniedz Komisija.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2014. gada 17. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

2

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/47

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/422

(2014. gada 17. decembris)

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), un jo īpaši tās 4.a panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 11. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.

| (2) | Saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 10. pantu Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu – EUR 500 miljonus gadā (2011. gada cenās). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 10. pantu Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu – EUR 500 miljonus gadā (2011. gada cenās).

| (3) | Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4.a panta 4. punktā ir paredzēts, ka avansa maksājumiem Fondu var izmantot maksimāli EUR 50 000 000 apmērā un ka attiecīgās apropriācijas tiek iekļautas Savienības vispārējā budžetā, |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4.a panta 4. punktā ir paredzēts, ka avansa maksājumiem Fondu var izmantot maksimāli EUR 50 000 000 apmērā un ka attiecīgās apropriācijas tiek iekļautas Savienības vispārējā budžetā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai piešķirtu EUR 50 000 000 saistību un maksājumu apropriācijās avansa maksājumiem.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2014. gada 17. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

1

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

2

(3)  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

3

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/48

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/423

(2015. gada 6. marts)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas pušu konferences septītajā sanāksmē attiecībā uz grozījumiem III pielikumā Roterdamas konvencijā par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. un 207. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Savienība ar Padomes Lēmumu 2006/730/EK (1) ir apstiprinājusi Roterdamas konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (“Roterdamas konvencija”). |
| --- | --- |

(1)

Savienība ar Padomes Lēmumu 2006/730/EK (1) ir apstiprinājusi Roterdamas konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (“Roterdamas konvencija”).

| (2) | Savienībā Roterdamas konvenciju īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Savienībā Roterdamas konvenciju īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012 (2).

| (3) | Lai nodrošinātu, ka importētājas valstis var izmantot Roterdamas konvencijas sniegto aizsardzību, ir nepieciešami un lietderīgi atbalstīt Ķīmisko vielu pārskatīšanas komitejas ieteikumu Roterdamas konvencijas III pielikumā iekļaut krizotilazbestu, metamidofosu, trihlorfonu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem (ULV) preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), kā arī šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk. Minētās vielas Savienībā jau ir aizliegtas vai stingri ierobežotas, un tāpēc uz tām attiecas eksporta prasības, kas ir stingrākas par Roterdamas konvencijā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka importētājas valstis var izmantot Roterdamas konvencijas sniegto aizsardzību, ir nepieciešami un lietderīgi atbalstīt Ķīmisko vielu pārskatīšanas komitejas ieteikumu Roterdamas konvencijas III pielikumā iekļaut krizotilazbestu, metamidofosu, trihlorfonu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem (ULV) preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), kā arī šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk. Minētās vielas Savienībā jau ir aizliegtas vai stingri ierobežotas, un tāpēc uz tām attiecas eksporta prasības, kas ir stingrākas par Roterdamas konvencijā noteiktajām prasībām.

| (4) | Sagaidāms, ka Roterdamas konvencijas Pušu septītajā konferencē lems par ierosinātajiem III pielikuma grozījumiem. Savienībai būtu jāatbalsta minētie grozījumi, |
| --- | --- |

(4)

Sagaidāms, ka Roterdamas konvencijas Pušu septītajā konferencē lems par ierosinātajiem III pielikuma grozījumiem. Savienībai būtu jāatbalsta minētie grozījumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas Pušu septītajā konferencē, ir tāda, ka Savienība atbalsta grozījumu pieņemšanu III pielikumā Roterdamas konvencijai par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (3), attiecībā uz to, lai iekļautu krizotilazbestu, metamidofosu, trihlorfonu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem (ULV) preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), kā arī šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 6. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. GERHARDS

---

(1)  Padomes Lēmums 2006/730/EK (2006. gada 25. septembris), lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (OV L 299, 28.10.2006., 23. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu (OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.).

2

(3)  OV L 63, 6.3.2003., 29. lpp.

3

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/50

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/424

(2015. gada 11. marts),

ar ko apstiprina lēmumu par izņēmumiem saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/67/EK 9. pantu attiecībā uz dažu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu Zagrebas starptautiskajā lidostā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 473)

(Autentisks ir tikai teksts horvātu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīvu 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (1) un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu,

tā kā:

1.   PAZIŅOTAIS LĒMUMS PAR IZŅĒMUMIEM

| (1) | Ar 2014. gada 13. augusta vēstuli, kuru Komisija saņēma 2014. gada 1. septembrī, Horvātijas iestādes saskaņā ar Direktīvas 96/67/EK (turpmāk “direktīva”) 9. panta 3. punktu paziņoja, ka Horvātijas Republikas valdība, pamatojoties uz direktīvas 9. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu, ir pieņēmusi lēmumu par izņēmumiem attiecībā uz Zagrebas starptautisko lidostu. Horvātijas iestādes ar 2014. gada 1. decembra vēstuli, kuru Komisija saņēma 2014. gada 17. decembrī, sniedza papildu informāciju saistībā ar paziņojumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2014. gada 13. augusta vēstuli, kuru Komisija saņēma 2014. gada 1. septembrī, Horvātijas iestādes saskaņā ar Direktīvas 96/67/EK (turpmāk “direktīva”) 9. panta 3. punktu paziņoja, ka Horvātijas Republikas valdība, pamatojoties uz direktīvas 9. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu, ir pieņēmusi lēmumu par izņēmumiem attiecībā uz Zagrebas starptautisko lidostu. Horvātijas iestādes ar 2014. gada 1. decembra vēstuli, kuru Komisija saņēma 2014. gada 17. decembrī, sniedza papildu informāciju saistībā ar paziņojumu.

| (2) | Paziņotajā lēmumā noteikti divi izņēmumi. Pirmkārt, ar to vienam pakalpojumu sniedzējam rezervē apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijas, kuras norādītas direktīvas pielikuma 3., 4. un 5. punktā (izņemot 5.1. punktu), proti, bagāžas apstrādi, kravas un pasta apstrādi attiecībā uz ienākošās, izejošās vai tranzīta kravas un pasta fizisko pārkraušanu starp lidostas termināli un gaisa kuģi, kā arī apkalpošanu uz perona, izņemot gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes. Otrkārt, ar to aizliedz pašpakalpojumus minētajās trijās apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijās, izņemot gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes. Abus izņēmumus piemēro divus gadus – no 2015. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Paziņotajā lēmumā noteikti divi izņēmumi. Pirmkārt, ar to vienam pakalpojumu sniedzējam rezervē apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijas, kuras norādītas direktīvas pielikuma 3., 4. un 5. punktā (izņemot 5.1. punktu), proti, bagāžas apstrādi, kravas un pasta apstrādi attiecībā uz ienākošās, izejošās vai tranzīta kravas un pasta fizisko pārkraušanu starp lidostas termināli un gaisa kuģi, kā arī apkalpošanu uz perona, izņemot gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes. Otrkārt, ar to aizliedz pašpakalpojumus minētajās trijās apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijās, izņemot gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes. Abus izņēmumus piemēro divus gadus – no 2015. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim.

2.   PAŠREIZĒJĀ SITUĀCIJA ZAGREBAS STARPTAUTISKAJĀ LIDOSTĀ

| (3) | Zagrebas starptautiskās lidostas ekspluatants ir Zagreb International Airport Jsc. Lidosta 2013. gadā apkalpoja 2,3 miljonus pasažieru. |
| --- | --- |

(3)

Zagrebas starptautiskās lidostas ekspluatants ir Zagreb International Airport Jsc. Lidosta 2013. gadā apkalpoja 2,3 miljonus pasažieru.

| (4) | Zagrebas starptautiskajā lidostā patlaban ir viens pasažieru terminālis, un tajā tiek būvēts jauns pasažieru terminālis un ar to saistītā infrastruktūra (perons, pievedceļi un autostāvvietas). Jaunais terminālis tiks pabeigts un uzsāks darbu ne vēlāk kā 2016. gada beigās. Tā jauda būs pieci miljoni pasažieru. Pašreizējais terminālis tiks slēgts, izņemot izmantošanai vispārējas nozīmes aviācijas vajadzībām un dažādām citām darbībām (biroju īre u. c.). |
| --- | --- |

(4)

Zagrebas starptautiskajā lidostā patlaban ir viens pasažieru terminālis, un tajā tiek būvēts jauns pasažieru terminālis un ar to saistītā infrastruktūra (perons, pievedceļi un autostāvvietas). Jaunais terminālis tiks pabeigts un uzsāks darbu ne vēlāk kā 2016. gada beigās. Tā jauda būs pieci miljoni pasažieru. Pašreizējais terminālis tiks slēgts, izņemot izmantošanai vispārējas nozīmes aviācijas vajadzībām un dažādām citām darbībām (biroju īre u. c.).

| (5) | Saskaņā ar Horvātijas iestāžu teikto pašreizējā termināļa ierobežotās iespējas gan infrastruktūras, gan ekspluatācijas ziņā neļautu ekonomiski izdevīgā un efektīvā veidā piesaistīt papildu pakalpojumu sniedzējus apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai, kamēr tiek būvēts jaunais terminālis. Līdz ar jaunā pasažieru termināļa un jaunā perona būvniecības pabeigšanu un ekspluatācijas uzsākšanu atrisināsies platības un jaudas problēmas, kas saistītas ar pašreizējo infrastruktūru. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Horvātijas iestāžu teikto pašreizējā termināļa ierobežotās iespējas gan infrastruktūras, gan ekspluatācijas ziņā neļautu ekonomiski izdevīgā un efektīvā veidā piesaistīt papildu pakalpojumu sniedzējus apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai, kamēr tiek būvēts jaunais terminālis. Līdz ar jaunā pasažieru termināļa un jaunā perona būvniecības pabeigšanu un ekspluatācijas uzsākšanu atrisināsies platības un jaudas problēmas, kas saistītas ar pašreizējo infrastruktūru.

| (6) | Saskaņā ar Horvātijas iestāžu teikto piekļuve bagāžas apstrādes, apkalpošanas uz perona un kravas un pasta apstrādes pakalpojumu tirgum patlaban ir atvērta. Tomēr līdz šim neviena trešā persona, kas būtu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs, nav iesniegusi pieteikumu apstiprinājuma un licences saņemšanai nolūkā sniegt minētos apkalpošanas uz zemes pakalpojumus Zagrebas starptautiskajā lidostā. Minētos pakalpojumus lidostas lietotājiem patlaban sniedz Zagreb International Airport Jsc. ar tā pilnīgā īpašumā esoša meitasuzņēmuma starpniecību. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Horvātijas iestāžu teikto piekļuve bagāžas apstrādes, apkalpošanas uz perona un kravas un pasta apstrādes pakalpojumu tirgum patlaban ir atvērta. Tomēr līdz šim neviena trešā persona, kas būtu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs, nav iesniegusi pieteikumu apstiprinājuma un licences saņemšanai nolūkā sniegt minētos apkalpošanas uz zemes pakalpojumus Zagrebas starptautiskajā lidostā. Minētos pakalpojumus lidostas lietotājiem patlaban sniedz Zagreb International Airport Jsc. ar tā pilnīgā īpašumā esoša meitasuzņēmuma starpniecību.

| (7) | Zagrebas starptautiskajā lidostā tiek piemērota arī pašpakalpojumu veikšanas brīvība. Tomēr tikai viena aviokompānija patlaban veic pašpakalpojumus vienā apkalpošanas uz perona pakalpojumu apakškategorijā (pārtikas un dzērienu iekraušana un izkraušana). Neviens cits gaisa pārvadātājs nav paudis interesi veikt pašpakalpojumus. |
| --- | --- |

(7)

Zagrebas starptautiskajā lidostā tiek piemērota arī pašpakalpojumu veikšanas brīvība. Tomēr tikai viena aviokompānija patlaban veic pašpakalpojumus vienā apkalpošanas uz perona pakalpojumu apakškategorijā (pārtikas un dzērienu iekraušana un izkraušana). Neviens cits gaisa pārvadātājs nav paudis interesi veikt pašpakalpojumus.

| (8) | Zagrebas starptautiskajā lidostā ir viena šķirošanas iekārta uz vietas reģistrētajai bagāžai un visai tranzīta bagāžai. Šķirošanas telpas platība ir 515 m2. Šķirošanas zona atrodas termināļa centrālās daļas pagrabstāvā. |
| --- | --- |

(8)

Zagrebas starptautiskajā lidostā ir viena šķirošanas iekārta uz vietas reģistrētajai bagāžai un visai tranzīta bagāžai. Šķirošanas telpas platība ir 515 m2. Šķirošanas zona atrodas termināļa centrālās daļas pagrabstāvā.

| (9) | Zagrebas starptautiskajā lidostā ir viens kravas terminālis, kura kopējā platība ir 2 160 m2, un viss kravas apstrādes process notiek šajā noliktavā. Ievērojamā telpas trūkuma dēļ visu šo procesu veic manuāli, izmantojot rokas instrumentus un autoiekrāvējus. Ekspluatācijā izmantojama kravas piegādes un saņemšanas platforma ar vienu iebraukšanas un izbraukšanas rampu atrodas muitas noliktavā atklātajā teritorijā. |
| --- | --- |

(9)

Zagrebas starptautiskajā lidostā ir viens kravas terminālis, kura kopējā platība ir 2 160 m2, un viss kravas apstrādes process notiek šajā noliktavā. Ievērojamā telpas trūkuma dēļ visu šo procesu veic manuāli, izmantojot rokas instrumentus un autoiekrāvējus. Ekspluatācijā izmantojama kravas piegādes un saņemšanas platforma ar vienu iebraukšanas un izbraukšanas rampu atrodas muitas noliktavā atklātajā teritorijā.

| (10) | Zagrebas starptautiskās lidostas kravas terminālis katru gadu apstrādā 8 000–8 500 tonnu kravas un pasta, un pasts no šā apjoma veido 1 000–1 500 tonnu gadā. |
| --- | --- |

(10)

Zagrebas starptautiskās lidostas kravas terminālis katru gadu apstrādā 8 000–8 500 tonnu kravas un pasta, un pasts no šā apjoma veido 1 000–1 500 tonnu gadā.

| (11) | Zagrebas starptautiskajā lidostā ir viens komercaviācijas perons ar kopējo platību 140 000 m2 un 22 stāvvietām un vispārējas nozīmes aviācijas perons, kura kopējā platība ir 28 000 m2 un ietilpība 20 gaisa kuģi. |
| --- | --- |

(11)

Zagrebas starptautiskajā lidostā ir viens komercaviācijas perons ar kopējo platību 140 000 m2 un 22 stāvvietām un vispārējas nozīmes aviācijas perons, kura kopējā platība ir 28 000 m2 un ietilpība 20 gaisa kuģi.

3.   APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM

| (12) | Saskaņā ar direktīvas 9. panta 3. punktu Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja Horvātijas iestāžu paziņotā lēmuma par izņēmumiem kopsavilkumu un aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar direktīvas 9. panta 3. punktu Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja Horvātijas iestāžu paziņotā lēmuma par izņēmumiem kopsavilkumu un aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (13) | Komisija saņēma vienu informācijas pieprasījumu no kāda apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja, kurš jautāja, vai izņēmuma piemērošanas periodā tiks rīkota konkursa procedūra tā, lai izvēlētais apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs varētu uzsākt darbību uzreiz pēc izņēmuma piemērošanas perioda beigām. Ieinteresētās personas citus apsvērumus neiesniedza. |
| --- | --- |

(13)

Komisija saņēma vienu informācijas pieprasījumu no kāda apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja, kurš jautāja, vai izņēmuma piemērošanas periodā tiks rīkota konkursa procedūra tā, lai izvēlētais apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs varētu uzsākt darbību uzreiz pēc izņēmuma piemērošanas perioda beigām. Ieinteresētās personas citus apsvērumus neiesniedza.

4.   LĒMUMA PAR IZŅĒMUMIEM NOVĒRTĒJUMS, ŅEMOT VĒRĀ DIREKTĪVU

| (14) | Horvātijas iestādes lēmumu par izņēmumiem pamatoja ar direktīvas 9. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu, ar kuriem ir atļauts sakarā ar īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz pieejamo platību vai jaudu rezervēt vienam pakalpojumu sniedzējam vienu vai vairākas direktīvas 6. panta 2. punktā minētās pakalpojumu kategorijas un aizliegt pašpakalpojumus attiecībā uz direktīvas 7. panta 2. punktā minētajām pakalpojumu kategorijām. |
| --- | --- |

(14)

Horvātijas iestādes lēmumu par izņēmumiem pamatoja ar direktīvas 9. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu, ar kuriem ir atļauts sakarā ar īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz pieejamo platību vai jaudu rezervēt vienam pakalpojumu sniedzējam vienu vai vairākas direktīvas 6. panta 2. punktā minētās pakalpojumu kategorijas un aizliegt pašpakalpojumus attiecībā uz direktīvas 7. panta 2. punktā minētajām pakalpojumu kategorijām.

| (15) | Saskaņā ar direktīvas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas iestādes ir norādījušas, ka abus izņēmumus piemēro apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijām, kuras minētas direktīvas pielikuma 3., 4. un 5. punktā, izņemot 5.1. punktu, proti, bagāžas apstrādei, kravas un pasta apstrādei un apkalpošanai uz perona, izņemot gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar direktīvas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas iestādes ir norādījušas, ka abus izņēmumus piemēro apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijām, kuras minētas direktīvas pielikuma 3., 4. un 5. punktā, izņemot 5.1. punktu, proti, bagāžas apstrādei, kravas un pasta apstrādei un apkalpošanai uz perona, izņemot gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes.

| (16) | Attiecībā uz bagāžas apstrādi Komisija uzskata, ka ar iesniegtās informācijas palīdzību Horvātijas iestādes ir pierādījušas, ka nav iespējams apstrādei piesaistīt citu trešo personu papildus lidostas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu struktūrvienībai vai kādam pašpakalpojumus veicošam lidostas lietotājam. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz bagāžas apstrādi Komisija uzskata, ka ar iesniegtās informācijas palīdzību Horvātijas iestādes ir pierādījušas, ka nav iespējams apstrādei piesaistīt citu trešo personu papildus lidostas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu struktūrvienībai vai kādam pašpakalpojumus veicošam lidostas lietotājam.

| (17) | Telpa, kurā notiek darbība, ir ierobežota un šaura, un bagāžas ratiņu manevrēšana ir apgrūtināta. Īpašas problēmas sagādā bagāžas šķirošana visnoslogotākajos periodos, kad darbojas abas reģistrācijas letes. Tādējādi nav pietiekami daudz vietas, lai efektīvi varētu darboties vairāki pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

(17)

Telpa, kurā notiek darbība, ir ierobežota un šaura, un bagāžas ratiņu manevrēšana ir apgrūtināta. Īpašas problēmas sagādā bagāžas šķirošana visnoslogotākajos periodos, kad darbojas abas reģistrācijas letes. Tādējādi nav pietiekami daudz vietas, lai efektīvi varētu darboties vairāki pakalpojumu sniedzēji.

| (18) | Šo telpas trūkuma problēmu nav iespējams atrisināt pašreizējos apstākļos, jo bagāžas šķirošanas iekārtas atrašanās vietas dēļ nav iespējams paplašināt iekārtu, atvēlot tai papildu zonas. Ņemot vērā gruntsūdeņu līmeni un ar to saistīto applūšanas risku, pazemes stāva izmantošana nebūtu pieņemams risinājums. Šķirošanas iekārtas paplašinājuma būvniecība ārējā atrašanās vietā arī prasītu ievērojamu pārbūvi, kas lielā mērā ietekmētu pašreizējos satiksmes procesus un radītu apjomīgus izdevumus, pie tam šādas iekārtas efektivitāte būtu apšaubāma. |
| --- | --- |

(18)

Šo telpas trūkuma problēmu nav iespējams atrisināt pašreizējos apstākļos, jo bagāžas šķirošanas iekārtas atrašanās vietas dēļ nav iespējams paplašināt iekārtu, atvēlot tai papildu zonas. Ņemot vērā gruntsūdeņu līmeni un ar to saistīto applūšanas risku, pazemes stāva izmantošana nebūtu pieņemams risinājums. Šķirošanas iekārtas paplašinājuma būvniecība ārējā atrašanās vietā arī prasītu ievērojamu pārbūvi, kas lielā mērā ietekmētu pašreizējos satiksmes procesus un radītu apjomīgus izdevumus, pie tam šādas iekārtas efektivitāte būtu apšaubāma.

| (19) | Attiecībā uz kravas un pasta apstrādi Komisija uzskata, ka ar iesniegtās informācijas palīdzību Horvātijas iestādes ir pierādījušas, ka nav iespējams apstrādei piesaistīt citu trešo personu papildus lidostas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu struktūrvienībai vai kādam pašpakalpojumus veicošam lidostas lietotājam. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz kravas un pasta apstrādi Komisija uzskata, ka ar iesniegtās informācijas palīdzību Horvātijas iestādes ir pierādījušas, ka nav iespējams apstrādei piesaistīt citu trešo personu papildus lidostas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu struktūrvienībai vai kādam pašpakalpojumus veicošam lidostas lietotājam.

| (20) | Kravas termināļa lielums ir ierobežots. Kravas piegādes un saņemšanas platformai ir tikai viena iebraukšanas un izbraukšanas rampa, un tas būtiski samazina platformas ekspluatācijas funkcionalitāti, ja norobežotajā telpā atrodas vairāki autovilcēji, gaidot vai veicot iekraušanu un izkraušanu. Tādējādi nav pietiekami daudz vietas, lai piesaistītu vēl kādu pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

(20)

Kravas termināļa lielums ir ierobežots. Kravas piegādes un saņemšanas platformai ir tikai viena iebraukšanas un izbraukšanas rampa, un tas būtiski samazina platformas ekspluatācijas funkcionalitāti, ja norobežotajā telpā atrodas vairāki autovilcēji, gaidot vai veicot iekraušanu un izkraušanu. Tādējādi nav pietiekami daudz vietas, lai piesaistītu vēl kādu pakalpojumu sniedzēju.

| (21) | Komisija šajā kontekstā atzīmē arī, ka kravas un pasta apjoms ir aptuveni 8 000–8 500 tonnu gadā, kas ir ievērojami mazāk par robežvērtību 50 000 tonnu kravas, kura direktīvā noteikta attiecībā uz pienākumu atvērt apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu trešām personām un atļaut pašpakalpojumus. |
| --- | --- |

(21)

Komisija šajā kontekstā atzīmē arī, ka kravas un pasta apjoms ir aptuveni 8 000–8 500 tonnu gadā, kas ir ievērojami mazāk par robežvērtību 50 000 tonnu kravas, kura direktīvā noteikta attiecībā uz pienākumu atvērt apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu trešām personām un atļaut pašpakalpojumus.

| (22) | Attiecībā uz apkalpošanu uz perona, izņemot gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes ielidošanas un izlidošanas laikā, Komisija uzskata, ka ar iesniegtās informācijas palīdzību Horvātijas iestādes ir pierādījušas, ka nav iespējams apkalpošanai piesaistīt citu trešo personu papildus lidostas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu struktūrvienībai vai kādam pašpakalpojumus veicošam lidostas lietotājam. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz apkalpošanu uz perona, izņemot gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes ielidošanas un izlidošanas laikā, Komisija uzskata, ka ar iesniegtās informācijas palīdzību Horvātijas iestādes ir pierādījušas, ka nav iespējams apkalpošanai piesaistīt citu trešo personu papildus lidostas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu struktūrvienībai vai kādam pašpakalpojumus veicošam lidostas lietotājam.

| (23) | Zagrebas starptautiskās lidostas lidojumu grafiku raksturo trīs īslaicīgi visnoslogotākie periodi, proti, no rīta, pēcpusdienā un vakarā. Lai apmierinātu visas prasības saistībā ar gaisa kuģu savlaicīgu apkalpošanu, šajos visnoslogotākajos periodos salīdzinoši īsā laikā nākas ekspluatēt daudzas un dažādas aprīkojuma vienības. |
| --- | --- |

(23)

Zagrebas starptautiskās lidostas lidojumu grafiku raksturo trīs īslaicīgi visnoslogotākie periodi, proti, no rīta, pēcpusdienā un vakarā. Lai apmierinātu visas prasības saistībā ar gaisa kuģu savlaicīgu apkalpošanu, šajos visnoslogotākajos periodos salīdzinoši īsā laikā nākas ekspluatēt daudzas un dažādas aprīkojuma vienības.

| (24) | Ir problemātiski atrast stāvlaukumu, kur novietot šādu lielu daudzumu aprīkojuma vienību. Ņemot vērā platību, ko aizņem ēkas un citas konstrukcijas, gaisa kuģu stāvvietu tuvumā nav pieejama vieta jaunu papildu aprīkojuma vienību novietošanai. Lidostas vadībai jau tagad ir sarežģīti atrast vietu esošajām aprīkojuma vienībām. Problēma vēl vairāk saasinās ziemā, kad ierobežotajā stāvlaukumā tiek novietota arī sniega novākšanas un izvešanas tehnika. Tādējādi stāvvietu trūkuma dēļ nav iespējams piesaistīt citu pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

(24)

Ir problemātiski atrast stāvlaukumu, kur novietot šādu lielu daudzumu aprīkojuma vienību. Ņemot vērā platību, ko aizņem ēkas un citas konstrukcijas, gaisa kuģu stāvvietu tuvumā nav pieejama vieta jaunu papildu aprīkojuma vienību novietošanai. Lidostas vadībai jau tagad ir sarežģīti atrast vietu esošajām aprīkojuma vienībām. Problēma vēl vairāk saasinās ziemā, kad ierobežotajā stāvlaukumā tiek novietota arī sniega novākšanas un izvešanas tehnika. Tādējādi stāvvietu trūkuma dēļ nav iespējams piesaistīt citu pakalpojumu sniedzēju.

| (25) | Tomēr iepriekšminētie ierobežojumi stāvvietu trūkuma dēļ neattiecas uz gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes, jo šo pakalpojumu sniegšanai nav nepieciešams apjomīgs aprīkojums. Uz šiem pakalpojumiem neattiecas Horvātijas iestāžu paziņotais lēmums par izņēmumiem, un tāpēc gaisa kuģu manevrēšanas pakalpojumu sniedzēju skaits Zagrebas starptautiskajā lidostā netiks ierobežots. |
| --- | --- |

(25)

Tomēr iepriekšminētie ierobežojumi stāvvietu trūkuma dēļ neattiecas uz gaisa kuģu manevrēšanu uz zemes, jo šo pakalpojumu sniegšanai nav nepieciešams apjomīgs aprīkojums. Uz šiem pakalpojumiem neattiecas Horvātijas iestāžu paziņotais lēmums par izņēmumiem, un tāpēc gaisa kuģu manevrēšanas pakalpojumu sniedzēju skaits Zagrebas starptautiskajā lidostā netiks ierobežots.

| (26) | No Komisijai pieejamās informācijas izriet, ka 2013. gada decembrī Zagrebas starptautiskajā lidostā uzsākta jauna termināļa būvniecība. Gaidāms, ka jaunā termināļa būvniecības pirmais posms tiks pabeigts 2016. gadā un terminālis varēs uzsākt darbību pirms 2016. gada beigām. Jaunā termināļa jauda būs pieci miljoni pasažieru gadā, un tajā būs jauna, pilnībā integrēta bagāžas apstrādes sistēma, jauns perons, kā arī jauni manevrēšanas ceļi un pievedceļi. Horvātijas iestādes paskaidroja, ka līdz ar jaunā termināļa būvniecības pabeigšanu un ekspluatācijas uzsākšanu tiks novērsti pašreizējie platības un jaudas ierobežojumi. Tāpēc jaunā termināļa būvniecību un ekspluatāciju var uzskatīt par piemērotu pasākumu ierobežojumu novēršanai saskaņā ar 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(26)

No Komisijai pieejamās informācijas izriet, ka 2013. gada decembrī Zagrebas starptautiskajā lidostā uzsākta jauna termināļa būvniecība. Gaidāms, ka jaunā termināļa būvniecības pirmais posms tiks pabeigts 2016. gadā un terminālis varēs uzsākt darbību pirms 2016. gada beigām. Jaunā termināļa jauda būs pieci miljoni pasažieru gadā, un tajā būs jauna, pilnībā integrēta bagāžas apstrādes sistēma, jauns perons, kā arī jauni manevrēšanas ceļi un pievedceļi. Horvātijas iestādes paskaidroja, ka līdz ar jaunā termināļa būvniecības pabeigšanu un ekspluatācijas uzsākšanu tiks novērsti pašreizējie platības un jaudas ierobežojumi. Tāpēc jaunā termināļa būvniecību un ekspluatāciju var uzskatīt par piemērotu pasākumu ierobežojumu novēršanai saskaņā ar 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

| (27) | Horvātijas iestāžu paziņotajā lēmumā par izņēmumiem noteikto izņēmumu darbības termiņš ir ierobežots, proti, tas ir divi gadi. Tādējādi ir ievērotas direktīvas 9. panta 6. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(27)

Horvātijas iestāžu paziņotajā lēmumā par izņēmumiem noteikto izņēmumu darbības termiņš ir ierobežots, proti, tas ir divi gadi. Tādējādi ir ievērotas direktīvas 9. panta 6. punktā noteiktās prasības.

| (28) | Visbeidzot, ņemot vērā iepriekšminēto – it sevišķi pašreizējo situāciju Zagrebas starptautiskajā lidostā, minēto izņēmumu robežas materiālajā un laika ziņā un pasākumus, kas veikti esošo ierobežojumu novēršanai, – Komisija uzskata, ka izņēmumi nevajadzīgi neietekmē direktīvas mērķus, nekropļo konkurenci starp apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un/vai pašpakalpojumus veicošiem lidostas lietotājiem un nesniedzas tālāk par vajadzīgo, kā noteikts direktīvas 9. panta 2. punkta otrajā daļā. |
| --- | --- |

(28)

Visbeidzot, ņemot vērā iepriekšminēto – it sevišķi pašreizējo situāciju Zagrebas starptautiskajā lidostā, minēto izņēmumu robežas materiālajā un laika ziņā un pasākumus, kas veikti esošo ierobežojumu novēršanai, – Komisija uzskata, ka izņēmumi nevajadzīgi neietekmē direktīvas mērķus, nekropļo konkurenci starp apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un/vai pašpakalpojumus veicošiem lidostas lietotājiem un nesniedzas tālāk par vajadzīgo, kā noteikts direktīvas 9. panta 2. punkta otrajā daļā.

| (29) | Šajā saistībā ņemts vērā arī tas, ka izņēmumos noteiktos ierobežojumus nediskriminējoši piemēro visiem (potenciālajiem) apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, izņemot lidostas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu struktūrvienību, un visiem pašpakalpojumus veicošiem lidostas lietotājiem, tas, ka līdz šim neviens apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs vai lidostas lietotājs nav prasījis atļauju veikt apkalpošanu uz zemes Zagrebas starptautiskajā lidostā, lai gan patlaban nav piekļuves ierobežojumu trešajām personām, kas ir pakalpojumu sniedzēji, vai pašpakalpojumu veikšanas tiesību ierobežojumu, kā arī tas, ka neviena ieinteresētā persona nav iebildusi pret lēmumu par izņēmumiem. Attiecībā uz saņemto jautājumu par iespējamo konkursa procedūru Komisija atgādina Horvātijas iestāžu pienākumu savlaicīgi nodrošināt atbilstību visiem attiecīgajiem Savienības tiesību noteikumiem šajā ziņā, tostarp direktīvas 11. pantam. |
| --- | --- |

(29)

Šajā saistībā ņemts vērā arī tas, ka izņēmumos noteiktos ierobežojumus nediskriminējoši piemēro visiem (potenciālajiem) apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, izņemot lidostas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu struktūrvienību, un visiem pašpakalpojumus veicošiem lidostas lietotājiem, tas, ka līdz šim neviens apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs vai lidostas lietotājs nav prasījis atļauju veikt apkalpošanu uz zemes Zagrebas starptautiskajā lidostā, lai gan patlaban nav piekļuves ierobežojumu trešajām personām, kas ir pakalpojumu sniedzēji, vai pašpakalpojumu veikšanas tiesību ierobežojumu, kā arī tas, ka neviena ieinteresētā persona nav iebildusi pret lēmumu par izņēmumiem. Attiecībā uz saņemto jautājumu par iespējamo konkursa procedūru Komisija atgādina Horvātijas iestāžu pienākumu savlaicīgi nodrošināt atbilstību visiem attiecīgajiem Savienības tiesību noteikumiem šajā ziņā, tostarp direktīvas 11. pantam.

| (30) | Šis lēmums neskar Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pantu, kas vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kam ir dominējošs stāvoklis iekšējā tirgū vai būtiskā tā daļā, šāda stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu aizliedz kā nesaderīgu ar iekšējo tirgu un tiktāl, ciktāl tā var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(30)

Šis lēmums neskar Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pantu, kas vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kam ir dominējošs stāvoklis iekšējā tirgū vai būtiskā tā daļā, šāda stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu aizliedz kā nesaderīgu ar iekšējo tirgu un tiktāl, ciktāl tā var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.   SECINĀJUMS

| (31) | Tāpēc, ņemot vērā Komisijas veiktās izskatīšanas rezultātu un pēc apspriešanās ar Horvātijas Republiku, būtu jāapstiprina lēmums par izņēmumiem, ko minētā dalībvalsts pieņēmusi saskaņā ar direktīvas 9. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu attiecībā uz Zagrebas starptautisko lidostu un kas Komisijai paziņots 2014. gada 1. septembrī un 2014. gada 17. decembrī. |
| --- | --- |

(31)

Tāpēc, ņemot vērā Komisijas veiktās izskatīšanas rezultātu un pēc apspriešanās ar Horvātijas Republiku, būtu jāapstiprina lēmums par izņēmumiem, ko minētā dalībvalsts pieņēmusi saskaņā ar direktīvas 9. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu attiecībā uz Zagrebas starptautisko lidostu un kas Komisijai paziņots 2014. gada 1. septembrī un 2014. gada 17. decembrī.

| (32) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi direktīvas 10. pantā minētā padomdevēja komiteja, |
| --- | --- |

(32)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi direktīvas 10. pantā minētā padomdevēja komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo apstiprina lēmumu par izņēmumiem, ko Horvātijas Republika pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas 96/67/EK 9. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu attiecībā uz Zagrebas starptautisko lidostu un kas Komisijai paziņots 2014. gada 1. septembrī un 2014. gada 17. decembrī.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Horvātijas Republikai.

Briselē, 2015. gada 11. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Violeta BULC

---

(1)  OV L 272, 25.10.1996., 36. lpp.

1

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/54

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/425

(2014. gada 15. decembris),

ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2014/55)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmums ECB/2010/21 (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas (ECB) gada pārskatu sastādīšanai. |
| --- | --- |

(1)

Lēmums ECB/2010/21 (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas (ECB) gada pārskatu sastādīšanai.

| (2) | Nepieciešams papildus precizēt novērtēšanas metodi attiecībā uz vērtspapīriem, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešams papildus precizēt novērtēšanas metodi attiecībā uz vērtspapīriem, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem.

| (3) | Tehniskus precizējumus jāiekļauj Lēmumā ECB/2010/21 saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/40 (2) un Lēmumu ECB/2014/45 (3). |
| --- | --- |

(3)

Tehniskus precizējumus jāiekļauj Lēmumā ECB/2010/21 saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/40 (2) un Lēmumu ECB/2014/45 (3).

| (4) | Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Lēmumā ECB/2010/21. |
| --- | --- |

(4)

Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Lēmumā ECB/2010/21.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/21, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/21,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmumu ECB/2010/21 groza šādi:

| 1) | lēmuma 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants
  Bilances novērtēšanas noteikumi
  1.   Bilances novērtēšanā lieto pašreizējos tirgus kursus un cenas, ja vien I pielikumā nav noteikts citādi.
  2.   Zelta, ārvalstu valūtas instrumentu, vērtspapīru, kas netiek klasificēti, kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, un finanšu instrumentu (bilances un ārpusbilances) pārvērtēšanu veic gada beigās pēc vidējā tirgus kursa un cenām.
  3.   Attiecībā uz zeltu nenorāda cenas atšķirību no cenas pēc valūtas pārvērtēšanas, bet uzrāda zelta cenas pārvērtēšanas atšķirību, pamatojoties uz tādu cenu euro par noteiktu zelta svara vienību, kas atvasināta no EUR/USD maiņas likmes ceturkšņa pārvērtēšanas datumā. Ārvalstu valūtas pārvērtē vienu pēc otras, ietverot ārpus bilances un bilancē atspoguļotus darījumus. Šī panta nolūkiem SDR turējumus, t. sk. iezīmētus atsevišķus ārvalstu valūtas turējumus, kas ir SDR groza pamatā, uzskata par vienu turējumu. Vērtspapīrus pārvērtē kodu līmenī, t. i., pēc ISIN numura/veida, turklāt nenodalot iespējas vērtspapīrus novērtēšanai. Vērtspapīrus, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem, vai vērtspapīrus, kas iekļauti posteņos “Pārējie finanšu aktīvi” vai “Dažādi”, uzskata par atsevišķiem turējumiem.
  4.   Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, uzskata par atsevišķiem turējumiem, novērtē pēc amortizētajām izmaksām un uz tiem attiecina cenas samazinājumu. Tāpat rīkojas ar netirgojamiem vērtspapīriem un vērtspapīriem, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem, ko novērtē pēc amortizētajām izmaksām. Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, pirms termiņa iestāšanās var pārdot kādā no šādiem gadījumiem:






  a) | pārdotais daudzums netiek uzskatīts par nozīmīgu salīdzinājumā ar līdz termiņa beigām turēto vērtspapīru portfeļa kopējo apjomu; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Bilances novērtēšanas noteikumi

1.   Bilances novērtēšanā lieto pašreizējos tirgus kursus un cenas, ja vien I pielikumā nav noteikts citādi.

2.   Zelta, ārvalstu valūtas instrumentu, vērtspapīru, kas netiek klasificēti, kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, un finanšu instrumentu (bilances un ārpusbilances) pārvērtēšanu veic gada beigās pēc vidējā tirgus kursa un cenām.

3.   Attiecībā uz zeltu nenorāda cenas atšķirību no cenas pēc valūtas pārvērtēšanas, bet uzrāda zelta cenas pārvērtēšanas atšķirību, pamatojoties uz tādu cenu euro par noteiktu zelta svara vienību, kas atvasināta no EUR/USD maiņas likmes ceturkšņa pārvērtēšanas datumā. Ārvalstu valūtas pārvērtē vienu pēc otras, ietverot ārpus bilances un bilancē atspoguļotus darījumus. Šī panta nolūkiem SDR turējumus, t. sk. iezīmētus atsevišķus ārvalstu valūtas turējumus, kas ir SDR groza pamatā, uzskata par vienu turējumu. Vērtspapīrus pārvērtē kodu līmenī, t. i., pēc ISIN numura/veida, turklāt nenodalot iespējas vērtspapīrus novērtēšanai. Vērtspapīrus, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem, vai vērtspapīrus, kas iekļauti posteņos “Pārējie finanšu aktīvi” vai “Dažādi”, uzskata par atsevišķiem turējumiem.

4.   Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, uzskata par atsevišķiem turējumiem, novērtē pēc amortizētajām izmaksām un uz tiem attiecina cenas samazinājumu. Tāpat rīkojas ar netirgojamiem vērtspapīriem un vērtspapīriem, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem, ko novērtē pēc amortizētajām izmaksām. Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, pirms termiņa iestāšanās var pārdot kādā no šādiem gadījumiem:

a)

pārdotais daudzums netiek uzskatīts par nozīmīgu salīdzinājumā ar līdz termiņa beigām turēto vērtspapīru portfeļa kopējo apjomu;

| b) | vērtspapīri tiek pārdoti mēnesī, kurā iestājas to termiņš; |
| --- | --- |

b)

vērtspapīri tiek pārdoti mēnesī, kurā iestājas to termiņš;

| c) | ārkārtas gadījumos, piemēram, emitenta kredītspējas ievērojama pasliktināšanās.” |
| --- | --- |

c)

ārkārtas gadījumos, piemēram, emitenta kredītspējas ievērojama pasliktināšanās.”

| 2) | lēmuma I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

lēmuma I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 31. decembrī.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 15. decembrī.

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  2010. gada 11. novembra Lēmums ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (OV L 35, 9.2.2011., 1. lpp.).

1

(2)  2014. gada 15. oktobra Lēmums ECB/2014/40 par 2014. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (OV L 335, 22.11.2014., 22. lpp.).

2

(3)  2014. gada 19. novembra Lēmums (ES) 2015/15 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2014/45) (OV L 1, 6.1.2015., 4. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

BILANCES SASTĀDĪŠANAS UN NOVĒRTĒŠANAS NOTEIKUMI

AKTĪVI

| Bilances postenis | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips |
| --- | --- | --- |
| 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi |

Bilances postenis

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

1.

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu

Tirgus vērtība

| 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

2.

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

| 2.1. | Starptautiskā valūtas fonda (SVF) debitoru parādi |
| --- | --- |

2.1.

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”. |
| --- | --- |

a)

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”.

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | SDR

  SDR turējumi (bruto) |
| --- | --- |

b)

SDR turējumi (bruto)

| b) | SDR

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| c) | Pārējās prasības

  Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos |
| --- | --- |

c)

Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos

| c) | Pārējās prasības

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| 2.2. | Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie kredīti un citi ārējie aktīvi |
| --- | --- |

2.2.

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Ārējie kredīti

  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| 3. | Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
| --- | --- |

3.

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

a)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti

| a) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| b) | Pārējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības

  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

4.   Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 4.1. | Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un kredīti |
| --- | --- |

4.1.

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena

| c) | Kredīti ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Kredīti ārpus euro zonas

  Noguldījumi pēc nominālvērtības |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas

| d) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| 4.2. | Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

4.2.

Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība

| 5. | Kredīti euro, kas izsniegti euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā |
| --- | --- |

5.

Posteņi no 5.1 līdz 5.5: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti Pamatnostādnes ECB/2000/14 (1) I pielikumā

| 5.1. | Galvenās refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.1.

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.2. | Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.2.

Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.3. | Precizējošās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.3.

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.4. | Strukturālās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.4.

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.5. | Aizdevumu iespēja uz nakti |
| --- | --- |

5.5.

Likviditātes uz nakti iespēja ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.6. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti |
| --- | --- |

5.6.

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

| 6. | Pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

6.

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”, t. sk. darījumi, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un pārējās prasības. Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādēs euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.

Nominālvērtība vai cena

7.   Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

| 7.1. | Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem |
| --- | --- |

7.1.

Euro zonā emitēti vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas nolūkiem. ECB parāda sertifikāti, kas nopirkti precizējošo operāciju vajadzībām

| a) | Tirgojami vērtspapīri


  Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:






  i) | Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

Tirgojami vērtspapīri

Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) | Netirgojami vērtspapīri


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| 7.2. | Pārējie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.2.

Vērtspapīri, kas nav iekļauti 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem” un 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”; euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms EMS. Pašu kapitāla instrumenti

| a) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām


  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| c) | Netirgojami vērtspapīri


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

c)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| d) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti


  Tirgus cena |
| --- | --- |

d)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena

| 8. | Valdības parāds euro |
| --- | --- |

8.

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti)

Noguldījumi/kredīti pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc izmaksām

9.   Eurosistēmas iekšējās prasības

| 9.1. | Prasības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju |
| --- | --- |

9.1.

Eurosistēmas iekšējās prasības pret NCB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

Izmaksas

| 9.2. | Prasības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā |
| --- | --- |

9.2.

Prasības, kas saistītas ar ECB banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29 (2)

Nominālvērtība

| 9.3. | Pārējās prasības Eurosistēmā (neto) |
| --- | --- |

9.3.

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 10.2 pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 10.2 pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB |
| --- | --- |

b)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

| 10. | Posteņi, kuros notiek norēķins |
| --- | --- |

10.

Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

11.   Pārējie aktīvi

| 11.1. | Euro zonas monētas |
| --- | --- |

11.1.

Euro monētas

Nominālvērtība

| 11.2. | Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

11.2.

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, t. sk. datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Amortizācija ir aktīva amortizējamās summas sistemātiska sadale uz tā ekspluatācijas laiku. Ekspluatācijas laiks ir laiks, kurā pamatlīdzeklis ir pieejams iestādes izmantošanai. Individuālu materiālo pamatlīdzekļu ekspluatācijas laiku var sistemātiski pārskatīt, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm. Lielāki aktīvi var sastāvēt no komponentiem ar atšķirīgu ekspluatācijas laiku. Šādu komponentu ekspluatācijas laiku novērtē atsevišķi

Nemateriālo aktīvu cena iekļauj nemateriālā aktīva iegādes cenu. Citas tiešās vai netiešās izmaksas iekļauj izdevumos

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000 , atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

| 11.3. | Citi finanšu aktīvi |
| --- | --- |

11.3.

| — | Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem. |
| --- | --- |

—

Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem.

| — | Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

| a) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti


  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

Tirgus cena

| b) | Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums


  Uz izmaksām attiecas samazinājums |
| --- | --- |

b)

Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums

Uz izmaksām attiecas samazinājums

| c) | Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība


  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

c)

Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība

Tīrā aktīvu vērtība

| d) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām


  Tirgus cena
  Prēmijas/diskontus amortizē |
| --- | --- |

d)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas/diskontus amortizē

| e) | Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| f) | Netirgojami vērtspapīri


  Uz izmaksām attiecas samazinājums |
| --- | --- |

f)

Netirgojami vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

| g) | Atlikumi bankās un kredīti


  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

g)

Atlikumi bankās un kredīti

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās

| 11.4. | Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība |
| --- | --- |

11.4.

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

| 11.5. | Uzkrātie procenti un nākamo periodu izdevumi |
| --- | --- |

11.5.

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un samaksātie uzkrātie procenti, t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

| 11.6. | Dažādi |
| --- | --- |

11.6.

| a) | Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata |
| --- | --- |

a)

Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata

| a) | Nominālvērtība vai cena |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība vai cena

| b) | Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem |
| --- | --- |

b)

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

| c) | Neto pensiju aktīvi |
| --- | --- |

c)

Neto pensiju aktīvi

| c) | Kā 24. panta 2. punktā |
| --- | --- |

c)

Kā 24. panta 2. punktā

| d) | Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās |
| --- | --- |

d)

Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās

| d) | Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas) |
| --- | --- |

d)

Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas)

| e) | Aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums |
| --- | --- |

e)

Aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums

| e) | Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā) |
| --- | --- |

e)

Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā)

| 12. | Gada zaudējumi |
| --- | --- |

12.

Nominālvērtība

PASĪVI

| Bilances postenis | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips |
| --- | --- | --- |
| 1. | Banknotes apgrozībā |

Bilances postenis

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

1.

Euro banknotes, ko ECB emitējusi saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29

Nominālvērtība

| 2. | Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā |
| --- | --- |

2.

Posteņi 2.1, 2.2, 2.3 un 2.5: noguldījumi euro kā aprakstīts I pielikumā Pamatnostādnei ECB/2011/14

| 2.1. | Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) |
| --- | --- |

2.1.

Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtiem ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai

Nominālvērtība

| 2.2. | Noguldījumu iespēja |
| --- | --- |

2.2.

Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība

| 2.3. | Termiņnoguldījumi |
| --- | --- |

2.3.

Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām

Nominālvērtība

| 2.4. | Precizējošās reversās operācijas |
| --- | --- |

2.4.

Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 2.5. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi |
| --- | --- |

2.5.

Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem

Nominālvērtība

| 3. | Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

3.

Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro” Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 4. | ECB emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

4.

Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā. Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti

Izmaksas

Diskontus amortizē

5.   Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem

| 5.1. | Valdība |
| --- | --- |

5.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

| 5.2. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

5.2.

Personāla, uzņēmumu un klientu pieprasījuma noguldījumu konti, t. sk. finanšu iestāžu, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (sk. 2.1 pasīvu posteni), termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

| 6. | Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

6.

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem euro denominēto vērtspapīru pārvaldībai Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 7. | Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
| --- | --- |

7.

Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķina gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

8.   Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 8.1. | Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības |
| --- | --- |

8.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| 8.2. | Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

8.2.

Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| 9. | Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros |
| --- | --- |

9.

SAT izteikts postenis, kas uzrāda SAT summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB

Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

10.   Eurosistēmas iekšēji pasīvi

| 10.1. | Pasīvi, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm |
| --- | --- |

10.1.

ECB bilances postenis, denominēts euro

Nominālvērtība

| 10.2. | Pārējie pasīvi Eurosistēmā (neto) |
| --- | --- |

10.2.

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto saistības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 9.3. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

neto saistības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 9.3. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | pārēji iespējamie Eurosistēmas iekšējie pasīvi euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB |
| --- | --- |

b)

pārēji iespējamie Eurosistēmas iekšējie pasīvi euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

| 11. | Posteņi, kuros notiek norēķins |
| --- | --- |

11.

Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu

Nominālvērtība

12.   Pārējie pasīvi

| 12.1. | Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība |
| --- | --- |

12.1.

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

| 12.2. | Uzkrātie procenti un nākamo periodu ienākumi |
| --- | --- |

12.2.

Turpmāko periodu izdevumi, kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas saistīti ar turpmākajiem periodiem

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

| 12.3. | Dažādi |
| --- | --- |

12.3.

| a) | Nodokļu atlikšanas konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Saistības uz trasta pamata. |
| --- | --- |

a)

Nodokļu atlikšanas konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Saistības uz trasta pamata.

| a) | Nominālvērtība vai (repo) izmaksas |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība vai (repo) izmaksas

| b) | Klientu zelta noguldījumi. |
| --- | --- |

b)

Klientu zelta noguldījumi.

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

| c) | Neto pensiju saistības |
| --- | --- |

c)

Neto pensiju saistības

| c) | Kā 24. panta 2. punktā |
| --- | --- |

c)

Kā 24. panta 2. punktā

| 13. | Uzkrājumi |
| --- | --- |

13.

| a) | Valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam, zelta cenas riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts |
| --- | --- |

a)

Valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam, zelta cenas riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

| a) | Cena/nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Cena/nominālvērtība

| b) | Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

b)

Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām

| b) | Nominālvērtība (balstoties uz ECB Padomes novērtējumu gada beigās) |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība (balstoties uz ECB Padomes novērtējumu gada beigās)

| 14. | Pārvērtēšanas konti |
| --- | --- |

14.

| a) | Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saisītībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR
  Īpašie pārvērtēšanas konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu izriet no to dalībvalstu centrālo banku iemaksām, kurām atcelts izņēmuma statuss. Sk. 13. panta 2. punktu |
| --- | --- |

a)

Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saisītībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR

Īpašie pārvērtēšanas konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu izriet no to dalībvalstu centrālo banku iemaksām, kurām atcelts izņēmuma statuss. Sk. 13. panta 2. punktu

| a) | Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

| b) | Definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) atkārtotas novērtēšanas rezultāti attiecībā uz pēcnodarbinātības pabalstiem, kas ir šādu apakšposteņu neto pozīcija:






  i) | definēto pabalstu pienākuma pašreizējās vērtības aktuārie guvumi un zaudējumi |
| --- | --- | --- |

b)

Definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) atkārtotas novērtēšanas rezultāti attiecībā uz pēcnodarbinātības pabalstiem, kas ir šādu apakšposteņu neto pozīcija:

i)

definēto pabalstu pienākuma pašreizējās vērtības aktuārie guvumi un zaudējumi

| ii) | plāna aktīvu atdeve, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos |
| --- | --- |

ii)

plāna aktīvu atdeve, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos

| iii) | jeburas izmaiņas attiecībā uz aktīvu griestu ietekmi, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos |
| --- | --- |

iii)

jeburas izmaiņas attiecībā uz aktīvu griestu ietekmi, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos

| b) | Kā 24. panta 2. punktā |
| --- | --- |

b)

Kā 24. panta 2. punktā

15.   Kapitāls un rezerves

| 15.1. | Kapitāls |
| --- | --- |

15.1.

Apmaksātais kapitāls

Nominālvērtība

| 15.2. | Rezerves |
| --- | --- |

15.2.

Likumos noteiktās rezerves saskaņā ar ECBS Statūtu 33. pantu un to dalībvalstu centrālo banku iemaksas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

Nominālvērtība

| 16. | Gada peļņa |
| --- | --- |

16.

Nominālvērtība”

---

(1)  2011. gada 20. septembris Pamatnostādne ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.).

1

(2)  2010. gada 13. decembra Lēmums ECB/2010/29 par euro banknošu emisiju (OV L 35, 9.2.2011., 26. lpp.).

2

---

PAMATNOSTĀDNES

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/69 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/69

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2015/426

(2014. gada 15. decembris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2014/54)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1., 14.3. un 26.4. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Ģenerālpadomes ieguldījumu saskaņā ar Eiropas Centrālās banku sistēmas Statūtu 46.2. panta otro un trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Pamatnostādne ECB/2010/20 (1) paredz noteikumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu grāmatvedības uzskaiti un finanšu pārskatu sniegšanu par nacionālo centrālo banku veiktajām operācijām. |
| --- | --- |

(1)

Pamatnostādne ECB/2010/20 (1) paredz noteikumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu grāmatvedības uzskaiti un finanšu pārskatu sniegšanu par nacionālo centrālo banku veiktajām operācijām.

| (2) | Nepieciešams papildus precizēt novērtēšanas metodi attiecībā uz vērtspapīriem, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešams papildus precizēt novērtēšanas metodi attiecībā uz vērtspapīriem, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem.

| (3) | Tehniskus precizējumus jāiekļauj Pamatnostādnē ECB/2010/20 saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/40 (2) un Lēmumu ECB/2014/45 (3). |
| --- | --- |

(3)

Tehniskus precizējumus jāiekļauj Pamatnostādnē ECB/2010/20 saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/40 (2) un Lēmumu ECB/2014/45 (3).

| (4) | Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Pamatnostādnē ECB/2010/20. |
| --- | --- |

(4)

Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Pamatnostādnē ECB/2010/20.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2010/20, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2010/20,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2010/20 groza šādi:

| 1) | pamatnostādnes 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  Bilances novērtēšanas noteikumi
  1.   Bilances novērtēšanā lieto pašreizējos tirgus kursus un cenas, ja vien IV pielikumā nav noteikts citādi.
  2.   Zelta, ārvalstu valūtas instrumentu, vērtspapīru, kas netiek klasificēti, kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, un finanšu instrumentu (bilances un ārpusbilances) pārvērtēšanu veic gada beigās pēc vidējā tirgus kursa un cenām. Tas neliedz pārskata sniedzējām iestādēm iekšējām vajadzībām pārvērtēt savus portfeļus biežāk, ceturkšņa laikā ziņojot tikai par datiem pēc darījumu vērtības.
  3.   Attiecībā uz zeltu nenorāda cenas atšķirību no cenas pēc valūtas pārvērtēšanas, bet uzrāda zelta cenas pārvērtēšanas atšķirību, pamatojoties uz tādu cenu euro par noteiktu zelta svara vienību, kas atvasināta no EUR/USD maiņas likmes ceturkšņa pārvērtēšanas datumā. Ārvalstu valūtas pārvērtē valūtu līmenī, ietverot ārpus bilances un bilancē atspoguļotus darījumus. Šī panta nolūkiem SDR turējumus, t. sk. iezīmētus atsevišķus ārvalstu valūtas turējumus, kas ir SDR groza pamatā, uzskata par vienu turējumu. Vērtspapīrus pārvērtē kodu līmenī, t. i., pēc ISIN numura/veida, turklāt nenodalot iespējas vērtspapīrus novērtēšanai. Vērtspapīrus, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem, vai vērtspapīrus, kas iekļauti posteņos “Pārējie finanšu aktīvi” vai “Dažādi”, uzskata par atsevišķiem turējumiem.
  4.   Pārvērtēšanas grāmatojumus atsauc nākošā ceturkšņa beigās, izņemot nerealizētos zaudējumus, ko gada beigās iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā; ceturkšņa laikā par visiem darījumiem pārskatu sniedz, ņemot vērā darījumu cenas un likmes.
  5.   Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, uzskata par atsevišķiem turējumiem, novērtē pēc amortizētajām izmaksām un uz tiem attiecina cenas samazinājumu. Tāpat rīkojas ar netirgojamiem vērtspapīriem un vērtspapīriem, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem, ko novērtē pēc amortizētajām izmaksām. Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, pirms termiņa iestāšanās var pārdot kādā no šādiem gadījumiem:






  a) | pārdotais daudzums netiek uzskatīts par nozīmīgu salīdzinājumā ar līdz termiņa beigām turēto vērtspapīru portfeļa kopējo apjomu; |
| --- | --- | --- |

1)

pamatnostādnes 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Bilances novērtēšanas noteikumi

1.   Bilances novērtēšanā lieto pašreizējos tirgus kursus un cenas, ja vien IV pielikumā nav noteikts citādi.

2.   Zelta, ārvalstu valūtas instrumentu, vērtspapīru, kas netiek klasificēti, kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, un finanšu instrumentu (bilances un ārpusbilances) pārvērtēšanu veic gada beigās pēc vidējā tirgus kursa un cenām. Tas neliedz pārskata sniedzējām iestādēm iekšējām vajadzībām pārvērtēt savus portfeļus biežāk, ceturkšņa laikā ziņojot tikai par datiem pēc darījumu vērtības.

3.   Attiecībā uz zeltu nenorāda cenas atšķirību no cenas pēc valūtas pārvērtēšanas, bet uzrāda zelta cenas pārvērtēšanas atšķirību, pamatojoties uz tādu cenu euro par noteiktu zelta svara vienību, kas atvasināta no EUR/USD maiņas likmes ceturkšņa pārvērtēšanas datumā. Ārvalstu valūtas pārvērtē valūtu līmenī, ietverot ārpus bilances un bilancē atspoguļotus darījumus. Šī panta nolūkiem SDR turējumus, t. sk. iezīmētus atsevišķus ārvalstu valūtas turējumus, kas ir SDR groza pamatā, uzskata par vienu turējumu. Vērtspapīrus pārvērtē kodu līmenī, t. i., pēc ISIN numura/veida, turklāt nenodalot iespējas vērtspapīrus novērtēšanai. Vērtspapīrus, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem, vai vērtspapīrus, kas iekļauti posteņos “Pārējie finanšu aktīvi” vai “Dažādi”, uzskata par atsevišķiem turējumiem.

4.   Pārvērtēšanas grāmatojumus atsauc nākošā ceturkšņa beigās, izņemot nerealizētos zaudējumus, ko gada beigās iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā; ceturkšņa laikā par visiem darījumiem pārskatu sniedz, ņemot vērā darījumu cenas un likmes.

5.   Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, uzskata par atsevišķiem turējumiem, novērtē pēc amortizētajām izmaksām un uz tiem attiecina cenas samazinājumu. Tāpat rīkojas ar netirgojamiem vērtspapīriem un vērtspapīriem, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem, ko novērtē pēc amortizētajām izmaksām. Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, pirms termiņa iestāšanās var pārdot kādā no šādiem gadījumiem:

a)

pārdotais daudzums netiek uzskatīts par nozīmīgu salīdzinājumā ar līdz termiņa beigām turēto vērtspapīru portfeļa kopējo apjomu;

| b) | vērtspapīri tiek pārdoti mēnesī, kurā iestājas to termiņš; |
| --- | --- |

b)

vērtspapīri tiek pārdoti mēnesī, kurā iestājas to termiņš;

| c) | ārkārtas gadījumos, piemēram, emitenta kredītspējas ievērojama pasliktināšanās.” |
| --- | --- |

c)

ārkārtas gadījumos, piemēram, emitenta kredītspējas ievērojama pasliktināšanās.”

| 2) | pamatnostādnes 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Prēmijas un diskontus saistībā ar emitētiem un iegādātiem vērtspapīriem rēķina un uzrāda kā daļu no procentu ienākuma, un amortizē vērtspapīru atlikušajā termiņā pēc lineārās metodes vai saskaņā ar iekšējās peļņas normas (IPN) metodi. Tomēr IPN metode ir obligāta diskonta vērtspapīriem ar atlikuma termiņu ilgāku par gadu iegādes brīdī.”; |
| --- | --- |

2)

pamatnostādnes 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Prēmijas un diskontus saistībā ar emitētiem un iegādātiem vērtspapīriem rēķina un uzrāda kā daļu no procentu ienākuma, un amortizē vērtspapīru atlikušajā termiņā pēc lineārās metodes vai saskaņā ar iekšējās peļņas normas (IPN) metodi. Tomēr IPN metode ir obligāta diskonta vērtspapīriem ar atlikuma termiņu ilgāku par gadu iegādes brīdī.”

| 3) | pamatnostādnes 15. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Procentu likmes mijmaiņas darījumus, biržā tirgotus nākotnes līgumus, biržā netirgotus procentu likmes nākotnes līgumus, citus procentu likmes instrumentus un iespējas līgumus iegrāmato un pārvērtē posteņu līmenī. Ar šiem instrumentiem rīkojas atsevišķi no bilances posteņiem.”; |
| --- | --- |

3)

pamatnostādnes 15. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Procentu likmes mijmaiņas darījumus, biržā tirgotus nākotnes līgumus, biržā netirgotus procentu likmes nākotnes līgumus, citus procentu likmes instrumentus un iespējas līgumus iegrāmato un pārvērtē posteņu līmenī. Ar šiem instrumentiem rīkojas atsevišķi no bilances posteņiem.”

| 4) | pamatnostādnes 19. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Komisijas maksas iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā.”; |
| --- | --- | --- |

4)

pamatnostādnes 19. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Komisijas maksas iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā.”

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Procentu likmes mijmaiņas darījumus pārvērtē individuāli, vajadzības gadījumā izsakot euro pēc valūtas tagadnes kursa. Tiek ieteikts nerealizētos zaudējumus, kas gada beigās iekļauti peļņas un zaudējumu aprēķinā, sekojošos gados amortizēt, nākotnes procentu likmju mijmaiņas darījumu gadījumā amortizāciju sākot no darījuma novērtējuma dienas, kā arī veicot to lineāri. Nerealizētos pārvērtēšanas guvumus kreditē pārvērtēšanas kontā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Procentu likmes mijmaiņas darījumus pārvērtē individuāli, vajadzības gadījumā izsakot euro pēc valūtas tagadnes kursa. Tiek ieteikts nerealizētos zaudējumus, kas gada beigās iekļauti peļņas un zaudējumu aprēķinā, sekojošos gados amortizēt, nākotnes procentu likmju mijmaiņas darījumu gadījumā amortizāciju sākot no darījuma novērtējuma dienas, kā arī veicot to lineāri. Nerealizētos pārvērtēšanas guvumus kreditē pārvērtēšanas kontā.”

| c) | pievieno šādu 5. punktu:
  “5.   Procentu likmju mijmaiņas darījumiem, kuru klīringu veic caur centrālajiem darījuma partneriem:






  a) | sākotnējo starpību reģistrē kā atsevišķu aktīvu, ja to iegulda naudā. Ja to iegulda vērtspapīru formā, tad tā bilancē nemainās; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Procentu likmju mijmaiņas darījumiem, kuru klīringu veic caur centrālajiem darījuma partneriem:

a)

sākotnējo starpību reģistrē kā atsevišķu aktīvu, ja to iegulda naudā. Ja to iegulda vērtspapīru formā, tad tā bilancē nemainās;

| b) | ikdienas izmaiņas starpībā līdz tirgus vērtībai iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā, un tās ietekmē valūtas pozīciju; |
| --- | --- |

b)

ikdienas izmaiņas starpībā līdz tirgus vērtībai iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā, un tās ietekmē valūtas pozīciju;

| c) | uzkrātos procentus nodala no realizētā rezultāta un fiksē peļņas un zaudējumu kontā, ievērojot bruto principu.” |
| --- | --- |

c)

uzkrātos procentus nodala no realizētā rezultāta un fiksē peļņas un zaudējumu kontā, ievērojot bruto principu.”

| 5) | pamatnostādnes 22. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Katru iespējas līgumu pārvērtē individuāli, izņemot iespējas vērtspapīrus. Peļņas un zaudējumu aprēķinā iekļautie nerealizētie zaudējumi turpmākajos gados netiek reversēti ar nerealizētajiem guvumiem. Nerealizētos pārvērtēšanas guvumus kreditē pārvērtēšanas kontā. Nav atļauts viena iespēju līguma nerealizēto zaudējumu ieskaits ar cita iespēju līguma nerealizētajiem guvumiem.”; |
| --- | --- |

5)

pamatnostādnes 22. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Katru iespējas līgumu pārvērtē individuāli, izņemot iespējas vērtspapīrus. Peļņas un zaudējumu aprēķinā iekļautie nerealizētie zaudējumi turpmākajos gados netiek reversēti ar nerealizētajiem guvumiem. Nerealizētos pārvērtēšanas guvumus kreditē pārvērtēšanas kontā. Nav atļauts viena iespēju līguma nerealizēto zaudējumu ieskaits ar cita iespēju līguma nerealizētajiem guvumiem.”

| 6) | pamatnostādnes II pielikumu papildina ar šādu definīciju:






  “— | Centrālais darījuma partneris (CCP) ir struktūra, kas juridiskā izpratnē ir starp finanšu tirgos tirgoto līgumu darījuma pusēm, kļūstot par pircēju attiecībā pret katru pārdevēju un pārdevēju attiecībā pret katru pircēju.” |
| --- | --- | --- |

6)

pamatnostādnes II pielikumu papildina ar šādu definīciju:

“—

Centrālais darījuma partneris (CCP) ir struktūra, kas juridiskā izpratnē ir starp finanšu tirgos tirgoto līgumu darījuma pusēm, kļūstot par pircēju attiecībā pret katru pārdevēju un pārdevēju attiecībā pret katru pircēju.”

;

| 7) | pamatnostādnes III pielikuma 2.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2.2. | Kupona procentus un prēmijas vai diskonta amortizāciju aprēķina un iegrāmato no vērtspapīra iegādes norēķina dienas līdz pārdošanas norēķina dienai vai termiņa dienai.” |
| --- | --- | --- |

7)

pamatnostādnes III pielikuma 2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.2.

Kupona procentus un prēmijas vai diskonta amortizāciju aprēķina un iegrāmato no vērtspapīra iegādes norēķina dienas līdz pārdošanas norēķina dienai vai termiņa dienai.”

;

| 8) | pamatnostādnes IV pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

8)

pamatnostādnes IV pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes pielikuma tekstu.

2. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo nacionālajām centrālajām bankām dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

2.   Eurosistēmas centrālās bankas ievēro šo pamatnostādni ar 2014. gada 31. decembri.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 15. decembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  2010. gada 11. novembra Pamatnostādne ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (OV L 35, 9.2.2011., 31. lpp.).

1

(2)  2014. gada 15. oktobra Lēmums ECB/2014/40 par 2014. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (OV L 335, 22.11.2014., 22. lpp.).

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 19. novembra Lēmums (ES) 2015/5 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2014/45) (OV L 1, 6.1.2015., 4. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

BILANCES SASTĀDĪŠANAS UN NOVĒRTĒŠANAS NOTEIKUMI
   (1)

AKTĪVI

| Bilances postenis (2) | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips | Piemērošanas joma (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi | Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu. | Tirgus vērtība | Obligāti |
| 2. | 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas | | |
| 2.1. | 2.1. | Starptautiskā valūtas fonda (SVF) debitoru parādi | a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”. |

Bilances postenis (2)

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

Piemērošanas joma (3)

1.

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu.

Tirgus vērtība

Obligāti

2.

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

2.1.

2.1.

Starptautiskā valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

a)

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”.

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | SDR

  SDR turējumi (bruto) |
| --- | --- |

b)

SDR turējumi (bruto)

| b) | SDR

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| c) | Pārējās prasības

  Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos |
| --- | --- |

c)

Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos

| c) | Pārējās prasības

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

2.2.

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie kredīti un citi ārējie aktīvi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Ārējie kredīti

  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

3.

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

a)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti

| a) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

| b) | Pārējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības

  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

4.

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

4.1.

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un kredīti

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversā repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversā repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iv) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena

Obligāti

| c) | Kredīti ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Kredīti ārpus euro zonas

  Noguldījumi pēc nominālvērtības |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības

Obligāti

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas

| a) | i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

4.2.

4.2.

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība

Obligāti

5.

5.

Kredīti euro, kas izsniegti euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

Posteņi no 5.1 līdz 5.5: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes ECB/2011/14 (4) I pielikumā

5.1.

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.2.

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.3.

5.3.

Precizējošās reversās operācijas

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.4.

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.5.

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

Likviditātes uz nakti iespēja ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.6.

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

6.

6.

Pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”, t. sk. darījumi, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un pārējās prasības Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādēs euro zonā. Pārējās prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Prasības, kas radušās no monetārās politikas operācijām, kuras uzsākusi NCB pirms pievienošanās Eurosistēmai

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

7.

7.

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

7.1.

7.1.

Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem

Euro zonā emitēti vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas nolūkiem. ECB parāda sertifikāti, kas nopirkti precizējošo operāciju vajadzībām

| a) | Tirgojami vērtspapīri

  Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:






  i) | tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:

i)

tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

7.2.

7.2.

Pārējie vērtspapīri

Vērtspapīri, kas nav iekļauti 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem” un 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”; euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms EMS. Pašu kapitāla instrumenti

| a) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| c) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

c)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| d) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena |
| --- | --- |

d)

Tirgus cena

Obligāti

8.

8.

Valdības parāds euro

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti)

Noguldījumi/kredīti pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc izmaksām

Obligāti

—

9.

Eurosistēmas iekšējās prasības+)

—

9.1.

Līdzdalība ECB kapitālā+)

Tikai NCB bilances postenis.

Katras NCB daļa ECB kapitālā saskaņā ar Līgumu un attiecīgo kapitāla atslēgu un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu

Izmaksas

Obligāti

—

9.2.

Prasības, kas ekvivalentas nodotajām ārējām rezervēm+)

Tikai NCB bilances postenis.

Prasības euro pret ECB attiecībā uz sākotnējām (un papildu) ārējām rezervēm, kas nodotas saskaņā ar ECBS Statūtu 30. panta noteikumiem

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.3.

Prasības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju+)

Tikai ECB bilances postenis

Eurosistēmas iekšējās prasības pret NCB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

Izmaksas

Obligāti

—

9.4.

Neto prasības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā+),
   (*)

Attiecībā uz NCB, neto prasības, kas saistītas ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summu un to līdzsvarojošo grāmatvedības ierakstu, kā noteikts Lēmumā ECB/2010/23 (5)

Prasības saistībā ar ECB veikto banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.5.

Pārējās prasības Eurosistēmā (neto) +)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī 10.4 pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī 10.4 pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā |
| --- | --- |

b)

prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

| c) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (*) |
| --- | --- |

c)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (*)

| c) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība

Obligāti

9.

10.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

Obligāti

9.

11.

Pārējie aktīvi

9.

11.1.

Euro zonas monētas

Euro monētas, ja NCB nav juridiskais emitents

Nominālvērtība

Obligāti

9.

11.2.

Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, t. sk. datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Ieteicams

Amortizācijas likmes:

| — | datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi: 4 gadi |
| --- | --- |

—

datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi: 4 gadi

| — | iekārtas, mēbeles un augi ēkā: 10 gadi |
| --- | --- |

—

iekārtas, mēbeles un augi ēkā: 10 gadi

| — | ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi: 25 gadi |
| --- | --- |

—

ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi: 25 gadi

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000 , atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

9.

11.3.

Citi finanšu aktīvi

| — | Līdzdalība kapitālā un ieguldījumi meitasuzņēmumos, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti stratēģiskiem/politikas mērķiem |
| --- | --- |

—

Līdzdalība kapitālā un ieguldījumi meitasuzņēmumos, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti stratēģiskiem/politikas mērķiem

| — | Vērtspapīri, t. sk. pašu kapitāla instrumenti, un citi finanšu instrumenti un atlikumi (piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti), kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t. sk. pašu kapitāla instrumenti, un citi finanšu instrumenti un atlikumi (piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti), kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

| a) | Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgus cena

Ieteicams

| b) | Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums

  Uz izmaksām attiecas samazinājums |
| --- | --- |

b)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Ieteicams

| c) | Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība

  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

c)

Tīrā aktīvu vērtība

Ieteicams

| d) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Ieteicams

| e) | Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Ieteicams

| f) | Netirgojami vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

f)

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Ieteicams

| g) | Atlikumi bankās un kredīti

  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas tirgus kursam, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

g)

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas tirgus kursam, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās

Ieteicams

9.

11.4.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

Obligāti

9.

11.5.

Uzkrātie procenti un nākamo periodu izdevumi

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un uzkrātie procenti (t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru)

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

9.

11.6.

Dažādi

Avansi, kredīti un citi mazie posteņi.

Nerealizētie zaudējumi pārvērtēšanas datumos gada laikā, kas nav ietverti attiecīgos pārvērtēšanas kontos atbilstīgi pasīvu postenim “Pārvērtēšanas konti”). Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata. Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem. Monētas, kas denominētas euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās. Tekošie izdevumi (neto uzkrātie zaudējumi), iepriekšējā gada zaudējumi (pirms sadales). Neto pensiju aktīvi

Nominālvērtība vai cena

Ieteicams

Pārvērtēšanas pagaidu konti

Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

Tirgus vērtība

Obligāti

Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās

Neapmierinātās prasības (no saistību neizpildes gadījumiem)

Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas)

Obligāti

Aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums

Aktīvi vai prasības (no saistību neizpildes gadījumiem)

Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā)

Obligāti

-

12.

Gada zaudējumi

Nominālvērtība

Obligāti

PASĪVI

| Bilances postenis (6) | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips | Piemērošanas joma (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1. | Banknotes apgrozībā
   (**) | a) | Euro banknotes plus/mīnus korekcijas saistībā ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/23 un Lēmumu ECB/2010/29 |

Bilances postenis (6)

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

Piemērošanas joma (7)

1.

1.

Banknotes apgrozībā
   (**)

a)

Euro banknotes plus/mīnus korekcijas saistībā ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/23 un Lēmumu ECB/2010/29

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | Euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās denominētas banknotes skaidras naudas nomaiņas gadā |
| --- | --- |

b)

Euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās denominētas banknotes skaidras naudas nomaiņas gadā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

2.

2.

Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

Posteņi 2.1, 2.2, 2.3 un 2.5: noguldījumi euro kā aprakstīts I pielikumā Pamatnostādnei ECB/2011/14

2.1.

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtiem ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai

Nominālvērtība

Obligāti

2.2.

2.2.

Noguldījumu iespēja

Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība

Obligāti

2.3.

2.3.

Termiņnoguldījumi

Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām

Nominālvērtība

Obligāti

2.4.

2.4.

Precizējošās reversās operācijas

Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

2.5.

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem

Nominālvērtība

Obligāti

3.

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”. Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus. Saistības/noguldījumi, kuri radušies no monetārās politikas operācijām, ko centrālā banka uzsākusi pirms pievienošanās Eurosistēmai

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

4.

4.

Emitētie parāda sertifikāti

Tikai ECB bilances postenis (attiecībā uz NCB – bilances pagaidu postenis).

Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā. Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti

Izmaksas

Diskontus amortizē

Obligāti

5.

5.

Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem

5.1.

5.1.

Valdība

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

Obligāti

5.2.

5.2.

Pārējie pasīvi

Personāla, uzņēmumu un klientu pieprasījuma noguldījumu konti, t. sk. finanšu iestāžu, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (sk. 2.1 pasīvu posteni “Pieprasījuma noguldījumu konti”), termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

Obligāti

6.

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem euro denominēto vērtspapīru pārvaldībai

Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

7.

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti, saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

8.

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

8.1.

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

8.2.

8.2.

Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

9.

9.

Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

SDR postenis, kas uzrāda SDR summu, ko sākotnēji piešķīra attiecīgajai valstij/NCB

Nominālvērtība, izteikta pēc tirgus kursa

Obligāti

—

10.

Eurosistēmas iekšējās saistības+)

—

10.1.

Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm+)

Tikai ECB bilances postenis, denominēts euro

Nominālvērtība

Obligāti

—

10.2.

Saistības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju+)

Tikai NCB bilances postenis.

Eurosistēmas iekšējās saistības pret ECB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

Izmaksas

Obligāti

—

10.3.

Neto saistības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā+),

   (**)

Tikai NCB bilances postenis.

Attiecībā uz NCB, neto saistības, kas saistītas ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summu un to līdzsvarojošo grāmatvedības ierakstu, kā noteikts Lēmumā ECB/2010/23

Nominālvērtība

Obligāti

—

10.4.

Pārējās saistības Eurosistēmā (neto) +)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto saistības, kas rodušās no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – sk. arī 9.5. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

neto saistības, kas rodušās no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – sk. arī 9.5. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | saistības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā |
| --- | --- |

b)

saistības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

| c) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (**) |
| --- | --- |

c)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (**)

| c) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība

Obligāti

10.

11.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu

Nominālvērtība

Obligāti

10.

12.

Pārējie pasīvi

10.

12.1.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

Obligāti

10.

12.2.

Uzkrātie procenti un nākamo periodu ienākumi

Turpmāko periodu izdevumi, kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas saistīti ar turpmākajiem periodiem

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

10.

12.3.

Dažādi

Nodokļu pagaidu konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Tekošie ienākumi (neto uzkrātā peļņa), iepriekšējā gada peļņa pirms sadales. Saistības uz trasta pamata. Klientu zelta noguldījumi. Monētas apgrozībā, ja NCB ir juridiskais emitents. Banknotes apgrozībā, denominētas euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja tās nav parādītas pasīvu postenī “Uzkrājumi”. Neto pensiju saistības

Nominālvērtība vai (repo) izmaksas

Ieteicams

Klientu zelta noguldījumi

Tirgus vērtība

Klientu zelta noguldījumi: obligāti

10.

13.

Uzkrājumi

| a) | Valūtas kursa, procentu likmju, kredītriskiem, zelta cenas riskiem un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē, uzkrājums nacionālajā euro zonas valūtā denominētām vienībām, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja tās nav parādītas pasīvu postenī “Pārējie pasīvi/Dažādi”
  Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā” +) |
| --- | --- |

a)

Valūtas kursa, procentu likmju, kredītriskiem, zelta cenas riskiem un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē, uzkrājums nacionālajā euro zonas valūtā denominētām vienībām, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja tās nav parādītas pasīvu postenī “Pārējie pasīvi/Dažādi”

Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā” +)

| a) | Cena/nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Cena/nominālvērtība

Ieteicams

| b) | Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

b)

Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām

| b) | Nominālvērtība (proporcionāli parakstītā ECB kapitāla atslēgai, pamatojoties uz ECB Padomes gada beigu novērtējumu) |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība (proporcionāli parakstītā ECB kapitāla atslēgai, pamatojoties uz ECB Padomes gada beigu novērtējumu)

Obligāti

11.

14.

Pārvērtēšanas konti

Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saisītībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR

Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+)

Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

12.

15.

Kapitāls un rezerves

12.

15.1.

Kapitāls

Apmaksātais kapitāls – ECB kapitāls tiek konsolidēts ar NCB kapitāla daļām

Nominālvērtība

Obligāti

12.

15.2.

Rezerves

Likumos noteiktās rezerves un citas rezerves. Paturētie ieņēmumi

Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+)

Nominālvērtība

Obligāti

10.

16.

Gada peļņa

Nominālvērtība

Obligāti

---

(*)  Posteņi, kuri jāsaskaņo. Sk. šīs Pamatnostādnes 5. apsvērumu.

*

(1)  Tādas informācijas nodošana atklātībai, kas saistīta ar euro banknotēm apgrozībā, atlīdzību par Eurosistēmas iekšējām tīrajām prasībām/saistībām, kas radušās no euro banknošu sadales Eurosistēmā, un monetārajiem ienākumiem, ir jāsaskaņo NCB publicētajos gada finanšu pārskatos. Saskaņojamie posteņi ir norādīti ar zvaigznīti IV, VIII un IX pielikumā.

1

(2)  Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formātiem, kas sniegti V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un konsolidētā gada bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formātu, kas sniegts VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “+”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.

2

(3)  Bilances sastādīšanas un novērtēšanas noteikumi, kas uzskaitīti šajā pielikumā ir obligāti ECB pārskatiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB pārskatos Eurosistēmas nolūkos (t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai).

3

(4)  2011. gada 20. septembra Pamatnotādne ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.).

4

(5)  2010. gada 25. novembra Lēmums ECB/2010/23 par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (OV L 35, 9.2.2011., 17. lpp.).

5

(**)  Posteņi, kuri jāsaskaņo. Sk. šīs Pamatnostādnes 5. apsvērumu.

**

(6)  Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formātiem, kas sniegti V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un konsolidētā gada bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formātu, kas sniegts VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “+”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.

6

(7)  Bilances sastādīšanas un novērtēšanas noteikumi, kas uzskaitīti šajā pielikumā ir obligāti ECB pārskatiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB pārskatos Eurosistēmas nolūkos (t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai).”

7

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/88 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/88

---

2014. GADA 15. DECEMBRAGROZĪJUMS 1/2014 EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS UZRAUDZĪBAS VALDES REGLAMENTĀ

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS UZRAUDZĪBAS VALDE,

ņemot vērā Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 26. panta 12. punktu,

ņemot vērā 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (2), un jo īpaši tā 13.d pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes Reglamenta (3) (turpmāk – “Reglaments”) 11.3. panta ceturtais teikums paredz iespēju pārskatīt nacionālo kompetento iestāžu iedalījumu četrās grupās, kas izveidotas, lai noteiktu vietu sadali Uzraudzības valdes Vadības komitejā, ja dalībvalsts ievieš euro, kā tas noteikts Reglamenta pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes Reglamenta (3) (turpmāk – “Reglaments”) 11.3. panta ceturtais teikums paredz iespēju pārskatīt nacionālo kompetento iestāžu iedalījumu četrās grupās, kas izveidotas, lai noteiktu vietu sadali Uzraudzības valdes Vadības komitejā, ja dalībvalsts ievieš euro, kā tas noteikts Reglamenta pielikumā.

| (2) | Ar euro ieviešanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (4) Lietuvas nacionālā kompetentā iestāde piedalās Vienotajā uzraudzības mehānismā, kas nozīmē, ka Lietuvas nacionālā kompetentā iestāde jāiekļauj vienā no četrām 1. apsvērumā minētajām grupām saskaņā ar Reglamenta 11.3. panta otrajā un piektajā teikumā minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar euro ieviešanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (4) Lietuvas nacionālā kompetentā iestāde piedalās Vienotajā uzraudzības mehānismā, kas nozīmē, ka Lietuvas nacionālā kompetentā iestāde jāiekļauj vienā no četrām 1. apsvērumā minētajām grupām saskaņā ar Reglamenta 11.3. panta otrajā un piektajā teikumā minētajiem noteikumiem.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Reglaments, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Reglaments,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGLAMENTA GROZĪJUMU.

1. pants

Grozījums

Reglamenta pielikumu aizstāj ar šā grozījuma pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis Reglamenta grozījums stājas spēkā 2015. gada 1. janvārī.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 15. decembrī

Uzraudzības valdes priekšsēdētāja

Danièle NOUY

---

(1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

1

(2)  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.

2

(3)  OV L 182, 21.6.2014., 56. lpp.

3

(4)  Padomes 2014. gada 23. jūlija Lēmums 2014/509/ES par euro ieviešanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (OV L 228, 31.7.2014., 29. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

ROTĀCIJAS SISTĒMA

Saskaņā ar 11.3. pantu piemēro šādu rotācijas sistēmu, pamatojoties uz 2014. gada 31. decembra datiem:

| Grupa | Iesaistītās dalībvalstis | Vietu skaits Vadības komitejā |
| --- | --- | --- |
| 1 | DE | 1 |
| FR |
| 2 | ES | 1 |
| IT |
| NL |
| 3 | BE | 2 |
| IE |
| EL |
| LU |
| AT |
| PT |
| FI |
| 4 | EE | 1” |
| CY |
| LV |
| LT |
| MT |
| SI |
| SK |

Grupa

Iesaistītās dalībvalstis

Vietu skaits Vadības komitejā

1

DE

1

FR

2

ES

1

IT

NL

3

BE

2

IE

EL

LU

AT

PT

FI

4

EE

1”

CY

LV

LT

MT

SI

SK

---

Labojumi

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/90

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 517/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Savienības mērķi samazināt konkrētu salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus sugas dējējvistu vidū un groza Regulu (EK) Nr. 2160/2003 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 200/2010

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 138, 2011. gada 26. maijs
  )

46. lappusē 8. un 9. apsvērumā un 47. lappusē 1. panta 1. punkta trešajā daļā, 3. pantā “Grozījums Regulā (EK) Nr. 2160/2003” un 4. pantā “Grozījums Regulā (ES) Nr. 200/2010”:

tekstu:

“1,4,[5],12:i:-”

lasīt šādi:

“1,4,[5],12:i:-”.

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/90

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1086/2011 (2011. gada 27. oktobris), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 un I pielikumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 attiecībā uz salmonellām svaigā mājputnu gaļā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 281, 2011. gada 28. oktobris
  )

8. lappusē 13. apsvērumā un 10. lappusē pielikuma 1. punkta, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2073/2005 I pielikumu, tabulas 21. zemsvītras piezīmē:

tekstu:

“1,4,[5],12:i:-”

lasīt šādi:

“1,4,[5],12:i:-”.

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/90

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 200/2012 (2012. gada 8. marts) par Savienības mērķi samazināt Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium broileru saimēs, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 71, 2012. gada 9. marts
  )

32. lappusē 8. apsvērumā (divreiz) un 1. panta 1. punkta otrajā daļā un 35. lappusē pielikuma 4.2. punkta pirmās daļas c) punktā:

tekstu:

“1,4,[5],12:i:-”

lasīt šādi:

“1,4,[5],12:i:-”.

---

| 13.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 68/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 68/91

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1190/2012 (2012. gada 12. decembris) par Savienības uzdevumu samazināt Salmonella Enteritidis un Salmonella Typhimurium tītaru saimēs, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 340, 2012. gada 13. decembris
  )

30. lappusē 8. apsvērumā (divreiz) un 1. panta 1. punkta trešajā daļā, 33. lappusē pielikuma 3.3. punkta trešajā daļā un 4.1. punkta pirmajā daļā un 34. lappusē pielikuma 4.2.1. punkta c) apakšpunktā un 4.2.3. punkta trešajā daļā:

tekstu:

“1,4,[5],12:i:-”

lasīt šādi:

“1,4,[5],12:i:-”.

---