# Euroopa Liidu L 68/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 68 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide13. märts 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 68

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide13. märts 2015

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/412, 11. märts 2015, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) kasvatamist (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/413, 11. märts 2015, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (
  1
  ) | 9 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/412, 11. märts 2015, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) kasvatamist (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/413, 11. märts 2015, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (
  1
  )

1

9

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/414, 12. märts 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ seoses toidulisandite valmistamisel kasutatava (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisoolaga (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/415, 12. märts 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete etefooni ja fenamifossi heakskiitmise kehtivusaja pikendamisega (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/416, 12. märts 2015, millega kiidetakse heaks toimeaine dinotefuraani kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/417, 12. märts 2015, millega kiidetakse heaks Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743 toimeainena kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/418, 12. märts 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi heakskiitmise tingimustega (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/419, 12. märts 2015, millega kiidetakse heaks toimeaine tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 39 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/420, 12. märts 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 43 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/421, 17. detsember 2014, paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta | 45 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/422, 17. detsember 2014, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta | 47 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/423, 6. märts 2015, millega määratakse kindlaks Rotterdami konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses muudatustega teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisas | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/424, 11. märts 2015, nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 9 kohase erandite tegemise otsuse heakskiitmise kohta seoses Zagrebi rahvusvahelise lennujaama teatavate maapealse käitluse teenustega
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 473 all) | 50 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/425, 15. detsember 2014, millega muudetakse otsust EKP/2010/21 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2014/55) | 54 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2015/426, 15. detsember 2014, millega muudetakse suunist EKP/2010/20 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKP/2014/54) | 69 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu kodukorra 15. detsembri 2014. aasta muudatus 1/2014 | 88 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/414, 12. märts 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ seoses toidulisandite valmistamisel kasutatava (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisoolaga (
  1
  )

S

1

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/415, 12. märts 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete etefooni ja fenamifossi heakskiitmise kehtivusaja pikendamisega (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/416, 12. märts 2015, millega kiidetakse heaks toimeaine dinotefuraani kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/417, 12. märts 2015, millega kiidetakse heaks Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743 toimeainena kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

Bacillus sphaericus

1

33

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/418, 12. märts 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi heakskiitmise tingimustega (
  1
  )

Z

1

36

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/419, 12. märts 2015, millega kiidetakse heaks toimeaine tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

39

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/420, 12. märts 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

43

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/421, 17. detsember 2014, paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta

45

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/422, 17. detsember 2014, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta

47

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/423, 6. märts 2015, millega määratakse kindlaks Rotterdami konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses muudatustega teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisas

48

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/424, 11. märts 2015, nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 9 kohase erandite tegemise otsuse heakskiitmise kohta seoses Zagrebi rahvusvahelise lennujaama teatavate maapealse käitluse teenustega
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 473 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 473 all)

50

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/425, 15. detsember 2014, millega muudetakse otsust EKP/2010/21 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2014/55)

54

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2015/426, 15. detsember 2014, millega muudetakse suunist EKP/2010/20 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKP/2014/54)

69

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu kodukorra 15. detsembri 2014. aasta muudatus 1/2014

88

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 25. mai 2011. aasta määruse (EL) nr 517/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses Euroopa Liidu eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus munakanadel ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 ja komisjoni määrust (EL) nr 200/2010) parandus ( ELT L 138, 26.5.2011 ) | 90 |
| | * | Komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1086/2011 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2160/2003 II lisa ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa seoses värskes kodulinnulihas esineva salmonellaga) parandus ( ELT L 281, 28.10.2011 ) | 90 |
| | * | Komisjoni 8. märtsi 2012. aasta määruse (EL) nr 200/2012 (Euroopa Liidu eesmärgi kohta salmonella serotüüpide Salmonella enteritidis ja Salmonella typhimurium vähendamiseks broilerikarjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2160/2003) parandus ( ELT L 71, 9.3.2012 ) | 90 |
| | * | Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1190/2012 (Euroopa Liidu eesmärgi kohta Salmonella Enteritidis'e ja Salmonella Typhimurium'i vähendamiseks kalkunikarjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2160/2003) parandus ( ELT L 340, 13.12.2012 ) | 91 |

Parandused

*

Komisjoni 25. mai 2011. aasta määruse (EL) nr 517/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses Euroopa Liidu eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus munakanadel ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 ja komisjoni määrust (EL) nr 200/2010) parandus ( ELT L 138, 26.5.2011 )

Gallus gallus

( ELT L 138, 26.5.2011 )

90

*

Komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1086/2011 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2160/2003 II lisa ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa seoses värskes kodulinnulihas esineva salmonellaga) parandus ( ELT L 281, 28.10.2011 )

( ELT L 281, 28.10.2011 )

90

*

Komisjoni 8. märtsi 2012. aasta määruse (EL) nr 200/2012 (Euroopa Liidu eesmärgi kohta salmonella serotüüpide Salmonella enteritidis ja Salmonella typhimurium vähendamiseks broilerikarjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2160/2003) parandus ( ELT L 71, 9.3.2012 )

Salmonella enteritidis

Salmonella typhimurium

( ELT L 71, 9.3.2012 )

90

*

Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1190/2012 (Euroopa Liidu eesmärgi kohta Salmonella Enteritidis'e ja Salmonella Typhimurium'i vähendamiseks kalkunikarjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2160/2003) parandus ( ELT L 340, 13.12.2012 )

Salmonella Enteritidis

Salmonella Typhimurium

( ELT L 340, 13.12.2012 )

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2015/412,

11. märts 2015,

millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) kasvatamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/18/EÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1829/2003 (5) on sätestatud geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) lubamise terviklik õiguslik raamistik, mida kohaldatakse täies ulatuses GMOde suhtes, mis on ette nähtud kasvatamiseks kogu liidu piires, ning samuti seemnete ja muu taimede paljundusmaterjali suhtes (edaspidi „kasvatamiseks ettenähtud GMOd”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/18/EÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1829/2003 (5) on sätestatud geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) lubamise terviklik õiguslik raamistik, mida kohaldatakse täies ulatuses GMOde suhtes, mis on ette nähtud kasvatamiseks kogu liidu piires, ning samuti seemnete ja muu taimede paljundusmaterjali suhtes (edaspidi „kasvatamiseks ettenähtud GMOd”).

| (2) | Nimetatud õigusraamistiku kohaselt peavad kasvatamiseks ettenähtud GMOd läbima individuaalse riskihindamise enne, kui antakse luba nende liidu turule viimiseks vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ II lisale, võttes arvesse GMOde otsest ja kaudset, kohest ja viitmõju ning kumulatiivset pikaajalist mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Riskihindamise käigus antakse teaduslikke nõuandeid, et teavitada otsustusprotsessis osalejaid, ning sellele järgneb riskijuhtimisotsus. Lubade andmise menetluse eesmärk on tagada inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kaitse, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise. Tervise-, keskkonna- ja tarbijakaitse ühtlaselt kõrge tase tuleks saavutada ja tagada kogu liidu territooriumil. Ettevaatuspõhimõtet tuleks direktiivi 2001/18/EÜ raames ja selle hilisemal rakendamisel alati arvesse võtta. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud õigusraamistiku kohaselt peavad kasvatamiseks ettenähtud GMOd läbima individuaalse riskihindamise enne, kui antakse luba nende liidu turule viimiseks vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ II lisale, võttes arvesse GMOde otsest ja kaudset, kohest ja viitmõju ning kumulatiivset pikaajalist mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Riskihindamise käigus antakse teaduslikke nõuandeid, et teavitada otsustusprotsessis osalejaid, ning sellele järgneb riskijuhtimisotsus. Lubade andmise menetluse eesmärk on tagada inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kaitse, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise. Tervise-, keskkonna- ja tarbijakaitse ühtlaselt kõrge tase tuleks saavutada ja tagada kogu liidu territooriumil. Ettevaatuspõhimõtet tuleks direktiivi 2001/18/EÜ raames ja selle hilisemal rakendamisel alati arvesse võtta.

| (3) | Vastavalt nõukogus 4. detsembril 2008. aastal vastu võetud järeldustele geneetiliselt muundatud organismide kohta (edaspidi „nõukogu 2008. aasta järeldused”) tuleb püüda parandada GMOdele lubade andmise õigusraamistiku rakendamist. Sellega seoses tuleks riskihindamise eeskirju vajaduse korral regulaarselt ajakohastada, et võtta arvesse teaduslike teadmiste ja analüüsimenetluste pidevat arengut, eelkõige mis puudutab geneetiliselt muundatud kultuuride pikaajalist keskkonnamõju ning nende võimalikku mõju muudele organismidele kui sihtorganismid, samuti selle vastuvõtva keskkonna ja geograafilise piirkonna omadusi, kus geneetiliselt muundatud kultuure kasvatada võib, ning pestitsiide tootvate GMOde ja herbitsiiditolerantsete GMOde hindamise kriteeriumeid ja nõudeid. Seepärast tuleks direktiivi 2001/18/EÜ lisasid vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogus 4. detsembril 2008. aastal vastu võetud järeldustele geneetiliselt muundatud organismide kohta (edaspidi „nõukogu 2008. aasta järeldused”) tuleb püüda parandada GMOdele lubade andmise õigusraamistiku rakendamist. Sellega seoses tuleks riskihindamise eeskirju vajaduse korral regulaarselt ajakohastada, et võtta arvesse teaduslike teadmiste ja analüüsimenetluste pidevat arengut, eelkõige mis puudutab geneetiliselt muundatud kultuuride pikaajalist keskkonnamõju ning nende võimalikku mõju muudele organismidele kui sihtorganismid, samuti selle vastuvõtva keskkonna ja geograafilise piirkonna omadusi, kus geneetiliselt muundatud kultuure kasvatada võib, ning pestitsiide tootvate GMOde ja herbitsiiditolerantsete GMOde hindamise kriteeriumeid ja nõudeid. Seepärast tuleks direktiivi 2001/18/EÜ lisasid vastavalt muuta.

| (4) | Lisaks turuleviimise loale peavad geneetiliselt muundatud sordid olema vastavuses liidu õigusega seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamise kohta, mis on sätestatud nõukogu direktiivides 66/401/EMÜ, (6) 66/402/EMÜ, (7) 68/193/EMÜ, (8) 98/56/EÜ, (9) 1999/105/EÜ, (10) 2002/53/EÜ, (11) 2002/54/EÜ, (12) 2002/55/EÜ, (13) 2002/56/EÜ, (14) 2002/57/EÜ (15) ja 2008/90/EÜ (16). Nimetatud direktiividest sisaldavad direktiivid 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ sätteid, mis lubavad liikmesriikidel teatavatel täpselt määratud tingimustel keelata teatud sordi kasutamise kogu oma territooriumil või selle osal või sätestada asjakohased tingimused sordi kasvatamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks turuleviimise loale peavad geneetiliselt muundatud sordid olema vastavuses liidu õigusega seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamise kohta, mis on sätestatud nõukogu direktiivides 66/401/EMÜ, (6) 66/402/EMÜ, (7) 68/193/EMÜ, (8) 98/56/EÜ, (9) 1999/105/EÜ, (10) 2002/53/EÜ, (11) 2002/54/EÜ, (12) 2002/55/EÜ, (13) 2002/56/EÜ, (14) 2002/57/EÜ (15) ja 2008/90/EÜ (16). Nimetatud direktiividest sisaldavad direktiivid 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ sätteid, mis lubavad liikmesriikidel teatavatel täpselt määratud tingimustel keelata teatud sordi kasutamise kogu oma territooriumil või selle osal või sätestada asjakohased tingimused sordi kasvatamiseks.

| (5) | Kui on saadud liidu GMOde õigusraamistiku kohane luba GMO kasvatamiseks ning see vastab – sordi puhul, mida kavatsetakse turule viia – liidu õigusele seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamise kohta, siis ei ole liikmesriikidel õigust keelata, piirata või takistada selle vaba ringlust oma territooriumil, välja arvatud tingimustel, mis on määratud liidu õiguses. |
| --- | --- |

(5)

Kui on saadud liidu GMOde õigusraamistiku kohane luba GMO kasvatamiseks ning see vastab – sordi puhul, mida kavatsetakse turule viia – liidu õigusele seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamise kohta, siis ei ole liikmesriikidel õigust keelata, piirata või takistada selle vaba ringlust oma territooriumil, välja arvatud tingimustel, mis on määratud liidu õiguses.

| (6) | Kogemused on näidanud, et GMOde kasvatamine on küsimus, millega tegeletakse põhjalikumalt liikmesriigi tasandil. GMOde turuleviimise ja impordiga seotud küsimused peaksid siseturu kaitsmise eesmärgil olema jätkuvalt reguleeritud liidu tasandil. GMOde kasvatamiseks võib teatud juhtudel siiski vaja minna suuremat paindlikkust, sest see on tugeva riikliku, piirkondliku ja kohaliku mõõtmega teema, arvestades, et see on seotud maakasutuse, kohalike põllumajandusstruktuuride ning elupaikade, ökosüsteemide ja maastike kaitsmise või säilitamisega. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 2 lõike 2 kohaselt on liikmesriikidel õigus võtta vastu siduvaid õigusakte GMOde kasvatamise piiramise või keelustamise kohta oma territooriumil, pärast seda kui sellistele GMOdele on antud luba liidu turule viimiseks. Samas ei tohiks selline paindlikkus aga negatiivselt mõjutada ühtset lubade andmise menetlust ja eelkõige hindamisprotsessi, mida viib peamiselt läbi Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”). |
| --- | --- |

(6)

Kogemused on näidanud, et GMOde kasvatamine on küsimus, millega tegeletakse põhjalikumalt liikmesriigi tasandil. GMOde turuleviimise ja impordiga seotud küsimused peaksid siseturu kaitsmise eesmärgil olema jätkuvalt reguleeritud liidu tasandil. GMOde kasvatamiseks võib teatud juhtudel siiski vaja minna suuremat paindlikkust, sest see on tugeva riikliku, piirkondliku ja kohaliku mõõtmega teema, arvestades, et see on seotud maakasutuse, kohalike põllumajandusstruktuuride ning elupaikade, ökosüsteemide ja maastike kaitsmise või säilitamisega. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 2 lõike 2 kohaselt on liikmesriikidel õigus võtta vastu siduvaid õigusakte GMOde kasvatamise piiramise või keelustamise kohta oma territooriumil, pärast seda kui sellistele GMOdele on antud luba liidu turule viimiseks. Samas ei tohiks selline paindlikkus aga negatiivselt mõjutada ühtset lubade andmise menetlust ja eelkõige hindamisprotsessi, mida viib peamiselt läbi Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”).

| (7) | Varem on mõned liikmesriigid GMOde kasvatamise piiramiseks või keelustamiseks kasutanud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaseid kaitseklausleid ja erakorralisi meetmeid, mis on, olenevalt juhtumist, tingitud kas pärast nõusoleku andmise kuupäeva ilmnenud uuest või täiendavast teabest, mis mõjutab keskkonnariski hindamist, või olemasoleva teabe ümberhindamisest. Teised liikmesriigid on kasutanud ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigetes 5 ja 6 sätestatud teavitamismenetlust, mis nõuab keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uute teaduslike tõendite esitamist. Lisaks sellele on GMOde kasvatamisega seotud otsuste tegemise protsess osutunud eriti keerukaks, pidades silmas riikide väljendatud muret, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale. |
| --- | --- |

(7)

Varem on mõned liikmesriigid GMOde kasvatamise piiramiseks või keelustamiseks kasutanud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaseid kaitseklausleid ja erakorralisi meetmeid, mis on, olenevalt juhtumist, tingitud kas pärast nõusoleku andmise kuupäeva ilmnenud uuest või täiendavast teabest, mis mõjutab keskkonnariski hindamist, või olemasoleva teabe ümberhindamisest. Teised liikmesriigid on kasutanud ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigetes 5 ja 6 sätestatud teavitamismenetlust, mis nõuab keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uute teaduslike tõendite esitamist. Lisaks sellele on GMOde kasvatamisega seotud otsuste tegemise protsess osutunud eriti keerukaks, pidades silmas riikide väljendatud muret, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale.

| (8) | Sellega seoses ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tundub asjakohane anda liikmesriikidele rohkem paindlikkust otsustamaks, kas nad soovivad oma territooriumil GMOsid kasvatada või mitte, ilma et see mõjutaks liidu GMOdele lubade andmise süsteemis ette nähtud riskihindamist lubade andmise menetluse käigus ega pärast seda ning eraldiseisvana meetmetest, mida GMOsid kasvatavad liikmesriigid võivad võtta või peavad võtma direktiivi 2001/18/EÜ kohaldamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist muudesse toodetesse. Selle võimaluse andmine liikmesriikidele tõenäoliselt lihtsustab GMOdele lubade andmise menetlust ning samal ajal tõenäoliselt tagab ka tarbijate, põllumajandustootjate ja tootjate valikuvabaduse, pakkudes suuremat selgust asjaomastele sidusrühmadele seoses GMOde kasvatamisega liidus. Seega peaks käesolev direktiiv hõlbustama siseturu tõrgeteta toimimist. |
| --- | --- |

(8)

Sellega seoses ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tundub asjakohane anda liikmesriikidele rohkem paindlikkust otsustamaks, kas nad soovivad oma territooriumil GMOsid kasvatada või mitte, ilma et see mõjutaks liidu GMOdele lubade andmise süsteemis ette nähtud riskihindamist lubade andmise menetluse käigus ega pärast seda ning eraldiseisvana meetmetest, mida GMOsid kasvatavad liikmesriigid võivad võtta või peavad võtma direktiivi 2001/18/EÜ kohaldamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist muudesse toodetesse. Selle võimaluse andmine liikmesriikidele tõenäoliselt lihtsustab GMOdele lubade andmise menetlust ning samal ajal tõenäoliselt tagab ka tarbijate, põllumajandustootjate ja tootjate valikuvabaduse, pakkudes suuremat selgust asjaomastele sidusrühmadele seoses GMOde kasvatamisega liidus. Seega peaks käesolev direktiiv hõlbustama siseturu tõrgeteta toimimist.

| (9) | Selleks et tagada, et GMOde kasvatamisel ei satuks nad tahtmatult muudesse toodetesse ja järgides seejuures subsidiaarsuse põhimõtet, tuleks pöörata erilist tähelepanu võimaliku üle piiri levimise (liikmesriigist, kus kasvatamine on lubatud, naaberliikmesriiki, kus see on keelatud) ärahoidmisele, välja arvatud juhul, kui asjaomased liikmesriigid lepivad kokku, et eriliste geograafiliste tingimuste tõttu ei ole see vajalik. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada, et GMOde kasvatamisel ei satuks nad tahtmatult muudesse toodetesse ja järgides seejuures subsidiaarsuse põhimõtet, tuleks pöörata erilist tähelepanu võimaliku üle piiri levimise (liikmesriigist, kus kasvatamine on lubatud, naaberliikmesriiki, kus see on keelatud) ärahoidmisele, välja arvatud juhul, kui asjaomased liikmesriigid lepivad kokku, et eriliste geograafiliste tingimuste tõttu ei ole see vajalik.

| (10) | Komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovituses (17) antakse liikmesriikidele juhiseid samaaegse viljelemise meetmete väljatöötamiseks, kaasa arvatud piirialadel. Soovituses ergutatakse liikmesriike tegema omavahel koostööd, et rakendada asjakohaseid meetmeid liikmesriikidevahelistel piiridel, vältimaks üle piiri levimise soovimatuid tagajärgi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovituses (17) antakse liikmesriikidele juhiseid samaaegse viljelemise meetmete väljatöötamiseks, kaasa arvatud piirialadel. Soovituses ergutatakse liikmesriike tegema omavahel koostööd, et rakendada asjakohaseid meetmeid liikmesriikidevahelistel piiridel, vältimaks üle piiri levimise soovimatuid tagajärgi.

| (11) | Liikmesriikidele tuleks anda võimalus nõuda asjaomasele GMO-le loa andmise menetluse ajal, et kohandataks direktiivi 2001/18/EÜ C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohaselt esitatud taotluse geograafilist kohaldamisala, nii et välistatakse GMO kasvatamine asjaomase liikmesriigi kogu territooriumil või selle osal. Komisjon peaks seda menetlust hõlbustama, esitades loa taotlejale viivitamata liikmesriigi nõude ning loa taotleja peaks kõnealusele nõudele vastama ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikidele tuleks anda võimalus nõuda asjaomasele GMO-le loa andmise menetluse ajal, et kohandataks direktiivi 2001/18/EÜ C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohaselt esitatud taotluse geograafilist kohaldamisala, nii et välistatakse GMO kasvatamine asjaomase liikmesriigi kogu territooriumil või selle osal. Komisjon peaks seda menetlust hõlbustama, esitades loa taotlejale viivitamata liikmesriigi nõude ning loa taotleja peaks kõnealusele nõudele vastama ettenähtud tähtaja jooksul.

| (12) | Taotluse geograafilist kohaldamisala tuleks vastavalt kohandada, välja arvatud juhul, kui loa taotleja kinnitab oma taotluse geograafilist kohaldamisala ettenähtud tähtaja jooksul alates sellest, kui komisjon taotlejat kõnealusest nõudest teavitas. Selline kinnitus ei piira siiski komisjoni pädevust vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 19 või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 7 ja 19 sellist kohandust vajaduse korral teha, tulenevalt ameti teostatud keskkonnariski hindamisest. |
| --- | --- |

(12)

Taotluse geograafilist kohaldamisala tuleks vastavalt kohandada, välja arvatud juhul, kui loa taotleja kinnitab oma taotluse geograafilist kohaldamisala ettenähtud tähtaja jooksul alates sellest, kui komisjon taotlejat kõnealusest nõudest teavitas. Selline kinnitus ei piira siiski komisjoni pädevust vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 19 või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 7 ja 19 sellist kohandust vajaduse korral teha, tulenevalt ameti teostatud keskkonnariski hindamisest.

| (13) | Kuigi arvatakse, et enamikku käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud piiranguid ja keelde rakendatakse nõusoleku/loa või selle uuendamise etapil, peaks liikmesriikidel olema lisaks ka võimalus võtta vastu põhjendatud meetmeid, mis piiravad või keelavad varem lubatud GMO või kultuuri või iseloomuliku tunnuse alusel kindlaks määratud GMOde rühma kasvatamist kogu nende territooriumil või selle osal põhjustel, mis erinevad liidu ühtsete eeskirjade (st direktiiv 2001/18/EÜ ja määrus (EÜ) nr 1829/2003) alusel hinnatud põhjustest ning täiendavad neid põhjuseid ja mis vastavad liidu õigusele. Nimetatud põhjused võivad olla seotud keskkonna- või põllumajanduspoliitika eesmärkidega või muude mõjuvate põhjustega, nagu asulaplaneerimine, maakasutus, sotsiaal-majanduslikud mõjud, samaaegne viljelemine ja avalik kord. Kõnealused põhjused võivad olla esitatud eraldi või koos, olenevalt selle liikmesriigi, piirkonna või ala konkreetsest olukorrast, kus neid meetmeid hakatakse kohaldama. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi arvatakse, et enamikku käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud piiranguid ja keelde rakendatakse nõusoleku/loa või selle uuendamise etapil, peaks liikmesriikidel olema lisaks ka võimalus võtta vastu põhjendatud meetmeid, mis piiravad või keelavad varem lubatud GMO või kultuuri või iseloomuliku tunnuse alusel kindlaks määratud GMOde rühma kasvatamist kogu nende territooriumil või selle osal põhjustel, mis erinevad liidu ühtsete eeskirjade (st direktiiv 2001/18/EÜ ja määrus (EÜ) nr 1829/2003) alusel hinnatud põhjustest ning täiendavad neid põhjuseid ja mis vastavad liidu õigusele. Nimetatud põhjused võivad olla seotud keskkonna- või põllumajanduspoliitika eesmärkidega või muude mõjuvate põhjustega, nagu asulaplaneerimine, maakasutus, sotsiaal-majanduslikud mõjud, samaaegne viljelemine ja avalik kord. Kõnealused põhjused võivad olla esitatud eraldi või koos, olenevalt selle liikmesriigi, piirkonna või ala konkreetsest olukorrast, kus neid meetmeid hakatakse kohaldama.

| (14) | Liidu tasandil kehtestatud inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse tase võimaldab ühtset teaduslikku hindamist kogu liidus ning käesolev direktiiv ei tohiks seda olukorda muuta. Seetõttu, et vältida sekkumist pädevustesse, mis antakse riskihindajatele ja riskijuhtidele direktiiviga 2001/18/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 1829/2003, peaksid liikmesriigid kasutama üksnes keskkonnapoliitika eesmärkidega seotud põhjendusi, mis on seotud mõjudega, mis erinevad tervise- ja keskkonnariskide hindamisest ja täiendavad seda, mida tehakse direktiivis 2001/18/EÜ ja määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud lubade andmise menetluste raames, nagu selliste põllumajandustavade säilitamine ja arendamine, mis võimaldavad paremini ühitada tootmist ökosüsteemide jätkusuutlikkusega, või kohaliku bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas teatavate elupaikade ja ökosüsteemide või teatavat liiki looduslike ja maastiku eripärade ning konkreetsete ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste säilitamine. |
| --- | --- |

(14)

Liidu tasandil kehtestatud inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse tase võimaldab ühtset teaduslikku hindamist kogu liidus ning käesolev direktiiv ei tohiks seda olukorda muuta. Seetõttu, et vältida sekkumist pädevustesse, mis antakse riskihindajatele ja riskijuhtidele direktiiviga 2001/18/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 1829/2003, peaksid liikmesriigid kasutama üksnes keskkonnapoliitika eesmärkidega seotud põhjendusi, mis on seotud mõjudega, mis erinevad tervise- ja keskkonnariskide hindamisest ja täiendavad seda, mida tehakse direktiivis 2001/18/EÜ ja määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud lubade andmise menetluste raames, nagu selliste põllumajandustavade säilitamine ja arendamine, mis võimaldavad paremini ühitada tootmist ökosüsteemide jätkusuutlikkusega, või kohaliku bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas teatavate elupaikade ja ökosüsteemide või teatavat liiki looduslike ja maastiku eripärade ning konkreetsete ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste säilitamine.

| (15) | Liikmesriikidel peaks samuti olema võimalik tugineda direktiivi 2001/18/EÜ alusel tehtavates otsustes põhjustele, mis on seotud sotsiaal-majanduslike mõjudega, mis võivad tekkida GMO kasvatamisest asjaomase liikmesriigi territooriumil. Kuigi komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovituses on käsitletud samaaegse viljelemise meetmeid, peaks liikmesriikidel olema samuti võimalus võtta käesoleva direktiivi alusel meetmeid, mis piiravad või keelavad lubatud GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal. Need põhjused võivad tuleneda samaaegse viljelemise meetmete kulukusest, teostamatusest või nende rakendamise võimatusest, mis on tingitud konkreetsetest geograafilistest tingimustest, nagu väikesaared või mägipiirkonnad, või vajadusest vältida GMO sisaldust teistes toodetes, näiteks eritoodetes. Lisaks sellele on komisjon vastavalt nõukogu 2008. aasta järeldustes nõutule esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande GMOde kasvatamise sotsiaal-majanduslike mõjude kohta. Nimetatud aruande tulemus võib pakkuda liikmesriikidele väärtuslikku teavet otsuste tegemisel käesoleva direktiivi alusel. Põllumajanduspoliitika eesmärkidega seotud põhjuste hulka võivad kuuluda vajadus kaitsta põllumajandustootmise mitmekesisust ning vajadus tagada seemnete ja taimede paljundusmaterjali puhtus. Liikmesriikidel peaks samuti olema lubatud tugineda nende meetmete puhul muudele põhjustele, mis võivad hõlmata maakasutust, asulaplaneerimist või muid õiguspäraseid tegureid, sealhulgas neid, mis on seotud kultuuritraditsioonidega. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikidel peaks samuti olema võimalik tugineda direktiivi 2001/18/EÜ alusel tehtavates otsustes põhjustele, mis on seotud sotsiaal-majanduslike mõjudega, mis võivad tekkida GMO kasvatamisest asjaomase liikmesriigi territooriumil. Kuigi komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovituses on käsitletud samaaegse viljelemise meetmeid, peaks liikmesriikidel olema samuti võimalus võtta käesoleva direktiivi alusel meetmeid, mis piiravad või keelavad lubatud GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal. Need põhjused võivad tuleneda samaaegse viljelemise meetmete kulukusest, teostamatusest või nende rakendamise võimatusest, mis on tingitud konkreetsetest geograafilistest tingimustest, nagu väikesaared või mägipiirkonnad, või vajadusest vältida GMO sisaldust teistes toodetes, näiteks eritoodetes. Lisaks sellele on komisjon vastavalt nõukogu 2008. aasta järeldustes nõutule esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande GMOde kasvatamise sotsiaal-majanduslike mõjude kohta. Nimetatud aruande tulemus võib pakkuda liikmesriikidele väärtuslikku teavet otsuste tegemisel käesoleva direktiivi alusel. Põllumajanduspoliitika eesmärkidega seotud põhjuste hulka võivad kuuluda vajadus kaitsta põllumajandustootmise mitmekesisust ning vajadus tagada seemnete ja taimede paljundusmaterjali puhtus. Liikmesriikidel peaks samuti olema lubatud tugineda nende meetmete puhul muudele põhjustele, mis võivad hõlmata maakasutust, asulaplaneerimist või muid õiguspäraseid tegureid, sealhulgas neid, mis on seotud kultuuritraditsioonidega.

| (16) | Käesoleva direktiivi alusel vastu võetud piirangud ja keelud peaksid käsitlema üksnes GMOde kasvatamist ning mitte geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali ega ka nendest või nende saagist saadavate toodete vaba ringlust ja importi ning peaksid lisaks olema kooskõlas aluslepingutega, eelkõige mittediskrimineerimise põhimõttega oma- ja välismaiste toodete vahel, proportsionaalsuse põhimõtte ning ELi toimimise lepingu artiklitega 34 ja 36 ning artikli 216 lõikega 2. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi alusel vastu võetud piirangud ja keelud peaksid käsitlema üksnes GMOde kasvatamist ning mitte geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali ega ka nendest või nende saagist saadavate toodete vaba ringlust ja importi ning peaksid lisaks olema kooskõlas aluslepingutega, eelkõige mittediskrimineerimise põhimõttega oma- ja välismaiste toodete vahel, proportsionaalsuse põhimõtte ning ELi toimimise lepingu artiklitega 34 ja 36 ning artikli 216 lõikega 2.

| (17) | Liikmesriigi poolt käesoleva direktiivi alusel võetud meetmete suhtes tuleks kohaldada liidu seire- ja teavitamismenetlust. Pidades silmas liidu seire ja teavitamise ulatust, ei ole vaja näha lisaks ette, et kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (18). Liikmesriigid võivad piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal alates liidu loa jõustumise kuupäevast ning kogu nõusoleku/loa kehtivuse jooksul, tingimusel et ettenähtud ooteaeg, mille jooksul komisjonil oli võimalus kavandatavate meetmete kohta märkusi esitada, on möödunud. Asjaomane liikmesriik peaks seepärast esitama komisjonile kõnealuste meetmete eelnõu vähemalt 75 päeva enne nende vastuvõtmist, et anda komisjonile võimalus nende kohta märkusi esitada, ning peaks kõnealuse ajavahemiku jooksul hoiduma neid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast. Pärast ettenähtud ooteaja lõppu peaks liikmesriigil olema võimalik kõnealused meetmed vastu võtta kas algselt kavandatud kujul või komisjoni märkuste arvessevõtmiseks muudetud kujul. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriigi poolt käesoleva direktiivi alusel võetud meetmete suhtes tuleks kohaldada liidu seire- ja teavitamismenetlust. Pidades silmas liidu seire ja teavitamise ulatust, ei ole vaja näha lisaks ette, et kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (18). Liikmesriigid võivad piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal alates liidu loa jõustumise kuupäevast ning kogu nõusoleku/loa kehtivuse jooksul, tingimusel et ettenähtud ooteaeg, mille jooksul komisjonil oli võimalus kavandatavate meetmete kohta märkusi esitada, on möödunud. Asjaomane liikmesriik peaks seepärast esitama komisjonile kõnealuste meetmete eelnõu vähemalt 75 päeva enne nende vastuvõtmist, et anda komisjonile võimalus nende kohta märkusi esitada, ning peaks kõnealuse ajavahemiku jooksul hoiduma neid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast. Pärast ettenähtud ooteaja lõppu peaks liikmesriigil olema võimalik kõnealused meetmed vastu võtta kas algselt kavandatud kujul või komisjoni märkuste arvessevõtmiseks muudetud kujul.

| (18) | Kehtestatud ooteaja jooksul peaks loa taotleja/omaja, keda mõjutavad meetmed, mis piiravad või keelavad GMO kasvatamist liikmesriigis, hoiduma igasugusest tegevusest seoses selle GMO kasvatamisega asjaomases liikmesriigis. |
| --- | --- |

(18)

Kehtestatud ooteaja jooksul peaks loa taotleja/omaja, keda mõjutavad meetmed, mis piiravad või keelavad GMO kasvatamist liikmesriigis, hoiduma igasugusest tegevusest seoses selle GMO kasvatamisega asjaomases liikmesriigis.

| (19) | Liikmesriikide otsused piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal ei tohiks takistada biotehnoloogia teadusuuringuid, tingimusel et selliste uuringute läbiviimisel järgitakse kõiki vajalikke ohutusmeetmeid, mis on seotud inimeste ja loomade tervise ning keskkonnakaitsega, ning et tegevus ei kahjusta piirangu või keelu kehtestamise põhjusi. Lisaks peaksid amet ja liikmesriigid püüdlema kõiki teadusharusid, sh keskkonnaküsimustega seotud valdkondi esindava ulatusliku teadusorganisatsioonide võrgustiku loomise poole ning tegema koostööd teaduslike arvamuste võimalike lahknemiste varakult avastamise nimel, et lahendada või selgitada vaidlusaluseid teadusküsimusi. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et eraldatakse vajalikud vahendid GMOde tahtlikust keskkonda viimisest või turule viimisest tulenevate võimalike ohtude sõltumatuks uurimiseks ning et sõltumatutele uurijatele antaks juurdepääs kõikidele asjakohastele materjalidele ja seejuures on kaitstud intellektuaalomandi õigused. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriikide otsused piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal ei tohiks takistada biotehnoloogia teadusuuringuid, tingimusel et selliste uuringute läbiviimisel järgitakse kõiki vajalikke ohutusmeetmeid, mis on seotud inimeste ja loomade tervise ning keskkonnakaitsega, ning et tegevus ei kahjusta piirangu või keelu kehtestamise põhjusi. Lisaks peaksid amet ja liikmesriigid püüdlema kõiki teadusharusid, sh keskkonnaküsimustega seotud valdkondi esindava ulatusliku teadusorganisatsioonide võrgustiku loomise poole ning tegema koostööd teaduslike arvamuste võimalike lahknemiste varakult avastamise nimel, et lahendada või selgitada vaidlusaluseid teadusküsimusi. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et eraldatakse vajalikud vahendid GMOde tahtlikust keskkonda viimisest või turule viimisest tulenevate võimalike ohtude sõltumatuks uurimiseks ning et sõltumatutele uurijatele antaks juurdepääs kõikidele asjakohastele materjalidele ja seejuures on kaitstud intellektuaalomandi õigused.

| (20) | Võttes arvesse teaduslike tõendite tähtsust otsuste tegemisel GMOde keelamise või heakskiitmise kohta, peaks amet koguma ja analüüsima uurimistulemusi, mis käsitlevad GMOdest lähtuvat riski või ohtu inimeste tervisele või keskkonnale, ning teavitama riskijuhte võimalikest esilekerkivatest riskidest. Selline teave tuleks teha avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse teaduslike tõendite tähtsust otsuste tegemisel GMOde keelamise või heakskiitmise kohta, peaks amet koguma ja analüüsima uurimistulemusi, mis käsitlevad GMOdest lähtuvat riski või ohtu inimeste tervisele või keskkonnale, ning teavitama riskijuhte võimalikest esilekerkivatest riskidest. Selline teave tuleks teha avalikkusele kättesaadavaks.

| (21) | Liikmesriigil peaks olema võimalik taotleda pädevalt asutuselt või komisjonilt, et kogu tema territoorium või selle osa integreeritaks uuesti nõusoleku/loa geograafilisse kohaldamisalasse, millest see eelnevalt välja arvati. Sellisel juhul ei peaks olema vaja edastada taotlust nõusoleku/loa omajale ega küsida tema nõusolekut. Kirjaliku nõusoleku väljastanud pädev asutus peaks direktiivi 2001/18/EÜ alusel või vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel vastavalt muutma nõusoleku geograafilist kohaldamisala või lubamisotsust. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriigil peaks olema võimalik taotleda pädevalt asutuselt või komisjonilt, et kogu tema territoorium või selle osa integreeritaks uuesti nõusoleku/loa geograafilisse kohaldamisalasse, millest see eelnevalt välja arvati. Sellisel juhul ei peaks olema vaja edastada taotlust nõusoleku/loa omajale ega küsida tema nõusolekut. Kirjaliku nõusoleku väljastanud pädev asutus peaks direktiivi 2001/18/EÜ alusel või vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel vastavalt muutma nõusoleku geograafilist kohaldamisala või lubamisotsust.

| (22) | Antud või vastu võetud kirjalikud nõusolekud või lubamisotsused, mille geograafiline kohaldamisala piirdub teatavate piirkondadega või liikmesriikide poolt käesoleva direktiivi kohaselt võetud meetmed, mis piiravad või keelavad GMOde kasvatamist, ei tohiks takistada või piirata lubatud GMOde kasutamist teistel liikmesriikidel. Lisaks ei tohiks käesolev direktiiv ja selle kohaselt vastu võetud liikmesriigi meetmed piirata liidu õiguse nõuete kohaldamist, mis käsitlevad GMOde tahtmatut ja juhuslikku sisaldust geneetiliselt muundamata seemnetes ja taimede paljundusmaterjalis, ning ei tohiks takistada nimetatud nõuetele vastavate sortide kasvatamist. |
| --- | --- |

(22)

Antud või vastu võetud kirjalikud nõusolekud või lubamisotsused, mille geograafiline kohaldamisala piirdub teatavate piirkondadega või liikmesriikide poolt käesoleva direktiivi kohaselt võetud meetmed, mis piiravad või keelavad GMOde kasvatamist, ei tohiks takistada või piirata lubatud GMOde kasutamist teistel liikmesriikidel. Lisaks ei tohiks käesolev direktiiv ja selle kohaselt vastu võetud liikmesriigi meetmed piirata liidu õiguse nõuete kohaldamist, mis käsitlevad GMOde tahtmatut ja juhuslikku sisaldust geneetiliselt muundamata seemnetes ja taimede paljundusmaterjalis, ning ei tohiks takistada nimetatud nõuetele vastavate sortide kasvatamist.

| (23) | Määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et direktiivi 2001/18/EÜ A ja D osas tehtud viiteid kõnealuse direktiivi C osa alusel lubatud GMOdele käsitatakse ühtlasi viidetena kõnealuse määruse alusel lubatud GMOdele. Sellest tulenevalt peaks liikmesriikide poolt direktiivi 2001/18/EÜ alusel vastu võetavaid meetmeid kohaldama määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt lubatud GMOde suhtes. |
| --- | --- |

(23)

Määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et direktiivi 2001/18/EÜ A ja D osas tehtud viiteid kõnealuse direktiivi C osa alusel lubatud GMOdele käsitatakse ühtlasi viidetena kõnealuse määruse alusel lubatud GMOdele. Sellest tulenevalt peaks liikmesriikide poolt direktiivi 2001/18/EÜ alusel vastu võetavaid meetmeid kohaldama määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt lubatud GMOde suhtes.

| (24) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud tavaliste seemnete, taimede paljundusmaterjali ja saagist saadavate toodete vaba liikumisega vastavalt asjakohasele liidu õigusele ja ELi toimimise lepingule. |
| --- | --- |

(24)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud tavaliste seemnete, taimede paljundusmaterjali ja saagist saadavate toodete vaba liikumisega vastavalt asjakohasele liidu õigusele ja ELi toimimise lepingule.

| (25) | Tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks peaksid liikmesriigid ja tootjad võtma ka tõhusaid märgistus- ja teavitusmeetmeid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1830/2003, (19) et tagada läbipaistvus seoses GMOde esinemisega toodetes. |
| --- | --- |

(25)

Tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks peaksid liikmesriigid ja tootjad võtma ka tõhusaid märgistus- ja teavitusmeetmeid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1830/2003, (19) et tagada läbipaistvus seoses GMOde esinemisega toodetes.

| (26) | Selleks et viia käesoleva direktiivi eesmärgid vastavusse ettevõtjate õigustatud huvidega seoses GMOdega, mis olid lubatud enne käesoleva direktiivi jõustumist või millele loa andmine oli pooleli, tuleks ette näha asjakohased üleminekumeetmed. Üleminekumeetmed on õigustatud ka vajaduse tõttu vältida võimalike konkurentsimoonutuste loomist, koheldes olemasolevaid loaomajaid tulevastest loataotlejatest erinevalt. Õiguskindluse huvides peaks ajavahemik, mil selliseid üleminekumeetmeid võib vastu võtta, olema üksnes nii pikk, kui on otseselt vajalik uuele korrale sujuva ülemineku tagamiseks. Üleminekumeetmed peaksid seetõttu võimaldama liikmesriikidel kohaldada käesoleva direktiivi sätteid toodete suhtes, mis olid lubatud enne käesoleva direktiivi jõustumist või millele loa andmine oli pooleli, tingimusel et see ei mõjuta lubatud geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali sorte, mis on juba õiguspäraselt maha pandud. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et viia käesoleva direktiivi eesmärgid vastavusse ettevõtjate õigustatud huvidega seoses GMOdega, mis olid lubatud enne käesoleva direktiivi jõustumist või millele loa andmine oli pooleli, tuleks ette näha asjakohased üleminekumeetmed. Üleminekumeetmed on õigustatud ka vajaduse tõttu vältida võimalike konkurentsimoonutuste loomist, koheldes olemasolevaid loaomajaid tulevastest loataotlejatest erinevalt. Õiguskindluse huvides peaks ajavahemik, mil selliseid üleminekumeetmeid võib vastu võtta, olema üksnes nii pikk, kui on otseselt vajalik uuele korrale sujuva ülemineku tagamiseks. Üleminekumeetmed peaksid seetõttu võimaldama liikmesriikidel kohaldada käesoleva direktiivi sätteid toodete suhtes, mis olid lubatud enne käesoleva direktiivi jõustumist või millele loa andmine oli pooleli, tingimusel et see ei mõjuta lubatud geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali sorte, mis on juba õiguspäraselt maha pandud.

| (27) | Direktiivi 2001/18/EÜ artiklites 26b ja 26c kehtestatud sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks nimetatud direktiivi artikli 23 ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaldamist. |
| --- | --- |

(27)

Direktiivi 2001/18/EÜ artiklites 26b ja 26c kehtestatud sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks nimetatud direktiivi artikli 23 ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaldamist.

| (28) | Direktiivi 2001/18/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(28)

Direktiivi 2001/18/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2001/18/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 26a lisatakse järgmine lõige:
  „1a.   Alates 3. aprillist 2017 võtavad liikmesriigid, kus GMOsid kasvatatakse, asjakohaseid meetmeid oma territooriumi piirialadel, et vältida võimalikku üle piiri levimist naaberliikmesriikidesse, kus selliste GMOde kasvatamine on keelatud, välja arvatud juhul, kui selliseid meetmeid ei ole erilisi geograafilisi tingimusi arvestades vaja. Meetmetest teavitatakse komisjoni.” |
| --- | --- |

1)

Artiklile 26a lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Alates 3. aprillist 2017 võtavad liikmesriigid, kus GMOsid kasvatatakse, asjakohaseid meetmeid oma territooriumi piirialadel, et vältida võimalikku üle piiri levimist naaberliikmesriikidesse, kus selliste GMOde kasvatamine on keelatud, välja arvatud juhul, kui selliseid meetmeid ei ole erilisi geograafilisi tingimusi arvestades vaja. Meetmetest teavitatakse komisjoni.”

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 26b
  Kasvatamine
  1.   Asjaomasele GMO-le loa andmise menetluse ajal või nõusoleku/loa uuendamise ajal võib liikmesriik nõuda kirjaliku nõusoleku või loa geograafilise kohaldamisala kohandamist nii, et välistatakse GMO kasvatamine asjaomase liikmesriigi kogu territooriumil või selle osal. Komisjoni teavitatakse sellest nõudest hiljemalt 45 päeva jooksul alates hindamisaruande laialisaatmise kuupäevast vastavalt käesoleva direktiivi artikli 14 lõikele 2 või alates Euroopa Toiduohutusameti arvamuse saamisest vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikele 6 ja artikli 18 lõikele 6. Komisjon esitab liikmesriigi nõude viivitamata loa taotlejale ja teistele liikmesriikidele. Komisjon teeb nõude elektroonilisel teel avalikkusele kättesaadavaks.
  2.   30 päeva jooksul alates sellest, kui komisjon on kõnealuse nõude esitanud, võib loa taotleja kohandada või kinnitada oma algse taotluse geograafilist kohaldamisala.
  Kinnituse puudumise korral kohandatakse taotluse geograafilist kohaldamisala käesoleva direktiivi alusel väljastatud kirjalikus nõusolekus ja, kui see on kohaldatav, käesoleva direktiivi artikli 19 kohaselt väljastatud otsuses ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 7 ja 19 alusel vastuvõetud lubamisotsuses.
  Käesoleva direktiivi alusel väljastatud kirjalik nõusolek ja, kui see on kohaldatav, käesoleva direktiivi artikli 19 kohaselt väljastatud otsus ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 7 ja 19 alusel vastuvõetud lubamisotsus väljastatakse siis taotluse kohandatud geograafilise kohaldamisala alusel.
  Kui komisjonile teatatakse käesoleva artikli lõike 1 kohasest nõudest pärast hindamisaruande laialisaatmist vastavalt käesoleva direktiivi artikli 14 lõikele 2 või pärast Euroopa Toiduohutusameti arvamuse saamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikele 6 ja artikli 18 lõikele 6, pikendatakse käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud tähtaegu kirjaliku nõusoleku väljastamiseks või, olenevalt asjaoludest, määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklites 7 ja 19 sätestatud tähtaegu tehtava otsuse eelnõu komiteele esitamiseks ühe 15-päevase ajavahemiku võrra, olenemata selliseid nõudeid esitavate liikmesriikide arvust.
  3.   Kui käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ei ole nõudeid esitatud või kui taotleja on kinnitanud oma algse taotluse geograafilist kohaldamisala, võib liikmesriik võtta vastu meetmeid, mis piiravad või keelavad varem käesoleva direktiivi C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel lubatud GMO või kultuuri või iseloomuliku tunnuse alusel kindlaks määratud GMOde rühma kasvatamist kogu tema territooriumil või selle osal, tingimusel et niisugused meetmed on vastavuses liidu õigusega, põhjendatud, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning on lisaks tingitud mõjuvatest põhjustest, mis on seotud näiteks järgmisega:






  a) | keskkonnapoliitika eesmärgid; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 26b

Kasvatamine

1.   Asjaomasele GMO-le loa andmise menetluse ajal või nõusoleku/loa uuendamise ajal võib liikmesriik nõuda kirjaliku nõusoleku või loa geograafilise kohaldamisala kohandamist nii, et välistatakse GMO kasvatamine asjaomase liikmesriigi kogu territooriumil või selle osal. Komisjoni teavitatakse sellest nõudest hiljemalt 45 päeva jooksul alates hindamisaruande laialisaatmise kuupäevast vastavalt käesoleva direktiivi artikli 14 lõikele 2 või alates Euroopa Toiduohutusameti arvamuse saamisest vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikele 6 ja artikli 18 lõikele 6. Komisjon esitab liikmesriigi nõude viivitamata loa taotlejale ja teistele liikmesriikidele. Komisjon teeb nõude elektroonilisel teel avalikkusele kättesaadavaks.

2.   30 päeva jooksul alates sellest, kui komisjon on kõnealuse nõude esitanud, võib loa taotleja kohandada või kinnitada oma algse taotluse geograafilist kohaldamisala.

Kinnituse puudumise korral kohandatakse taotluse geograafilist kohaldamisala käesoleva direktiivi alusel väljastatud kirjalikus nõusolekus ja, kui see on kohaldatav, käesoleva direktiivi artikli 19 kohaselt väljastatud otsuses ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 7 ja 19 alusel vastuvõetud lubamisotsuses.

Käesoleva direktiivi alusel väljastatud kirjalik nõusolek ja, kui see on kohaldatav, käesoleva direktiivi artikli 19 kohaselt väljastatud otsus ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 7 ja 19 alusel vastuvõetud lubamisotsus väljastatakse siis taotluse kohandatud geograafilise kohaldamisala alusel.

Kui komisjonile teatatakse käesoleva artikli lõike 1 kohasest nõudest pärast hindamisaruande laialisaatmist vastavalt käesoleva direktiivi artikli 14 lõikele 2 või pärast Euroopa Toiduohutusameti arvamuse saamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikele 6 ja artikli 18 lõikele 6, pikendatakse käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud tähtaegu kirjaliku nõusoleku väljastamiseks või, olenevalt asjaoludest, määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklites 7 ja 19 sätestatud tähtaegu tehtava otsuse eelnõu komiteele esitamiseks ühe 15-päevase ajavahemiku võrra, olenemata selliseid nõudeid esitavate liikmesriikide arvust.

3.   Kui käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ei ole nõudeid esitatud või kui taotleja on kinnitanud oma algse taotluse geograafilist kohaldamisala, võib liikmesriik võtta vastu meetmeid, mis piiravad või keelavad varem käesoleva direktiivi C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel lubatud GMO või kultuuri või iseloomuliku tunnuse alusel kindlaks määratud GMOde rühma kasvatamist kogu tema territooriumil või selle osal, tingimusel et niisugused meetmed on vastavuses liidu õigusega, põhjendatud, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning on lisaks tingitud mõjuvatest põhjustest, mis on seotud näiteks järgmisega:

a)

keskkonnapoliitika eesmärgid;

| b) | asulaplaneerimine; |
| --- | --- |

b)

asulaplaneerimine;

| c) | maakasutus; |
| --- | --- |

c)

maakasutus;

| d) | sotsiaal-majanduslik mõju; |
| --- | --- |

d)

sotsiaal-majanduslik mõju;

| e) | GMO-sisalduse vältimine teistes toodetes, ilma et see piiraks artikli 26a kohaldamist; |
| --- | --- |

e)

GMO-sisalduse vältimine teistes toodetes, ilma et see piiraks artikli 26a kohaldamist;

| f) | põllumajanduspoliitika eesmärgid; |
| --- | --- |

f)

põllumajanduspoliitika eesmärgid;

| g) | avalik kord. |
| --- | --- |

g)

avalik kord.

Kõnealused põhjused võivad olla esitatud eraldi või koos (välja arvatud punktis g esitatud põhjus, mida ei saa esitada eraldi), olenevalt selle liikmesriigi, piirkonna või ala konkreetsest olukorrast, kus nimetatud meetmeid hakatakse kohaldama, kuid need ei tohi olla mingil juhul vastuolus käesoleva direktiivi või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt teostatud keskkonnariski hindamisega.

4.   Liikmesriik, kes kavatseb vastu võtta käesoleva artikli lõike 3 kohased meetmed, peab esmalt esitama komisjonile kõnealuste meetmete kava ja vastavad põhjused. Need võib esitada enne, kui käesoleva direktiivi C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohane loa andmise menetlus on lõpule viidud. 75 päeva jooksul alates meetmete kava esitamise kuupäevast:

| a) | hoidub asjaomane liikmesriik kõnealuseid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast; |
| --- | --- |

a)

hoidub asjaomane liikmesriik kõnealuseid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast;

| b) | tagavad asjaomased liikmesriigid, et tootjad hoiduvad asjaomase GMO või asjaomaste GMOde mahapanemisest, ning |
| --- | --- |

b)

tagavad asjaomased liikmesriigid, et tootjad hoiduvad asjaomase GMO või asjaomaste GMOde mahapanemisest, ning

| c) | võib komisjon teha märkusi, mida ta peab asjakohasteks. |
| --- | --- |

c)

võib komisjon teha märkusi, mida ta peab asjakohasteks.

Esimeses lõigus nimetatud 75-päevase ajavahemiku möödumisel võib asjaomane liikmesriik kogu nõusoleku/loa kehtivusaja jooksul ja alates liidu loa jõustumise kuupäevast võtta meetmed vastu kas algselt kavandatud kujul või komisjonilt saadud mittesiduvate märkuste arvessevõtmiseks muudetud kujul. Kõnealustest meetmetest teavitatakse viivitamata komisjoni, teisi liikmesriike ja loa omajat.

Liikmesriigid teavitavad avalikult kõikidest sellistest meetmetest kõiki asjaomaseid tootjaid, sealhulgas taimekasvatajaid.

5.   Kui liikmesriik soovib, et kogu tema territoorium või selle osa integreeritaks uuesti nõusoleku/loa geograafilisse kohaldamisalasse, millest see eelnevalt lõike 2 kohaselt välja arvati, võib ta esitada sellekohase taotluse pädevale asutusele, kes andis käesoleva direktiivi alusel kirjaliku nõusoleku, või komisjonile, kui asjaomasele GMO-le anti luba määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel. Kirjaliku nõusoleku andnud pädev asutus või, olenevalt asjaoludest, komisjon muudab vastavalt nõusoleku või lubamisotsuse geograafilist kohaldamisala.

6.   GMO-le antud nõusoleku/loa geograafilise kohaldamisala kohandamiseks lõike 5 alusel

| a) | muudab käesoleva direktiivi alusel lubatud GMO puhul kirjaliku nõusoleku väljastanud pädev asutus vastavalt nõusoleku geograafilist kohaldamisala ja teavitab komisjoni, liikmesriike ja loa omajat pärast nõusoleku kohaldamisala muutmist; |
| --- | --- |

a)

muudab käesoleva direktiivi alusel lubatud GMO puhul kirjaliku nõusoleku väljastanud pädev asutus vastavalt nõusoleku geograafilist kohaldamisala ja teavitab komisjoni, liikmesriike ja loa omajat pärast nõusoleku kohaldamisala muutmist;

| b) | muudab määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel lubatud GMO puhul komisjon vastavalt lubamisotsust, kohaldamata nimetatud määruse artikli 35 lõikes 2 sätestatud menetlust. Komisjon teavitab sellest liikmesriike ja loa omajat. |
| --- | --- |

b)

muudab määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel lubatud GMO puhul komisjon vastavalt lubamisotsust, kohaldamata nimetatud määruse artikli 35 lõikes 2 sätestatud menetlust. Komisjon teavitab sellest liikmesriike ja loa omajat.

7.   Kui liikmesriik on lõigete 3 ja 4 kohaselt võetud meetmed kehtetuks tunnistanud, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike.

8.   Käesoleva artikli alusel vastu võetud meetmed ei mõjuta toodetena või toodete koostises esinevate lubatud GMOde vaba ringlust.

Artikkel 26c

Üleminekumeetmed

1.   Alates 2. aprillist 2015 kuni 3. oktoobrini 2015 võib liikmesriik nõuda esitatud taotluse või väljastatud loa geograafilise kohaldamisala kohandamist käesoleva direktiivi või määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel enne 2. aprilli 2015. Komisjon esitab liikmesriigi nõude viivitamata loa taotlejale ja teistele liikmesriikidele.

2.   Kui taotluse kohta ei ole veel otsust tehtud ja taotleja ei ole käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõudest teavitamisele järgneva 30 päeva jooksul oma algse taotluse geograafilist kohaldamisala kinnitanud, kohandatakse vastavalt taotluse geograafilist kohaldamisala. Käesoleva direktiivi alusel väljastatud kirjalik nõusolek ja, kui see on kohaldatav, käesoleva direktiivi artikli 19 kohaselt väljastatud otsus ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 7 ja 19 alusel vastuvõetud lubamisotsus väljastatakse siis taotluse kohandatud geograafilise kohaldamisala alusel.

3.   Kui luba on juba antud ja loa omaja ei ole käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõudest teavitamisele järgneva 30 päeva jooksul loa geograafilist kohaldamisala kinnitanud, muudetakse luba vastavalt. Käesoleva direktiivi kohase kirjaliku nõusoleku puhul muudab pädev asutus vastavalt nõusoleku geograafilist kohaldamisala ning teavitab komisjoni, liikmesriike ja loa omajat pärast nõusoleku kohaldamisala muutmist. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohase loa puhul muudab komisjon vastavalt lubamisotsust, kohaldamata nimetatud määruse artikli 35 lõikes 2 sätestatud menetlust. Komisjon teavitab sellest liikmesriike ja loa omajat.

4.   Kui käesoleva artikli lõike 1 alusel ei ole nõudeid esitatud või kui loa taotleja või asjakohasel juhul loa omaja on kinnitanud oma algse taotluse või asjakohasel juhul loa geograafilist kohaldamisala, kohaldatakse mutatis mutandis artikli 26b lõikeid 3–8.

5.   Käesolev artikkel ei mõjuta selliste lubatud GMO seemnete ja taimede paljundusmaterjali kasvatamist, mis on enne liikmesriigis asjaomase GMO kasvatamise piiramist või keelamist õiguspäraselt maha pandud.

6.   Käesoleva artikli alusel vastu võetud meetmed ei mõjuta toodetena või toodete koostises esinevate lubatud GMOde vaba ringlust.”

Artikkel 2

Hiljemalt 3. aprillil 2019 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kuidas liikmesriigid on käesoleva direktiivi võimalusi kasutanud, sealhulgas selle kohta, kui tõhusad on sätted, mis võimaldavad liikmesriikidel piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal, ja siseturu tõrgeteta toimimist. Kõnealusele aruandele võib lisada seadusandlikud ettepanekud, mida komisjon peab asjakohasteks.

Esimeses lõigus osutatud kuupäevaks annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru ka GMOde kasvatamise tõttu tekkida võivate keskkonnakahjude tegeliku kõrvaldamise kohta, tuginedes teabele, mis tehakse komisjonile kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artiklitele 20 ja 31 ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 9 ja 21.

Artikkel 3

Hiljemalt 3. aprillil 2017 ajakohastab komisjon direktiivi 2001/18/EÜ lisasid vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 27 keskkonnariski hindamisega seoses, et integreerida ja võtta aluseks ameti 2010. aasta karmistatud suunised geneetiliselt muundatud taimede keskkonnariski hindamise kohta.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 11. märts 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 51.

1

(2)  ELT C 102, 2.4.2011, lk 62.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta seisukoht (ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 350) ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta teise lugemise seisukoht (ELT C 349, 3.10.2014, lk 1). Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2015. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. märtsi 2015. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298).

6

(7)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309).

7

(8)  Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15).

8

(9)  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16).

9

(10)  Nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17).

10

(11)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12).

12

(13)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33).

13

(14)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60).

14

(15)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74).

15

(16)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (ELT L 267, 8.10.2008, lk 8).

16

(17)  Komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovitus suuniste kohta samaaegse viljelemise riiklike meetmete väljatöötamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse (ELT C 200, 22.7.2010, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

19

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/9

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2015/413,

11. märts 2015,

millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõike 1 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liiklusohutuse parandamine on liidu transpordipoliitika peamine eesmärk. Liit järgib liiklusohutuse parandamise poliitikat, mille eesmärk on vähendada liikluses hukkunute ja vigastatute arvu ning varalist kahju. Selle poliitika oluline komponent on karistuste järjepidev täitmine liidus toime pandud liiklusalaste õigusrikkumiste eest, mis kahjustavad olulisel määral liiklusohutust. |
| --- | --- |

(1)

Liiklusohutuse parandamine on liidu transpordipoliitika peamine eesmärk. Liit järgib liiklusohutuse parandamise poliitikat, mille eesmärk on vähendada liikluses hukkunute ja vigastatute arvu ning varalist kahju. Selle poliitika oluline komponent on karistuste järjepidev täitmine liidus toime pandud liiklusalaste õigusrikkumiste eest, mis kahjustavad olulisel määral liiklusohutust.

| (2) | Vaatamata praegustele võimalustele, mida pakuvad nõukogu otsused 2008/615/JSK (3) ja 2008/616/JSK (4) (edaspidi „Prümi otsused”), jäävad teatavate liiklusalaste õigusrikkumiste eest määratud rahalised karistused sageli jõustamata vajaliku menetluskorra puudumise tõttu, kui õigusrikkumine on pandud toime muus kui õigusrikkumise toimumise liikmesriigis registreeritud sõidukiga. Käesoleva direktiiviga püütakse tagada, et ka sellistel juhtudel oleks tagatud liiklusohutusnõuete rikkumiste uurimise tõhusus. |
| --- | --- |

(2)

Vaatamata praegustele võimalustele, mida pakuvad nõukogu otsused 2008/615/JSK (3) ja 2008/616/JSK (4) (edaspidi „Prümi otsused”), jäävad teatavate liiklusalaste õigusrikkumiste eest määratud rahalised karistused sageli jõustamata vajaliku menetluskorra puudumise tõttu, kui õigusrikkumine on pandud toime muus kui õigusrikkumise toimumise liikmesriigis registreeritud sõidukiga. Käesoleva direktiiviga püütakse tagada, et ka sellistel juhtudel oleks tagatud liiklusohutusnõuete rikkumiste uurimise tõhusus.

| (3) | Komisjon rõhutas oma 20. juuli 2010. aasta teatises „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020”, et liikluseeskirjade jõustamine jääb üheks põhiteguriks, millega luuakse tingimused vigastuste ja surmajuhtumite arvu oluliseks vähendamiseks. Nõukogu kutsus oma 2. detsembri 2010. aasta järeldustes liiklusohutuse kohta üles kaaluma ka liikluseeskirjade veelgi rangemat jõustamist liikmesriikide poolt ja vajaduse korral liidu tasandil. Nõukogu palus komisjonil uurida, kas vajaduse korral saaks liikluseeskirju liidu tasandil ühtlustada ja võtta vastu täiendavad meetmed liiklusalaste õigusrikkumistega seotud piiriülese jõustamise hõlbustamiseks, eelkõige raskete liiklusõnnetuste korral. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon rõhutas oma 20. juuli 2010. aasta teatises „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020”, et liikluseeskirjade jõustamine jääb üheks põhiteguriks, millega luuakse tingimused vigastuste ja surmajuhtumite arvu oluliseks vähendamiseks. Nõukogu kutsus oma 2. detsembri 2010. aasta järeldustes liiklusohutuse kohta üles kaaluma ka liikluseeskirjade veelgi rangemat jõustamist liikmesriikide poolt ja vajaduse korral liidu tasandil. Nõukogu palus komisjonil uurida, kas vajaduse korral saaks liikluseeskirju liidu tasandil ühtlustada ja võtta vastu täiendavad meetmed liiklusalaste õigusrikkumistega seotud piiriülese jõustamise hõlbustamiseks, eelkõige raskete liiklusõnnetuste korral.

| (4) | 19. märtsil 2008 võttis komisjon vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 71 lõike 1 punkti c (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 91) alusel hõlbustatakse karistuste piiriülest jõustamist liiklusohutuse valdkonnas. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/82/EL (5) võeti siiski vastu ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 alusel. Euroopa Kohtu 6. mai 2014. aasta otsusega kohtuasjas C-43/12 (6) tühistati direktiiv 2011/82/EL põhjendusega, et direktiivi ei saa õiguspäraselt vastu võtta artikli 87 lõike 2 alusel. Kohtuotsuse kohaselt on direktiivi 2011/82/EL tagajärjed kehtivad seni, kuni mõistliku aja jooksul, mis ei ületa 12 kuud alates kohtuotsuse väljakuulutamisest, jõustub uus, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõike 1 punkti c alusel vastu võetud direktiiv. Seega tuleks uus direktiiv võtta vastu kõnealuse artikli alusel. |
| --- | --- |

(4)

19. märtsil 2008 võttis komisjon vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 71 lõike 1 punkti c (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 91) alusel hõlbustatakse karistuste piiriülest jõustamist liiklusohutuse valdkonnas. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/82/EL (5) võeti siiski vastu ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 alusel. Euroopa Kohtu 6. mai 2014. aasta otsusega kohtuasjas C-43/12 (6) tühistati direktiiv 2011/82/EL põhjendusega, et direktiivi ei saa õiguspäraselt vastu võtta artikli 87 lõike 2 alusel. Kohtuotsuse kohaselt on direktiivi 2011/82/EL tagajärjed kehtivad seni, kuni mõistliku aja jooksul, mis ei ületa 12 kuud alates kohtuotsuse väljakuulutamisest, jõustub uus, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõike 1 punkti c alusel vastu võetud direktiiv. Seega tuleks uus direktiiv võtta vastu kõnealuse artikli alusel.

| (5) | Ergutada tuleks ka kontrollimeetmete suuremat ühtlustamist liikmesriikide vahel ning komisjon peaks sellega seoses uurima, kas on vaja koostada liiklusohutuse automaatse kontrolli seadmete ühtsed standardid. |
| --- | --- |

(5)

Ergutada tuleks ka kontrollimeetmete suuremat ühtlustamist liikmesriikide vahel ning komisjon peaks sellega seoses uurima, kas on vaja koostada liiklusohutuse automaatse kontrolli seadmete ühtsed standardid.

| (6) | Tuleks suurendada liidu kodanike teadlikkust eri liikmesriikides kehtivatest liiklusohutuse eeskirjadest ning käesoleva direktiivi rakendamisest, eelkõige sobivate meetmete abil, millega tagatakse piisava teabe andmine selle kohta, millised on liiklusohutuse eeskirjade rikkumise tagajärjed liikmesriigis, mis ei ole registreerimiskohaks olev liikmesriik. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks suurendada liidu kodanike teadlikkust eri liikmesriikides kehtivatest liiklusohutuse eeskirjadest ning käesoleva direktiivi rakendamisest, eelkõige sobivate meetmete abil, millega tagatakse piisava teabe andmine selle kohta, millised on liiklusohutuse eeskirjade rikkumise tagajärjed liikmesriigis, mis ei ole registreerimiskohaks olev liikmesriik.

| (7) | Selleks et parandada liiklusohutust kõikjal liidus ja tagada juhtide, nimelt residendist ja mitteresidendist õigusrikkujate võrdne kohtlemine, tuleks hõlbustada karistuste täitmist olenemata sellest, millises liikmesriigis sõiduk on registreeritud. Sel eesmärgil tuleks kasutada piiriülese teabevahetuse süsteemi, mis hõlmab teatud kindlaksmääratud liiklusohutusnõuete rikkumisi, olenemata sellest, kas kõnealuses liikmesriigis karistatakse selliseid õigusrikkumisi kriminaal- või halduskorras, ning võimaldada õigusrikkumise toimumise liikmesriigile juurdepääs sõidukite riiklikele registreerimisandmetele liikmesriigis, kus sõiduk on registreeritud. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et parandada liiklusohutust kõikjal liidus ja tagada juhtide, nimelt residendist ja mitteresidendist õigusrikkujate võrdne kohtlemine, tuleks hõlbustada karistuste täitmist olenemata sellest, millises liikmesriigis sõiduk on registreeritud. Sel eesmärgil tuleks kasutada piiriülese teabevahetuse süsteemi, mis hõlmab teatud kindlaksmääratud liiklusohutusnõuete rikkumisi, olenemata sellest, kas kõnealuses liikmesriigis karistatakse selliseid õigusrikkumisi kriminaal- või halduskorras, ning võimaldada õigusrikkumise toimumise liikmesriigile juurdepääs sõidukite riiklikele registreerimisandmetele liikmesriigis, kus sõiduk on registreeritud.

| (8) | Tõhusam piiriülene juurdepääs sõidukite riiklikele registreerimisandmetele, mis peaks lihtsustama isikute tuvastamist, keda kahtlustatakse liiklusohutusnõuete rikkumises, võib mõjuda tõkestavalt ja ajendada käituma ettevaatlikumalt juhti, kes sõidab sõidukiga, mis on registreeritud muus liikmesriigis kui see, milles ta paneb toime õigusrikkumise, ja hoidma sellega ära liiklussurmasid. |
| --- | --- |

(8)

Tõhusam piiriülene juurdepääs sõidukite riiklikele registreerimisandmetele, mis peaks lihtsustama isikute tuvastamist, keda kahtlustatakse liiklusohutusnõuete rikkumises, võib mõjuda tõkestavalt ja ajendada käituma ettevaatlikumalt juhti, kes sõidab sõidukiga, mis on registreeritud muus liikmesriigis kui see, milles ta paneb toime õigusrikkumise, ja hoidma sellega ära liiklussurmasid.

| (9) | Käesoleva direktiiviga hõlmatud liiklusohutusnõuete rikkumisi ei käsitle liikmesriigid ühtviisi. Mõnes liikmesriigis klassifitseeritakse sellised rikkumised siseriikliku õiguse alusel haldusrikkumisteks, teistes kuritegudeks. Käesolevat direktiivi kohaldatakse vaatamata sellele, kuidas siseriikliku õiguse alusel neid õigusrikkumisi kvalifitseeritakse. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiiviga hõlmatud liiklusohutusnõuete rikkumisi ei käsitle liikmesriigid ühtviisi. Mõnes liikmesriigis klassifitseeritakse sellised rikkumised siseriikliku õiguse alusel haldusrikkumisteks, teistes kuritegudeks. Käesolevat direktiivi kohaldatakse vaatamata sellele, kuidas siseriikliku õiguse alusel neid õigusrikkumisi kvalifitseeritakse.

| (10) | Liikmesriigid peaksid tagama üksteisele juurdepääsuõiguse oma sõidukite registreerimisandmetele, et parandada teabevahetust ja kiirendada kehtivaid menetlusi. Sel eesmärgil tuleks käesolevasse direktiivi võimaluse piires lisada Prümi otsustega sätestatud tehnilised nõuded ja automatiseeritud andmevahetuse kättesaadavus. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peaksid tagama üksteisele juurdepääsuõiguse oma sõidukite registreerimisandmetele, et parandada teabevahetust ja kiirendada kehtivaid menetlusi. Sel eesmärgil tuleks käesolevasse direktiivi võimaluse piires lisada Prümi otsustega sätestatud tehnilised nõuded ja automatiseeritud andmevahetuse kättesaadavus.

| (11) | Otsusega 2008/616/JSK määratakse kindlaks olemasolevale rakendustarkvarale mõeldud turvaelemendid ja asjakohased tehnilised nõuded sõidukite registreerimisandmete vahetamiseks. Ilma et see piiraks kõnealuse otsuse üldist kohaldamist, tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutada regulatiivse ja praktilise tõhususe huvides selliseid turvaelemente ja tehnilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Otsusega 2008/616/JSK määratakse kindlaks olemasolevale rakendustarkvarale mõeldud turvaelemendid ja asjakohased tehnilised nõuded sõidukite registreerimisandmete vahetamiseks. Ilma et see piiraks kõnealuse otsuse üldist kohaldamist, tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutada regulatiivse ja praktilise tõhususe huvides selliseid turvaelemente ja tehnilisi nõudeid.

| (12) | Käesoleva direktiivi kohane andmevahetus peaks toimuma olemasoleva rakendustarkvara baasil ning kõnealune rakendustarkvara peaks samal ajal hõlbustama ka liikmesriikide aruandlust komisjonile. Kõnealune rakendustarkvara peaks võimaldama liikmesriikidel kiiresti, turvaliselt ja konfidentsiaalselt vahetada konkreetset teavet sõidukite riiklike registreerimisandmete kohta. Ära tuleks kasutada Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (Eucaris) rakendustarkvara, mis Prümi otsuste kohaselt on liikmesriikidele sõidukite riiklike registreerimisandmete osas kohustuslik. Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi eesmärkidel kasutatava rakendustarkvara toimimist ning koostama selle kohta hindamisaruande. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiivi kohane andmevahetus peaks toimuma olemasoleva rakendustarkvara baasil ning kõnealune rakendustarkvara peaks samal ajal hõlbustama ka liikmesriikide aruandlust komisjonile. Kõnealune rakendustarkvara peaks võimaldama liikmesriikidel kiiresti, turvaliselt ja konfidentsiaalselt vahetada konkreetset teavet sõidukite riiklike registreerimisandmete kohta. Ära tuleks kasutada Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (Eucaris) rakendustarkvara, mis Prümi otsuste kohaselt on liikmesriikidele sõidukite riiklike registreerimisandmete osas kohustuslik. Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi eesmärkidel kasutatava rakendustarkvara toimimist ning koostama selle kohta hindamisaruande.

| (13) | Nimetatud rakendustarkvara kohaldamisala peaks piirduma liikmesriikide riiklike kontaktpunktide vahelises teabevahetuses kasutatavate protsessidega. Kõnealuse teabe kasutamisega seotud kord ja automatiseeritud protsessid sellise tarkvara alla ei kuulu. |
| --- | --- |

(13)

Nimetatud rakendustarkvara kohaldamisala peaks piirduma liikmesriikide riiklike kontaktpunktide vahelises teabevahetuses kasutatavate protsessidega. Kõnealuse teabe kasutamisega seotud kord ja automatiseeritud protsessid sellise tarkvara alla ei kuulu.

| (14) | ELi sisejulgeoleku infohaldusstrateegia eesmärgiks on leida teabe vahetamiseks kõige lihtsamad, ökonoomsemad ja kõige hõlpsamini jälgitavad lahendused. |
| --- | --- |

(14)

ELi sisejulgeoleku infohaldusstrateegia eesmärgiks on leida teabe vahetamiseks kõige lihtsamad, ökonoomsemad ja kõige hõlpsamini jälgitavad lahendused.

| (15) | Liikmesriikidel peaks olema võimalus võtta ühendust probleemse sõiduki omaniku, valdaja või muu tuvastatud isikuga, keda kahtlustatakse liiklusohutusnõuete rikkumises, et hoida asjaomast isikut kursis kohaldatava menetlusega ning õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktidest tulenevate õiguslike tagajärgedega. Seda tehes peaks liikmesriigid kaaluma võimalust edastada teave liiklusohutusnõuete rikkumise kohta keeles, milles on välja antud sõiduki registreerimisdokumendid, või keeles, millest asjaomane isik kõige tõenäolisemalt aru saab, et tagada, et kõnealune isik saab selgelt aru talle edastatud teabest. Liikmesriigid peaksid kohaldama sobivaid menetlusi, et tagada üksnes asjaomase isiku ja mitte kolmandate osapoolte teavitamine. Selleks peaksid liikmesriigid kasutama üksikasjalikku korda, mis on sarnane sellega, mida kohaldatakse selliste õigusrikkumiste järelmeetmete puhul, kasutades selliseid vahendeid nagu näiteks vajaduse korral tähitud kirjade saatmine. See võimaldab kõnealusel isikul teatisele adekvaatselt vastata, eelkõige küsida lisateavet, tasuda rahatrahv või kasutada oma õigust kaitsele, eriti kui isiku tuvastamisel on tehtud viga. Edasist menetlust reguleerivad asjakohased õigusaktid, sealhulgas vastastikuse õigusabi andmist ja vastastikuse tunnustamise kohaldamist käsitlevad õigusaktid, näiteks nõukogu raamotsus 2005/214/JSK (7). |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikidel peaks olema võimalus võtta ühendust probleemse sõiduki omaniku, valdaja või muu tuvastatud isikuga, keda kahtlustatakse liiklusohutusnõuete rikkumises, et hoida asjaomast isikut kursis kohaldatava menetlusega ning õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktidest tulenevate õiguslike tagajärgedega. Seda tehes peaks liikmesriigid kaaluma võimalust edastada teave liiklusohutusnõuete rikkumise kohta keeles, milles on välja antud sõiduki registreerimisdokumendid, või keeles, millest asjaomane isik kõige tõenäolisemalt aru saab, et tagada, et kõnealune isik saab selgelt aru talle edastatud teabest. Liikmesriigid peaksid kohaldama sobivaid menetlusi, et tagada üksnes asjaomase isiku ja mitte kolmandate osapoolte teavitamine. Selleks peaksid liikmesriigid kasutama üksikasjalikku korda, mis on sarnane sellega, mida kohaldatakse selliste õigusrikkumiste järelmeetmete puhul, kasutades selliseid vahendeid nagu näiteks vajaduse korral tähitud kirjade saatmine. See võimaldab kõnealusel isikul teatisele adekvaatselt vastata, eelkõige küsida lisateavet, tasuda rahatrahv või kasutada oma õigust kaitsele, eriti kui isiku tuvastamisel on tehtud viga. Edasist menetlust reguleerivad asjakohased õigusaktid, sealhulgas vastastikuse õigusabi andmist ja vastastikuse tunnustamise kohaldamist käsitlevad õigusaktid, näiteks nõukogu raamotsus 2005/214/JSK (7).

| (16) | Liikmesriigid peaksid pakkuma õigusrikkumise toimumise liikmesriigi saadetud teatise adekvaatset tõlget, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/64/EL (8). |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid pakkuma õigusrikkumise toimumise liikmesriigi saadetud teatise adekvaatset tõlget, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/64/EL (8).

| (17) | Selleks et edendada liiklusohutuspoliitikat, mille eesmärgiks on tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase ja milles võetakse arvesse liidu piires väga erinevaid olusid, peaksid liikmesriigid toimima liikluseeskirjade suurema ühtlustamise ja liikmesriikidevahelise jõustamise nimel, ilma et see piiraks rangema poliitika ja rangemate seaduste kohaldamist. Käesoleva direktiivi kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetava aruande raames peaks komisjon uurima vajadust koostada ühtsed standardid võrreldavate meetodite, tegevustavade ja miinimumnõuete kehtestamiseks liidu tasandil, võttes seejuures arvesse rahvusvahelist koostööd ja kehtivaid kokkuleppeid liiklusohutuse valdkonnas, eelkõige 8. novembri 1968. aasta maanteeliiklust käsitlevat Viini konventsiooni. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et edendada liiklusohutuspoliitikat, mille eesmärgiks on tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase ja milles võetakse arvesse liidu piires väga erinevaid olusid, peaksid liikmesriigid toimima liikluseeskirjade suurema ühtlustamise ja liikmesriikidevahelise jõustamise nimel, ilma et see piiraks rangema poliitika ja rangemate seaduste kohaldamist. Käesoleva direktiivi kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetava aruande raames peaks komisjon uurima vajadust koostada ühtsed standardid võrreldavate meetodite, tegevustavade ja miinimumnõuete kehtestamiseks liidu tasandil, võttes seejuures arvesse rahvusvahelist koostööd ja kehtivaid kokkuleppeid liiklusohutuse valdkonnas, eelkõige 8. novembri 1968. aasta maanteeliiklust käsitlevat Viini konventsiooni.

| (18) | Käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetava aruande koostamisel peaks komisjon uurima, kas liikmesriigid vajavad rahatrahvide maksmata jätmise korral ühtseid kriteeriume järelkontrolli menetluste kohta, mis oleks kooskõlas liikmesriikide õigusaktide ja menetlustega. Kõnealuses aruandes peaks komisjon käsitlema selliseid küsimusi nagu liikmesriikide pädevate asutuste vaheline selliste lõplike otsuste edastamise kord, millega määratakse karistus ja/või rahatrahv, ning samuti lõplike otsuste tunnustamise ja täitmise kord. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetava aruande koostamisel peaks komisjon uurima, kas liikmesriigid vajavad rahatrahvide maksmata jätmise korral ühtseid kriteeriume järelkontrolli menetluste kohta, mis oleks kooskõlas liikmesriikide õigusaktide ja menetlustega. Kõnealuses aruandes peaks komisjon käsitlema selliseid küsimusi nagu liikmesriikide pädevate asutuste vaheline selliste lõplike otsuste edastamise kord, millega määratakse karistus ja/või rahatrahv, ning samuti lõplike otsuste tunnustamise ja täitmise kord.

| (19) | Käesoleva direktiivi läbivaatamiseks valmistudes peaks komisjon konsulteerima selliste asjaomaste sidusrühmadega nagu liiklusohutus- ja õiguskaitseasutused või pädevad asutused ning õnnetusohvrite ühendused ja muud liiklusohutuse alal tegevad valitsusvälised organisatsioonid. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiivi läbivaatamiseks valmistudes peaks komisjon konsulteerima selliste asjaomaste sidusrühmadega nagu liiklusohutus- ja õiguskaitseasutused või pädevad asutused ning õnnetusohvrite ühendused ja muud liiklusohutuse alal tegevad valitsusvälised organisatsioonid.

| (20) | Tihedam õiguskaitseasutuste vaheline koostöö peaks käima käsikäes põhiõiguste austamisega (eelkõige õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele), mis tagatakse andmekaitse erikorraga. Nimetatud erikord peaks eelkõige arvestama interneti teel andmebaasidesse piiriülese juurdepääsu eripära. On vaja, et loodav rakendustarkvara võimaldaks teabevahetuse turvalisust ja tagaks edastatavate andmete konfidentsiaalsuse. Käesoleva direktiivi kohaselt kogutud andmeid peaks saama kasutada üksnes käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks. Liikmesriigid peaksid täitma andmete kasutamise ja ajutise säilitamise tingimustega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

(20)

Tihedam õiguskaitseasutuste vaheline koostöö peaks käima käsikäes põhiõiguste austamisega (eelkõige õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele), mis tagatakse andmekaitse erikorraga. Nimetatud erikord peaks eelkõige arvestama interneti teel andmebaasidesse piiriülese juurdepääsu eripära. On vaja, et loodav rakendustarkvara võimaldaks teabevahetuse turvalisust ja tagaks edastatavate andmete konfidentsiaalsuse. Käesoleva direktiivi kohaselt kogutud andmeid peaks saama kasutada üksnes käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks. Liikmesriigid peaksid täitma andmete kasutamise ja ajutise säilitamise tingimustega seotud kohustusi.

| (21) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud isikuandmete töötlemine on sobiv käesoleva direktiiviga liiklusohutuse valdkonnas taotletavate õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks, nimelt selleks, et tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase, hõlbustada piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta ning seeläbi karistuste jõustamist, ning nimetatud isikuandmete töötlemine ei lähe kaugemale sellest, mis on nende eesmärkide saavutamiseks sobiv ja vajalik. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud isikuandmete töötlemine on sobiv käesoleva direktiiviga liiklusohutuse valdkonnas taotletavate õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks, nimelt selleks, et tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase, hõlbustada piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta ning seeläbi karistuste jõustamist, ning nimetatud isikuandmete töötlemine ei lähe kaugemale sellest, mis on nende eesmärkide saavutamiseks sobiv ja vajalik.

| (22) | Õigusrikkuja isiku kindlakstegemisega seotud andmed on tema isikuandmed. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (9) tuleks kohaldada käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalike töötlemistegevuste suhtes. Ilma et see mõjutaks asjaomases liikmesriigis edasikaebamisele kohaldatavaid menetlusnõudeid või hüvitusmehhanisme, tuleks andmesubjektile õigusrikkumisest teada andes teda teavitada ka õigustest seoses isikuandmete kättesaamise, parandamise ja kustutamisega ning andmete seadusjärgse maksimaalse säilitamisajaga. Selles kontekstis peaks andmesubjektil olema samuti õigus lasta vigased isikuandmed parandada või ebaseaduslikult talletatud andmed viivitamata kustutada. |
| --- | --- |

(22)

Õigusrikkuja isiku kindlakstegemisega seotud andmed on tema isikuandmed. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (9) tuleks kohaldada käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalike töötlemistegevuste suhtes. Ilma et see mõjutaks asjaomases liikmesriigis edasikaebamisele kohaldatavaid menetlusnõudeid või hüvitusmehhanisme, tuleks andmesubjektile õigusrikkumisest teada andes teda teavitada ka õigustest seoses isikuandmete kättesaamise, parandamise ja kustutamisega ning andmete seadusjärgse maksimaalse säilitamisajaga. Selles kontekstis peaks andmesubjektil olema samuti õigus lasta vigased isikuandmed parandada või ebaseaduslikult talletatud andmed viivitamata kustutada.

| (23) | Prümi otsuste raames kohaldatakse isikuandmeid sisaldavate sõiduki registreerimisandmete töötlemisele otsuses 2008/615/JSK sätestatud andmekaitse erisätteid. Sellega seoses on liikmesriikidel võimalus kõnealuseid erisätteid kohaldada ka käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavatele isikuandmetele, tingimusel et tagatakse kõigi käesoleva direktiiviga hõlmatud õigusrikkumistega seotud andmete töötlemise vastavus direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks vastu võetud siseriiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

(23)

Prümi otsuste raames kohaldatakse isikuandmeid sisaldavate sõiduki registreerimisandmete töötlemisele otsuses 2008/615/JSK sätestatud andmekaitse erisätteid. Sellega seoses on liikmesriikidel võimalus kõnealuseid erisätteid kohaldada ka käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavatele isikuandmetele, tingimusel et tagatakse kõigi käesoleva direktiiviga hõlmatud õigusrikkumistega seotud andmete töötlemise vastavus direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks vastu võetud siseriiklikele õigusaktidele.

| (24) | Kolmandatel riikidel peaks olema võimalik osaleda sõidukite riiklike registreerimisandmete vahetamises, kui nad on sõlminud liiduga sellekohase kokkuleppe. Selline kokkulepe peaks sisaldama vajalikke andmekaitset käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(24)

Kolmandatel riikidel peaks olema võimalik osaleda sõidukite riiklike registreerimisandmete vahetamises, kui nad on sõlminud liiduga sellekohase kokkuleppe. Selline kokkulepe peaks sisaldama vajalikke andmekaitset käsitlevaid sätteid.

| (25) | Käesoleva direktiiviga toetatakse põhiõigusi ja põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, nagu era- ja perekonnaelu austamine, isikuandmete kaitse, õigus õiglasele kohtulikule arutamisele, süütuse presumptsioon ja kaitseõigus. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva direktiiviga toetatakse põhiõigusi ja põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, nagu era- ja perekonnaelu austamine, isikuandmete kaitse, õigus õiglasele kohtulikule arutamisele, süütuse presumptsioon ja kaitseõigus.

| (26) | Koostalitlusvõimeliste vahendite abil toimuva liikmesriikidevahelise teabevahetuse eesmärgi saavutamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et võtta arvesse Prümi otsuste asjakohaseid muudatusi, või kui selline nõue tuleneb I lisa ajakohastamisega vahetult seotud liidu õigusaktidest. On eriti oluline, et komisjon järgiks oma tavapärast praktikat ja viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(26)

Koostalitlusvõimeliste vahendite abil toimuva liikmesriikidevahelise teabevahetuse eesmärgi saavutamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et võtta arvesse Prümi otsuste asjakohaseid muudatusi, või kui selline nõue tuleneb I lisa ajakohastamisega vahetult seotud liidu õigusaktidest. On eriti oluline, et komisjon järgiks oma tavapärast praktikat ja viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (27) | Komisjon peaks analüüsima käesoleva direktiivi kohaldamist, et määrata kindlaks täiendavad tulemuslikud ja tõhusad meetmed liiklusohutuse parandamiseks. Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiivi ülevõtmise kohustust, peaksid Taani, Iirimaa ja Ühendkuningriik samuti tegema komisjoniga asjakohasel juhul sellealast koostööd, et tagada kõnealuses küsimuses õigeaegne ja täielik aruandlus. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon peaks analüüsima käesoleva direktiivi kohaldamist, et määrata kindlaks täiendavad tulemuslikud ja tõhusad meetmed liiklusohutuse parandamiseks. Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiivi ülevõtmise kohustust, peaksid Taani, Iirimaa ja Ühendkuningriik samuti tegema komisjoniga asjakohasel juhul sellealast koostööd, et tagada kõnealuses küsimuses õigeaegne ja täielik aruandlus.

| (28) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase, hõlbustades piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta juhul, kui õigusrikkumine on toime pandud sõidukiga, mis on registreeritud muus kui õigusrikkumise toimumise liikmesriigis, ei suuda piisaval viisil saavutada liikmesriigid ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(28)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase, hõlbustades piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta juhul, kui õigusrikkumine on toime pandud sõidukiga, mis on registreeritud muus kui õigusrikkumise toimumise liikmesriigis, ei suuda piisaval viisil saavutada liikmesriigid ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (29) | Kuna direktiiv 2011/82/EL Taanile, Iirimaale ega Ühendkuningriigile ei laienenud, mistõttu nad pole seda ka üle võtnud, on asjakohane anda nimetatud liikmesriikidele selleks piisavalt lisaaega. |
| --- | --- |

(29)

Kuna direktiiv 2011/82/EL Taanile, Iirimaale ega Ühendkuningriigile ei laienenud, mistõttu nad pole seda ka üle võtnud, on asjakohane anda nimetatud liikmesriikidele selleks piisavalt lisaaega.

| (30) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (10) artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas oma arvamuse 3. oktoobril 2014, |
| --- | --- |

(30)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (10) artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas oma arvamuse 3. oktoobril 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase, hõlbustades piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta ning seeläbi karistuste täitmist, juhul kui need õigusrikkumised on toime pandud sõidukiga, mis on registreeritud muus kui õigusrikkumise toimumise liikmesriigis.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste liiklusohutusnõuete rikkumiste korral:

| a) | lubatud sõidukiiruse ületamine, |
| --- | --- |

a)

lubatud sõidukiiruse ületamine,

| b) | turvavöö kinnitamata jätmine, |
| --- | --- |

b)

turvavöö kinnitamata jätmine,

| c) | foori punase tule eiramine, |
| --- | --- |

c)

foori punase tule eiramine,

| d) | sõiduki juhtimine alkoholijoobes, |
| --- | --- |

d)

sõiduki juhtimine alkoholijoobes,

| e) | sõiduki juhtimine narkojoobes, |
| --- | --- |

e)

sõiduki juhtimine narkojoobes,

| f) | kiivri mittekasutamine, |
| --- | --- |

f)

kiivri mittekasutamine,

| g) | keelatud sõiduraja kasutamine, |
| --- | --- |

g)

keelatud sõiduraja kasutamine,

| h) | mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal. |
| --- | --- |

h)

mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „sõiduk”– igasugune omal jõul liikuv sõiduk, sealhulgas mootorratas, mida tavaliselt kasutatakse inimeste või kaupade vedamiseks teedel;

b)   „õigusrikkumise toimumise liikmesriik”– liikmesriik, kus õigusrikkumine toime pandi;

c)   „registreerimiskohaks olev liikmesriik”– liikmesriik, kus õigusrikkumises osalenud sõiduk on registreeritud;

d)   „lubatud sõidukiiruse ületamine”– õigusrikkumise toimumise liikmesriigis asjaomasel teel või asjaomase sõidukitüübi puhul kehtiva lubatud suurima sõidukiiruse ületamine;

e)   „turvavöö kinnitamata jätmine”– nõukogu direktiivis 91/671/EMÜ (11) või õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides sätestatud turvavöö kinnitamise või lapse turvasüsteemi kasutamise nõude eiramine;

f)   „foori punase tule eiramine”– foori punase tule või muu peatumissignaali alt läbisõitmine vastavalt kõnealuse õigusrikkumise määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

g)   „sõiduki juhtimine alkoholijoobes”– sõiduki juhtimine alkoholi mõju all vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

h)   „sõiduki juhtimine narkojoobes”– sõiduki juhtimine narkootikumi või muu samaväärse mõjuga aine mõju all vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

i)   „kiivri mittekasutamine”– kiivri mittekasutamine vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

j)   „keelatud sõiduraja kasutamine”– tee osa (eriolukorras kasutatav rada, ühissõidukirada, liiklusummiku või teetööde tõttu suletud rada) ebaseaduslik kasutamine vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

k)   „mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal”– mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

l)   „riiklik kontaktpunkt”– sõidukite registreerimisandmete vahetamiseks määratud pädev asutus;

m)   „automatiseeritud otsing”– sidusjuurdepääs ühe, mitme või kõikide liikmesriikide või osalisriikide andmebaasidele otsingu tegemiseks;

n)   „sõiduki valdaja”– isik, kelle nimele sõiduk on registreeritud vastavalt määratlusele registreerimiskohaks oleva liikmesriigi õigusaktides.

Artikkel 4

Liikmesriikidevahelise teabevahetuse kord

1.   Artiklis 2 osutatud liiklusohutusnõuete rikkumise uurimise eesmärgil annavad liikmesriigid käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu järgmistele sõidukite riiklikele registreerimisandmetele koos õigusega teha automatiseeritud otsingut järgmise kohta:

| a) | sõidukitega seotud andmed ning |
| --- | --- |

a)

sõidukitega seotud andmed ning

| b) | sõidukite omanike või valdajatega seotud andmed. |
| --- | --- |

b)

sõidukite omanike või valdajatega seotud andmed.

Punktides a ja b osutatud andmekategooriates sisalduv teave, mis on vajalik otsingu sooritamiseks, vastab I lisas sätestatule.

2.   Lõike 1 kohaseks andmete vahetamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse asjaomase liikmesriigi siseriiklikku õigust.

3.   Väljamineva taotluse alusel otsingut tehes kasutab õigusrikkumise toimumise liikmesriigi riiklik kontaktpunkt täielikku registreerimisnumbrit.

Kõnealused otsingud tehakse otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatükis kirjeldatud korra kohaselt, välja arvatud otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatüki punkti 1 puhul, mille osas kohaldatakse käesoleva direktiivi I lisa.

Vastavalt käesolevale direktiivile kasutab õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadud andmeid selleks, et välja selgitada isik, kes on isiklikult vastutav käesoleva direktiivi artiklis 2 loetletud liiklusohutusnõuete rikkumise eest.

4.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada teabevahetuse toimimine koostalitlusvõimeliste elektrooniliste vahendite kaudu, vahetamata andmeid, mis on pärit muudest andmebaasidest, mida ei kasutata käesoleva direktiivi kohaselt. Liikmesriigid tagavad, et teabevahetus toimub kulutõhusal ja turvalisel viisil. Liikmesriigid tagavad edastatavate andmete kaitse ja turvalisuse, kasutades maksimaalselt ära olemasolevat rakendustarkvara, näiteks otsuse 2008/616/JSK artiklis 15 viidatud tarkvara, ja sellise tarkvara muudetud versioone, kooskõlas käesoleva direktiivi I lisaga ning otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatüki punktidega 2 ja 3. Rakendustarkvara muudetud versioonid võimaldavad nii võrgus reaalajas toimuvat kui ka pakettide kaupa toimuvat andmevahetust, kusjuures viimasel juhul on võimalik mitme päringu ja vastuse edastamine ühes sõnumis.

5.   Iga liikmesriik kannab ise oma kulud, mis on seotud lõikes 4 osutatud rakendustarkvara haldamise, kasutamise ja hooldamisega.

Artikkel 5

Teatis liiklusohutusnõuete rikkumise kohta

1.   Õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab, kas alustada järelmenetlust artiklis 2 loetletud liiklusohutusnõuete rikkumise puhul.

Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab sellist menetlust alustada, teavitab ta sellest vastavalt oma siseriiklikule õigusele sõiduki omanikku, valdajat või muud tuvastatud isikut, keda kahtlustatakse liiklusohutusnõuete rikkumises.

Kui siseriiklik õigus seda võimaldab, teavitab ta muu hulgas sellise teo õiguslikest tagajärgedest õigusrikkumise toimumise liikmesriigis vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele.

2.   Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadab teatise sõiduki omanikule, valdajale või muule tuvastatud isikule, keda kahtlustatakse liiklusohutusnõuete rikkumises, lisab ta kooskõlas oma siseriikliku õigusega sellele kogu asjakohase teabe (nimelt sellise liiklusohutusnõuete rikkumise olemus, õigusrikkumise toimepanemise koht, kuupäev ja kellaaeg, rikutud siseriiklike õigusaktide nimetus ja karistus) ning vajaduse korral teabe selle kohta, millise seadmega tuvastati õigusrikkumine. Sel puhul võib õigusrikkumise toimumise liikmesriik kasutada II lisas esitatud vormi.

3.   Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab alustada järelmenetlust artiklis 2 loetletud liiklusohutusnõuete rikkumise suhtes, saadab õigusrikkumise toimumise liikmesriik põhiõiguste tagamiseks teatise keeles, milles on välja antud sõiduki registreerimisdokument (kui see on teada) või registreerinud liikmesriigi ühes ametlikus keeles.

Artikkel 6

Liikmesriikide aruandlus komisjonile

Iga liikmesriik saadab komisjonile üksikasjaliku aruande hiljemalt 6. maiks 2016 ja seejärel iga kahe aasta tagant.

Üksikasjalikus aruandes märgitakse õigusrikkumise toimumise liikmesriigi poolt tema territooriumil toime pandud õigusrikkumiste järel sooritatud ja registreerinud liikmesriigi riiklikule kontaktpunktile saadetud automatiseeritud otsingute arv, samuti selliste rikkumiste liik, mille kohta taotlused saadeti, ning vastuseta jäänud taotluste arv.

Üksikasjalikus aruandes kirjeldatakse ka liiklusohutusnõuete rikkumiste järelkontrolli üleriigilist hetkeseisu, võttes aluseks selliste õigusrikkumiste hulka, mille kohta saadeti välja teatised.

Artikkel 7

Andmekaitse

1.   Käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ andmekaitset käsitlevaid sätteid.

2.   Eelkõige tagavad kõik liikmesriigid sobiva aja jooksul kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 6 ja 12 käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavate isikuandmete parandamise, kui need on ebatäpsed, või kustutamise või blokeerimise, kui need ei ole enam vajalikud, samuti kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 6 andmete säilitamise tähtaja määramise.

Lisaks tagavad liikmesriigid, et kõiki käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavaid isikuandmeid kasutatakse üksnes käesoleva direktiivi artiklis 1 nimetatud eesmärgil ning et andmesubjektidel on samad õigused saada teavet, pääseda andmetele ligi, neid parandada, kustutada ja blokeerida, saada hüvitist ja pöörduda kohtusse, nagu on ette nähtud direktiivi 95/46/EÜ asjaomaste sätete rakendamiseks vastu võetud siseriiklikes õigusaktides.

3.   Kõigil asjaomastel isikutel on õigus saada teavet selle kohta, millised registreerimiskohaks olevas liikmesriigis talletatud isikuandmed õigusrikkumise toimumise liikmesriigile edastati, kaasa arvatud taotluse kuupäev ja õigusrikkumise toimumise liikmesriigi pädev asutus.

Artikkel 8

Teave liiklejatele liidus

1.   Komisjon teeb oma veebisaidil kõigis liidu institutsioonide ametlikes keeltes kättesaadavaks ülevaate liikmesriikides kehtivatest eeskirjadest käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas. Liikmesriigid esitavad komisjonile teabe kõnealuste eeskirjade kohta.

2.   Liikmesriigid edastavad liiklejatele vajaliku teabe nende territooriumil kehtivate eeskirjade ja käesoleva direktiivi rakendamise meetmete kohta koostöös muu hulgas selliste organisatsioonidega nagu liiklusohutusega tegelevad ametiasutused, liiklusohutuse alal tegevad valitsusvälised organisatsioonid ja autoklubid.

Artikkel 9

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte tehnika arengust tingitud muudatuste tegemiseks I lisas, et võtta arvesse Prümi otsuste asjakohaseid muudatusi, või kui vajadus selleks tuleneb liidu õigusaktidest, mis on vahetult seotud I lisa ajakohastamisega.

Artikkel 10

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 13. märtsist 2015. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   On eriti oluline, et enne nende delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist järgiks komisjon oma tavapärast praktikat ja viiks läbi konsultatsioonid ekspertidega, sealhulgas liikmesriikide ekspertidega. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavaks tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 11

Direktiivi läbivaatamine

Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 1 teise lõigu sätete kohaldamist, esitab komisjon 7. novembriks 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides. Oma aruandes käsitleb komisjon eelkõige järgmisi aspekte ning esitab vajaduse korral nende kohta ettepanekud:

| — | hinnang selle kohta, kas käesoleva direktiivi reguleerimisalasse tuleks lisada muid liiklusohutusnõuete rikkumisi; |
| --- | --- |

—

hinnang selle kohta, kas käesoleva direktiivi reguleerimisalasse tuleks lisada muid liiklusohutusnõuete rikkumisi;

| — | hinnang käesoleva direktiivi tulemuslikkuse kohta liiklussurmade arvu vähendamisel ELi teedel; |
| --- | --- |

—

hinnang käesoleva direktiivi tulemuslikkuse kohta liiklussurmade arvu vähendamisel ELi teedel;

| — | hinnang selle kohta, kas liiklusohutuse automaatsete kontrolliseadmete ja menetluste jaoks on vaja koostada ühtsed standardid. Sellega seoses palutakse komisjonil koostada ühise transpordipoliitika raames liidu tasandil liiklusohutuse suunised, et võrreldavate meetodite ja tavade abil tagada liikluseeskirjade ühtsem jõustamine liikmesriikides. Suunistes võib käsitleda vähemalt artikli 2 punktides a–d loetletud rikkumisi; |
| --- | --- |

—

hinnang selle kohta, kas liiklusohutuse automaatsete kontrolliseadmete ja menetluste jaoks on vaja koostada ühtsed standardid. Sellega seoses palutakse komisjonil koostada ühise transpordipoliitika raames liidu tasandil liiklusohutuse suunised, et võrreldavate meetodite ja tavade abil tagada liikluseeskirjade ühtsem jõustamine liikmesriikides. Suunistes võib käsitleda vähemalt artikli 2 punktides a–d loetletud rikkumisi;

| — | hinnang selle kohta, kas on vaja tugevdada kõigi asjakohaste ELi tegevuspoliitikate, sealhulgas ühise transpordipoliitika raames liiklusohutusnõuete rikkumise eest määratud karistuste jõustamist, pakkudes ühtlasi välja rahatrahvide maksmata jätmise korral rakendatavate järelmenetluste ühtsed kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

hinnang selle kohta, kas on vaja tugevdada kõigi asjakohaste ELi tegevuspoliitikate, sealhulgas ühise transpordipoliitika raames liiklusohutusnõuete rikkumise eest määratud karistuste jõustamist, pakkudes ühtlasi välja rahatrahvide maksmata jätmise korral rakendatavate järelmenetluste ühtsed kriteeriumid;

| — | vajaduse korral liikluseeskirjade ühtlustamise võimalused; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral liikluseeskirjade ühtlustamise võimalused;

| — | hinnang artikli 4 lõikes 4 osutatud rakendustarkvarale, eesmärgiga tagada käesoleva direktiivi nõuetekohane rakendamine ning tulemuslik, kiire, turvaline ja konfidentsiaalne sõidukite riiklike registreerimisandmete vahetamine. |
| --- | --- |

—

hinnang artikli 4 lõikes 4 osutatud rakendustarkvarale, eesmärgiga tagada käesoleva direktiivi nõuetekohane rakendamine ning tulemuslik, kiire, turvaline ja konfidentsiaalne sõidukite riiklike registreerimisandmete vahetamine.

Artikkel 12

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 6. maiks 2015. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Erandina esimesest lõigust võivad Taani Kuningriik, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik pikendada esimeses lõigus nimetatud tähtaega kuni 6. maini 2017.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub neljandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 11. märts 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

---

(1)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 115.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2015. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. märtsi 2015. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/82/EL, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (ELT L 288, 5.11.2011, lk 1).

5

(6)  Kohtuotsus kohtuasjas C-43/12, Euroopa Komisjon vs. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, EU:C:2014:298.

6

vs

(7)  Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/214/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (ELT L 76, 22.3.2005, lk 16).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/64/EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (ELT L 280, 26.10.2010, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/671/EMÜ turvavööde ja lapse turvasüsteemide kohustusliku kasutamise kohta sõidukites (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26).

11

---

I LISA

Artikli 4 lõikes 1 osutatud otsingu tegemiseks vajalikud andmekategooriad

| Liik | K/V (1) | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Sõidukiga seotud andmed | K | |
| Registreerimiskohaks olev liikmesriik | K | |
| Registreerimisnumber | K | (A (2)) |
| Õigusrikkumisega seotud andmed | K | |
| Õigusrikkumise toimumise liikmesriik | K | |
| Õigusrikkumise kuupäev | K | |
| Õigusrikkumise kellaaeg | K | |
| Otsingu eesmärk | K | Õigusrikkumise liigile viitav kood vastavalt artiklile 2







  1 | = | lubatud sõidukiiruse ületamine |
| 2 | = | sõiduki juhtimine alkoholijoobes |
| 3 | = | turvavöö kinnitamata jätmine |
| 4 | = | foori punase tule eiramine |
| 5 | = | keelatud sõiduraja kasutamine |
| 10 | = | sõiduki juhtimine narkojoobes |
| 11 | = | kiivri mittekasutamine |
| 12 | = | mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal |

Liik

K/V (1)

Märkused

Sõidukiga seotud andmed

K

Registreerimiskohaks olev liikmesriik

K

Registreerimisnumber

K

(A (2))

Õigusrikkumisega seotud andmed

K

Õigusrikkumise toimumise liikmesriik

K

Õigusrikkumise kuupäev

K

Õigusrikkumise kellaaeg

K

Otsingu eesmärk

K

Õigusrikkumise liigile viitav kood vastavalt artiklile 2

1

=

lubatud sõidukiiruse ületamine

2

=

sõiduki juhtimine alkoholijoobes

3

=

turvavöö kinnitamata jätmine

4

=

foori punase tule eiramine

5

=

keelatud sõiduraja kasutamine

10

=

sõiduki juhtimine narkojoobes

11

=

kiivri mittekasutamine

12

=

mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal

Artikli 4 lõike 1 kohase otsingu tulemusena edastatavad andmekategooriad

I osa.   Andmed sõiduki kohta

| Liik | K/V (3) | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Registreerimisnumber | K | |
| Kerenumber/VIN | K | |
| Registreerimiskohaks olev liikmesriik | K | |
| Mark | K | (D.1 (4)) nt Ford, Opel, Renault |
| Sõiduki tüüp | K | (D.3) nt Focus, Astra, Megane |
| ELi kategooria kood | K | (J) nt mopeed, mootorratas, sõiduauto |

Liik

K/V (3)

Märkused

Registreerimisnumber

K

Kerenumber/VIN

K

Registreerimiskohaks olev liikmesriik

K

Mark

K

(D.1 (4)) nt Ford, Opel, Renault

Sõiduki tüüp

K

(D.3) nt Focus, Astra, Megane

ELi kategooria kood

K

(J) nt mopeed, mootorratas, sõiduauto

II osa.   Andmed sõiduki omaniku või valdaja kohta

| Liik | K/V (5) | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Sõiduki valdajatega seotud andmed | | (C.1 (6))
  Konkreetse registreerimistunnistuse omanikule viitavad andmed |
| Registreerimistunnistuse omaniku (ettevõtja) nimi | K | (C.1.1)
  Perekonnanimi, infiksid, tiitlid jms kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus. |
| Eesnimi | K | (C.1.2)
  Eesnimi/eesnimed ja initsiaalid kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus. |
| Aadress | K | (C.1.3)
  Tänav, majanumber, postiindeks, asukoht, asukohariik jne kantakse eraldi väljadele ning aadress esitatakse trükivormingus. |
| Sugu | V | Mees, naine |
| Sünniaeg | K | |
| Juriidiline isik | K | Isik, ühendus, ettevõte, firma jne |
| Sünnikoht | V | |
| Identifitseerimisnumber | V | Isiku või ettevõtte kindlat identifitseerimist võimaldav tunnus |
| Sõiduki omanikega seotud andmed | | (C.2) Andmed sõiduki omaniku kohta |
| Omaniku (ettevõtte) nimi | K | (C.2.1) |
| Eesnimi | K | (C.2.2) |
| Aadress | K | (C.2.3) |
| Sugu | V | Mees, naine |
| Sünniaeg | K | |
| Juriidiline isik | K | Isik, ühendus, ettevõte, firma jne |
| Sünnikoht | V | |
| Identifitseerimisnumber | V | Isiku või ettevõtte kindlat identifitseerimist võimaldav tunnus |
| | | Kasutamiskõlbmatute sõidukite, varastatud sõidukite või numbrimärkide või vananenud registreerimisandmete korral omanikku/valdajat puudutavaid andmeid ei esitata. Selle asemel edastatakse sõnum „Teavet ei avaldata”. |

Liik

K/V (5)

Märkused

Sõiduki valdajatega seotud andmed

(C.1 (6))

Konkreetse registreerimistunnistuse omanikule viitavad andmed

Registreerimistunnistuse omaniku (ettevõtja) nimi

K

(C.1.1)

Perekonnanimi, infiksid, tiitlid jms kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus.

Eesnimi

K

(C.1.2)

Eesnimi/eesnimed ja initsiaalid kantakse eraldi väljadele ning nimi esitatakse trükivormingus.

Aadress

K

(C.1.3)

Tänav, majanumber, postiindeks, asukoht, asukohariik jne kantakse eraldi väljadele ning aadress esitatakse trükivormingus.

Sugu

V

Mees, naine

Sünniaeg

K

Juriidiline isik

K

Isik, ühendus, ettevõte, firma jne

Sünnikoht

V

Identifitseerimisnumber

V

Isiku või ettevõtte kindlat identifitseerimist võimaldav tunnus

Sõiduki omanikega seotud andmed

(C.2) Andmed sõiduki omaniku kohta

Omaniku (ettevõtte) nimi

K

(C.2.1)

Eesnimi

K

(C.2.2)

Aadress

K

(C.2.3)

Sugu

V

Mees, naine

Sünniaeg

K

Juriidiline isik

K

Isik, ühendus, ettevõte, firma jne

Sünnikoht

V

Identifitseerimisnumber

V

Isiku või ettevõtte kindlat identifitseerimist võimaldav tunnus

Kasutamiskõlbmatute sõidukite, varastatud sõidukite või numbrimärkide või vananenud registreerimisandmete korral omanikku/valdajat puudutavaid andmeid ei esitata. Selle asemel edastatakse sõnum „Teavet ei avaldata”.

---

(1)  K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.

(2)  Ühtlustatud kood, vt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

(3)  K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.

(4)  Ühtlustatud kood, vt direktiiv 1999/37/EÜ.

(5)  K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.

(6)  Ühtlustatud kood, vt direktiiv 1999/37/EÜ.

---

II LISA

Image

TEATISE VORM

(millele on osutatud artiklis 5)

[Esileht]

[Saatja nimi, aadress ja telefoninumber]

[Adressaadi nimi ja aadress]

TEATIS

liiklusohutusnõuete rikkumise kohta

[õigusrikkumise toimumise liikmesriik]

Image

Lehekülg 2

pandi toime liiklusohutusnõuete rikkumine sõidukiga, mille

[kuupäev]

registreerimisandmed on järgmised:

registreerimisnumber, mark, mudel,

tuvastas

[vastutava asutuse nimi]

[Variant 1] (1)

Teie olete registreeritud kõnealuse sõiduki registreerimistunnistuse omanikuna.

[Variant 2] (1)

Kõnealuse sõiduki registreerimistunnistuse omanik teatas, et Teie juhtisite eespool nimetatud sõidukit liiklusohutusnõuete rikkumise ajal.

Täpsemad andmed õigusrikkumise kohta on esitatud leheküljel 3.

Õigusrikkumise eest määratud rahatrahv on eurot/riigi omavääringus.

Tasumise tähtpäev on

Kui Te ei maksa kõnealust rahatrahvi, soovitame Teil täita lisatud vastuse vormi (lk 4) ja saata see osutatud aadressil.

Käesolevat teatist menetletakse vastavalt õigusele.

[õigusrikkumise toimumise liikmesriik].

Image

Lehekülg 3

Õigusrikkumise üksikasjad

(a) Andmed sõiduki kohta, millega õigusrikkumine toime pandi:

Registreerimisnumber:

Registreerimiskohaks olev liikmesriik:

Mark ja mudel:

(b) Andmed õigusrikkumise kohta:

Õigusrikkumise toimumise koht, kuupäev ja kellaaeg:

Õigusrikkumise olemus ja õiguslik klassifikatsioon:

Lubatud sõidukiiruse ületamine, turvavöö kinnitamata jätmine, foori punase tule eiramine, sõiduki juhtimine alkoholijoobes, sõiduki juhtimine narkojoobes, kiivri mittekasutamine, keelatud sõiduraja kasutamine, mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal (1):

Õigusrikkumise üksikasjalik kirjeldus:

Viide asjakohas(t)e õigusakti(de) sät(e)tele:

Õigusrikkumise tõendusmaterjali kirjeldus või viide sellele:

Image

(c) Andmed õigusrikkumise tuvastamiseks kasutatud seadme kohta (2):

Seadme liik, mille abil tuvastati lubatud sõidukiiruse ületamine, turvavöö kinnitamata jätmine, foori punase tule eiramine, sõiduki juhtimine alkoholijoobes, sõiduki juhtimine narkojoobes, kiivri mittekasutamine, keelatud sõiduraja kasutamine, mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal (1):

Seadme spetsifikatsioon:

Seadme identifitseerimisnumber:

Viimase kalibreerimise kehtivuse lõppkuupäev:

(d) Seadme kasutamise tulemus:

[näide lubatud sõidukiiruse ületamise kohta, muud rikkumised lisada ise:]

Suurim lubatud sõidukiirus:

Mõõdetud sõidukiirus:

Mõõdetud sõidukiirus, mida on korrigeeritud vastavalt vea ülemmäärale:

(1) Mittevajalik maha tõmmata.

(2) Ei kohaldata, kui seadet ei kasutatud.

Image

Lehekülg 4

Vastuse vorm

(Palun täitke trükitähtedega)

A. Juhi isik:

— perekonna- ja eesnimi:

— sünnikoht ja -aeg:

— juhiloa number: välja antud: (kuupäev) (koht)

— aadress:

B. Küsimused:

1. Kas sõiduk, mille mark on , ja registreerimisnumber , on registreeritud Teie nimele? jah/ei (1)

Kui ei, siis sõiduki registreerimistunnistuse omanik on:

(perekonna- ja eesnimi, aadress)

2. Kas Te tunnistate, et panite toime õigusrikkumise? jah/ei (1)

3. Kui Te ei tunnista õigusrikkumise toimepanemist, palun selgitage, miks:

Palun saatke täidetud vorm 60 päeva jooksul alates käesoleva teatise kuupäevast järgmisele asutusele:

järgmisel aadressil:

TEAVE

Juhtumi vaatab läbi pädev asutus

[õigusrikkumise toimumise liikmesriik]

Kui juhtumi suhtes ei algatata menetlust, teavitatakse Teid sellest 60 päeva jooksul pärast vastuse vormi kättesaamist.

(1) Mittevajalik maha tõmmata.

Image

Kui juhtumi suhtes algatatakse menetlus, kohaldatakse järgmist korda:

[täidetakse õigusrikkumise toimumise liikmesriigi poolt – teave menetluse korra, sealhulgas menetluse algatamise otsuse edasikaebamise võimaluste ja korra kohta. Kõnealune teave hõlmab igal juhul järgmist: juhtumit menetleva asutuse nimi ja aadress; maksetähtaeg; asutuse nimi ja aadress, kellele saab otsuse edasi kaevata; edasikaebamise tähtaeg].

Käesolev teatis ei too kaasa õiguslikke tagajärgi.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/414,

12. märts 2015,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ seoses toidulisandite valmistamisel kasutatava (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisoolaga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2002/46/EÜ II lisas on esitatud loetelu vitamiinidest ja mineraaltoitainetest ning nende asjaomastest vormidest, mida on lubatud kasutada toidulisandite valmistamisel. Direktiivi 2002/46/EÜ I ja II lisa on asendatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1170/2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2002/46/EÜ II lisas on esitatud loetelu vitamiinidest ja mineraaltoitainetest ning nende asjaomastest vormidest, mida on lubatud kasutada toidulisandite valmistamisel. Direktiivi 2002/46/EÜ I ja II lisa on asendatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1170/2009 (2).

| (2) | Direktiivi 2002/46/EÜ artikli 14 kohaselt võetakse rahvatervist mõjutada võivaid toidulisandites sisalduvaid vitamiine ja mineraaltoitaineid käsitlevad sätted vastu pärast konsulteerimist Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „amet”). |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2002/46/EÜ artikli 14 kohaselt võetakse rahvatervist mõjutada võivaid toidulisandites sisalduvaid vitamiine ja mineraaltoitaineid käsitlevad sätted vastu pärast konsulteerimist Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „amet”).

| (3) | Pärast taotluse saamist (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisoola kui folaadiallika kandmiseks direktiivi 2002/46/EÜ II lisas sätestatud loetelusse võttis amet 11. septembril 2013 vastu teadusliku arvamuse toiteväärtuse suurendamiseks toidulisanditesse lisatava (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisoola kui folaadiallika ning sellisest allikast pärit folaadi biosaadavuse kohta (3). |
| --- | --- |

(3)

Pärast taotluse saamist (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisoola kui folaadiallika kandmiseks direktiivi 2002/46/EÜ II lisas sätestatud loetelusse võttis amet 11. septembril 2013 vastu teadusliku arvamuse toiteväärtuse suurendamiseks toidulisanditesse lisatava (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisoola kui folaadiallika ning sellisest allikast pärit folaadi biosaadavuse kohta (3).

| (4) | Ameti arvamusest selgub, et (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisoola kasutamine toidulisandites folaadiallikana on ohutu. |
| --- | --- |

(4)

Ameti arvamusest selgub, et (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisoola kasutamine toidulisandites folaadiallikana on ohutu.

| (5) | Ameti pooldavast arvamusest lähtuvalt tuleks (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisool kanda direktiivi 2002/46/EÜ II lisas sätestatud loetelusse. |
| --- | --- |

(5)

Ameti pooldavast arvamusest lähtuvalt tuleks (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisool kanda direktiivi 2002/46/EÜ II lisas sätestatud loetelusse.

| (6) | (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisool on toidu uuendkoostisosa, mille turulelaskmise luba on antud komisjoni rakendusotsusega 2014/154/EL (4). |
| --- | --- |

(6)

(6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisool on toidu uuendkoostisosa, mille turulelaskmise luba on antud komisjoni rakendusotsusega 2014/154/EL (4).

| (7) | Huvitatud isikutega konsulteeriti toiduahela ning looma- ja taimetervise nõuanderühma kaudu ning nende esitatud märkusi võeti arvesse. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutega konsulteeriti toiduahela ning looma- ja taimetervise nõuanderühma kaudu ning nende esitatud märkusi võeti arvesse.

| (8) | Direktiivi 2002/46/EÜ tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2002/46/EÜ tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/46/EÜ II lisa jaotise A rubriiki 10 (FOLAAT) lisatakse punkt c järgmises sõnastuses:

| „c) | (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisool” |
| --- | --- |

„c)

(6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe glükoosamiinisool”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1170/2009, 30. november 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1925/2006 seoses loeteludega, milles on esitatud vitamiinid ja mineraaltoitained ja nende ühendid, mida võib lisada toidule, sealhulgas toidulisanditele (ELT L 314, 1.12.2009, lk 36).

2

(3)  EFSA Journal 2013;11(10): 3358.

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2014/154/EL, 19. märts 2014, millega antakse luba (6S)-5-metüültetrahüdrofoolhappe, glükoosamiinsoola turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 (ELT L 85, 21.3.2014, lk 10).

4

S

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/415,

12. märts 2015,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete etefooni ja fenamifossi heakskiitmise kehtivusaja pikendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on sätestatud toimeained, mida käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuna. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on sätestatud toimeained, mida käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuna.

| (2) | Toimeainete etefooni ja fenamifossi heakskiitmine aegub 31. juulil 2017. Kõnealuste toimeainete heakskiitmise kehtivusaja pikendamiseks on esitatud taotlused. Kuna nende toimeainete suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (3) nõudeid, on vaja anda piisavalt aega heakskiitmise kehtivusaja pikendamismenetluse lõpule viimiseks kõnealuse määruse kohaselt. Järelikult aegub nende toimeainete heakskiitmine tõenäoliselt enne nende pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Seepärast on vajalik pikendada nende toimeainete heakskiitmise kehtivusaega. |
| --- | --- |

(2)

Toimeainete etefooni ja fenamifossi heakskiitmine aegub 31. juulil 2017. Kõnealuste toimeainete heakskiitmise kehtivusaja pikendamiseks on esitatud taotlused. Kuna nende toimeainete suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (3) nõudeid, on vaja anda piisavalt aega heakskiitmise kehtivusaja pikendamismenetluse lõpule viimiseks kõnealuse määruse kohaselt. Järelikult aegub nende toimeainete heakskiitmine tõenäoliselt enne nende pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Seepärast on vajalik pikendada nende toimeainete heakskiitmise kehtivusaega.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (4) | Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui hiljemalt 30 kuud enne käesoleva määruse lisas sätestatud asjakohast kehtivusaja lõppu ei ole esitatud rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 ettenähtud täiendavat toimikut, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kõige varasemale sellele järgnevale kuupäevale. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui hiljemalt 30 kuud enne käesoleva määruse lisas sätestatud asjakohast kehtivusaja lõppu ei ole esitatud rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 ettenähtud täiendavat toimikut, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kõige varasemale sellele järgnevale kuupäevale.

| (5) | Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki olukorras, mille puhul komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas viidatud toimeainete heakskiitmise kehtivusaega ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitmise kehtivusaega ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki olukorras, mille puhul komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas viidatud toimeainete heakskiitmise kehtivusaega ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitmise kehtivusaega ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, 18. september 2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiitmise pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) real 141 (fenamifoss) asendatakse kuupäev „31. juuli 2017” kuupäevaga „31. juuli 2018”; |
| --- | --- |

1)

kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) real 141 (fenamifoss) asendatakse kuupäev „31. juuli 2017” kuupäevaga „31. juuli 2018”;

| 2) | kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) real 142 (etefoon) asendatakse kuupäev „31. juuli 2017” kuupäevaga „31. juuli 2018”. |
| --- | --- |

2)

kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) real 142 (etefoon) asendatakse kuupäev „31. juuli 2017” kuupäevaga „31. juuli 2018”.

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/416,

12. märts 2015,

millega kiidetakse heaks toimeaine dinotefuraani kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 90 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendkuningriik sai 29. märtsil 2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) artikli 11 lõike 1 kohase taotluse toimeaine dinotefuraani lisamiseks nimetatud direktiivi I lisasse selle kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted) nagu on määratletud nimetatud direktiivi V lisas. |
| --- | --- |

(1)

Ühendkuningriik sai 29. märtsil 2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) artikli 11 lõike 1 kohase taotluse toimeaine dinotefuraani lisamiseks nimetatud direktiivi I lisasse selle kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted) nagu on määratletud nimetatud direktiivi V lisas.

| (2) | Dinotefuraan ei olnud turul 14. mai 2000. aasta seisuga kui biotsiidi toimeaine. |
| --- | --- |

(2)

Dinotefuraan ei olnud turul 14. mai 2000. aasta seisuga kui biotsiidi toimeaine.

| (3) | Ühendkuningriik esitas 15. oktoobril 2013 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõikele 1 hindamisaruande koos oma soovitustega. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik esitas 15. oktoobril 2013 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõikele 1 hindamisaruande koos oma soovitustega.

| (4) | Euroopa Kemikaaliamet sõnastas oma arvamuse 17. juunil 2014 biotsiidikomitees, võttes arvesse hindava pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Kemikaaliamet sõnastas oma arvamuse 17. juunil 2014 biotsiidikomitees, võttes arvesse hindava pädeva asutuse järeldusi.

| (5) | Kõnealusest arvamusest selgub, et eeldatavasti vastavad biotsiidid, mida kasutatakse tooteliiki 18 kuuluva tootena ja mis sisaldavad dinotefuraani, määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, kui on täidetud teatavad kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealusest arvamusest selgub, et eeldatavasti vastavad biotsiidid, mida kasutatakse tooteliiki 18 kuuluva tootena ja mis sisaldavad dinotefuraani, määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, kui on täidetud teatavad kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused.

| (6) | Samuti selgub arvamusest, et dinotefuraani omaduste tõttu on see väga püsiv (VP) ja toksiline (T) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) XIII lisas kehtestatud kriteeriumidega. Toodetele loa andmisel kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 23 tuleks dinotefuraani seetõttu käsitada asendamisele kuuluva ainena vastavalt nimetatud määruse artikli 10 lõike 1 punktile d. |
| --- | --- |

(6)

Samuti selgub arvamusest, et dinotefuraani omaduste tõttu on see väga püsiv (VP) ja toksiline (T) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) XIII lisas kehtestatud kriteeriumidega. Toodetele loa andmisel kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 23 tuleks dinotefuraani seetõttu käsitada asendamisele kuuluva ainena vastavalt nimetatud määruse artikli 10 lõike 1 punktile d.

| (7) | Seepärast on asjakohane kiita heaks dinotefuraani kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane kiita heaks dinotefuraani kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused.

| (8) | Kuna hindamised ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks ka heakskiitmised hõlmata kõnealuseid materjale vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikele 4. |
| --- | --- |

(8)

Kuna hindamised ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks ka heakskiitmised hõlmata kõnealuseid materjale vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikele 4.

| (9) | Kuna määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõike 2 esimese lõigu tingimused on täidetud, tuleks kohaldada kõnealuse määruse sätteid. Dinotefuraan tuleks heaks kiita ajavahemikuks, mis ei ületa seitset aastat vastavalt kõnealuse määruse artikli 10 lõikele 4. |
| --- | --- |

(9)

Kuna määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõike 2 esimese lõigu tingimused on täidetud, tuleks kohaldada kõnealuse määruse sätteid. Dinotefuraan tuleks heaks kiita ajavahemikuks, mis ei ületa seitset aastat vastavalt kõnealuse määruse artikli 10 lõikele 4.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks toimeaine dinotefuraani kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides vastavalt käesolevas lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, biotsiidide turuleviimise kohta (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

---

LISA

| Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise lõppkuupäev | Tooteliik | Eritingimused (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dinotefuraan | IUPACi nimetus:
  (RS)-1-metüül-2-nitro-3-(tetrahüdro-3-furüülmetüül-)guanidiin
  EÜ nr: andmed ei ole kättesaadavad
  CASi nr: 165252-70–0 | 991 g/kg | 1. juuni 2015 | 31. mai 2022 | 18 | Dinotefuraani käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktiga d asendamisele kuuluva toimeainena.
  Toote hindamisel pööratakse eritähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.
  Biotsiidide puhul kohaldatakse loa andmisel järgmist tingimust:
  tööstusliku või kutselise kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased korralduslikud meetmed. Juhul, kui kokkupuudet ei ole vajaliku tasemeni võimalik muude vahenditega vähendada, kasutatakse toodete kasutamisel sobivaid isikukaitsevahendeid. |

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise lõppkuupäev

Tooteliik

Eritingimused (2)

Dinotefuraan

IUPACi nimetus:

(RS)-1-metüül-2-nitro-3-(tetrahüdro-3-furüülmetüül-)guanidiin

EÜ nr: andmed ei ole kättesaadavad

CASi nr: 165252-70–0

991 g/kg

1. juuni 2015

31. mai 2022

18

Dinotefuraani käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktiga d asendamisele kuuluva toimeainena.

Toote hindamisel pööratakse eritähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

Biotsiidide puhul kohaldatakse loa andmisel järgmist tingimust:

tööstusliku või kutselise kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased korralduslikud meetmed. Juhul, kui kokkupuudet ei ole vajaliku tasemeni võimalik muude vahenditega vähendada, kasutatakse toodete kasutamisel sobivaid isikukaitsevahendeid.

---

(1)  Selles veerus osutatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 kohasel hindamisel. Turule lastud tootes oleva toimeaine puhtusaste võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et selline toimeaine on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

(2)  Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/417,

12. märts 2015,

millega kiidetakse heaks Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743 toimeainena kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks või nende võimaliku kandmisega määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. Sellesse loetellu on kantud ka Bacillus sphaericus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks või nende võimaliku kandmisega määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. Sellesse loetellu on kantud ka Bacillus sphaericus.

| (2) | Bacillus sphaericus't on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõike 2 kohaselt hinnatud seoses selle kasutamisega määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides: insektitsiidides, akaritsiidides ja muude lülijalgsete tõrjeks ette nähtud toodetes. |
| --- | --- |

(2)

Bacillus sphaericus't on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõike 2 kohaselt hinnatud seoses selle kasutamisega määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides: insektitsiidides, akaritsiidides ja muude lülijalgsete tõrjeks ette nähtud toodetes.

| (3) | Hindamiseks esitatud andmete põhjal oli võimalik teha järeldusi üksnes Bacillus sphaericus'e teatava tüve, täpsemalt Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743 kohta. Hindamisel ei olnud võimalik teha järeldusi ühegi muu aine kohta, mis vastab Bacillus sphaericus'e määratlusele delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 kehtestatud toimeainete loetelus. Seepärast peaks käesolevas määruses käsitletav heakskiitmine hõlmama üksnes Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743. |
| --- | --- |

(3)

Hindamiseks esitatud andmete põhjal oli võimalik teha järeldusi üksnes Bacillus sphaericus'e teatava tüve, täpsemalt Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743 kohta. Hindamisel ei olnud võimalik teha järeldusi ühegi muu aine kohta, mis vastab Bacillus sphaericus'e määratlusele delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 kehtestatud toimeainete loetelus. Seepärast peaks käesolevas määruses käsitletav heakskiitmine hõlmama üksnes Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743.

| (4) | Referentliikmesriigiks määratud Itaalia esitas 9. jaanuaril 2009 kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1451/2007 (3) artikli 14 lõigetega 4 ja 6 komisjonile pädeva asutuse hindamisaruande ja soovitused. |
| --- | --- |

(4)

Referentliikmesriigiks määratud Itaalia esitas 9. jaanuaril 2009 kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1451/2007 (3) artikli 14 lõigetega 4 ja 6 komisjonile pädeva asutuse hindamisaruande ja soovitused.

| (5) | Euroopa Kemikaaliamet koostas 19. juunil 2014 biotsiidikomitees oma arvamuse, võttes arvesse hindava pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Kemikaaliamet koostas 19. juunil 2014 biotsiidikomitees oma arvamuse, võttes arvesse hindava pädeva asutuse järeldusi.

| (6) | Kõnealusest arvamusest selgub, et tooteliiki 18 kuuluva tootena kasutatavad biotsiidid, mis sisaldavad Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743, on eeldatavalt vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (4) artiklis 5 sätestatud nõuetega, kui on täidetud nende kasutusega seotud teatavad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealusest arvamusest selgub, et tooteliiki 18 kuuluva tootena kasutatavad biotsiidid, mis sisaldavad Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743, on eeldatavalt vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (4) artiklis 5 sätestatud nõuetega, kui on täidetud nende kasutusega seotud teatavad nõuded ja tingimused.

| (7) | Seepärast on asjakohane kiita heaks Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743 kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane kiita heaks Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743 kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused.

| (8) | Kuna hindamine ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks ka heakskiitmine hõlmata vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikele 4 selliseid materjale. |
| --- | --- |

(8)

Kuna hindamine ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks ka heakskiitmine hõlmata vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikele 4 selliseid materjale.

| (9) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Bacillus sphaericus 2362 serotüübi H5a5b tüve ABTS1743 toimeainena kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides vastavalt lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014, 4. august 2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2007, 4. detsember 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, biotsiidide turuleviimise kohta (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

4

---

LISA

| Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumise kuupäev | Tooteliik | Eritingimused (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bacillus sphaericus 2362, serotüüp H5a5b, tüvi ABTS1743 | Ei kohaldata | Vastavad lisandid puuduvad | 1. juuli 2016 | 30. juuni 2026 | 18 | Toodete hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.
  Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:






  1) | kutselise kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased korralduslikud meetmed. Kui kokkupuute määra ei ole võimalik muul viisil vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse toodete käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid; |

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumise kuupäev

Tooteliik

Eritingimused (2)

Bacillus sphaericus 2362, serotüüp H5a5b, tüvi ABTS1743

Ei kohaldata

Vastavad lisandid puuduvad

1. juuli 2016

30. juuni 2026

18

Toodete hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:

1)

kutselise kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased korralduslikud meetmed. Kui kokkupuute määra ei ole võimalik muul viisil vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse toodete käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid;

| 2) | toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005 (4) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

2)

toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005 (4) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

---

(1)  Selles veerus on märgitud minimaalne puhtusaste, mille juures hinnati toimeainet vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artiklile 8. Turule lastud tootes sisalduva toimeaine puhtusaste võib olla sama või erinev, kui on tõendatud, et selline puhtusaste on tehniliselt samaväärne puhtusastmega, mille juures toimeainet hinnati.

(2)  Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005, 23. veebruar 2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/418,

12. märts 2015,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi heakskiitmise tingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 2 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2229/2004 (2) artikliga 24b ette nähtud menetlusega on toimeaine Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaat kantud nõukogu direktiiviga 2008/127/EÜ (3) nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (4) I lisasse. Alates direktiivi 91/414/EMÜ asendamisest määrusega (EÜ) nr 1107/2009 käsitatakse seda ainet kõnealuse määruse kohaselt heakskiidetuna ning see on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (5) lisa A osas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2229/2004 (2) artikliga 24b ette nähtud menetlusega on toimeaine Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaat kantud nõukogu direktiiviga 2008/127/EÜ (3) nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (4) I lisasse. Alates direktiivi 91/414/EMÜ asendamisest määrusega (EÜ) nr 1107/2009 käsitatakse seda ainet kõnealuse määruse kohaselt heakskiidetuna ning see on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (5) lisa A osas.

| (2) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 18. detsembril 2013 komisjonile määruse (EÜ) nr 2229/2004 artikli 25a kohaselt arvamuse Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaati käsitleva esialgse läbivaatamisaruande (6) kohta. Toiduohutusamet edastas oma arvamuse toimeaine Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi kohta teavitajale. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 18. detsembril 2013 komisjonile määruse (EÜ) nr 2229/2004 artikli 25a kohaselt arvamuse Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaati käsitleva esialgse läbivaatamisaruande (6) kohta. Toiduohutusamet edastas oma arvamuse toimeaine Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi kohta teavitajale.

| (3) | Komisjon palus toimeainet Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaati käsitleva esialgse läbivaatamisaruande kohta märkusi esitada. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse läbivaatamisaruande ja ameti järeldused läbi alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees ning 12. detsembril 2014 vormistati komisjoni lõplik läbivaatamisaruanne Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon palus toimeainet Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaati käsitleva esialgse läbivaatamisaruande kohta märkusi esitada. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse läbivaatamisaruande ja ameti järeldused läbi alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees ning 12. detsembril 2014 vormistati komisjoni lõplik läbivaatamisaruanne Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi kohta.

| (4) | Kinnitatakse, et toimeaine Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaat on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(4)

Kinnitatakse, et toimeaine Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaat on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades on vaja muuta Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi heakskiitmise tingimusi. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades on vaja muuta Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi heakskiitmise tingimusi. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (6) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2229/2004, 3. detsember 2004, milles sätestatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 379, 24.12.2004, lk 13).

2

(3)  Komisjoni direktiiv 2008/127/EÜ, 18. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ mitme toimeaine lisamisega (ELT L 344, 20.12.2008, lk 89).

3

(4)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

4

(5)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

5

(6)  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl acetate. EFSA Journal 2014; 12(12): 3526. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

EFSA Journal

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa rida 258, mis käsitleb toimeainet Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaati, asendatakse järgmisega:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „258 | Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaat,
  CASi nr 78617-58-0
  CIPAC: 974 | Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaat | ≥ 75 % | 1. september 2009 | 31. august 2019 | A OSA.
  Lubatakse kasutada ainult atraktandina.
  B OSA.
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANCO/2649/2008) järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.
  Teavitaja esitab kinnitavad andmed järgmise kohta:






  1) | ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajad, sealhulgas teave oluliste lisandite kohta; |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„258

Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaat,

CASi nr 78617-58-0

CIPAC: 974

Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaat

≥ 75 %

1. september 2009

31. august 2019

A OSA.

Lubatakse kasutada ainult atraktandina.

B OSA.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees Z-13-heksadetseen-11-üün-1-üülatsetaadi kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANCO/2649/2008) järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

Teavitaja esitab kinnitavad andmed järgmise kohta:

1)

ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajad, sealhulgas teave oluliste lisandite kohta;

| 2) | kokkupuute riski hindamine käitlejate, töötajate ja kõrvalseisjate suhtes; |
| --- | --- |

2)

kokkupuute riski hindamine käitlejate, töötajate ja kõrvalseisjate suhtes;

| 3) | keskkonnas säilimine ja käitumine; |
| --- | --- |

3)

keskkonnas säilimine ja käitumine;

| 4) | riskihinnang mittesihtorganismide suhtes. |
| --- | --- |

4)

riskihinnang mittesihtorganismide suhtes.

Teavitaja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile punktis 1 sätestatud teabe 30. juuniks 2015 ning punktides 2–4 sätestatud teabe 31. detsembriks 2016.”

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/419,

12. märts 2015,

millega kiidetakse heaks toimeaine tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata, pidades silmas nende biotsiidides kasutamise võimalikku heakskiitmist või kandmist määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. Tolüülfluaniid kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata, pidades silmas nende biotsiidides kasutamise võimalikku heakskiitmist või kandmist määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. Tolüülfluaniid kuulub nimetatud loetelusse.

| (2) | Tolüülfluaniidi on hinnatud vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikele 2 kasutamiseks tooteliiki 21 (saastumisvastased tooted) kuuluvates biotsiidides, nagu on määratletud määruse (EL) nr 528/2012 V lisas. |
| --- | --- |

(2)

Tolüülfluaniidi on hinnatud vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikele 2 kasutamiseks tooteliiki 21 (saastumisvastased tooted) kuuluvates biotsiidides, nagu on määratletud määruse (EL) nr 528/2012 V lisas.

| (3) | Pädevaks hindajaks määratud Soome esitas 18. septembril 2012 komisjonile hindamisaruande ja soovitused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1451/2007 (3) artikli 14 lõigetega 4 ja 6. |
| --- | --- |

(3)

Pädevaks hindajaks määratud Soome esitas 18. septembril 2012 komisjonile hindamisaruande ja soovitused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1451/2007 (3) artikli 14 lõigetega 4 ja 6.

| (4) | 17. juunil 2014 sõnastati biotsiidikomitees toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi arvesse võttes Euroopa Kemikaaliameti arvamus. |
| --- | --- |

(4)

17. juunil 2014 sõnastati biotsiidikomitees toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi arvesse võttes Euroopa Kemikaaliameti arvamus.

| (5) | Kõnealusest arvamusest selgub, et eeldatavasti vastavad biotsiidid, mida kasutatakse tooteliiki 21 kuuluva tootena ja mis sisaldavad tolüülfluaniidi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (4) artiklis 5 sätestatud nõuetele, kui on täidetud teatavad kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealusest arvamusest selgub, et eeldatavasti vastavad biotsiidid, mida kasutatakse tooteliiki 21 kuuluva tootena ja mis sisaldavad tolüülfluaniidi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (4) artiklis 5 sätestatud nõuetele, kui on täidetud teatavad kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused.

| (6) | Siiski tuleb veel kinnitust leida saastumisvastaste toodete kasutamisega seotud ohtude vastuvõetavuse ning väljapakutud ohuleevendusmeetmete sobivuse kohta. Et hõlbustada olemasolevate saastumisvastaste toimeainete lubade uuendamise puhul kõnealuste ainete ohtude, nendest tuleneva kasu ning rakendatavate riskivähendamismeetmete läbivaatamist ja võrdlemist, tuleks kõnealustele ainetele määrata sama heakskiitmise lõppkuupäev. |
| --- | --- |

(6)

Siiski tuleb veel kinnitust leida saastumisvastaste toodete kasutamisega seotud ohtude vastuvõetavuse ning väljapakutud ohuleevendusmeetmete sobivuse kohta. Et hõlbustada olemasolevate saastumisvastaste toimeainete lubade uuendamise puhul kõnealuste ainete ohtude, nendest tuleneva kasu ning rakendatavate riskivähendamismeetmete läbivaatamist ja võrdlemist, tuleks kõnealustele ainetele määrata sama heakskiitmise lõppkuupäev.

| (7) | Seepärast on asjakohane kiita heaks tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane kiita heaks tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud.

| (8) | Kuna hindamised ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikele 4 ka heakskiitmine neid hõlmata. |
| --- | --- |

(8)

Kuna hindamised ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikele 4 ka heakskiitmine neid hõlmata.

| (9) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks toimeaine tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides vastavalt käesolevas lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014, 4. august 2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2007, 4. detsember 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, biotsiidide turuleviimise kohta (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

4

---

LISA

| Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise lõppkuupäev | Tooteliik | Eritingimused (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tolüülfluaniid | IUPACi nimetus:
  N-(diklorofluorometüültio)-N′,N′-dimetüül-N-p-tolüülsulfamiid
  EÜ nr: 211-986-9
  CASi nr: 731-27-1 | 960 g/kg | 1. juuli 2016 | 31. detsember 2025 | 21 | Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.
  Kui tolüülfluaniidi sisaldavaid tooteid lubatakse seejärel kasutada muudel kui kutselistel kasutajatel, tagavad isikud, kes teevad tolüülfluaniidi sisaldavaid tooteid turul kättesaadavaks muudele kui kutselistele kasutajatele, et tooteid tarnitakse koos sobivate kaitsekinnastega.
  Biotsiididele antakse load järgmistel tingimustel:






  1) | Tolüülfluaniidi sisaldavaid tooteid ei lubata kasutada ega kasutata selleks, et hoida ära saastavate organismide kasvu ja kinnitumist magevees sõitvatele laevadele. |

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise lõppkuupäev

Tooteliik

Eritingimused (2)

Tolüülfluaniid

IUPACi nimetus:

N-(diklorofluorometüültio)-N′,N′-dimetüül-N-p-tolüülsulfamiid

EÜ nr: 211-986-9

CASi nr: 731-27-1

960 g/kg

1. juuli 2016

31. detsember 2025

21

Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

Kui tolüülfluaniidi sisaldavaid tooteid lubatakse seejärel kasutada muudel kui kutselistel kasutajatel, tagavad isikud, kes teevad tolüülfluaniidi sisaldavaid tooteid turul kättesaadavaks muudele kui kutselistele kasutajatele, et tooteid tarnitakse koos sobivate kaitsekinnastega.

Biotsiididele antakse load järgmistel tingimustel:

1)

Tolüülfluaniidi sisaldavaid tooteid ei lubata kasutada ega kasutata selleks, et hoida ära saastavate organismide kasvu ja kinnitumist magevees sõitvatele laevadele.

| 2) | Tööstusliku või kutselise kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased korralduslikud meetmed. Juhul, kui kokkupuudet ei ole vajaliku tasemeni võimalik muude vahenditega vähendada, kasutatakse toodete kasutamisel sobivaid isikukaitsevahendeid. |
| --- | --- |

2)

Tööstusliku või kutselise kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased korralduslikud meetmed. Juhul, kui kokkupuudet ei ole vajaliku tasemeni võimalik muude vahenditega vähendada, kasutatakse toodete kasutamisel sobivaid isikukaitsevahendeid.

| 3) | Märgistel ja kasutamisjuhendites, kui need lisatakse, tuleb märkida, et lapsi tuleb hoida eemal, kuni töödeldud pinnad on kuivanud. |
| --- | --- |

3)

Märgistel ja kasutamisjuhendites, kui need lisatakse, tuleb märkida, et lapsi tuleb hoida eemal, kuni töödeldud pinnad on kuivanud.

| 4) | Kasutamiseks lubatud toodete märgistel ja ohutuskaartidel, kui need lisatakse, tuleb märkida, et tooteid tuleb kasutada, hoida ja parandustöid teha eraldatud alal, kõval veekindlal alusel, millelt äravool on takistatud, või vedelikukindla materjaliga kaetud maapinnal, et ära hoida toote kadu ja vähendada heidet keskkonda, ning et tolüülfluaniidi sisaldavad jäägid ja heited tuleb koguda taaskasutuseks või kasutuselt kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

4)

Kasutamiseks lubatud toodete märgistel ja ohutuskaartidel, kui need lisatakse, tuleb märkida, et tooteid tuleb kasutada, hoida ja parandustöid teha eraldatud alal, kõval veekindlal alusel, millelt äravool on takistatud, või vedelikukindla materjaliga kaetud maapinnal, et ära hoida toote kadu ja vähendada heidet keskkonda, ning et tolüülfluaniidi sisaldavad jäägid ja heited tuleb koguda taaskasutuseks või kasutuselt kõrvaldamiseks.

| 5) | Toodete puhul, millest võib tekkida jääke toidus või söödas, tuleb kontrollida, kas on vaja kehtestada uued või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005, (4) ning võtta asjakohased riskivähendamismeetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületataks. |
| --- | --- |

5)

Toodete puhul, millest võib tekkida jääke toidus või söödas, tuleb kontrollida, kas on vaja kehtestada uued või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005, (4) ning võtta asjakohased riskivähendamismeetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületataks.

Töödeldud toodete puhul kohaldatakse järgmisi tingimusi:

Kui toote töötlemisel on kasutatud tolüülfluaniidi sisaldavat biotsiidi või kui tootesse on tahtlikult lisatud ühte või mitut tolüülfluaniidisisaldusega biotsiidi ning kui tavatingimustes kasutamise korral on võimalik naha kokkupuude selle ainega või selle aine eraldumine tootest, peab toote turulelaskmise eest vastutav isik tagama, et märgistus sisaldaks teavet naha sensibiliseerimise ohu kohta ja määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus osutatud teavet.

---

(1)  Selles veerus osutatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 kohasel hindamisel. Turule lastud tootes oleva toimeaine puhtusaste võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et selline toimeaine on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

(2)  Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005, 23. veebruar 2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/420,

12. märts 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 65,8 |
| MA | 84,3 |
| TR | 85,0 |
| ZZ | 78,4 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| MA | 182,1 |
| TR | 189,5 |
| ZZ | 200,5 |
| 0709 93 10 | MA | 117,6 |
| TR | 190,3 |
| ZZ | 154,0 |
| 0805 10 20 | EG | 50,8 |
| IL | 75,3 |
| MA | 67,6 |
| TN | 66,9 |
| TR | 59,7 |
| ZZ | 64,1 |
| 0805 50 10 | TR | 61,6 |
| ZZ | 61,6 |
| 0808 10 80 | BR | 68,9 |
| CA | 81,0 |
| CL | 102,6 |
| MK | 28,7 |
| US | 213,3 |
| ZZ | 98,9 |
| 0808 30 90 | AR | 109,7 |
| CL | 139,6 |
| CN | 90,9 |
| US | 124,8 |
| ZA | 107,3 |
| ZZ | 114,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

65,8

MA

84,3

TR

85,0

ZZ

78,4

0707 00 05

JO

229,9

MA

182,1

TR

189,5

ZZ

200,5

0709 93 10

MA

117,6

TR

190,3

ZZ

154,0

0805 10 20

EG

50,8

IL

75,3

MA

67,6

TN

66,9

TR

59,7

ZZ

64,1

0805 50 10

TR

61,6

ZZ

61,6

0808 10 80

BR

68,9

CA

81,0

CL

102,6

MK

28,7

US

213,3

ZZ

98,9

0808 30 90

AR

109,7

CL

139,6

CN

90,9

US

124,8

ZA

107,3

ZZ

114,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/45

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/421,

17. detsember 2014,

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artikliga 11 kehtestatakse paindlikkusinstrumendi kasutamise ülemmääraks 471 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades), et rahastada selgelt kindlaks määratud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artikliga 11 kehtestatakse paindlikkusinstrumendi kasutamise ülemmääraks 471 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades), et rahastada selgelt kindlaks määratud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

| (2) | Pärast kõigi võimaluste uurimist alamrubriigi 1b alusel tehtavate assigneeringute ümberjaotamiseks näib, et Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve täiendavaks rahastamiseks on vaja võtta väljaspool alamrubriigi 1b ülemmäära kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendeid 83 285 595 euro ulatuses, et rahastada Küprose struktuurifondide programme, täiendamaks struktuurifondidest Küprosele 2015. aastal eraldatavaid assigneeringuid kokku 100 000 000 euroga. |
| --- | --- |

(2)

Pärast kõigi võimaluste uurimist alamrubriigi 1b alusel tehtavate assigneeringute ümberjaotamiseks näib, et Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve täiendavaks rahastamiseks on vaja võtta väljaspool alamrubriigi 1b ülemmäära kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendeid 83 285 595 euro ulatuses, et rahastada Küprose struktuurifondide programme, täiendamaks struktuurifondidest Küprosele 2015. aastal eraldatavaid assigneeringuid kokku 100 000 000 euroga.

| (3) | 2014. aasta eelarve puhul on Euroopa Parlament ja nõukogu oma 20. novembri 2013. aasta otsusega juba paindlikkusinstrumendi kasutusele võtnud, et rahastada Küprose struktuurifondide programme 89 330 000 euro ulatuses ainult kulukohustuste assigneeringutena. |
| --- | --- |

(3)

2014. aasta eelarve puhul on Euroopa Parlament ja nõukogu oma 20. novembri 2013. aasta otsusega juba paindlikkusinstrumendi kasutusele võtnud, et rahastada Küprose struktuurifondide programme 89 330 000 euro ulatuses ainult kulukohustuste assigneeringutena.

| (4) | Arvestades, et paindlikkusinstrument on täiendava iseloomuga vahend, on vaja ette näha täiendavaid maksete assigneeringuid, et katta Küprosele 2014. ja 2015. aasta eelarves ette nähtud täiendavad kulukohustuste assigneeringud eeldatava maksete dünaamika alusel, mille mahuks prognoositakse 2015. aastal 11,3 miljonit eurot, 2016. aastal 45,7 miljonit eurot, 2017. aastal 75,4 miljonit eurot ja 2018. aastal 40,2 miljonit eurot. Ajavahemiku 2015–2018 aastased summad tuleb iga aasta kohta eraldi kinnitada eelarveprojektides, mille komisjon sel perioodil esitab, |
| --- | --- |

(4)

Arvestades, et paindlikkusinstrument on täiendava iseloomuga vahend, on vaja ette näha täiendavaid maksete assigneeringuid, et katta Küprosele 2014. ja 2015. aasta eelarves ette nähtud täiendavad kulukohustuste assigneeringud eeldatava maksete dünaamika alusel, mille mahuks prognoositakse 2015. aastal 11,3 miljonit eurot, 2016. aastal 45,7 miljonit eurot, 2017. aastal 75,4 miljonit eurot ja 2018. aastal 40,2 miljonit eurot. Ajavahemiku 2015–2018 aastased summad tuleb iga aasta kohta eraldi kinnitada eelarveprojektides, mille komisjon sel perioodil esitab,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse paindlikkusinstrumendi raames kasutusele 83 285 595 eurot alamrubriigi 1b kulukohustuste assigneeringutena.

Kõnealuse summaga täiendatakse Küprose struktuurifondide programmide rahastamist alamrubriigi 1b raames.

Maksed, mis on seotud 2014. ja 2015. aastal paindlikkusinstrumendist rahastatavate Küprose struktuurifondide programmidega, ulatuvad 2015.–2018. aastal 172 600 000 euroni. Täpne aastane summa määratakse kindlaks komisjoni esitatavas vastava aasta eelarveprojektis.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 17. detsember 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

2

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/47

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/422,

17. detsember 2014,

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta, (1) eriti selle artikli 4a lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 11,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohasel kohaselt on fondi jaoks eraldatava summa ülemmäär 500 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohasel kohaselt on fondi jaoks eraldatava summa ülemmäär 500 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikes 4 on sätestatud, et fondi vahendid saab võtta kasutusele ettemaksete tegemiseks summas kuni 50 000 000 eurot ning vastavad assigneeringud kantakse liidu üldeelarvesse, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikes 4 on sätestatud, et fondi vahendid saab võtta kasutusele ettemaksete tegemiseks summas kuni 50 000 000 eurot ning vastavad assigneeringud kantakse liidu üldeelarvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames ettemaksete tegemiseks kasutusele 50 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 17. detsember 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

1

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/48

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/423,

6. märts 2015,

millega määratakse kindlaks Rotterdami konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses muudatustega teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 192 ja 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit kiitis nõukogu otsusega 2006/730/EÜ (1) heaks teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni (edaspidi „Rotterdami konventsioon”). |
| --- | --- |

(1)

Liit kiitis nõukogu otsusega 2006/730/EÜ (1) heaks teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni (edaspidi „Rotterdami konventsioon”).

| (2) | Rotterdami konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 649/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Rotterdami konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 649/2012 (2).

| (3) | Selleks et tagada importivatele riikidele Rotterdami konventsiooni alusel kaitse, on vajalik ja asjakohane toetada kemikaalide hindamise komitee soovitust lisada Rotterdami konventsiooni III lisasse krüsotiilasbest, metamidofoss, triklorofoon, fentioon (üliväikese sisaldusega valmistised, milles on toimeainet vähemalt 640 g/l) ning vedelvormid (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), milles leidub parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l. Kõnealused ained on liidus juba keelatud või nende kasutamine rangelt piiratud ja seepärast kohaldatakse nende suhtes Rotterdami konventsiooni nõuetest rangemaid ekspordinõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada importivatele riikidele Rotterdami konventsiooni alusel kaitse, on vajalik ja asjakohane toetada kemikaalide hindamise komitee soovitust lisada Rotterdami konventsiooni III lisasse krüsotiilasbest, metamidofoss, triklorofoon, fentioon (üliväikese sisaldusega valmistised, milles on toimeainet vähemalt 640 g/l) ning vedelvormid (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), milles leidub parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l. Kõnealused ained on liidus juba keelatud või nende kasutamine rangelt piiratud ja seepärast kohaldatakse nende suhtes Rotterdami konventsiooni nõuetest rangemaid ekspordinõudeid.

| (4) | Rotterdami konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil võetakse eeldatavasti vastu otsus III lisa muudatusettepanekute kohta. Liit peaks kõnealuseid muudatusi toetama, |
| --- | --- |

(4)

Rotterdami konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil võetakse eeldatavasti vastu otsus III lisa muudatusettepanekute kohta. Liit peaks kõnealuseid muudatusi toetama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Rotterdami konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil on, et liit toetab teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni (3) III lisa muudatuste vastuvõtmist seoses krüsotiilasbesti, metamidofossi, triklorofooni, fentiooni (üliväikese sisaldusega valmistised, milles on toimeainet vähemalt 640 g/l) ning vedelvormide (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), milles leidub parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, lisamisega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 6. märts 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

K. GERHARDS

---

(1)  Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/730/EÜ teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).

2

(3)  ELT L 63, 6.3.2003, lk 29.

3

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/50

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/424,

11. märts 2015,

nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 9 kohase erandite tegemise otsuse heakskiitmise kohta seoses Zagrebi rahvusvahelise lennujaama teatavate maapealse käitluse teenustega

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 473 all)

(Ainult horvaadikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivi 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

1.   ERANDITE TEGEMISE OTSUSEST TEATAMINE

| (1) | Horvaatia asutused edastasid 13. augusti 2014. aasta kirjas, mille komisjon sai 1. septembril 2014, direktiivi 96/67/EÜ (edaspidi „direktiiv”) artikli 9 lõike 3 kohase teate, mille kohaselt Horvaatia Vabariik on otsustanud teha Zagrebi rahvusvahelise lennujaama suhtes direktiivi artikli 9 lõike 1 punktidel b ja d põhinevad erandid. Horvaatia asutused esitasid kõnealust teadet täiendava teabe 1. detsembri 2014. aasta kirjas, mille komisjon sai 17. detsembril 2014. |
| --- | --- |

(1)

Horvaatia asutused edastasid 13. augusti 2014. aasta kirjas, mille komisjon sai 1. septembril 2014, direktiivi 96/67/EÜ (edaspidi „direktiiv”) artikli 9 lõike 3 kohase teate, mille kohaselt Horvaatia Vabariik on otsustanud teha Zagrebi rahvusvahelise lennujaama suhtes direktiivi artikli 9 lõike 1 punktidel b ja d põhinevad erandid. Horvaatia asutused esitasid kõnealust teadet täiendava teabe 1. detsembri 2014. aasta kirjas, mille komisjon sai 17. detsembril 2014.

| (2) | Teatatud otsusega nähakse ette kaks erandit. Esiteks reserveeritakse ühele teenuseosutajale järgmiste direktiivi lisa punktides 3, 4 ja 5 (välja arvatud punktis 5.1) loetletud maapealse käitluse teenuseliikide osutamine: pagasikäitlus ning kauba ja posti füüsiline käitlus lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel kas saabumisel, väljumisel või transiidi puhul, ning perroonikäitlus, välja arvatud õhusõiduki juhendamine maapinnal. Teiseks keelatakse nimetatud kolme maapealse käitluse teenuse liigi puhul omakäitlus, välja arvatud õhusõiduki juhendamine maapinnal. Mõlemat erandit kohaldatakse kaks aastat, alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(2)

Teatatud otsusega nähakse ette kaks erandit. Esiteks reserveeritakse ühele teenuseosutajale järgmiste direktiivi lisa punktides 3, 4 ja 5 (välja arvatud punktis 5.1) loetletud maapealse käitluse teenuseliikide osutamine: pagasikäitlus ning kauba ja posti füüsiline käitlus lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel kas saabumisel, väljumisel või transiidi puhul, ning perroonikäitlus, välja arvatud õhusõiduki juhendamine maapinnal. Teiseks keelatakse nimetatud kolme maapealse käitluse teenuse liigi puhul omakäitlus, välja arvatud õhusõiduki juhendamine maapinnal. Mõlemat erandit kohaldatakse kaks aastat, alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016.

2.   ZAGREBI RAHVUSVAHELISE LENNUJAAMA PRAEGUNE OLUKORD

| (3) | Zagrebi rahvusvahelist lennujaama käitab ettevõtja Zagreb International Airport Jsc. 2013. aastal teenindas lennujaam 2,3 miljonit reisijat. |
| --- | --- |

(3)

Zagrebi rahvusvahelist lennujaama käitab ettevõtja Zagreb International Airport Jsc. 2013. aastal teenindas lennujaam 2,3 miljonit reisijat.

| (4) | Praegu on Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas üks reisiterminal ning ehitatakse asjakohase taristuga (perroon, juurdepääsuteed ja parklad) varustatud uut reisiterminali. Uue terminali ehitus lõpeb ja terminal on käitamisvalmis hiljemalt 2016. aasta lõpuks. Uus terminal suudab aastas teenindada viit miljonit reisijat. Olemasolev terminal suletakse, välja arvatud üldlennunduse ja mitmesuguste muude toimingute (kontoriruumide üürimine jne) tarbeks. |
| --- | --- |

(4)

Praegu on Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas üks reisiterminal ning ehitatakse asjakohase taristuga (perroon, juurdepääsuteed ja parklad) varustatud uut reisiterminali. Uue terminali ehitus lõpeb ja terminal on käitamisvalmis hiljemalt 2016. aasta lõpuks. Uus terminal suudab aastas teenindada viit miljonit reisijat. Olemasolev terminal suletakse, välja arvatud üldlennunduse ja mitmesuguste muude toimingute (kontoriruumide üürimine jne) tarbeks.

| (5) | Vastavalt Horvaatia asutuste esitatud teabele ei oleks praeguse terminali piiratud taristu- ja käitamisalaseid võimalusi arvesse võttes uue terminali ehitamise ajal majanduslikult ega tõhususe seisukohalt otstarbekas lubada terminali täiendavaid maapealse käitluse teenuste osutajaid. Kui uus reisiterminal ja uus perroon on valmis ehitatud ning kasutusele võetud, saavad lahenduse ka olemasoleva taristuga seotud ruumi- ja teenindusmahu probleemid. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Horvaatia asutuste esitatud teabele ei oleks praeguse terminali piiratud taristu- ja käitamisalaseid võimalusi arvesse võttes uue terminali ehitamise ajal majanduslikult ega tõhususe seisukohalt otstarbekas lubada terminali täiendavaid maapealse käitluse teenuste osutajaid. Kui uus reisiterminal ja uus perroon on valmis ehitatud ning kasutusele võetud, saavad lahenduse ka olemasoleva taristuga seotud ruumi- ja teenindusmahu probleemid.

| (6) | Vastavalt Horvaatia asutuste esitatud teabele on praegu avatud juurdepääs pagasikäitluse, perroonikäitluse, kauba- ja postikäitlusega seotud teenuste turule. Kuni praeguse ajani ei ole aga ükski kolmandast isikust maapealse käitluse teenuste osutaja esitanud taotlust, et saada heakskiitu ja luba Zagrebis rahvusvahelises lennujaamas maapealse käitluse teenuste osutamiseks. Praegu osutab neid teenuseid lennujaama kasutajatele ettevõtja Zagreb International Airport Jsc. täielikult tema omanduses oleva tütarettevõtja kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Horvaatia asutuste esitatud teabele on praegu avatud juurdepääs pagasikäitluse, perroonikäitluse, kauba- ja postikäitlusega seotud teenuste turule. Kuni praeguse ajani ei ole aga ükski kolmandast isikust maapealse käitluse teenuste osutaja esitanud taotlust, et saada heakskiitu ja luba Zagrebis rahvusvahelises lennujaamas maapealse käitluse teenuste osutamiseks. Praegu osutab neid teenuseid lennujaama kasutajatele ettevõtja Zagreb International Airport Jsc. täielikult tema omanduses oleva tütarettevõtja kaudu.

| (7) | Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas kohaldatakse ka omakäitlusvabadust. Praegu tegeleb perroonikäitluse teenuste ühe alamliigi omakäitlusega (toidu ja jookide peale- ja mahalaadimine) siiski ainult üks lennuettevõtja. Ükski teine lennuettevõtja ei ole omakäitluse suhtes huvi üles näidanud. |
| --- | --- |

(7)

Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas kohaldatakse ka omakäitlusvabadust. Praegu tegeleb perroonikäitluse teenuste ühe alamliigi omakäitlusega (toidu ja jookide peale- ja mahalaadimine) siiski ainult üks lennuettevõtja. Ükski teine lennuettevõtja ei ole omakäitluse suhtes huvi üles näidanud.

| (8) | Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas on kohapeal registreeritud pagasi ja kogu transiitpagasi käitlemiseks üks sortimiskeskus. Sortimiskeskuse pindala on 515 m2. Sortimiskeskus asub terminali keskosa keldrikorrusel. |
| --- | --- |

(8)

Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas on kohapeal registreeritud pagasi ja kogu transiitpagasi käitlemiseks üks sortimiskeskus. Sortimiskeskuse pindala on 515 m2. Sortimiskeskus asub terminali keskosa keldrikorrusel.

| (9) | Zagrebi rahvusvaheline lennujaamas on üks 2 160 m2 pindalaga kaubaterminal, milles toimub kogu kauba käitlemine. Väga piiratud ruumi tõttu toimub kogu käitlusprotsess käsitsi käsitööriistade ja kahveltõstukite abil. Kasutusel olev tarne- ja kogumisplatvorm, mis on varustatud üheainsa, nii kauba vastuvõtmiseks kui ka väljastamiseks kasutatava kaldteega, asub tollilao avatud alal. |
| --- | --- |

(9)

Zagrebi rahvusvaheline lennujaamas on üks 2 160 m2 pindalaga kaubaterminal, milles toimub kogu kauba käitlemine. Väga piiratud ruumi tõttu toimub kogu käitlusprotsess käsitsi käsitööriistade ja kahveltõstukite abil. Kasutusel olev tarne- ja kogumisplatvorm, mis on varustatud üheainsa, nii kauba vastuvõtmiseks kui ka väljastamiseks kasutatava kaldteega, asub tollilao avatud alal.

| (10) | Zagrebi rahvusvahelise lennujaama kaubaterminalis käideldakse aastas 8 000 – 8 500 tonni kaupa ja posti, millest posti osakaal moodustab 1 000 – 1 500 tonni aastas. |
| --- | --- |

(10)

Zagrebi rahvusvahelise lennujaama kaubaterminalis käideldakse aastas 8 000 – 8 500 tonni kaupa ja posti, millest posti osakaal moodustab 1 000 – 1 500 tonni aastas.

| (11) | Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas on üks kommertslennutegevuseks ette nähtud perroon, mille kogupindala on 140 000 m2 ja kus asub 22 seisuplatsi, ning üldlennutegevuseks ette nähtud perroon, mille kogupindala on 28 000 m2 ja mis suudab teenindada 20 õhusõidukit. |
| --- | --- |

(11)

Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas on üks kommertslennutegevuseks ette nähtud perroon, mille kogupindala on 140 000 m2 ja kus asub 22 seisuplatsi, ning üldlennutegevuseks ette nähtud perroon, mille kogupindala on 28 000 m2 ja mis suudab teenindada 20 õhusõidukit.

3.   KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA

| (12) | Vastavalt direktiivi artikli 9 lõikele 3 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas kokkuvõtte erandite tegemise otsusest, millest Horvaatia asutused teatasid, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt direktiivi artikli 9 lõikele 3 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas kokkuvõtte erandite tegemise otsusest, millest Horvaatia asutused teatasid, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

| (13) | Komisjon sai maapealse käitluse teenuste osutajalt ühe märkuse, milles paluti teavet selle kohta, kas hankemenetlus korraldatakse erandi kohaldamisaja jooksul, et valituks osutunud maapealse käitluse teenuste osutaja saaks alustada tegevust kohe pärast erandi kohaldamisaja lõppu. Teistelt huvitatud isikutelt märkusi ei saadud. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon sai maapealse käitluse teenuste osutajalt ühe märkuse, milles paluti teavet selle kohta, kas hankemenetlus korraldatakse erandi kohaldamisaja jooksul, et valituks osutunud maapealse käitluse teenuste osutaja saaks alustada tegevust kohe pärast erandi kohaldamisaja lõppu. Teistelt huvitatud isikutelt märkusi ei saadud.

4.   ERANDITE TEGEMISE OTSUSE HINDAMINE DIREKTIIVI EESMÄRKIDEST LÄHTUVALT

| (14) | Horvaatia asutused tuginesid oma erandite tegemise otsuse puhul direktiivi artikli 9 lõike 1 punktidele b ja d, mille kohaselt olemasolevate ruumi- või mahupiirangute korral on võimalik reserveerida ühele teenuseosutajale artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealse käitluse üks liik või mitu liiki, ning keelata direktiivi artikli 7 lõikes 2 osutatud maapealse käitluse liikide omakäitlus. |
| --- | --- |

(14)

Horvaatia asutused tuginesid oma erandite tegemise otsuse puhul direktiivi artikli 9 lõike 1 punktidele b ja d, mille kohaselt olemasolevate ruumi- või mahupiirangute korral on võimalik reserveerida ühele teenuseosutajale artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealse käitluse üks liik või mitu liiki, ning keelata direktiivi artikli 7 lõikes 2 osutatud maapealse käitluse liikide omakäitlus.

| (15) | Horvaatia asutused täpsustasid vastavalt direktiivi artikli 9 lõike 2 punktile a, et kõnealust kahte erandit kohaldatakse järgmiste direktiivi lisa punktides 3, 4 ja 5 (välja arvatud punktis 5.1) nimetatud maapealse käitluse teenuseliikide suhtes: pagasikäitlus ning kauba ja posti füüsiline käitlus lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel kas saabumisel, väljumisel või transiidi puhul, ning perroonikäitlus, välja arvatud õhusõiduki juhendamine maapinnal. |
| --- | --- |

(15)

Horvaatia asutused täpsustasid vastavalt direktiivi artikli 9 lõike 2 punktile a, et kõnealust kahte erandit kohaldatakse järgmiste direktiivi lisa punktides 3, 4 ja 5 (välja arvatud punktis 5.1) nimetatud maapealse käitluse teenuseliikide suhtes: pagasikäitlus ning kauba ja posti füüsiline käitlus lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel kas saabumisel, väljumisel või transiidi puhul, ning perroonikäitlus, välja arvatud õhusõiduki juhendamine maapinnal.

| (16) | Seoses pagasi käitlemisega leiab komisjon Horvaatia asutuste esitatud teabe alusel tõendatud olevat, et lennujaama maapealse käitluse teenuste osakonda ei ole võimalik mahutada veel üht kolmandast isikust käitlejat või omakäitlust teostavat lennujaamakasutajat. |
| --- | --- |

(16)

Seoses pagasi käitlemisega leiab komisjon Horvaatia asutuste esitatud teabe alusel tõendatud olevat, et lennujaama maapealse käitluse teenuste osakonda ei ole võimalik mahutada veel üht kolmandast isikust käitlejat või omakäitlust teostavat lennujaamakasutajat.

| (17) | Pagasikäitluseks kasutatav ruum on piiratud ja kitsas ning pagasikärude manööverdamine on keeruline. Kui mõlemad lennule registreerimise sektsioonid töötavad, on pagasi sortimine tipptunnil eriti problemaatiline. Seega ei ole lennujaamas piisavalt ruumi, et võimaldada rohkem kui ühel ettevõtjal tõhusalt tegutseda. |
| --- | --- |

(17)

Pagasikäitluseks kasutatav ruum on piiratud ja kitsas ning pagasikärude manööverdamine on keeruline. Kui mõlemad lennule registreerimise sektsioonid töötavad, on pagasi sortimine tipptunnil eriti problemaatiline. Seega ei ole lennujaamas piisavalt ruumi, et võimaldada rohkem kui ühel ettevõtjal tõhusalt tegutseda.

| (18) | Praeguses asukohas ei ole võimalik ruumiprobleemi lahendada, sest pagasisortimiskeskuse eripära tõttu ei saa seda muudesse piirkondadesse laiendada. Maa-aluse tasandi kasutamine ei oleks teostatav põhjaveetaseme ja sellega seotud üleujutusohu tõttu. Sortimiskeskuse laienduse ehitamine lennujaamast väljapoole eeldab ka suuremahulisi ehitustöid, mis mõjutaksid oluliselt praegust liiklust ja põhjustaksid suuri kulusid, samas on sellise laienduse kasutegur küsitav. |
| --- | --- |

(18)

Praeguses asukohas ei ole võimalik ruumiprobleemi lahendada, sest pagasisortimiskeskuse eripära tõttu ei saa seda muudesse piirkondadesse laiendada. Maa-aluse tasandi kasutamine ei oleks teostatav põhjaveetaseme ja sellega seotud üleujutusohu tõttu. Sortimiskeskuse laienduse ehitamine lennujaamast väljapoole eeldab ka suuremahulisi ehitustöid, mis mõjutaksid oluliselt praegust liiklust ja põhjustaksid suuri kulusid, samas on sellise laienduse kasutegur küsitav.

| (19) | Seoses kauba- ja posti käitlusega leiab komisjon Horvaatia asutuste esitatud teabe alusel tõendatud olevat, et lennujaama maapealse käitluse teenuste osakonda ei ole võimalik mahutada veel üht kolmandast isikust käitlejat või omakäitlust teostavat lennujaamakasutajat. |
| --- | --- |

(19)

Seoses kauba- ja posti käitlusega leiab komisjon Horvaatia asutuste esitatud teabe alusel tõendatud olevat, et lennujaama maapealse käitluse teenuste osakonda ei ole võimalik mahutada veel üht kolmandast isikust käitlejat või omakäitlust teostavat lennujaamakasutajat.

| (20) | Kaubaterminali suurus on piiratud. Kauba tarne- ja kogumisplatvormil on vaid üks kauba vastuvõtmiseks ja väljastamiseks ette nähtud kaldtee, mistõttu platvormi kasutusvõimalused vähenevad oluliselt juhul, kui piiratud suurusega alale on pargitud mitmed peale- ja mahalaadimisülesandeid ootavad või kõnealuseid ülesandeid täitvad autokraanad. Seega ei ole seal ruumi veel ühe ettevõtja mahutamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Kaubaterminali suurus on piiratud. Kauba tarne- ja kogumisplatvormil on vaid üks kauba vastuvõtmiseks ja väljastamiseks ette nähtud kaldtee, mistõttu platvormi kasutusvõimalused vähenevad oluliselt juhul, kui piiratud suurusega alale on pargitud mitmed peale- ja mahalaadimisülesandeid ootavad või kõnealuseid ülesandeid täitvad autokraanad. Seega ei ole seal ruumi veel ühe ettevõtja mahutamiseks.

| (21) | Sellega seoses märgib komisjon ka, et kauba- ja postikäitluse aastane maht on ligikaudu 8 000 – 8 500 tonni, mis on tunduvalt väiksem kui direktiivis sätestatud 50 000 tonni suurune piirmäär, millest alates tekib kohustus avada maapealne käitlus kolmandatele isikutele ja lubada omakäitlust. |
| --- | --- |

(21)

Sellega seoses märgib komisjon ka, et kauba- ja postikäitluse aastane maht on ligikaudu 8 000 – 8 500 tonni, mis on tunduvalt väiksem kui direktiivis sätestatud 50 000 tonni suurune piirmäär, millest alates tekib kohustus avada maapealne käitlus kolmandatele isikutele ja lubada omakäitlust.

| (22) | Seoses perroonikäitlusega (v.a õhusõiduki juhendamine maapinnal saabumisel ja väljumisel) leiab komisjon Horvaatia asutuste esitatud teabe alusel tõendatud olevat, et lennujaama maapealse käitluse teenuste osakonda ei ole võimalik mahutada veel üht kolmandast isikust käitlejat või omakäitlust teostavat lennujaama kasutajat. |
| --- | --- |

(22)

Seoses perroonikäitlusega (v.a õhusõiduki juhendamine maapinnal saabumisel ja väljumisel) leiab komisjon Horvaatia asutuste esitatud teabe alusel tõendatud olevat, et lennujaama maapealse käitluse teenuste osakonda ei ole võimalik mahutada veel üht kolmandast isikust käitlejat või omakäitlust teostavat lennujaama kasutajat.

| (23) | Zagrebi rahvusvahelise lennujaama lennuplaani iseloomustavad kolm lühikest tipptundi, nimelt hommikune, pärastlõunane ja õhtune tipptund. Kõnealuste tipptundide ajal tuleb suhteliselt lühikese aja jooksul kasutada mitmeid eri seadmeid, et täita kõik õhusõidukite õigeaegse käitlusega seotud nõuded. |
| --- | --- |

(23)

Zagrebi rahvusvahelise lennujaama lennuplaani iseloomustavad kolm lühikest tipptundi, nimelt hommikune, pärastlõunane ja õhtune tipptund. Kõnealuste tipptundide ajal tuleb suhteliselt lühikese aja jooksul kasutada mitmeid eri seadmeid, et täita kõik õhusõidukite õigeaegse käitlusega seotud nõuded.

| (24) | Probleeme tekitab kõnealuste seadmete jaoks parkimiskohtade leidmine. Arvestades hoonete ja teiste rajatiste all asuvat ala, ei ole õhusõiduki seisuplatsi läheduses ruumi uute lisaseadmete parkimiseks. Lennujaama juhatuse jaoks tekitab probleeme ka juba olemasolevatele seadmetele parkimiskohtade leidmine. Raskused on veelgi suuremad talvehooajal, kui piiratud parkimisalale paigutatakse ka lumekoristuseks ja lume äraveoks ettenähtud sõidukid. Parkimiskohtade nappusest tulenevalt ei ole võimalik lennujaama veel üht ettevõtjat mahutada. |
| --- | --- |

(24)

Probleeme tekitab kõnealuste seadmete jaoks parkimiskohtade leidmine. Arvestades hoonete ja teiste rajatiste all asuvat ala, ei ole õhusõiduki seisuplatsi läheduses ruumi uute lisaseadmete parkimiseks. Lennujaama juhatuse jaoks tekitab probleeme ka juba olemasolevatele seadmetele parkimiskohtade leidmine. Raskused on veelgi suuremad talvehooajal, kui piiratud parkimisalale paigutatakse ka lumekoristuseks ja lume äraveoks ettenähtud sõidukid. Parkimiskohtade nappusest tulenevalt ei ole võimalik lennujaama veel üht ettevõtjat mahutada.

| (25) | Eespool nimetatud parkimisruumi vähesusest tingitud piirangud ei kehti õhusõiduki maapinnal juhendamise kohta, sest kõnealuste teenuste jaoks ei ole vaja suuremahulisi seadmeid. Kõnealused teenused ei ole hõlmatud Horvaatia asutuste teatatud erandite tegemise otsusega ning seepärast ei ole Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas õhusõiduki juhendamisteenuse osutajate arv piiratud. |
| --- | --- |

(25)

Eespool nimetatud parkimisruumi vähesusest tingitud piirangud ei kehti õhusõiduki maapinnal juhendamise kohta, sest kõnealuste teenuste jaoks ei ole vaja suuremahulisi seadmeid. Kõnealused teenused ei ole hõlmatud Horvaatia asutuste teatatud erandite tegemise otsusega ning seepärast ei ole Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas õhusõiduki juhendamisteenuse osutajate arv piiratud.

| (26) | Komisjoni käsutuses olevast teabest ilmneb ka, et Zagrebi rahvusvahelise lennujaama uue terminali ehitus algas 2013. aasta detsembris. Uue terminali ehituse esimene etapp lõpetatakse eeldatavasti 2016. aastal ja terminal on arvatavasti käitamisvalmis 2016. aasta lõpuks. Uus terminal suudab teenindada viit miljonit reisijat aastas ning selles on uus, täielikult integreeritud pagasisüsteem, uus perroon ning uued ruleerimis- ja teenindusteed. Horvaatia asutused selgitasid, et uue terminali ehitamise ja käitamisega on võimalik lahendada olemasolevad ruumi- ja läbilaskevõime piirangud. Seepärast saab uue terminali ehitamist ja käitamist käsitada kooskõlas direktiivi artikli 9 lõike 2 punktiga b kõnealuste piirangute kõrvaldamiseks vajaliku meetmena. |
| --- | --- |

(26)

Komisjoni käsutuses olevast teabest ilmneb ka, et Zagrebi rahvusvahelise lennujaama uue terminali ehitus algas 2013. aasta detsembris. Uue terminali ehituse esimene etapp lõpetatakse eeldatavasti 2016. aastal ja terminal on arvatavasti käitamisvalmis 2016. aasta lõpuks. Uus terminal suudab teenindada viit miljonit reisijat aastas ning selles on uus, täielikult integreeritud pagasisüsteem, uus perroon ning uued ruleerimis- ja teenindusteed. Horvaatia asutused selgitasid, et uue terminali ehitamise ja käitamisega on võimalik lahendada olemasolevad ruumi- ja läbilaskevõime piirangud. Seepärast saab uue terminali ehitamist ja käitamist käsitada kooskõlas direktiivi artikli 9 lõike 2 punktiga b kõnealuste piirangute kõrvaldamiseks vajaliku meetmena.

| (27) | Horvaatia asutuste teatatud erandite tegemise otsuses sätestatud erandid on ajaliselt piiratud, kuna neid kohaldatakse kahe aasta jooksul. Seega on täidetud direktiivi artikli 9 lõikes 6 sätestatud nõuded. |
| --- | --- |

(27)

Horvaatia asutuste teatatud erandite tegemise otsuses sätestatud erandid on ajaliselt piiratud, kuna neid kohaldatakse kahe aasta jooksul. Seega on täidetud direktiivi artikli 9 lõikes 6 sätestatud nõuded.

| (28) | Arvestades eeltoodut ja eriti Zagrebi rahvusvahelise lennujaama praegust olukorda, kõnealuste erandite materiaalseid ja ajalisi piiranguid, kohaldamise kestust ning olemasolevate piirangute kõrvaldamiseks võetud meetmeid, leiab komisjon, et kooskõlas direktiivi artikli 9 lõike 2 teise lõiguga ei kahjusta erandid põhjendamatult direktiivi eesmärke, ei põhjusta konkurentsi moonutamist maapealse käitluse teenuste osutajate ja/või omakäitlust teostavate lennujaamakasutajate vahel ega ulatu vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(28)

Arvestades eeltoodut ja eriti Zagrebi rahvusvahelise lennujaama praegust olukorda, kõnealuste erandite materiaalseid ja ajalisi piiranguid, kohaldamise kestust ning olemasolevate piirangute kõrvaldamiseks võetud meetmeid, leiab komisjon, et kooskõlas direktiivi artikli 9 lõike 2 teise lõiguga ei kahjusta erandid põhjendamatult direktiivi eesmärke, ei põhjusta konkurentsi moonutamist maapealse käitluse teenuste osutajate ja/või omakäitlust teostavate lennujaamakasutajate vahel ega ulatu vajalikust kaugemale.

| (29) | Sellega seoses on arvesse võetud ka asjaolu, et eranditega ette nähtud piiranguid kohaldatakse diskrimineerimata kõikide (potentsiaalsete) maapealse käitluse teenuste osutajate suhtes, välja arvatud lennujaama maapealse käitluse teenuste osakond ja omakäitlust teostavad lennujaamakasutajad, et siiani ei ole ükski maapealse käitluse teenuste osutaja või lennujaamakasutaja esitanud taotlust, et saada õigust teostada Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas maapealse käitluse toiminguid, kuigi praegu ei kohaldata juurdepääsupiirangud kolmandast isikust teenuseosutajate või omakäitluse teostamise õiguse suhtes, ning et ükski huvitatud isik ei ole esitanud vastuväiteid erandite tegemise otsuse kohta. Seoses saadud märkustega võimaliku hankemenetluse kohta tuletab komisjon Horvaatia asutustele meelde, et nad peavad õigeaegselt täitma kõiki liidu õigusaktides sätestatud asjakohaseid eeskirju, sealhulgas direktiivi artiklit 11. |
| --- | --- |

(29)

Sellega seoses on arvesse võetud ka asjaolu, et eranditega ette nähtud piiranguid kohaldatakse diskrimineerimata kõikide (potentsiaalsete) maapealse käitluse teenuste osutajate suhtes, välja arvatud lennujaama maapealse käitluse teenuste osakond ja omakäitlust teostavad lennujaamakasutajad, et siiani ei ole ükski maapealse käitluse teenuste osutaja või lennujaamakasutaja esitanud taotlust, et saada õigust teostada Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas maapealse käitluse toiminguid, kuigi praegu ei kohaldata juurdepääsupiirangud kolmandast isikust teenuseosutajate või omakäitluse teostamise õiguse suhtes, ning et ükski huvitatud isik ei ole esitanud vastuväiteid erandite tegemise otsuse kohta. Seoses saadud märkustega võimaliku hankemenetluse kohta tuletab komisjon Horvaatia asutustele meelde, et nad peavad õigeaegselt täitma kõiki liidu õigusaktides sätestatud asjakohaseid eeskirju, sealhulgas direktiivi artiklit 11.

| (30) | Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 kohaldamist. Kõnealuse artikli kohaselt on keelatud siseturus või selle olulises osas turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtja poolt, kuna see on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 kohaldamist. Kõnealuse artikli kohaselt on keelatud siseturus või selle olulises osas turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtja poolt, kuna see on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.   KOKKUVÕTE

| (31) | Arvestades komisjoni tehtud kontrollimise tulemust ja pärast Horvaatia Vabariigiga konsulteerimist tuleks heaks kiita erandite tegemise otsus, mille kohaselt kõnealune liikmesriik on otsustanud teha Zagrebi rahvusvahelise lennujaama suhtes direktiivi artikli 9 lõike 1 punktidel b ja d põhinevad erandid ning millest teatati komisjonile 1. septembril 2014 ja 17. detsembril 2014. |
| --- | --- |

(31)

Arvestades komisjoni tehtud kontrollimise tulemust ja pärast Horvaatia Vabariigiga konsulteerimist tuleks heaks kiita erandite tegemise otsus, mille kohaselt kõnealune liikmesriik on otsustanud teha Zagrebi rahvusvahelise lennujaama suhtes direktiivi artikli 9 lõike 1 punktidel b ja d põhinevad erandid ning millest teatati komisjonile 1. septembril 2014 ja 17. detsembril 2014.

| (32) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi artiklis 10 osutatud nõuandekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(32)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi artiklis 10 osutatud nõuandekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks Horvaatia Vabariigi poolt vastu võetud erandite tegemise otsus, mille kohaselt Zagrebi rahvusvahelise lennujaama suhtes kohaldatakse direktiivi 96/67/EÜ artikli 9 lõike 1 punktidel b ja d põhinevaid erandeid ja millest teatati komisjonile 1. septembril 2014 ja 17. detsembril 2014.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 11. märts 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36.

1

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/54

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/425,

15. detsember 2014,

millega muudetakse otsust EKP/2010/21 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2014/55)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 26.2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses EKP/2010/21 (1) sätestatakse Euroopa Keskpanga (EKP) raamatupidamise aastaaruannete koostamise reeglid. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses EKP/2010/21 (1) sätestatakse Euroopa Keskpanga (EKP) raamatupidamise aastaaruannete koostamise reeglid.

| (2) | Rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite hindamispõhimõtteid tuleb täpsustada. |
| --- | --- |

(2)

Rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite hindamispõhimõtteid tuleb täpsustada.

| (3) | Otsust EKP/2010/21 tuleb tehniliselt täpsustada kooskõlas otsustega EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3). |
| --- | --- |

(3)

Otsust EKP/2010/21 tuleb tehniliselt täpsustada kooskõlas otsustega EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3).

| (4) | Samuti tuleb otsusesse EKP/2010/21 teha täiendavaid tehnilisi muudatusi. |
| --- | --- |

(4)

Samuti tuleb otsusesse EKP/2010/21 teha täiendavaid tehnilisi muudatusi.

| (5) | Seetõttu tuleb otsust EKP/2010/21 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleb otsust EKP/2010/21 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Otsust EKP/2010/21 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Bilansilise väärtuse hindamise eeskirjad
  1.   Bilansilise väärtuse hindamiseks kasutatakse jooksvaid turukursse ja turuhindu, kui I lisas ei ole märgitud teisiti.
  2.   Kulla, välisvaluutainstrumentide, väärtpaberite (v.a väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks, mittekaubeldavad väärtpaberid ja amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid) ja finantsinstrumentide ümberhindamine nii bilansis kui ka bilansiväliselt toimub aasta lõpus turu keskmise kursi ja hinna alusel.
  3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist ümberhindluspäeval. Valuutavahetuse, sealhulgas bilansiliste ja bilansiväliste tehingute puhul toimub ümberhindamine valuutapõhiselt. Käesolevas artiklis käsitletakse SDR positsioone, sealhulgas SDR korvi aluseks olevaid erinevaid sihtotstarbelisi välisvaluutapositsioone, ühe positsioonina. Väärtpaberite puhul toimub ümberhindamine koodipõhiselt, st sama ISIN-koodi/liigi alusel, kusjuures kaasnevaid optsioone hindamisel ei eraldata. Rahapoliitika eesmärgil hoitavaid või kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all kajastatavaid väärtpabereid käsitletakse eraldi positsioonidena.
  4.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, neid hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite ning amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavate rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu järgmistel juhtudel:






  a) | kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Bilansilise väärtuse hindamise eeskirjad

1.   Bilansilise väärtuse hindamiseks kasutatakse jooksvaid turukursse ja turuhindu, kui I lisas ei ole märgitud teisiti.

2.   Kulla, välisvaluutainstrumentide, väärtpaberite (v.a väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks, mittekaubeldavad väärtpaberid ja amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid) ja finantsinstrumentide ümberhindamine nii bilansis kui ka bilansiväliselt toimub aasta lõpus turu keskmise kursi ja hinna alusel.

3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist ümberhindluspäeval. Valuutavahetuse, sealhulgas bilansiliste ja bilansiväliste tehingute puhul toimub ümberhindamine valuutapõhiselt. Käesolevas artiklis käsitletakse SDR positsioone, sealhulgas SDR korvi aluseks olevaid erinevaid sihtotstarbelisi välisvaluutapositsioone, ühe positsioonina. Väärtpaberite puhul toimub ümberhindamine koodipõhiselt, st sama ISIN-koodi/liigi alusel, kusjuures kaasnevaid optsioone hindamisel ei eraldata. Rahapoliitika eesmärgil hoitavaid või kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all kajastatavaid väärtpabereid käsitletakse eraldi positsioonidena.

4.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, neid hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite ning amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavate rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu järgmistel juhtudel:

a)

kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga;

| b) | kui need väärtpaberid müüakse ühe kuu jooksul enne tähtpäeva; |
| --- | --- |

b)

kui need väärtpaberid müüakse ühe kuu jooksul enne tähtpäeva;

| c) | erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral.” |
| --- | --- |

c)

erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral.”

| 2) | I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas sätestatud tekstiga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2014.

Frankfurt Maini ääres, 15. detsember 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  11. novembri 2010. aasta otsus EKP/2010/21 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaruannete kohta (ELT L 35, 9.2.2011, lk 1).

1

(2)  15. oktoobri 2014. aasta otsus EKP/2014/40 tagatud võlakirjade kolmanda ostukava rakendamise kohta (ELT L 335, 22.11.2014, lk 22).

2

(3)  19. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/5 varaga tagatud väärtpaberite ostukava rakendamise kohta (EKP/2014/45) (ELT L 1, 6.1.2015, lk 4).

3

---

LISA

„I LISA

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD

VARAD

| Bilansikirje | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kuld ja kulla nõuded |

Bilansikirje

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

1

Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: a) kullasisalduse muutmine ja b) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahel on üle ühe pangapäeva.

Turuväärtus

| 2 | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu |
| --- | --- |

2

Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala

| 2.1 | Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF) |
| --- | --- |

2.1

| a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)

  Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all. |
| --- | --- |

a)

Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all.

| a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| b) | SDRid

  SDR positsioonid (bruto) |
| --- | --- |

b)

SDR positsioonid (bruto)

| b) | SDRid

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| c) | Muud nõuded

  Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, IMFi juhtimisel usaldusfondidesse tehtud hoiused. |
| --- | --- |

c)

Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, IMFi juhtimisel usaldusfondidesse tehtud hoiused.

| c) | Muud nõuded

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 2.2 | Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad |
| --- | --- |

2.2

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| b) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

iv)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

| c) | Välislaenud (hoiused) euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Välislaenud

  Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| d) | Muud välisvarad

  Euroalavälised pangatähed ja mündid |
| --- | --- |

d)

Euroalavälised pangatähed ja mündid

| d) | Muud välisvarad

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

d)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 3 | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu |
| --- | --- |

3

| a) | Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Euroala residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

a)

Euroala residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| a) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

iv)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

| b) | Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine |
| --- | --- |

b)

Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine

| b) | Muud nõuded

  Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

4   Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu

| 4.1 | Saldod pankades, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud |
| --- | --- |

4.1

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud, mis on seotud eurodes vääringustatud väärtpaberite haldusega |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud, mis on seotud eurodes vääringustatud väärtpaberite haldusega

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala

  Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid

| b) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid

  Turuhind |
| --- | --- |

iv)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind

| c) | Laenud euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Laenud väljaspool euroala

  Hoiused nimiväärtuses |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses

| d) | Euroalaväliste üksuste emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast |
| --- | --- |

d)

Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast

| d) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| 4.2 | ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded |
| --- | --- |

4.2

Laenuandmine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus

| 5 | Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika operatsioonidega |
| --- | --- |

5

Kirjed 5.1–5.5: tehingud kooskõlas asjaomaste rahapoliitika instrumentidega, mis on kirjeldatud suunise EKP/2011/14 I lisas (1)

| 5.1 | Põhilised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.1

Regulaarsed iganädalased likviidsust andvad ja üldjuhul ühenädalase tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

| 5.2 | Pikemaajalised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.2

Regulaarsed igakuised likviidsust andvad ja üldjuhul kolmekuulise tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

| 5.3 | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

5.3

Pöördtehingud, mida tehakse tasandamise vajaduse korral

Nimiväärtus või repokulu

| 5.4 | Struktuursed pöördtehingud |
| --- | --- |

5.4

Pöördtehingud, mis korrigeerivad eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes

Nimiväärtus või repokulu

| 5.5 | Laenamise püsivõimalus |
| --- | --- |

5.5

Kindlaksmääratud intressiga üleöö likviidsuslaenud kõlbliku tagatise vastu (püsivõimalus)

Nimiväärtus või repokulu

| 5.6 | Lisatagatise nõuetega seotud laenud |
| --- | --- |

5.6

Krediidiasutustele antav täiendav laen, mis tuleneb alusvarade väärtuse tõusust seoses kõnealustele krediidiasutustele antud muu laenuga

Nimiväärtus või kulu

| 6 | Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu |
| --- | --- |

6

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud seoses väärtpaberiportfellide haldusega, mis on aktivakirjel 7 „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”, sealhulgas tehingud, mis tulenevad euroala varasemate valuutareservide ümberkujundamisest ja muud nõuded. Korrespondentkontod välismaistes euroala krediidiasutustes. Muud nõuded ja tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika tehingutega

Nimiväärtus või kulu

7   Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid

| 7.1 | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid |
| --- | --- |

7.1

Euroalal emiteeritud väärtpaberid, mida hoitakse rahapoliitika eesmärgil. Tasanduseks ostetud EKP võlasertifikaadid

| a) | Kaubeldavad väärtpaberid


  Kajastatakse sõltuvalt rahapoliitika kaalutlustest:






  i) | Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

a)

Kaubeldavad väärtpaberid

Kajastatakse sõltuvalt rahapoliitika kaalutlustest:

i)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 b) „Eraldised” kajastatud eraldistega)
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 b) „Eraldised” kajastatud eraldistega)

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b) | Mittekaubeldavad väärtpaberid


  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| 7.2 | Muud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.2

Väärtpaberid, v.a varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” ning varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all; eurodes vääringustatud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid vahetus valduses, sealhulgas valitsemissektori väärtpaberid EMU-eelsest ajast. Aktsiainstrumendid

| a) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad


  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks


  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| c) | Mittekaubeldavad väärtpaberid


  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

c)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| d) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid


  Turuhind |
| --- | --- |

d)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind

| 8 | Eurodes vääringustatud valitsemissektori võlakirjad |
| --- | --- |

8

EMU-eelsed nõuded valitsemissektori vastu (mittekaubeldavad väärtpaberid, laenud)

Hoiused/laenud nimiväärtuses, mittekaubeldavad väärtpaberid soetusmaksumuses

9   Eurosüsteemisisesed nõuded

| 9.1 | EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded |
| --- | --- |

9.1

Eurosüsteemisisesed nõuded RKPde vastu, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissioonist

Kulu

| 9.2 | Nõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis |
| --- | --- |

9.2

EKP pangatähtede emissiooniga seotud nõuded, vastavalt otsusele EKP/2010/29 (2)

Nimiväärtus

| 9.3 | Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) |
| --- | --- |

9.3

Järgmiste allkirjete netoseisud:

| a) | netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka kohustuste kirjet 10.2 „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)” |
| --- | --- |

a)

netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka kohustuste kirjet 10.2 „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

| b) | muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine RKPdele |
| --- | --- |

b)

muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine RKPdele

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

| 10 | Lõpetamata arveldused |
| --- | --- |

10

Arvelduskontode saldode (nõuded), arveldamine, sh kogumisel olevad tšekid

Nimiväärtus

11   Muud varad

| 11.1 | Euroala mündid |
| --- | --- |

11.1

Euro mündid

Nimiväärtus

| 11.2 | Materiaalne ja immateriaalne põhivara |
| --- | --- |

11.2

Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara

Kulud miinus amortisatsioon

Amortisatsioon on amortiseeritava osa süstemaatiline eraldamine varast selle kasuliku tööea jooksul. Kasulik tööiga on periood, mille jooksul põhivara on eelduslikult võimalik üksuse poolt kasutada. Üksikute põhivara liikide kasuliku tööea kestuse võib süstemaatiliselt läbi vaadata, kui ootused erinevad varasematest hinnangutest. Oluline põhivara võib koosneda osadest, millel on erinevad kasulikud tööead. Selliste osade kasulikku tööiga tuleb hinnata eraldi.

Immateriaalse vara kulud hõlmavad immateriaalse vara soetushinda. Hinnata tuleb muid otseseid ja kaudseid kulusid.

Kulude kapitaliseerimine: piirmäärani (ilma käibemaksuta alla 10 000  euro: ei kapitaliseerita)

| 11.3. | Muud finantsvarad |
| --- | --- |

11.3.

| — | Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad |
| --- | --- |

—

Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad

| — | Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod)

| — | Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all |
| --- | --- |

—

Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all

| a) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid


  Turuhind |
| --- | --- |

a)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind

| b) | Kapitaliosalused ja mittelikviidsed aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad aktsiainstrumendidKulud, arvesse võetakse väärtuse langust


  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust |
| --- | --- |

b)

Kapitaliosalused ja mittelikviidsed aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad aktsiainstrumendidKulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

| c) | Investeeringud tütarettevõtetesse või olulised osalused


  Puhasväärtus |
| --- | --- |

c)

Investeeringud tütarettevõtetesse või olulised osalused

Puhasväärtus

| d) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad


  Turuhind
  Üle-/alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

d)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Üle-/alakurss amortiseeritakse

| e) | Kaubeldavad väärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna


  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

e)

Kaubeldavad väärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| f) | Mittekaubeldavad väärtpaberid


  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust |
| --- | --- |

f)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

| g) | Saldod pankades ja laenud


  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas |
| --- | --- |

g)

Saldod pankades ja laenud

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas

| 11.4 | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

11.4

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute (kui igapäevaste kõikumiste marginaali ei kohaldata), intressimäära tähtpäevatehingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon valuutavahetuse turukursiga

| 11.5 | Viitlaekumised ja ettemakstud kulud |
| --- | --- |

11.5

Aruandeperioodile omistatav tulu, mis ei laeku aruandeperioodil. Ettemakstud kulud ja makstud kogunenud intress, s.o väärtpaberiga ostetud kogunenud intress

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 11.6 | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

11.6

| a) | Ettemaksed, laenud, muud vähem tähtsad kirjed. Usalduslaenud |
| --- | --- |

a)

Ettemaksed, laenud, muud vähem tähtsad kirjed. Usalduslaenud

| a) | Nimiväärtus või kulu |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus või kulu

| b) | Klientide kullahoiustega seotud investeeringud |
| --- | --- |

b)

Klientide kullahoiustega seotud investeeringud

| b) | Turuväärtus |
| --- | --- |

b)

Turuväärtus

| c) | Pensioni netovara |
| --- | --- |

c)

Pensioni netovara

| c) | Artikli 24 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

c)

Artikli 24 lõike 2 kohaselt

| d) | Eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis |
| --- | --- |

d)

Eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis

| d) | Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist) |
| --- | --- |

d)

Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist)

| e) | Kolmandate osapooltega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate eurosüsteemi vastaspoolte antud tagatise realiseerimise raames |
| --- | --- |

e)

Kolmandate osapooltega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate eurosüsteemi vastaspoolte antud tagatise realiseerimise raames

| e) | Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas) |
| --- | --- |

e)

Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas)

| 12 | Aruandeaasta kahjum |
| --- | --- |

12

Nimiväärtus

KOHUSTUSED

| Bilansikirje | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ringluses olevad pangatähed |

Bilansikirje

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

1

EKP emiteeritud euro pangatähed vastavalt otsusele EKP/2010/29

Nimiväärtus

| 2 | Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

2

Punktid 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: eurodes hoiused, nagu on kirjeldatud suunise EKP/2011/14 I lisas

| 2.1 | Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) |
| --- | --- |

2.1

Vastavalt EKPSi põhikirjale kohustusliku reservi nõudega hõlmatud finantseerimisasutuste nimekirja kuuluvate krediidiasutuste eurokontod. Käesolev kirje sisaldab peamiselt kontosid, mida kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks

Nimiväärtus

| 2.2 | Hoiustamise püsivõimalus |
| --- | --- |

2.2

Kindlaksmääratud intressiga üleööhoiused (püsivõimalus)

Nimiväärtus

| 2.3 | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

2.3

Tasandustehing seoses vahendite koondamisega likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus

| 2.4 | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

2.4

Rahapoliitikaga seotud tehingud likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus või repokulu

| 2.5 | Lisatagatise nõuetega seotud hoiused |
| --- | --- |

2.5

Krediidiasutuste hoiused, mis tulenevad varade väärtuse langemisest seoses kõnealustele krediidiasutustele antud laenudega

Nimiväärtus

| 3 | Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

3

Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 7 „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”. Muud tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidega. Ei sisalda krediidiasutuste arvelduskontosid

Nimiväärtus või repokulu

| 4 | Emiteeritud EKP võlasertifikaadid |
| --- | --- |

4

Võlasertifikaadid, mis on kirjeldatud suunise EKP/2011/14 I lisas. Nullkupongiga väärtpaber, mis on emiteeritud likviidsuse vähendamise eesmärgil

Kulu

Alakurss amortiseeritakse

5   Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele

| 5.1 | Valitsemissektor |
| --- | --- |

5.1

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused

Nimiväärtus

| 5.2 | Muud kohustused |
| --- | --- |

5.2

Personali, firmade ja klientide, sealhulgas kohustuslikust reservist vabastatud finantsasutuste jooksvad arved – vt kohustuste kirje 2.1 jne., arvelduskontod; samuti tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused

Nimiväärtus

| 6 | Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

6

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused, sealhulgas makse eesmärgiga kontod ja reservi juhtimise kontod, mis kuuluvad teistele pankadele, keskpankadele, rahvusvahelistele/riigiülestele asutustele, sealhulgas Euroopa Komisjonile; samuti teiste hoiustajate arvelduskontod. Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamiseks. Nende liikmesriikide, mille vääringuks ei ole euro, keskpankade TARGET2 kontode saldod

Nimiväärtus või repokulu

| 7 | Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele |
| --- | --- |

7

Arvelduskontod. Repotehingute; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, võlad

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

8   Välisvaluutas vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 8.1 | Hoiused, saldod ja muud kohustused |
| --- | --- |

8.1

Arvelduskontod. Repotehingute; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, võlad

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 8.2 | ERM II laenudest tulenevad kohustused |
| --- | --- |

8.2

Laenamine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 9 | Rahvusvahelise Valuutafondi eraldatud eriarveldusühikute vastaskirje |
| --- | --- |

9

Eriarveldusühikutes vääringustatud kirje, mis näitab vastavale riigile/RKPle algselt eraldatud SDRide summat

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

10   Eurosüsteemisisesed kohustused

| 10.1 | Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused |
| --- | --- |

10.1

EKP bilansikirje, vääringustatud eurodes

Nimiväärtus

| 10.2 | Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) |
| --- | --- |

10.2

Järgmiste allkirjete netoseisud:

| a) | netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka varade kirjet 9.3 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)”. |
| --- | --- |

a)

netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka varade kirjet 9.3 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)”.

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

| b) | muud tekkida võivad eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine RKPdele |
| --- | --- |

b)

muud tekkida võivad eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine RKPdele

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

| 11 | Arveldused teel |
| --- | --- |

11

Arvelduskontode saldod (kohustused), sealhulgas žiiroülekanded

Nimiväärtus

12   Muud kohustused

| 12.1 | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

12.1

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute (kui igapäevaste kõikumiste marginaali ei kohaldata), intressimäära tähtpäevalepingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon valuutavahetuse turukursiga

| 12.2 | Viitvõlad ja ettemakstud tulud |
| --- | --- |

12.2

Tulevasel perioodil tasumisele kuuluv kulu, mis on seotud aruandeperioodiga. Aruandeperioodil laekunud, kuid tulevase perioodiga seotud tulu

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

| 12.3 | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

12.3

| a) | Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Usalduskohustused |
| --- | --- |

a)

Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Usalduskohustused

| a) | Nimiväärtus või (repo) kulu |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus või (repo) kulu

| b) | Klientide kullahoiused |
| --- | --- |

b)

Klientide kullahoiused

| b) | Turuväärtus |
| --- | --- |

b)

Turuväärtus

| c) | Pensionikohustuste netoväärtus |
| --- | --- |

c)

Pensionikohustuste netoväärtus

| c) | Artikli 24 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

c)

Artikli 24 lõike 2 kohaselt

| 13 | Eraldised |
| --- | --- |

13

| a) | Valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski ja muude kulude, nt oodatud tulevaste kulude ja sissemaksete, katteks vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud |
| --- | --- |

a)

Valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski ja muude kulude, nt oodatud tulevaste kulude ja sissemaksete, katteks vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud

| a) | Kulu/nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Kulu/nimiväärtus

| b) | Rahapoliitika operatsioonidest tulenevate vastaspoolte riski või krediidiriski katteks |
| --- | --- |

b)

Rahapoliitika operatsioonidest tulenevate vastaspoolte riski või krediidiriski katteks

| b) | Nimiväärtus (vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule) |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus (vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule)

| 14 | Ümberhindluskontod |
| --- | --- |

14

| a) | Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid
  Ümberhindluse erikontod, mis tulenevad sissemaksetest vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud. Vt artikli 13 lõige 2 |
| --- | --- |

a)

Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid

Ümberhindluse erikontod, mis tulenevad sissemaksetest vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud. Vt artikli 13 lõige 2

| a) | Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

| b) | Kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamised seoses töösuhte lõpetamise hüvitistega, mis on järgmiste allkirjete netopositsioon:






  i) | kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtuse aktuaarsed kasumid ja kahjumid |
| --- | --- | --- |

b)

Kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamised seoses töösuhte lõpetamise hüvitistega, mis on järgmiste allkirjete netopositsioon:

i)

kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtuse aktuaarsed kasumid ja kahjumid

| ii) | tulu plaani varadest, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) netointressis sisalduvad summad |
| --- | --- |

ii)

tulu plaani varadest, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) netointressis sisalduvad summad

| iii) | vara ülemmäära mõju muutus, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) netointressis sisalduvad summad |
| --- | --- |

iii)

vara ülemmäära mõju muutus, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) netointressis sisalduvad summad

| b) | Artikli 24 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

Artikli 24 lõike 2 kohaselt.

15   Kapital ja reservid

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Sissemakstud kapital

Nimiväärtus

| 15.2 | Reservid |
| --- | --- |

15.2

Kohustuslik reserv vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 33 ja sissemaksed vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud

Nimiväärtus

| 16 | Aruandeaasta kasum |
| --- | --- |

16

Nimiväärtus”

---

(1)  20. septembri 2011. aasta suunis eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (EKP/2011/14) (ELT L 331, 14.12.2011, lk 1).

1

(2)  13. detsembri 2010. aasta otsus euro pangatähtede emiteerimise kohta (EKP/2010/29) (ELT L 35, 9.2.2011, lk 26).

2

---

SUUNISED

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/69 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/69

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2015/426,

15. detsember 2014,

millega muudetakse suunist EKP/2010/20 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKP/2014/54)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 12.1, 14.3 ja 26.4,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga üldnõukogu kaasabi kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 46.2 teise ja kolmanda taandega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suunis EKP/2010/20 (1) sätestab reeglid riikide keskpankade tehingute raamatupidamise ja finantsaruandluse standardimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Suunis EKP/2010/20 (1) sätestab reeglid riikide keskpankade tehingute raamatupidamise ja finantsaruandluse standardimise kohta.

| (2) | Täiendavalt tuleb selgitada rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite hindamismeetodit. |
| --- | --- |

(2)

Täiendavalt tuleb selgitada rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite hindamismeetodit.

| (3) | Suunises EKP/2010/20 tuleb sätestada tehnilised muudatused, mis tulenevad otsustest EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3). |
| --- | --- |

(3)

Suunises EKP/2010/20 tuleb sätestada tehnilised muudatused, mis tulenevad otsustest EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3).

| (4) | Vajalikud on ka muud suunise EKP/2010/20 tehnilised muudatused. |
| --- | --- |

(4)

Vajalikud on ka muud suunise EKP/2010/20 tehnilised muudatused.

| (5) | Seetõttu tuleb suunist EKP/2010/20 muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleb suunist EKP/2010/20 muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2010/20 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Bilansilise väärtuse hindamise eeskirjad
  1.   Bilansilise väärtuse hindamiseks kasutatakse jooksvaid turukursse ja turuhindu, kui IV lisas ei ole sätestatud teisiti.
  2.   Kulla, välisvaluutainstrumentide, väärtpaberite (v.a need, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks), mittekaubeldavate väärtpaberite ja rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite, mida kajastatakse raamatupidamises amortisatsioonikulude põhjal) ning finantsinstrumentide ümberhindamine nii bilansis kui ka bilansiväliselt toimub kvartali ümberhindluspäeval ning turu keskmise kursi ja hinna alusel. See ei välista aruandeüksustel portfellide sagedasemat ümberhindamist sisevajaduse korral; tingimuseks on bilansikirjete aruandlus ainult kvartali jooksul kehtinud tehinguväärtuse kohaselt.
  3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist kvartali ümberhindluspäeval. Valuutavahetuse, sealhulgas bilansiliste ja bilansiväliste tehingute puhul toimub ümberhindamine valuutapõhiselt. Käesolevas artiklis käsitletakse SDR positsioone, sealhulgas SDR korvi aluseks olevaid erinevaid sihtotstarbelisi välisvaluutapositsioone, ühe positsioonina. Väärtpaberite puhul toimub ümberhindamine koodipõhiselt, st sama ISIN-koodi/liigi alusel; eritingimusi ei käsitleta hindamise eesmärgil eraldi. Rahapoliitika eesmärgil hoitavaid või kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all kajastatavaid väärtpabereid käsitletakse eraldi positsioonidena.
  4.   Ümberhindluskanded storneeritakse järgmise kvartali lõpus, välja arvatud aasta lõpus kasumiaruandesse kantud realiseerimata kahjum; kvartali jooksul toimunud tehingud kajastatakse tehinguhindade ja -kurssidega.
  5.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul ja rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite puhul, mida kajastatakse raamatupidamises amortisatsioonikulude põhjal. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu järgmistel juhtudel:






  a) | kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Bilansilise väärtuse hindamise eeskirjad

1.   Bilansilise väärtuse hindamiseks kasutatakse jooksvaid turukursse ja turuhindu, kui IV lisas ei ole sätestatud teisiti.

2.   Kulla, välisvaluutainstrumentide, väärtpaberite (v.a need, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks), mittekaubeldavate väärtpaberite ja rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite, mida kajastatakse raamatupidamises amortisatsioonikulude põhjal) ning finantsinstrumentide ümberhindamine nii bilansis kui ka bilansiväliselt toimub kvartali ümberhindluspäeval ning turu keskmise kursi ja hinna alusel. See ei välista aruandeüksustel portfellide sagedasemat ümberhindamist sisevajaduse korral; tingimuseks on bilansikirjete aruandlus ainult kvartali jooksul kehtinud tehinguväärtuse kohaselt.

3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist kvartali ümberhindluspäeval. Valuutavahetuse, sealhulgas bilansiliste ja bilansiväliste tehingute puhul toimub ümberhindamine valuutapõhiselt. Käesolevas artiklis käsitletakse SDR positsioone, sealhulgas SDR korvi aluseks olevaid erinevaid sihtotstarbelisi välisvaluutapositsioone, ühe positsioonina. Väärtpaberite puhul toimub ümberhindamine koodipõhiselt, st sama ISIN-koodi/liigi alusel; eritingimusi ei käsitleta hindamise eesmärgil eraldi. Rahapoliitika eesmärgil hoitavaid või kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all kajastatavaid väärtpabereid käsitletakse eraldi positsioonidena.

4.   Ümberhindluskanded storneeritakse järgmise kvartali lõpus, välja arvatud aasta lõpus kasumiaruandesse kantud realiseerimata kahjum; kvartali jooksul toimunud tehingud kajastatakse tehinguhindade ja -kurssidega.

5.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul ja rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite puhul, mida kajastatakse raamatupidamises amortisatsioonikulude põhjal. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu järgmistel juhtudel:

a)

kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga;

| b) | kui need väärtpaberid müüakse tähtpäevale eelneva kuu jooksul; |
| --- | --- |

b)

kui need väärtpaberid müüakse tähtpäevale eelneva kuu jooksul;

| c) | erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral.” |
| --- | --- |

c)

erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral.”

| 2) | Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Üle- või alakurss, mis tuleneb emiteeritud ja ostetud väärtpaberitest, arvutatakse ja esitatakse intressitulu osana ning amortiseeritakse väärtpaberite järelejäänud lepinguaja jooksul lineaarmeetodil või sisemise tasuvusläve meetodil (internal rate of return, IRR). Sisemise tasuvusläve meetod on kohustuslik nullkupongiga väärtpaberite puhul, mille järelejäänud tähtaeg on soetamise hetkel üle ühe aasta.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Üle- või alakurss, mis tuleneb emiteeritud ja ostetud väärtpaberitest, arvutatakse ja esitatakse intressitulu osana ning amortiseeritakse väärtpaberite järelejäänud lepinguaja jooksul lineaarmeetodil või sisemise tasuvusläve meetodil (internal rate of return, IRR). Sisemise tasuvusläve meetod on kohustuslik nullkupongiga väärtpaberite puhul, mille järelejäänud tähtaeg on soetamise hetkel üle ühe aasta.”

| 3) | Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Intressimäära vahetustehingute, futuuride, tähtpäevatehingute, muude intressitoodete ja optsioonide, v.a väärtpaberitega seotud eritingimused, arvestamine ja ümberhindamine toimub ükshaaval. Neid instrumente käsitletakse bilansikirjetest eraldi.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Intressimäära vahetustehingute, futuuride, tähtpäevatehingute, muude intressitoodete ja optsioonide, v.a väärtpaberitega seotud eritingimused, arvestamine ja ümberhindamine toimub ükshaaval. Neid instrumente käsitletakse bilansikirjetest eraldi.”

| 4) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Teenustasud kantakse tulude ja kulude kontole.” |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Teenustasud kantakse tulude ja kulude kontole.”

| b) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Intressivahetustehingud, mida ei arveldata keskse vastaspoole kaudu, hinnatakse ümber ükshaaval ja vajaduse korral arvutatakse valuuta hetkekursiga ümber eurodesse. Soovitav on kasumiaruandes aasta lõpus kajastud realiseerimata kahjum amortiseerida järgnevate aastate jooksul; intressimäära vahetuse tähtpäevatehingute puhul peaks amortiseerimine algama tehingu väärtuspäevast ja olema lineaarne. Realiseerimata ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Intressivahetustehingud, mida ei arveldata keskse vastaspoole kaudu, hinnatakse ümber ükshaaval ja vajaduse korral arvutatakse valuuta hetkekursiga ümber eurodesse. Soovitav on kasumiaruandes aasta lõpus kajastud realiseerimata kahjum amortiseerida järgnevate aastate jooksul; intressimäära vahetuse tähtpäevatehingute puhul peaks amortiseerimine algama tehingu väärtuspäevast ja olema lineaarne. Realiseerimata ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole.”

| c) | Lisatakse lõige 5:
  „5.   Intressivahetustehingute puhul, mida arveldatakse keskse vastaspoole kaudu, kehtib järgmine:






  a) | esialgne marginaal kajastatakse sularahas deponeerimisel eraldi varana. Kui deponeeritakse väärtpaberina, jääb see bilansis muutumatuks; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisatakse lõige 5:

„5.   Intressivahetustehingute puhul, mida arveldatakse keskse vastaspoole kaudu, kehtib järgmine:

a)

esialgne marginaal kajastatakse sularahas deponeerimisel eraldi varana. Kui deponeeritakse väärtpaberina, jääb see bilansis muutumatuks;

| b) | Kõikumise marginaalide igapäevased muutused kantakse tulude ja kulude kontole ning need mõjutavad valuutapositsiooni; |
| --- | --- |

b)

Kõikumise marginaalide igapäevased muutused kantakse tulude ja kulude kontole ning need mõjutavad valuutapositsiooni;

| c) | intressi kogunemisel olev osa eraldatakse realiseerunud osast ja kajastatakse brutosummana kasumiaruandes.” |
| --- | --- |

c)

intressi kogunemisel olev osa eraldatakse realiseerunud osast ja kajastatakse brutosummana kasumiaruandes.”

| 5) | Artikli 22 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Iga optsioonileping hinnatakse ümber eraldi, v.a väärtpaberite eritingimused. Kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata järgmiste aastate realiseerimata kasumiga. Realiseerimata ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole. Mis tahes optsiooni realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata mis tahes teise optsiooni realiseerimata kasumiga.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 22 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Iga optsioonileping hinnatakse ümber eraldi, v.a väärtpaberite eritingimused. Kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata järgmiste aastate realiseerimata kasumiga. Realiseerimata ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole. Mis tahes optsiooni realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata mis tahes teise optsiooni realiseerimata kasumiga.”

| 6) | II lisas lisatakse järgmine mõiste:
  „—   
  „keskne vastaspool”
  – ühel või mitmel finantsturul kaubeldavate lepingute vastaspoolte vahel õiguslikult asuv üksus, kes on iga müüja jaoks ostja ja iga ostja jaoks müüja.” |
| --- | --- |

6)

II lisas lisatakse järgmine mõiste:

„—   
  „keskne vastaspool”
  – ühel või mitmel finantsturul kaubeldavate lepingute vastaspoolte vahel õiguslikult asuv üksus, kes on iga müüja jaoks ostja ja iga ostja jaoks müüja.”

| 7) | III lisa punkt 2.2 asendatakse järgmisega:






  „2.2. | Arvestatud kupongiintress ja üle-/alakursi amortisatsioon arvutatakse ja kirjendatakse alates väärtpaberi ostu arvelduspäevast kuni müügi arvelduspäevani või kuni lepingujärgse tähtpäevani.” |
| --- | --- | --- |

7)

III lisa punkt 2.2 asendatakse järgmisega:

„2.2.

Arvestatud kupongiintress ja üle-/alakursi amortisatsioon arvutatakse ja kirjendatakse alates väärtpaberi ostu arvelduspäevast kuni müügi arvelduspäevani või kuni lepingujärgse tähtpäevani.”

| 8) | IV lisa asendatakse tekstiga käesoleva suunise lisas. |
| --- | --- |

8)

IV lisa asendatakse tekstiga käesoleva suunise lisas.

Artikkel 2

Jõustumine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Eurosüsteemi keskpangad peavad käesolevat suunist järgima alates 31. detsembrist 2014.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 15. detsember 2014

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  Suunis EKP/2010/20, 11. november 2010, raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (ELT L 35, 9.2.2011, lk 31).

1

(2)  Euroopa Keskpanga otsus EKP/2014/40, 15. oktoober 2014, tagatud võlakirjade kolmanda ostukava rakendamise kohta (ELT L 335, 22.11.2014, lk 22).

2

(3)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/5, 19. november 2014, varaga tagatud väärtpaberite ostukava rakendamise kohta EKP/2014/45 (ELT L 1, 6.1.2015, lk 4).

3

---

LISA

„IV LISA

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD
   (1)

VARAD

| Bilansikirje (2) | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte | Reguleerimisala (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Kuld ja nõuded kullas | Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: a) kullasisalduse muutmine ja b) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahel on üle ühe tööpäeva | Turuväärtus | Kohustuslik |
| 2 | 2 | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu | Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala | | |
| 2.1 | 2.1 | Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF) | a) | Arveldusõigused reservkvoodi piires (neto)

  Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all |

Bilansikirje (2)

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

Reguleerimisala (3)

1

1

Kuld ja nõuded kullas

Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: a) kullasisalduse muutmine ja b) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahel on üle ühe tööpäeva

Turuväärtus

Kohustuslik

2

2

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu

Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala

2.1

2.1

Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF)

a)

Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all

| a) | Arveldusõigused reservkvoodi piires (neto)

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

| b) | SDRid

  SDR positsioonid (bruto) |
| --- | --- |

b)

SDR positsioonid (bruto)

| b) | SDRid

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

| c) | Muud nõuded

  Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, hoiused IMFi hallatud usaldusfondides |
| --- | --- |

c)

Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, hoiused IMFi hallatud usaldusfondides

| c) | Muud nõuded

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

2.2

2.2

Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| b) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud; arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kulud; arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

iv)

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Kohustuslik

| c) | Välislaenud (hoiused) väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muu finantsvara” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Välislaenud

  Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

Kohustuslik

| d) | Muud välisvarad

  Euroalavälised pangatähed ja mündid |
| --- | --- |

d)

Euroalavälised pangatähed ja mündid

| d) | Muud välisvarad

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

d)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

3

3

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu

| a) | Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Euroala residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

a)

Euroala residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| a) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

iv)

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Kohustuslik

| b) | Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine |
| --- | --- |

b)

Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine

| b) | Muud nõuded

  Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

Kohustuslik

4

4

Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu

4.1

4.1

Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud. Pöördrepotehingud seoses eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud. Pöördrepotehingud seoses eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala

  Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

  Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid

| b) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind |
| --- | --- |

iv)

Turuhind

Kohustuslik

| c) | Laenud väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muu finantsvara” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Laenud väljaspool euroala

  Hoiused nimiväärtuses |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses

Kohustuslik

| d) | Euroalaväliste üksuste poolt emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muu finantsvara” all

  Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast |
| --- | --- |

d)

Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast

| d) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

4.2

4.2

ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded

Laenuandmine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus

Kohustuslik

5

5

Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika operatsioonidega

Kirjed 5.1–5.5: tehingud kooskõlas vastavate rahapoliitika instrumentidega, mida on kirjeldatud Euroopa Keskpanga suunise EKP/2011/14 I lisas (4)

5.1

5.1

Põhilised refinantseerimisoperatsioonid

Regulaarsed iganädalased likviidsust andvad ja üldjuhul ühenädalase tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.2

5.2

Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid

Regulaarsed igakuised likviidsust andvad ja üldjuhul kolmekuulise tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.3

5.3

Peenhäälestus-pöördoperatsioonid

Pöördtehingud, mida tehakse tasandamise vajaduse korral

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.4

5.4

Struktuursed pöördtehingud

Pöördtehingud, mis korrigeerivad eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.5

5.5

Laenamise püsivõimalus

Kindlaksmääratud intressiga üleöö likviidsuslaenud kõlbliku tagatisvara vastu (püsivõimalus)

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.6

5.6

Lisatagatise nõuetega seotud laenud

Krediidiasutustele antav täiendav laen, mis tuleneb alusvarade väärtuse tõusust seoses nendele krediidiasutustele antud muu laenuga

Nimiväärtus või kulu

Kohustuslik

6

6

Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud seoses väärtpaberiportfellide haldusega varade kirjel 7 „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”, sealhulgas tehingud, mis tulenevad euroala varasemate valuutareservide ümberkujundamisest ja muudest nõuetest. Korrespondentkontod välismaistes euroala krediidiasutustes. Muud nõuded ja tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidega. Nõuded, mis tulenevad RKP algatatud rahapoliitika operatsioonidest enne eurosüsteemiga ühinemist

Nimiväärtus või kulu

Kohustuslik

7

7

Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid

7.1

7.1

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid

Euroalal emiteeritud väärtpaberid, mida hoitakse rahapoliitika eesmärgil. Tasanduseks ostetud EKP võlakirjad

| a) | Kaubeldavad väärtpaberid

  kajastatakse rahapoliitika kaalutlusi arvestades:






  i) | Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

a)

kajastatakse rahapoliitika kaalutlusi arvestades:

i)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 b) „Eraldised” kajastatud eraldistega)
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 b) „Eraldised” kajastatud eraldistega)

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

7.2

7.2

Muud väärtpaberid

Väärtpaberid, v.a varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” ning varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all, eurodes vääringustatud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid vahetus valduses, sh valitsussektori väärtpaberid EMU-eelsest ajast. Omakapitaliinstrumendid

| a) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| c) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

c)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| d) | Kaubeldavad omakapitaliinstrumendid

  Turuhind |
| --- | --- |

d)

Turuhind

Kohustuslik

8

8

Eurodes nõuded valitsussektori vastu

EMU-eelsed nõuded valitsussektori vastu (mittekaubeldavad väärtpaberid, laenud)

Hoiused/laenud nimiväärtusega, mittekaubeldavad väärtpaberid soetusmaksumuses

Kohustuslik

—

9

Eurosüsteemisisesed nõuded+)

—

9.1

Kapitaliosalus EKPs+)

Ainult RKP bilansikirje

Iga RKP osa EKP kapitalis vastavalt asutamislepingule ja tema osale kapitali märkimise aluses EKPSi põhikirja artikli 48.2 kohaselt

Kulu

Kohustuslik

—

9.2

Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed nõuded+)

Ainult RKP bilansikirje

Eurodes vääringustatud nõuded EKP vastu seoses välisvaluutareservide algse ja täiendava üleandmisega EKPSi põhikirja artikli 30 alusel

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

9.3

EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded+)

Ainult RKP bilansikirje

Eurosüsteemisisesed nõuded RKPde vastu, mis tulenevad EKP võlakirjade emissioonist

Kulu

Kohustuslik

—

9.4

Netonõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis
  +)

   (*)

RKPdele: pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud netonõue, st sealhulgas EKP pangatähtede emissiooniga seotud eurosüsteemisisesed saldod, kompensatsioonisumma ja seda tasakaalustav raamatupidamiskanne vastavalt otsusele EKP/2010/23 (5)

EKP-le: EKP pangatähtede emissiooniga seotud nõuded vastavalt otsusele EKP/2010/29

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

9.5

Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)+)

Järgmiste allkirjete netoseisud:

| a) | netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka kohustuste kirjet 10.4 „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)” |
| --- | --- |

a)

netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka kohustuste kirjet 10.4 „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | Ühendatava ja ümberjaotatava valuutakasumi vahest tulenev nõue. See on asjakohane ainult seoses ajavahemikuga alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni arvelduseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval |
| --- | --- |

b)

Ühendatava ja ümberjaotatava valuutakasumi vahest tulenev nõue. See on asjakohane ainult seoses ajavahemikuga alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni arvelduseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| c) | Muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine (*) |
| --- | --- |

c)

Muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine (*)

| c) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus

Kohustuslik

9

10

Lõpetamata arveldused

Arvelduskontode saldod (nõuded), sealhulgas kogumisel olevad tšekid

Nimiväärtus

Kohustuslik

9

11

Muud varad

9

11.1

Euroala mündid

Euro mündid, kui RKP ei ole seaduslik emitent

Nimiväärtus

Kohustuslik

9

11.2

Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara

Kulud miinus amortisatsioon

Soovituslik

Amortisatsiooninormid:

| — | arvutid ja seonduv riist-/tarkvara ja mootorsõidukid: 4 aastat |
| --- | --- |

—

arvutid ja seonduv riist-/tarkvara ja mootorsõidukid: 4 aastat

| — | hoone sisseseade, mööbel ja seadmestik: 10 aastat |
| --- | --- |

—

hoone sisseseade, mööbel ja seadmestik: 10 aastat

| — | hoone ja kapitaliseeritud remondikulud: 25 aastat |
| --- | --- |

—

hoone ja kapitaliseeritud remondikulud: 25 aastat

Kulude kapitaliseerimine: piiritletud (ilma käibemaksuta alla 10 000 EUR: ei kapitaliseerita)

9

11.3

Muu finantsvara

| — | Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtjatesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad |
| --- | --- |

—

Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtjatesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad

| — | Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod)

| — | Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all |
| --- | --- |

—

Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all

| a) | Kaubeldavad omakapitaliinstrumendid

  Turuhind |
| --- | --- |

a)

Turuhind

Soovituslik

| b) | Kapitaliosalused ja mittelikviidsed aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad omakapitaliinstrumendid

  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust |
| --- | --- |

b)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Soovituslik

| c) | Investeeringud tütarettevõtetesse või olulised osalused

  Puhasväärtus |
| --- | --- |

c)

Puhasväärtus

Soovituslik

| d) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

d)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Soovituslik

| e) | Kaubeldavad väärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna

  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

e)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Soovituslik

| f) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

f)

Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Soovituslik

| g) | Saldod pankades ja laenud

  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas |
| --- | --- |

g)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas

Soovituslik

9

11.4

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute (v.a juhul, kui kohaldatakse päevast kõikumismarginaali), väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused tehingupäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga

Kohustuslik

9

11.5

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Aruandeperioodile omistatav tulu, mis ei laeku aruandeperioodil. Ettemakstud kulud ja makstud kogunenud intress (s.o väärtpaberiga ostetud kogunenud intress)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

9

11.6

Mitmesugused muud varad

Ettemaksed, laenud, muud vähemtähtsad kirjed.

Ümberhindluse vahekontod (ainult bilansikirje aasta jooksul: realiseerimata kahjum ümberhindluspäevadel aasta jooksul, mis ei ole kaetud vastavate ümberhindluskontodega passivakirjel „Ümberhindluskontod”). Usalduslaenud. Klientide kullahoiustega seotud investeeringud. Mündid euroala riikide vääringutes. Jooksvad kulud (akumuleeritud netokahjum), eelnenud aasta kahjum enne katmist. Pensioni netovara

Nimiväärtus või kulu

Soovituslik

Ümberhindluse vahekontod

Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

Klientide kullahoiustega seotud investeeringud

Turuväärtus

Kohustuslik

Eurosüsteemi tehingupoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded Eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis

Tasumata nõuded (kohustuste mittetäitmisest)

Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist)

Kohustuslik

Kolmandate isikutega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate Eurosüsteemi tehingupoolte antud tagatise realiseerimise raames

Varad või nõuded (kohustuste mittetäitmisest)

Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas)

Kohustuslik

—

12

Aruandeaasta kahjum

Nimiväärtus

Kohustuslik

KOHUSTUSED

| Bilansikirje (6) | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte | Kohaldamisala (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Ringluses olevad pangatähed
   (**) | a) | Euro pangatähed pluss/miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud kohandamiste summa vastavalt otsustele EKP/2010/23 ja EKP/2010/29 |

Bilansikirje (6)

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

Kohaldamisala (7)

1

1

Ringluses olevad pangatähed
   (**)

a)

Euro pangatähed pluss/miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud kohandamiste summa vastavalt otsustele EKP/2010/23 ja EKP/2010/29

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | Euroala siseriiklikus vääringus vääringustatud pangatähed sularahavahetuse aastal |
| --- | --- |

b)

Euroala siseriiklikus vääringus vääringustatud pangatähed sularahavahetuse aastal

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

Kohustuslik

2

2

Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

Kirjed 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: eurodes hoiused, nagu on kirjeldatud suunise EKP/2011/14 I lisas

2.1

2.1

Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks)

Vastavalt EKPSi põhikirjale kohustusliku reservi nõudega hõlmatud finantseerimisasutuste nimekirja kuuluvate krediidiasutuste eurokontod. Käesolev kirje sisaldab peamiselt kontosid, mida kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks

Nimiväärtus

Kohustuslik

2.2

2.2

Hoiustamise püsivoimalus

Kindlaksmääratud intressiga üleööhoiused (püsivõimalus)

Nimiväärtus

Kohustuslik

2.3

2.3

Tähtajalised hoiused

Peenhäälestustehing seoses vahendite koondamisega likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus

Kohustuslik

2.4

2.4

Peenhäälestus-pöördoperatsioonid

Rahapoliitikaga seotud tehingud likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

2.5

2.5

Lisatagatise nõuetega seotud hoiused

Krediidiasutuste hoiused, mis tulenevad varade väärtuse langemisest seoses kõnealustele krediidiasutustele antud laenudega

Nimiväärtus

Kohustuslik

3

3

Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 7 „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”. Muud tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidega. Ei sisalda krediidiasutuste arvelduskontosid. Kohustused/hoiused, mis tulenevad RKP algatatud rahapoliitika operatsioonidest enne eurosüsteemiga ühinemist

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

4

4

Emiteeritud võlasertifikaadid

Üksnes EKP bilansikirje – RKPde puhul ülemineku bilansikirje.

Võlasertifikaadid, nagu on kirjeldatud suunise EKP/2011/14 I lisas. Nullväärtpaber, mis on emiteeritud likviidsusevähendamise eesmärgil

Kulu

Alakurss amortiseeritakse.

Kohustuslik

5

5

Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele

5.1

5.1

Valitsemissektor

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused

Nimiväärtus

Kohustuslik

5.2

5.2

Muud kohustused

Personali, firmade ja klientide, sealhulgas kohustuslikust reservist vabastatud finantsasutuste jooksvad arved – vt kohustuste kirje 2.1 jne., arvelduskontod; samuti tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused

Nimiväärtus

Kohustuslik

6

6

Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele

Teiste pankade, keskpankade, rahvusvaheliste/riigiüleste asutuste (sealhulgas Euroopa Ühenduste Komisjoni) arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused (sealhulgas maksmise kontod ja reservi juhtimise kontod); teiste hoiustajate arveldusarved. Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamiseks.

Nende liikmesriikide, mille vääringuks ei ole euro, keskpankade TARGET2 kontode saldod

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

7

7

Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele

Arvelduskontod, repotehingute kohustused; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavad investeerimistehingud

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

8

8

Välisvaluutas vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele

8.1

8.1

Hoiused, saldod ja muud kohustused

Arvelduskontod. Repotehingute, tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, kohustused

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

8.2

8.2

ERM II laenudest tulenevad kohustused

Laenuvõtmine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

9

9

Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje

Eriarveldusühikutes vääringustatud kirje, mis näitab vastavale riigile/RKPle algselt eraldatud SDRide summat

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud turukursi alusel

Kohustuslik

—

10

Eurosüsteemisisesed kohustused+)

—

10.1

Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused+)

Ainult EKP bilansikirje (eurodes vääringustatud)

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

10.2

EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded+)

Ainult RKP bilansikirje

Eurosüsteemisisesed nõuded RKPde vastu, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissioonist

Kulu

Kohustuslik

—

10.3

Netokohustused seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis+),
   (**)

Ainult RKP bilansikirje

RKPdele: pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud netokohustus, st sealhulgas EKP pangatähtede emissiooniga seotud eurosüsteemisisesed saldod, kompensatsioonisumma ja seda tasakaalustav raamatupidamiskanne vastavalt otsusele EKP/2010/23

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

10.4

Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)+)

Järgmiste allkirjete netoseisud:

| a) | netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka varade kirjet 9.5 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)” |
| --- | --- |

a)

netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka varade kirjet 9.5 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | Ühendatava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev kohustus. Asjakohane üksnes ajavahemikul alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni selle arveldamiseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval |
| --- | --- |

b)

Ühendatava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev kohustus. Asjakohane üksnes ajavahemikul alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni selle arveldamiseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| c) | Muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine (**) |
| --- | --- |

c)

Muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine (**)

| c) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus

Kohustuslik

10

11

Lõpetamata arveldused

Arvelduskontode saldod (kohustused), sealhulgas žiiroülekanded teel

Nimiväärtus

Kohustuslik

10

12

Muud kohustused

10

12.1

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute (v.a juhul, kui kohaldatakse päevast kõikumismarginaali), väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused tehingupäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga

Kohustuslik

10

12.2

Viitvõlad ja ettemakstud tulud

Tulevasel perioodil tasumisele kuuluv kulu, mis on seotud aruandeperioodiga. Aruandeperioodil laekunud, kuid tulevase perioodiga seotud tulu

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

10

12.3

Mitmesugused muud varad

Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Jooksvad laekumised (jaotamata netokasum), eelnenud aasta kasum enne jaotamist. Usalduskohustused. Klientide kullahoiused. Ringluses olevad mündid, juhul kui RKP on seaduslik emitent. Ringluses olevad pangatähed, mis on vääringustatud euroala riigi rahaühikutes, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui need ei kajastu kohustuste kirjel „Eraldised”. Pensionikohustuste netoväärtus

Nimiväärtus või (tagasiostu) maksumus

Soovituslik

Klientide kullahoiused

Turuväärtus

Klientide kullahoiused: kohustuslik

10

13

Eraldised

| a) | Pensionide, valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski ja ning muude kulude katteks nt oodatud tulevased kulutused, eraldised euroala riigi rahaühikute katteks, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui kõnealused pangatähed ei kajastu kohustuste kirjel 12.3 „Muud kohustused/Mitmesugused muud kohustused”.
  RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs” (+) |
| --- | --- |

a)

Pensionide, valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski ja ning muude kulude katteks nt oodatud tulevased kulutused, eraldised euroala riigi rahaühikute katteks, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui kõnealused pangatähed ei kajastu kohustuste kirjel 12.3 „Muud kohustused/Mitmesugused muud kohustused”.

RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs” (+)

| a) | Maksumus/nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Maksumus/nimiväärtus

Soovituslik

| b) | Rahapoliitika operatsioonidest tulenevate vastaspoolte riski või krediidiriski katteks |
| --- | --- |

b)

Rahapoliitika operatsioonidest tulenevate vastaspoolte riski või krediidiriski katteks

| b) | Nimiväärtus (proportsionaalselt märgitud kapitali märkimise alusega vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule) |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus (proportsionaalselt märgitud kapitali märkimise alusega vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule)

Kohustuslik

11

14

Ümberhindluskontod

Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid.

RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs” (+)

Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

12

15

Omakapital ja reservid

12

15.1

Kapital

Sissemakstud kapital – EKP kapital konsolideeritakse RKPde kapitaliosadega

Nimiväärtus

Kohustuslik

12

15.2

Reservid

Kohustuslikud reservid ja muud reservid. Jaotamata kasum

RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs” (+)

Nimiväärtus

Kohustuslik

10

16

Aruandeaasta kasum

Nimiväärtus

Kohustuslik

---

(*)  Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt käesoleva suunise põhjendust 5.

*

(1)  RKPde poolt avaldatavates aastaaruannetes tuleks ühtlustada teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste hüvitamise ja emissioonitulu kohta. Ühtlustamisele kuuluvad kirjed on IV, VIII ja IX lisas tähistatud tärniga.

1

(2)  Esimese veeru numeratsioon tugineb V, VI ja VII lisas toodud bilansiskeemidele (eurosüsteemi raamatupidamise nädalaaruanded ja konsolideeritud aastabilanss). Teise veeru numeratsioon tugineb VIII lisas toodud bilansiskeemile (keskpanga aastabilanss). Tähisega „+” märgitud kirjed konsolideeritakse eurosüsteemi nädalaaruannetes.

2

(3)  Käesolevas lisas toodud bilansi koostamise ja hindamise põhimõtteid käsitletakse kohustuslikuna EKP aruannete suhtes ja kõigi RKPde aruannetes sisalduvate oluliste varade ja kohustuste suhtes eurosüsteemis, st olulisena eurosüsteemi tegevuse seisukohast.

3

(4)  Suunis EKP/2011/14, 20. september 2011, eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (ELT L 331, 14.12.2011, lk 1).

4

(5)  Otsus EKP/2010/23, 25. november 2010, eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (ELT L 35, 9.2.2011, lk 17).

5

(**)  Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt käesoleva suunise põhjendust 5.

**

(6)  Esimese veeru numeratsioon tugineb V, VI ja VII lisas toodud bilansiskeemidele (eurosüsteemi raamatupidamise nädalaaruanded ja konsolideeritud aastabilanss). Teise veeru numeratsioon tugineb VIII lisas toodud bilansiskeemile (keskpanga aastabilanss). Tähisega „+” märgitud kirjed konsolideeritakse eurosüsteemi nädalaaruannetes.

6

(7)  Käesolevas lisas toodud bilansi koostamise ja hindamise põhimõtteid käsitletakse kohustuslikuna EKP aruannete suhtes ja kõigi RKPde aruannetes sisalduvate oluliste varade ja kohustuste suhtes eurosüsteemis, st olulisena eurosüsteemi tegevuse seisukohast.”

7

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/88 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/88

---

EUROOPA KESKPANGA JÄRELEVALVENÕUKOGU KODUKORRA15. DETSEMBRI 2014. AASTA MUUDATUS 1/2014

EUROOPA KESKPANGA JÄRELEVALVENÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, (1) eelkõige selle artikli 26 lõiget 12,

võttes arvesse 19. veebruari 2004. aasta otsust EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord, (2) eelkõige selle artiklit 13d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu kodukorra (3) (edaspidi „kodukord”) artikli 11.3 neljanda lause kohaselt vaadatakse liikmesriigi poolt euro kasutuselevõtu korral läbi riikide pädevate asutuste jagamine nelja gruppi, mis moodustatakse järelevalvenõukogu juhtkomitees esindatuse määramiseks kooskõlas kodukorra lisaga. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu kodukorra (3) (edaspidi „kodukord”) artikli 11.3 neljanda lause kohaselt vaadatakse liikmesriigi poolt euro kasutuselevõtu korral läbi riikide pädevate asutuste jagamine nelja gruppi, mis moodustatakse järelevalvenõukogu juhtkomitees esindatuse määramiseks kooskõlas kodukorra lisaga.

| (2) | Leedu võttis euro kasutusele 1. jaanuaril 2015, (4) millest tulenevalt osaleb Leedu riigi pädev asutus ühtses järelevalvemehhanismis, ja seega tuleb Leedu riigi pädev asutus kaasata ühte põhjenduses 1 osutatud neljast grupist kooskõlas kodukorra artikli 11.3 teises ja viiendas lauses sätestatud reeglitega. |
| --- | --- |

(2)

Leedu võttis euro kasutusele 1. jaanuaril 2015, (4) millest tulenevalt osaleb Leedu riigi pädev asutus ühtses järelevalvemehhanismis, ja seega tuleb Leedu riigi pädev asutus kaasata ühte põhjenduses 1 osutatud neljast grupist kooskõlas kodukorra artikli 11.3 teises ja viiendas lauses sätestatud reeglitega.

| (3) | Seetõttu tuleb kodukorda muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb kodukorda muuta,

ON VASTU VÕTNUD KODUKORRA MUUDATUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Kodukorra lisa asendatakse lisaga allpool.

Artikkel 2

Jõustumine

Kodukorra muudatus jõustub 1. jaanuaril 2015.

Frankfurt Maini ääres, 15. detsember 2014

Järelevalvenõukogu esimees

Danièle NOUY

---

(1)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  ELT L 80, 18.3.2004, lk 33.

2

(3)  ELT L 182, 21.6.2014, lk 59.

3

(4)  Nõukogu 23. juuli 2014. aasta otsus 2014/509/EL euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril 2015 (ELT L 228, 31.7.2014, lk 29).

4

---

LISA

„LISA

ROTATSIOONISÜSTEEM

Artikli 11.3 eesmärgil kohaldatakse järgmist rotatsioonisüsteemi andmete alusel seisuga 31. detsember 2014:

| Grupp | Osalev liikmesriik | Kohti juhtkomitees |
| --- | --- | --- |
| 1 | DE | 1 |
| FR |
| 2 | ES | 1 |
| IT |
| NL |
| 3 | BE | 2 |
| IE |
| EL |
| LU |
| AT |
| PT |
| FI |
| 4 | EE | 1” |
| CY |
| LV |
| LT |
| MT |
| SI |
| SK |

Grupp

Osalev liikmesriik

Kohti juhtkomitees

1

DE

1

FR

2

ES

1

IT

NL

3

BE

2

IE

EL

LU

AT

PT

FI

4

EE

1”

CY

LV

LT

MT

SI

SK

---

Parandused

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/90

---

Komisjoni 25. mai 2011. aasta määruse (EL) nr 517/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses Euroopa Liidu eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus munakanadel ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 ja komisjoni määrust (EL) nr 200/2010) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 138, 26. mai 2011
  )

Leheküljel 46 põhjendustes 8 ja 9, leheküljel 47 artikli 1 esimese lõike kolmandas lõigus, artiklis 3 „Määruse (EÜ) nr 2160/2003 muutmine” ja artiklis 4 „Määruse (EL) 200/2010 muutmine”

asendatakse

„1,4,[5],12:i:-”

järgmisega:

„1,4,[5],12:i:-”.

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/90

---

Komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1086/2011 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2160/2003 II lisa ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa seoses värskes kodulinnulihas esineva salmonellaga) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 281, 28. oktoober 2011
  )

Leheküljel 8 põhjenduses 13 ja leheküljel 10 lisa punkti 1 (millega muudetakse määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa) tabeli märkuses 21

asendatakse

„1,4,[5],12:i:-”;

järgmisega:

„1,4,[5],12:i:-”.

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/90

---

Komisjoni 8. märtsi 2012. aasta määruse (EL) nr 200/2012 (Euroopa Liidu eesmärgi kohta salmonella serotüüpide Salmonella enteritidis ja Salmonella typhimurium vähendamiseks broilerikarjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2160/2003) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 71, 9. märts 2012
  )

Leheküljel 32 põhjenduses 8 (kaks korda) ja artikli 1 lõike 1 teises lõigus ning leheküljel 35 lisa punkti 4.2 esimese lõigu punktis c

asendatakse

„1,4,[5],12:i:-”

järgmisega:

„1,4,[5],12:i:-”.

---

| 13.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/91

---

Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1190/2012 (Euroopa Liidu eesmärgi kohta Salmonella Enteritidis'e ja Salmonella Typhimurium'i vähendamiseks kalkunikarjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2160/2003) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 340, 13. detsember 2012
  )

Leheküljel 30 põhjenduses 8 (kahel korral) ja artikli 1 lõike 1 kolmandas lõigus; leheküljel 33 lisas punkti 3.3 kolmandas lõigus ja punkti 4.1 esimeses lõigus; leheküljel 34 lisas punkti 4.2.1 alapunktis c ja punkti 4.2.3 kolmandas lõigus

asendatakse

„1,4,[5],12:i:-”

järgmisega:

„1,4,[5],12:i:-”.

---