# Uradni list L 80/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.080.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 80 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5719. marec 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.080.slv

Uradni list

Evropske unije

L 80

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5719. marec 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 275/2014 z dne 7. januarja 2014 o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope (
  1
  ) | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 276/2014 z dne 18. marca 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 5 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | | 2014/148/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. marca 2014 o spremembi Sklepa 2011/130/EU o določitvi minimalnih zahtev glede čezmejne obdelave dokumentov z elektronskim podpisom pristojnih organov v skladu z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1640)

   (
  1
  ) | 7 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 275/2014 z dne 7. januarja 2014 o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope (
  1
  )

1

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 276/2014 z dne 18. marca 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

5

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

2014/148/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. marca 2014 o spremembi Sklepa 2011/130/EU o določitvi minimalnih zahtev glede čezmejne obdelave dokumentov z elektronskim podpisom pristojnih organov v skladu z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1640)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1640)

1

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 19.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 80/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 275/2014

z dne 7. januarja 2014

o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (1) ter zlasti člena 21 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 21(3) Uredbe (EU) št. 1316/2013 je v prvem letu po začetku veljavnosti navedene uredbe Komisija pooblaščena, da sprejema delegirane akte, v katerih so podrobno navedene prednosti glede financiranja na področju prometa, ki se odraža v delovnih programih za čas trajanja IPE za ukrepe, upravičene v skladu s členom 7(2). Zato je treba delegirani akt, ki podrobno določa prednosti glede financiranja na področju prometa, sprejeti pred sprejetjem delovnih programov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 21(3) Uredbe (EU) št. 1316/2013 je v prvem letu po začetku veljavnosti navedene uredbe Komisija pooblaščena, da sprejema delegirane akte, v katerih so podrobno navedene prednosti glede financiranja na področju prometa, ki se odraža v delovnih programih za čas trajanja IPE za ukrepe, upravičene v skladu s členom 7(2). Zato je treba delegirani akt, ki podrobno določa prednosti glede financiranja na področju prometa, sprejeti pred sprejetjem delovnih programov.

| (2) | V skladu s členom 21(3) bi prednosti glede financiranja na področju prometa morale upoštevati upravičene ukrepe, ki prispevajo k projektom skupnega interesa v skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (2), navedene v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 1316/2013. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 21(3) bi prednosti glede financiranja na področju prometa morale upoštevati upravičene ukrepe, ki prispevajo k projektom skupnega interesa v skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (2), navedene v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 1316/2013.

| (3) | Upravičeni ukrepi iz člena 7(2) Uredbe (EU) št. 1316/2013 so podrobneje opredeljeni v členih 10 in 11 navedene uredbe, ki določata najvišje ravni financiranja, ki se uporabljajo za navedene ukrepe. Zato se je primerno sklicevati na ukrepe, kot so navedeni v teh členih, da se podrobno določijo prednosti glede financiranja na področju prometa. |
| --- | --- |

(3)

Upravičeni ukrepi iz člena 7(2) Uredbe (EU) št. 1316/2013 so podrobneje opredeljeni v členih 10 in 11 navedene uredbe, ki določata najvišje ravni financiranja, ki se uporabljajo za navedene ukrepe. Zato se je primerno sklicevati na ukrepe, kot so navedeni v teh členih, da se podrobno določijo prednosti glede financiranja na področju prometa.

| (4) | Projekti skupnega interesa, kot so navedeni v delu I Priloge I k Uredbi (EU) št. 1316/2013, so upravičeni do večletnih delovnih programov iz člena 17(3) navedene uredbe. Projekti, ki niso navedeni v delu I Priloge I, vendar izpolnjujejo pogoje v skladu s členom 7(2) navedene uredbe, so upravičeni do letnih delovnih programov. |
| --- | --- |

(4)

Projekti skupnega interesa, kot so navedeni v delu I Priloge I k Uredbi (EU) št. 1316/2013, so upravičeni do večletnih delovnih programov iz člena 17(3) navedene uredbe. Projekti, ki niso navedeni v delu I Priloge I, vendar izpolnjujejo pogoje v skladu s členom 7(2) navedene uredbe, so upravičeni do letnih delovnih programov.

| (5) | Glede na to, da se člen 21(3) Uredbe (EU) št. 1316/2013 sklicuje na posebne cilje na področju prometa iz člena 4(2) navedene uredbe, se je za namen te uredbe primerno sklicevati na te cilje. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, da se člen 21(3) Uredbe (EU) št. 1316/2013 sklicuje na posebne cilje na področju prometa iz člena 4(2) navedene uredbe, se je za namen te uredbe primerno sklicevati na te cilje.

| (6) | Glede na to, da bodo finančni instrumenti prejeli prispevek EU v okviru letnih delovnih programov, je primerno vključiti ustrezno prednost. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da bodo finančni instrumenti prejeli prispevek EU v okviru letnih delovnih programov, je primerno vključiti ustrezno prednost.

| (7) | Ukrepi za podporo programov iz člena 5(2)(b) Uredbe (EU) št. 1316/2013, ki jih sestavljajo stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju Instrumenta za povezovanje Evrope in so omejeni na 1 % finančnih sredstev, ne bodo zajeti v delovnih programih. Vendar pa bodo ukrepi za podporo programov, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, kot so predvideni v členu 7(2) in navedeni v členu 5(2)(a) Uredbe (EU) št. 1316/2013, zajeti v delovnih programih in so vključeni z ustrezno prednostjo. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi za podporo programov iz člena 5(2)(b) Uredbe (EU) št. 1316/2013, ki jih sestavljajo stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju Instrumenta za povezovanje Evrope in so omejeni na 1 % finančnih sredstev, ne bodo zajeti v delovnih programih. Vendar pa bodo ukrepi za podporo programov, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, kot so predvideni v členu 7(2) in navedeni v členu 5(2)(a) Uredbe (EU) št. 1316/2013, zajeti v delovnih programih in so vključeni z ustrezno prednostjo.

| (8) | Vsa sredstva iz člena 5(1)(a) Uredbe (EU) št. 1316/2013, vključno s sredstvi, prenesenimi iz Kohezijskega sklada, se bodo krila iz istih delovnih programov. V skladu s členom 11 navedene uredbe bodo sredstva, prenesena iz Kohezijskega sklada, predmet posebnih razpisov za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(8)

Vsa sredstva iz člena 5(1)(a) Uredbe (EU) št. 1316/2013, vključno s sredstvi, prenesenimi iz Kohezijskega sklada, se bodo krila iz istih delovnih programov. V skladu s členom 11 navedene uredbe bodo sredstva, prenesena iz Kohezijskega sklada, predmet posebnih razpisov za zbiranje predlogov.

| (9) | Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se zagotovi pravočasno sprejetje izvedbenih aktov iz člena 17(3) Uredbe (EU) št. 1316/2013. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se zagotovi pravočasno sprejetje izvedbenih aktov iz člena 17(3) Uredbe (EU) št. 1316/2013.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Besedilo iz Priloge k tej uredbi se doda kot del VI Priloge I k Uredbi (EU) št. 1316/2013.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. januarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 348, 20.12.2013, str. 129.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

2

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1316/2013 se doda naslednji del VI:

„DEL VI

PREDNOSTI GLEDE FINANCIRANJA NA PODROČJU PROMETA V OKVIRU VEČLETNIH IN LETNIH DELOVNIH PROGRAMOV

1.   Prednosti glede financiranja večletnih delovnih programov

| 1.1 | Prednosti glede financiranja za vzpostavitev manjkajočih povezav, odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, zlasti pa izboljšanje čezmejnih odsekov:






  (i) | predhodno določeni projekti v koridorjih osrednjega omrežja (železnice, celinske plovne poti, ceste, pomorska in celinska pristanišča); |
| --- | --- | --- |

1.1

Prednosti glede financiranja za vzpostavitev manjkajočih povezav, odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, zlasti pa izboljšanje čezmejnih odsekov:

(i)

predhodno določeni projekti v koridorjih osrednjega omrežja (železnice, celinske plovne poti, ceste, pomorska in celinska pristanišča);

| (ii) | predhodno določeni projekti na drugih odsekih osrednjega omrežja (železnice, celinske plovne poti, ceste, pomorska in celinska pristanišča); |
| --- | --- |

(ii)

predhodno določeni projekti na drugih odsekih osrednjega omrežja (železnice, celinske plovne poti, ceste, pomorska in celinska pristanišča);

| (iii) | interoperabilnost železniškega sistema; |
| --- | --- |

(iii)

interoperabilnost železniškega sistema;

| (iv) | uvedba ERTMS. |
| --- | --- |

(iv)

uvedba ERTMS.

| 1.2 | Prednosti glede financiranja za dolgoročno zagotavljanje trajnostnih in učinkovitih prometnih sistemov zaradi priprave na pričakovane prihodnje prometne tokove in omogočanja dekarbonizacije vseh načinov prevoza s prehodom na inovativne nizkoogljične in energijsko učinkovite prometne tehnologije ob optimizaciji varnosti:






  (i) | uvajanje novih tehnologij in inovacij v vse načine prevoza, s poudarkom na dekarbonizaciji, varnosti in inovativnih tehnologijah za spodbujanje trajnosti, delovanja, upravljanja, dostopnosti, večmodalnosti in učinkovitosti omrežja; |
| --- | --- | --- |

1.2

Prednosti glede financiranja za dolgoročno zagotavljanje trajnostnih in učinkovitih prometnih sistemov zaradi priprave na pričakovane prihodnje prometne tokove in omogočanja dekarbonizacije vseh načinov prevoza s prehodom na inovativne nizkoogljične in energijsko učinkovite prometne tehnologije ob optimizaciji varnosti:

(i)

uvajanje novih tehnologij in inovacij v vse načine prevoza, s poudarkom na dekarbonizaciji, varnosti in inovativnih tehnologijah za spodbujanje trajnosti, delovanja, upravljanja, dostopnosti, večmodalnosti in učinkovitosti omrežja;

| (ii) | varna in varovana infrastruktura, vključno z varnimi in varovanimi parkirnimi mesti v osrednjem cestnem omrežju. |
| --- | --- |

(ii)

varna in varovana infrastruktura, vključno z varnimi in varovanimi parkirnimi mesti v osrednjem cestnem omrežju.

| 1.3 | Prednosti glede financiranja za optimiziranje združevanja in medsebojnega povezovanja načinov prevoza ter izboljšanje interoperabilnosti prevoznih storitev, ob hkratnem zagotavljanju dostopnosti prometne infrastrukture:






  (i) | enotno evropsko nebo – SESAR; |
| --- | --- | --- |

1.3

Prednosti glede financiranja za optimiziranje združevanja in medsebojnega povezovanja načinov prevoza ter izboljšanje interoperabilnosti prevoznih storitev, ob hkratnem zagotavljanju dostopnosti prometne infrastrukture:

(i)

enotno evropsko nebo – SESAR;

| (ii) | rečne informacijske storitve; |
| --- | --- |

(ii)

rečne informacijske storitve;

| (iii) | inteligentne prometne storitve za cestni promet; |
| --- | --- |

(iii)

inteligentne prometne storitve za cestni promet;

| (iv) | sistemi spremljanja in obveščanja za ladijski promet; |
| --- | --- |

(iv)

sistemi spremljanja in obveščanja za ladijski promet;

| (v) | pomorske avtoceste; |
| --- | --- |

(v)

pomorske avtoceste;

| (vi) | ukrepi za izgradnjo prometne infrastrukture na vozliščih osrednjega omrežja, vključno z urbanimi vozlišči; |
| --- | --- |

(vi)

ukrepi za izgradnjo prometne infrastrukture na vozliščih osrednjega omrežja, vključno z urbanimi vozlišči;

| (vii) | povezave z večmodalnimi logističnimi platformami in njihov razvoj. |
| --- | --- |

(vii)

povezave z večmodalnimi logističnimi platformami in njihov razvoj.

| 1.4 | Ukrepi za podporo programov. |
| --- | --- |

1.4

Ukrepi za podporo programov.

2.   Prednosti glede financiranja letnih delovnih programov

| 2.1 | Prednosti glede financiranja za odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav, zlasti pa izboljšanje čezmejnih odsekov:






  (i) | projekti v zvezi z železnicami, celinskimi plovnimi potmi in cestami v osrednjem omrežju, vključno s povezavami s celinskimi in pomorskimi pristanišči ter letališči in razvojem pristanišč; |
| --- | --- | --- |

2.1

Prednosti glede financiranja za odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav, zlasti pa izboljšanje čezmejnih odsekov:

(i)

projekti v zvezi z železnicami, celinskimi plovnimi potmi in cestami v osrednjem omrežju, vključno s povezavami s celinskimi in pomorskimi pristanišči ter letališči in razvojem pristanišč;

| (ii) | projekti v zvezi s celovitim omrežjem (železnice, celinske plovne poti, ceste, pomorska in celinska pristanišča); |
| --- | --- |

(ii)

projekti v zvezi s celovitim omrežjem (železnice, celinske plovne poti, ceste, pomorska in celinska pristanišča);

| (iii) | projekti za povezovanje vseevropskega prometnega omrežja z infrastrukturnimi omrežji sosednjih držav, zlasti v zvezi s čezmejnimi odseki (železnica, celinske plovne poti, ceste, pomorska in celinska pristanišča). |
| --- | --- |

(iii)

projekti za povezovanje vseevropskega prometnega omrežja z infrastrukturnimi omrežji sosednjih držav, zlasti v zvezi s čezmejnimi odseki (železnica, celinske plovne poti, ceste, pomorska in celinska pristanišča).

| 2.2 | Prednosti glede financiranja za dolgoročno zagotavljanje trajnostnih in učinkovitih prometnih sistemov zaradi priprave na pričakovane prihodnje prometne tokove in omogočanja dekarbonizacije vseh načinov prevoza s prehodom na inovativne nizkoogljične in energijsko učinkovite prometne tehnologije ob optimizaciji varnosti:






  (i) | uvajanje novih tehnologij in inovacij, razen tistih, ki so vključene v večletni delovni program; |
| --- | --- | --- |

2.2

Prednosti glede financiranja za dolgoročno zagotavljanje trajnostnih in učinkovitih prometnih sistemov zaradi priprave na pričakovane prihodnje prometne tokove in omogočanja dekarbonizacije vseh načinov prevoza s prehodom na inovativne nizkoogljične in energijsko učinkovite prometne tehnologije ob optimizaciji varnosti:

(i)

uvajanje novih tehnologij in inovacij, razen tistih, ki so vključene v večletni delovni program;

| (ii) | storitve tovornega prometa; |
| --- | --- |

(ii)

storitve tovornega prometa;

| (iii) | ukrepi za zmanjšanje hrupa železniškega tovornega prometa, tudi z naknadnim opremljanjem obstoječega voznega parka. |
| --- | --- |

(iii)

ukrepi za zmanjšanje hrupa železniškega tovornega prometa, tudi z naknadnim opremljanjem obstoječega voznega parka.

| 2.3 | Prednosti glede financiranja za optimiziranje združevanja in medsebojnega povezovanja načinov prevoza ter izboljšanje interoperabilnosti prevoznih storitev, ob hkratnem zagotavljanju dostopnosti prometne infrastrukture:






  (i) | sistemi telematskih aplikacij, razen tistih, ki so vključeni v večletni delovni program; |
| --- | --- | --- |

2.3

Prednosti glede financiranja za optimiziranje združevanja in medsebojnega povezovanja načinov prevoza ter izboljšanje interoperabilnosti prevoznih storitev, ob hkratnem zagotavljanju dostopnosti prometne infrastrukture:

(i)

sistemi telematskih aplikacij, razen tistih, ki so vključeni v večletni delovni program;

| (ii) | ukrepi za boljšo dostopnost do prometne infrastrukture za invalide; |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi za boljšo dostopnost do prometne infrastrukture za invalide;

| (iii) | ukrepi za izgradnjo prometne infrastrukture na vozliščih osrednjega omrežja, vključno z urbanimi vozlišči; |
| --- | --- |

(iii)

ukrepi za izgradnjo prometne infrastrukture na vozliščih osrednjega omrežja, vključno z urbanimi vozlišči;

| (iv) | povezave z večmodalnimi logističnimi platformami in njihov razvoj. |
| --- | --- |

(iv)

povezave z večmodalnimi logističnimi platformami in njihov razvoj.

| 2.4 | Finančni instrumenti IPE:






  (i) | prispevek k finančnim instrumentom, kot so opredeljeni v členu 14 in delu III Priloge k Uredbi o IPE; |
| --- | --- | --- |

2.4

Finančni instrumenti IPE:

(i)

prispevek k finančnim instrumentom, kot so opredeljeni v členu 14 in delu III Priloge k Uredbi o IPE;

| (ii) | ukrepi za podporo programov za inovativne finančne instrumente.“ |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi za podporo programov za inovativne finančne instrumente.“

---

| 19.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 80/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 276/2014

z dne 18. marca 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 145,0 |
| MA | 67,0 |
| TN | 88,3 |
| TR | 96,5 |
| ZZ | 99,2 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| MA | 182,1 |
| TR | 143,8 |
| ZZ | 169,3 |
| 0709 91 00 | EG | 45,1 |
| ZZ | 45,1 |
| 0709 93 10 | MA | 37,4 |
| TR | 93,1 |
| ZZ | 65,3 |
| 0805 10 20 | EG | 42,7 |
| IL | 69,4 |
| MA | 53,7 |
| TN | 52,4 |
| TR | 63,7 |
| ZA | 62,5 |
| ZZ | 57,4 |
| 0805 50 10 | TR | 69,8 |
| ZZ | 69,8 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| CL | 127,9 |
| CN | 94,7 |
| MK | 30,8 |
| US | 184,1 |
| ZZ | 106,3 |
| 0808 30 90 | AR | 95,5 |
| CL | 95,0 |
| CN | 74,5 |
| TR | 158,2 |
| US | 211,0 |
| ZA | 97,8 |
| ZZ | 122,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

145,0

MA

67,0

TN

88,3

TR

96,5

ZZ

99,2

0707 00 05

EG

182,1

MA

182,1

TR

143,8

ZZ

169,3

0709 91 00

EG

45,1

ZZ

45,1

0709 93 10

MA

37,4

TR

93,1

ZZ

65,3

0805 10 20

EG

42,7

IL

69,4

MA

53,7

TN

52,4

TR

63,7

ZA

62,5

ZZ

57,4

0805 50 10

TR

69,8

ZZ

69,8

0808 10 80

AR

94,0

CL

127,9

CN

94,7

MK

30,8

US

184,1

ZZ

106,3

0808 30 90

AR

95,5

CL

95,0

CN

74,5

TR

158,2

US

211,0

ZA

97,8

ZZ

122,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 19.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 80/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 80/7

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 17. marca 2014

o spremembi Sklepa 2011/130/EU o določitvi minimalnih zahtev glede čezmejne obdelave dokumentov z elektronskim podpisom pristojnih organov v skladu z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1640)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/148/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1) in zlasti člena 8(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ponudnikom storitev, katerih storitve spadajo na področje uporabe Direktive 2006/123/ES, je treba omogočiti, da prek enotnih kontaktnih točk in po elektronski poti opravijo postopke in formalnosti, potrebne za dostop do teh dejavnosti in njihovo izvajanje. V okviru omejitev iz člena 5(3) Direktive 2006/123/ES bodo morali ponudniki storitev pri opravljanju navedenih postopkov in formalnosti v nekaterih primerih morda še vedno predložiti izvirnike dokumentov, overjene kopije ali overjene prevode. V takih primerih bodo morali ponudniki storitev morda predložiti dokumente z elektronskim podpisom pristojnih organov. |
| --- | --- |

(1)

Ponudnikom storitev, katerih storitve spadajo na področje uporabe Direktive 2006/123/ES, je treba omogočiti, da prek enotnih kontaktnih točk in po elektronski poti opravijo postopke in formalnosti, potrebne za dostop do teh dejavnosti in njihovo izvajanje. V okviru omejitev iz člena 5(3) Direktive 2006/123/ES bodo morali ponudniki storitev pri opravljanju navedenih postopkov in formalnosti v nekaterih primerih morda še vedno predložiti izvirnike dokumentov, overjene kopije ali overjene prevode. V takih primerih bodo morali ponudniki storitev morda predložiti dokumente z elektronskim podpisom pristojnih organov.

| (2) | Čezmejno uporabo izpopolnjenih elektronskih podpisov, podprtih s kvalificiranim potrdilom, omogoča Odločba Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo „enotnih kontaktnih točk“ po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (2), ki med drugim določa obveznost držav članic, da izvedejo ocene tveganja, preden od ponudnikov storitev zahtevajo te elektronske podpise, in določa pravila, po katerih države članice sprejmejo izpopolnjene elektronske podpise na podlagi kvalificiranih potrdil, narejene z napravo za varno elektronsko podpisovanje ali brez nje. Vendar Odločba 2009/767/ES ne ureja oblik elektronskih podpisov v dokumentih, ki jih izdajo pristojni organi in ki jih morajo ponudniki storitev predložiti, ko opravijo zadevne postopke in formalnosti. |
| --- | --- |

(2)

Čezmejno uporabo izpopolnjenih elektronskih podpisov, podprtih s kvalificiranim potrdilom, omogoča Odločba Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo „enotnih kontaktnih točk“ po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (2), ki med drugim določa obveznost držav članic, da izvedejo ocene tveganja, preden od ponudnikov storitev zahtevajo te elektronske podpise, in določa pravila, po katerih države članice sprejmejo izpopolnjene elektronske podpise na podlagi kvalificiranih potrdil, narejene z napravo za varno elektronsko podpisovanje ali brez nje. Vendar Odločba 2009/767/ES ne ureja oblik elektronskih podpisov v dokumentih, ki jih izdajo pristojni organi in ki jih morajo ponudniki storitev predložiti, ko opravijo zadevne postopke in formalnosti.

| (3) | Pri elektronskem podpisovanju svojih dokumentov uporabljajo pristojni organi držav članic različne oblike izpopolnjenih elektronskih podpisov, zato lahko imajo države članice prejemnice, ki morajo obdelati te dokumente, tehnične težave zaradi različnih uporabljenih oblik podpisov. Da se ponudnikom storitev omogoči čezmejno opravljanje postopkov in formalnosti po elektronski poti, je treba zagotoviti, da imajo države članice ob prejemu dokumentov z elektronskim podpisom pristojnih organov iz drugih držav članic tehnično podporo za vsaj nekatere oblike izpopolnjenega elektronskega podpisa. Z opredelitvijo več oblik izpopolnjenega elektronskega podpisa, za katere mora imeti država članica prejemnica tehnično podporo, bi se izboljšala avtomatizacija in čezmejna interoperabilnost elektronskih postopkov. |
| --- | --- |

(3)

Pri elektronskem podpisovanju svojih dokumentov uporabljajo pristojni organi držav članic različne oblike izpopolnjenih elektronskih podpisov, zato lahko imajo države članice prejemnice, ki morajo obdelati te dokumente, tehnične težave zaradi različnih uporabljenih oblik podpisov. Da se ponudnikom storitev omogoči čezmejno opravljanje postopkov in formalnosti po elektronski poti, je treba zagotoviti, da imajo države članice ob prejemu dokumentov z elektronskim podpisom pristojnih organov iz drugih držav članic tehnično podporo za vsaj nekatere oblike izpopolnjenega elektronskega podpisa. Z opredelitvijo več oblik izpopolnjenega elektronskega podpisa, za katere mora imeti država članica prejemnica tehnično podporo, bi se izboljšala avtomatizacija in čezmejna interoperabilnost elektronskih postopkov.

| (4) | Odločba je na začetku zajemala le osnovno raven standardiziranih oblik Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde (v nadaljnjem besedilu: ETSI) v zvezi z izpopolnjenimi elektronskimi podpisi. Treba bi bilo dodati še dolgoročnejše ravni standardiziranih oblik ETSI, ki omogočajo ohranjanje informacij v zvezi z veljavnostjo elektronskih podpisov v daljšem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

(4)

Odločba je na začetku zajemala le osnovno raven standardiziranih oblik Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde (v nadaljnjem besedilu: ETSI) v zvezi z izpopolnjenimi elektronskimi podpisi. Treba bi bilo dodati še dolgoročnejše ravni standardiziranih oblik ETSI, ki omogočajo ohranjanje informacij v zvezi z veljavnostjo elektronskih podpisov v daljšem časovnem obdobju.

| (5) | ETSI je objavil nove tehnične specifikacije za osnovne profile za izpopolnjene elektronske podpise, katerih cilj je omejevanje izbire ustreznih standardov, s tem pa povečanje čezmejne interoperabilnosti. Ti profili zajemajo vse ravni skladnosti, od osnovne do dolgoročne. |
| --- | --- |

(5)

ETSI je objavil nove tehnične specifikacije za osnovne profile za izpopolnjene elektronske podpise, katerih cilj je omejevanje izbire ustreznih standardov, s tem pa povečanje čezmejne interoperabilnosti. Ti profili zajemajo vse ravni skladnosti, od osnovne do dolgoročne.

| (6) | Države članice, katerih pristojni organi uporabljajo namesto splošno priznanih druge oblike elektronskega podpisa, uporabljajo morda načine potrjevanja, ki omogočajo tudi čezmejno potrjevanje njihovih podpisov. V takem primeru in za zagotovitev, da se lahko države članice prejemnice zanesejo na ta orodja potrjevanja, morajo biti informacije o teh orodjih lahko dostopne, razen če so potrebne informacije vključene neposredno v elektronske dokumente, elektronske podpise ali zapise elektronskih dokumentov. |
| --- | --- |

(6)

Države članice, katerih pristojni organi uporabljajo namesto splošno priznanih druge oblike elektronskega podpisa, uporabljajo morda načine potrjevanja, ki omogočajo tudi čezmejno potrjevanje njihovih podpisov. V takem primeru in za zagotovitev, da se lahko države članice prejemnice zanesejo na ta orodja potrjevanja, morajo biti informacije o teh orodjih lahko dostopne, razen če so potrebne informacije vključene neposredno v elektronske dokumente, elektronske podpise ali zapise elektronskih dokumentov.

| (7) | Ta sklep ne vpliva na odločitev držav članic, kaj predstavlja in določa izvirnik, overjeno kopijo ali overjen prevod. Z njim se želi samo olajšati preverjanje elektronskih podpisov, če so uporabljeni v izvirnikih, overjenih kopijah ali overjenih prevodih, ki jih bodo morali ponudniki storitev morda predložiti prek enotnih kontaktnih točk. |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep ne vpliva na odločitev držav članic, kaj predstavlja in določa izvirnik, overjeno kopijo ali overjen prevod. Z njim se želi samo olajšati preverjanje elektronskih podpisov, če so uporabljeni v izvirnikih, overjenih kopijah ali overjenih prevodih, ki jih bodo morali ponudniki storitev morda predložiti prek enotnih kontaktnih točk.

| (8) | Da bi lahko države članice vzpostavile potrebna tehnična orodja, je ustrezno, da se začne ta sklep uporabljati 1. decembra 2014. |
| --- | --- |

(8)

Da bi lahko države članice vzpostavile potrebna tehnična orodja, je ustrezno, da se začne ta sklep uporabljati 1. decembra 2014.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za direktivo o storitvah – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za direktivo o storitvah –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe Sklepa Komisije 2011/130/EU (3)

Sklep 2011/130/EU se spremeni:

| 1. | odstavek 1 člena 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice vzpostavijo potrebna tehnična orodja, ki jim omogočajo obdelavo dokumentov z elektronskim podpisom, pri čemer ponudniki storitev te dokumente predložijo v okviru opravljanja postopkov in formalnosti prek enotnih kontaktnih točk, kot to določa člen 8 Direktive 2006/123/ES, ter jih pristojni organi drugih držav članic podpišejo z izpopolnjenim elektronskim podpisom XML, CMS ali PDF na kakršni koli ravni skladnosti ali z uporabo pripadajočega vsebnika podpisa na osnovni ravni, če so te ravni v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge.“; |
| --- | --- |

1.

odstavek 1 člena 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice vzpostavijo potrebna tehnična orodja, ki jim omogočajo obdelavo dokumentov z elektronskim podpisom, pri čemer ponudniki storitev te dokumente predložijo v okviru opravljanja postopkov in formalnosti prek enotnih kontaktnih točk, kot to določa člen 8 Direktive 2006/123/ES, ter jih pristojni organi drugih držav članic podpišejo z izpopolnjenim elektronskim podpisom XML, CMS ali PDF na kakršni koli ravni skladnosti ali z uporabo pripadajočega vsebnika podpisa na osnovni ravni, če so te ravni v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge.“;

| 2. | Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Uporaba

Ta sklep se uporablja od 1. decembra 2014.

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 17. marca 2014

Za Komisijo

Michel BARNIER

Član Komisije

---

(1)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

1

(2)  UL L 274, 20.10.2009, str. 36.

2

(3)  UL L 53, 26.2.2011, str. 66.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

SEZNAM TEHNIČNIH SPECIFIKACIJ ZA IZPOPOLNJENE ELEKTRONSKE PODPISE XML, CMS ALI PDF TER Z NJIMI POVEZANE VSEBNIKE PODPISA

Izpopolnjeni elektronski podpisi iz člena 1(1) Sklepa morajo biti skladni z eno od naslednjih tehničnih specifikacij ETSI:

| XAdES Baseline Profile | ETSI TS 103171 v.2.1.1 (1) |
| --- | --- |
| CAdES Baseline Profile | ETSI TS 103173 v.2.2.1 (2) |
| PAdES Baseline Profile | ETSI TS 103172 v.2.2.2 (3) |

XAdES Baseline Profile

ETSI TS 103171 v.2.1.1 (1)

CAdES Baseline Profile

ETSI TS 103173 v.2.2.1 (2)

PAdES Baseline Profile

ETSI TS 103172 v.2.2.2 (3)

Pripadajoči vsebnik podpisa iz člena 1(1) Sklepa mora biti skladen z naslednjimi tehničnimi specifikacijami ETSI:

| Osnovni profil pripadajočega vsebnika podpisa | ETSI TS 103174 v.2.2.1 (4) |
| --- | --- |

Osnovni profil pripadajočega vsebnika podpisa

ETSI TS 103174 v.2.2.1 (4)

---

(1)  http://www.etsi.org/deliver/etsi_ts/103100_103199/103171/02.01.01_60/ts_103171v020101p.pdf

1

(2)  http://www.etsi.org/deliver/etsi_ts/103100_103199/103173/02.02.01_60/ts_103173v020201p.pdf

2

(3)  http://www.etsi.org/deliver/etsi_ts/103100_103199/103172/02.02.02_60/ts_103172v020202p.pdf

3

(4)  http://www.etsi.org/deliver/etsi_ts/103100_103199/103174/02.02.01_60/ts_103174v020201p.pdf“

4

---