# Den Europæiske Unions L 114/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 114 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang16. april 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 114

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang16. april 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/200/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 17. juli 2013 om Spaniens støtteordning SA.21233 c/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) — Skatteordning for finansielle leasingaftaler, også kendt som den spanske leasingbeskatningsordning
  (meddelt under nummer C(2013) 4426)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/201/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 2. oktober 2013 om kompensation til Simet SpA for offentlige transportydelser leveret mellem 1987 og 2003 (Statsstøtte SA.33037 (2012/C) — Italien)
  (meddelt under nummer C(2013) 6251)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2014/202/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 20. marts 2014 om fastlæggelse af Den Europæiske Unions holdning til en afgørelse truffet af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår tilføjelse af specifikationer for computerservere og nødstrømsforsyninger til aftalens bilag C og revision af specifikationerne vedrørende skærme og billedreproducerende udstyr i aftalens bilag C (
  1
  ) | 68 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

2014/200/EU

*

Kommissionens afgørelse af 17. juli 2013 om Spaniens støtteordning SA.21233 c/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) — Skatteordning for finansielle leasingaftaler, også kendt som den spanske leasingbeskatningsordning
  (meddelt under nummer C(2013) 4426)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 4426)

1

1

2014/201/EU

*

Kommissionens afgørelse af 2. oktober 2013 om kompensation til Simet SpA for offentlige transportydelser leveret mellem 1987 og 2003 (Statsstøtte SA.33037 (2012/C) — Italien)
  (meddelt under nummer C(2013) 6251)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 6251)

1

48

2014/202/EU

*

Kommissionens afgørelse af 20. marts 2014 om fastlæggelse af Den Europæiske Unions holdning til en afgørelse truffet af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår tilføjelse af specifikationer for computerservere og nødstrømsforsyninger til aftalens bilag C og revision af specifikationerne vedrørende skærme og billedreproducerende udstyr i aftalens bilag C (
  1
  )

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 16.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 17. juli 2013

om Spaniens støtteordning SA.21233 c/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) — Skatteordning for finansielle leasingaftaler, også kendt som den spanske leasingbeskatningsordning

(meddelt under nummer C(2013) 4426)

(Kun den spanske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2014/200/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til deres bemærkninger,

og ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ifølge flere klager, som Kommissionen har modtaget siden maj 2006, har den spanske ordning for rederier siden 2002 (den spanske leasingbeskatningsordning) givet rederier mulighed for at købe skibe i Spanien med en rabat på 20-30 %. Navnlig klagede to nationale sammenslutninger af skibsværfter og et individuelt skibsværft over, at denne ordning resulterede i, at deres medlemmer mistede skibsbygningskontrakter til spanske værfter. Den 13. juli 2010 underskrev sammenslutninger inden for skibsbygningsindustrien fra syv europæiske lande sammen et andragende mod den såkaldte spanske leasingbeskatningsordning (i det følgende benævnt »SLB«). Mindst ét rederi støttede disse klager. I august 2010 stillede et medlem af Europa-Parlamentet et spørgsmål om samme emne (2). |
| --- | --- |

(1)

Ifølge flere klager, som Kommissionen har modtaget siden maj 2006, har den spanske ordning for rederier siden 2002 (den spanske leasingbeskatningsordning) givet rederier mulighed for at købe skibe i Spanien med en rabat på 20-30 %. Navnlig klagede to nationale sammenslutninger af skibsværfter og et individuelt skibsværft over, at denne ordning resulterede i, at deres medlemmer mistede skibsbygningskontrakter til spanske værfter. Den 13. juli 2010 underskrev sammenslutninger inden for skibsbygningsindustrien fra syv europæiske lande sammen et andragende mod den såkaldte spanske leasingbeskatningsordning (i det følgende benævnt »SLB«). Mindst ét rederi støttede disse klager. I august 2010 stillede et medlem af Europa-Parlamentet et spørgsmål om samme emne (2).

| (2) | Ved breve af 15. september 2006, 30. januar 2007, 6. november 2007 og 3. marts 2008 anmodede Kommissionen Spanien om oplysninger. Spanien svarede ved breve af 16. oktober 2006, 23. og 27. februar 2007 samt 11. januar og 27. marts 2008. På et møde den 29. april 2008 bad Kommissionen om yderligere oplysninger, som Spanien sendte ved brev af 17. juni 2008. Kommissionen anmodede om yderligere supplerende oplysninger ved breve af 23. september 2008, som Spanien sendte ved brev af 24. oktober 2008. |
| --- | --- |

(2)

Ved breve af 15. september 2006, 30. januar 2007, 6. november 2007 og 3. marts 2008 anmodede Kommissionen Spanien om oplysninger. Spanien svarede ved breve af 16. oktober 2006, 23. og 27. februar 2007 samt 11. januar og 27. marts 2008. På et møde den 29. april 2008 bad Kommissionen om yderligere oplysninger, som Spanien sendte ved brev af 17. juni 2008. Kommissionen anmodede om yderligere supplerende oplysninger ved breve af 23. september 2008, som Spanien sendte ved brev af 24. oktober 2008.

| (3) | Efter nye oplysninger fra klagerne bad Kommissionen igen om supplerende oplysninger ved breve af 11. januar og 25. maj 2010. Spanien svarede ved breve af 10. marts og 26. juli 2010. Et møde med de spanske myndigheder fandt sted den 24. januar 2011. |
| --- | --- |

(3)

Efter nye oplysninger fra klagerne bad Kommissionen igen om supplerende oplysninger ved breve af 11. januar og 25. maj 2010. Spanien svarede ved breve af 10. marts og 26. juli 2010. Et møde med de spanske myndigheder fandt sted den 24. januar 2011.

| (4) | Ved brev af 29. juni 2011 meddelte Kommissionen Spanien, at den havde besluttet at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til støtten. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 29. juni 2011 meddelte Kommissionen Spanien, at den havde besluttet at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til støtten.

| (5) | Ved brev af 2. august 2011 fremsatte Spanien bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 2. august 2011 fremsatte Spanien bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.

| (6) | Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (i det følgende benævnt »afgørelse K(2011) 4494 endelig«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (i det følgende benævnt »afgørelse K(2011) 4494 endelig«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til foranstaltningerne.

| (7) | Kommissionen modtog bemærkninger fra flere interesserede parter. Ved breve af 23. februar, 7. marts, 11. juli og 29. oktober 2012 samt 12. og 25. februar og 22. april 2013 fremsendte den dem til Spanien, som fik lejlighed til at svare. Spaniens bemærkninger hertil kom ved breve af 30. april, 24. maj, 9. og 23. juli og 14. november 2012 samt 25. februar, 12. marts og 21. maj 2013. Spanien fremsendte supplerende bemærkninger af breve af 3. og 9. oktober 2012. På deres anmodning afholdt Kommissionen møder med Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) den 13. november 2012 og 4. februar 2013 og med de spanske myndigheder den 6. marts 2013. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen modtog bemærkninger fra flere interesserede parter. Ved breve af 23. februar, 7. marts, 11. juli og 29. oktober 2012 samt 12. og 25. februar og 22. april 2013 fremsendte den dem til Spanien, som fik lejlighed til at svare. Spaniens bemærkninger hertil kom ved breve af 30. april, 24. maj, 9. og 23. juli og 14. november 2012 samt 25. februar, 12. marts og 21. maj 2013. Spanien fremsendte supplerende bemærkninger af breve af 3. og 9. oktober 2012. På deres anmodning afholdt Kommissionen møder med Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) den 13. november 2012 og 4. februar 2013 og med de spanske myndigheder den 6. marts 2013.

2.   BESKRIVELSE AF DEN SPANSKE LEASINGBESKATNINGSORDNING

| (8) | Den spanske leasingbeskatningsordning (i det følgende benævnt »SLB«) benyttes ved transaktioner, som indebærer, at skibsværfter (sælgerne) bygger, og rederier (køberne) køber søgående skibe, og at disse transaktioner finansieres ved hjælp af en retlig og finansiel ad hoc-struktur. |
| --- | --- |

(8)

Den spanske leasingbeskatningsordning (i det følgende benævnt »SLB«) benyttes ved transaktioner, som indebærer, at skibsværfter (sælgerne) bygger, og rederier (køberne) køber søgående skibe, og at disse transaktioner finansieres ved hjælp af en retlig og finansiel ad hoc-struktur.

| (9) | SLB-ordningen er baseret på:






  — | en retlig og finansiel ad-hoc-struktur, der er oprettet af en bank, og som befinder sig mellem rederiet og værftet, dvs. køber og sælger |
| --- | --- | --- |

(9)

SLB-ordningen er baseret på:

—

en retlig og finansiel ad-hoc-struktur, der er oprettet af en bank, og som befinder sig mellem rederiet og værftet, dvs. køber og sælger

| — | et komplekst net af kontrakter mellem de forskellige parter |
| --- | --- |

—

et komplekst net af kontrakter mellem de forskellige parter

| — | anvendelse af en række spanske skatteforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

anvendelse af en række spanske skatteforanstaltninger.

| (10) | På Kommissionens forespørgsel har de spanske myndigheder bekræftet, at SLB blev benyttet i 273 transaktioner vedrørende bygning og erhvervelse af skibe mellem den 1. januar 2002 og 30. juni 2010 til en samlet værdi af 8 727 997 332 EUR. Ordningen var fortsat gældende indtil den 29. juni 2011, da den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt. Køberne er rederier fra hele Europa og resten af verden. Alle transaktioner undtagen én (en kontrakt til 6 148 969 EUR) involverede spanske skibsværfter. |
| --- | --- |

(10)

På Kommissionens forespørgsel har de spanske myndigheder bekræftet, at SLB blev benyttet i 273 transaktioner vedrørende bygning og erhvervelse af skibe mellem den 1. januar 2002 og 30. juni 2010 til en samlet værdi af 8 727 997 332 EUR. Ordningen var fortsat gældende indtil den 29. juni 2011, da den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt. Køberne er rederier fra hele Europa og resten af verden. Alle transaktioner undtagen én (en kontrakt til 6 148 969 EUR) involverede spanske skibsværfter.

2.1.   SLB — DEN RETLIGE OG FINANSIELLE STRUKTUR

| (11) | Som anført giver en SLB-transaktion et rederi mulighed for at få et nyt skib bygget med en rabat på 20-30 % af den pris, som skibsværftet forlanger. For at kunne opnå den lavere pris skal et rederi (efter at have fratrukket rabatten) indvillige i ikke at købe skibet direkte af værftet, men af en spansk økonomisk interessegruppe (i det følgende benævnt »ØIG«), der er oprettet af en bank. |
| --- | --- |

(11)

Som anført giver en SLB-transaktion et rederi mulighed for at få et nyt skib bygget med en rabat på 20-30 % af den pris, som skibsværftet forlanger. For at kunne opnå den lavere pris skal et rederi (efter at have fratrukket rabatten) indvillige i ikke at købe skibet direkte af værftet, men af en spansk økonomisk interessegruppe (i det følgende benævnt »ØIG«), der er oprettet af en bank.

| (12) | SLB-strukturen er en skatteplanlægningsordning, som normalt oprettes af en bank med henblik på at skabe skattefordele for investorer i en skattemæssigt transparent ØIG og overføre en del af disse skattefordele til skibsværftet i form af en rabat på skibets pris. Resten af fordelene beholder investorerne i en ØIG som forrentning af deres investering. Ud over en ØIG involverer en SLB-transaktion også andre mellemled såsom en bank og et leasingselskab (se nedenstående diagram). |
| --- | --- |

(12)

SLB-strukturen er en skatteplanlægningsordning, som normalt oprettes af en bank med henblik på at skabe skattefordele for investorer i en skattemæssigt transparent ØIG og overføre en del af disse skattefordele til skibsværftet i form af en rabat på skibets pris. Resten af fordelene beholder investorerne i en ØIG som forrentning af deres investering. Ud over en ØIG involverer en SLB-transaktion også andre mellemled såsom en bank og et leasingselskab (se nedenstående diagram).

Image

| (13) | I praksis leaser ØIG skibet af et leasingselskab fra den dato, hvor bygningen af skibet begynder. Når skibet er færdigbygget, chartrer ØIG det til skibsværftet uden besætning, og rederiet begynder at drive skibet. Under alle omstændigheder påtager ØIG sig at købe skibet ved udløbet af leasingkontrakten, og rederiet påtager sig at købe skibet ved udløbet af bareboatcharter-kontrakten gennem gensidige købs- og salgsoptionskontrakter (5). Datoen for udnyttelse af optionen i henhold til leasingkontrakten er fastsat til nogle få uger før datoen for udnyttelse af optionen for bareboatchartret. Begge optioner udnyttes, når ØIG kommer under tonnageskatteordningen (for en mere detaljeret beskrivelse se afsnit 2.2.4 Foranstaltning 4: Tonnageskatteordningen). En rammeaftale underskrives af de involverede parter for at sikre, at de alle er enige i SLB-strukturens oprettelse og funktionsmåde. |
| --- | --- |

(13)

I praksis leaser ØIG skibet af et leasingselskab fra den dato, hvor bygningen af skibet begynder. Når skibet er færdigbygget, chartrer ØIG det til skibsværftet uden besætning, og rederiet begynder at drive skibet. Under alle omstændigheder påtager ØIG sig at købe skibet ved udløbet af leasingkontrakten, og rederiet påtager sig at købe skibet ved udløbet af bareboatcharter-kontrakten gennem gensidige købs- og salgsoptionskontrakter (5). Datoen for udnyttelse af optionen i henhold til leasingkontrakten er fastsat til nogle få uger før datoen for udnyttelse af optionen for bareboatchartret. Begge optioner udnyttes, når ØIG kommer under tonnageskatteordningen (for en mere detaljeret beskrivelse se afsnit 2.2.4 Foranstaltning 4: Tonnageskatteordningen). En rammeaftale underskrives af de involverede parter for at sikre, at de alle er enige i SLB-strukturens oprettelse og funktionsmåde.

| (14) | De transaktioner, der finder sted mellem de forskellige deltagere i SLB-operationen, er blevet beskrevet mere detaljeret i afgørelse K(2011) 4494 endelig (afsnit 2.2) (6) på grundlag af Spaniens eksempler (7). |
| --- | --- |

(14)

De transaktioner, der finder sted mellem de forskellige deltagere i SLB-operationen, er blevet beskrevet mere detaljeret i afgørelse K(2011) 4494 endelig (afsnit 2.2) (6) på grundlag af Spaniens eksempler (7).

2.2.   SLB — SKATTEMÆSSIGE ASPEKTER

| (15) | Formålet med SLB-ordningen, der er beskrevet i afsnit 2.1 ovenfor, er at udnytte fordelene ved visse skatteforanstaltninger for ØIG, som derefter giver en del af disse fordele videre til det rederi, som køber et nyt skib. |
| --- | --- |

(15)

Formålet med SLB-ordningen, der er beskrevet i afsnit 2.1 ovenfor, er at udnytte fordelene ved visse skatteforanstaltninger for ØIG, som derefter giver en del af disse fordele videre til det rederi, som køber et nyt skib.

| (16) | ØIG får skattefordelene i to tempi i henhold til to forskellige sæt skatteregler. I første omgang anvendes en indledende og fremskyndet afskrivning af det leasede skib inden for det »normale« selskabsskattesystem. Dette påfører ØIG store skattemæssige tab. På grund af ØIG's skattemæssige transparens kan disse skattemæssige tab trækkes fra investorernes egne indkomster i forhold til deres andele i ØIG. |
| --- | --- |

(16)

ØIG får skattefordelene i to tempi i henhold til to forskellige sæt skatteregler. I første omgang anvendes en indledende og fremskyndet afskrivning af det leasede skib inden for det »normale« selskabsskattesystem. Dette påfører ØIG store skattemæssige tab. På grund af ØIG's skattemæssige transparens kan disse skattemæssige tab trækkes fra investorernes egne indkomster i forhold til deres andele i ØIG.

| (17) | Under alle omstændigheder bør de skattebesparelser, der opnås gennem denne indledende og fremskyndede afskrivning af omkostningerne på skibet, senere opvejes af øgede skattebetalinger, enten når skibet er helt afskrevet, og der ikke kan fratrækkes flere afskrivningsomkostninger, eller når skibet er solgt, og salget har resulteret i en kapitalgevinst (8). På grund af ØIG's skattemæssige gennemsigtighed, vil dens øgede fortjeneste i de senere år normalt blive lagt til investorernes egne indkomster og blive skattepligtig. |
| --- | --- |

(17)

Under alle omstændigheder bør de skattebesparelser, der opnås gennem denne indledende og fremskyndede afskrivning af omkostningerne på skibet, senere opvejes af øgede skattebetalinger, enten når skibet er helt afskrevet, og der ikke kan fratrækkes flere afskrivningsomkostninger, eller når skibet er solgt, og salget har resulteret i en kapitalgevinst (8). På grund af ØIG's skattemæssige gennemsigtighed, vil dens øgede fortjeneste i de senere år normalt blive lagt til investorernes egne indkomster og blive skattepligtig.

| (18) | I en SLB-operation beholder ØIG imidlertid ikke skibene, efter at der er opnået fuld afskrivning. I den anden fase bevares skattebesparelserne som følge af de indledende tab, der overføres til investorerne, fordi ØIG skifter over til tonnageskatteordningen (TS) for indkomstbeskatning, så rederiet får den fulde fritagelse af de kapitalgevinster, der følger af salget af skibet, som finder sted kort efter skiftet til den nye ordning (9). Yderligere oplysninger om disse to trin kan ses i afgørelse K(2011) 4494 endelig (afsnit 2.3.1). |
| --- | --- |

(18)

I en SLB-operation beholder ØIG imidlertid ikke skibene, efter at der er opnået fuld afskrivning. I den anden fase bevares skattebesparelserne som følge af de indledende tab, der overføres til investorerne, fordi ØIG skifter over til tonnageskatteordningen (TS) for indkomstbeskatning, så rederiet får den fulde fritagelse af de kapitalgevinster, der følger af salget af skibet, som finder sted kort efter skiftet til den nye ordning (9). Yderligere oplysninger om disse to trin kan ses i afgørelse K(2011) 4494 endelig (afsnit 2.3.1).

| (19) | Ifølge oplysninger, som Kommissionen råder over (10), giver den kombinerede virkning af de skatteforanstaltninger, der anvendes i SLB, ØIG og dens investorer mulighed for at opnå en skattegevinst på ca. 30 % af skibets oprindelige bruttopris. En del af denne skattegevinst, som ØIG/dens investorer oprindeligt fik, beholder investorerne (10-15 %), og en del af den gives videre til rederiet (85-90 %), som i sidste ende bliver ejer af skibet med en reduktion på 20-30 % af skibets oprindelige bruttopris. |
| --- | --- |

(19)

Ifølge oplysninger, som Kommissionen råder over (10), giver den kombinerede virkning af de skatteforanstaltninger, der anvendes i SLB, ØIG og dens investorer mulighed for at opnå en skattegevinst på ca. 30 % af skibets oprindelige bruttopris. En del af denne skattegevinst, som ØIG/dens investorer oprindeligt fik, beholder investorerne (10-15 %), og en del af den gives videre til rederiet (85-90 %), som i sidste ende bliver ejer af skibet med en reduktion på 20-30 % af skibets oprindelige bruttopris.

| (20) | Som allerede anført kombinerer SLB-operationer forskellige individuelle, om end indbyrdes forbundne, skatteforanstaltninger med henblik på at generere en skattemæssig fordel. Nedenstående afsnit beskriver kort disse foranstaltninger. Se afgørelse K(2011) 4494 endelig (afsnit 2.4) for en mere detaljeret beskrivelse. |
| --- | --- |

(20)

Som allerede anført kombinerer SLB-operationer forskellige individuelle, om end indbyrdes forbundne, skatteforanstaltninger med henblik på at generere en skattemæssig fordel. Nedenstående afsnit beskriver kort disse foranstaltninger. Se afgørelse K(2011) 4494 endelig (afsnit 2.4) for en mere detaljeret beskrivelse.

2.2.1.   Foranstaltning 1 — Fremskyndet afskrivning
   (11)
  af leasede aktiver

(artikel 115, stk. 6, i TRLIS)

| (21) | I Spanien adskiller den skattemæssige behandling af en leasingtransaktion sig fra den regnskabsmæssige behandling heraf. Kapitel XIII i kongeligt dekret 4/2004 af 5. marts 2004 om godkendelse af den konsoliderede udgave af selskabsskatteloven (TRLIS) (12) og artikel 49 i kongeligt dekret 1777/2004 af 30. juli 2004 om godkendelse af forordningen om selskabsskat (RIS) (13) gælder for leasingkontrakter med en minimumsløbetid på to år, hvis de vedrører løsøre, og 10 år, hvis de vedrører fast ejendom eller industrivirksomheder. |
| --- | --- |

(21)

I Spanien adskiller den skattemæssige behandling af en leasingtransaktion sig fra den regnskabsmæssige behandling heraf. Kapitel XIII i kongeligt dekret 4/2004 af 5. marts 2004 om godkendelse af den konsoliderede udgave af selskabsskatteloven (TRLIS) (12) og artikel 49 i kongeligt dekret 1777/2004 af 30. juli 2004 om godkendelse af forordningen om selskabsskat (RIS) (13) gælder for leasingkontrakter med en minimumsløbetid på to år, hvis de vedrører løsøre, og 10 år, hvis de vedrører fast ejendom eller industrivirksomheder.

| (22) | Alene til skatteformål betragtes den del af betalingerne, der giver udlejer mulighed for at dække omkostningerne ved aktivet (14), som fradragsberettigede udgifter inden for bestemte grænser. Således må det fratrukne beløb ikke overstige det beløb, som fremkommer ved at multiplicere aktivets omkostninger med to eller tre gange den officielle koefficient for den maksimale lineære afskrivning for typen af aktiv. |
| --- | --- |

(22)

Alene til skatteformål betragtes den del af betalingerne, der giver udlejer mulighed for at dække omkostningerne ved aktivet (14), som fradragsberettigede udgifter inden for bestemte grænser. Således må det fratrukne beløb ikke overstige det beløb, som fremkommer ved at multiplicere aktivets omkostninger med to eller tre gange den officielle koefficient for den maksimale lineære afskrivning for typen af aktiv.

| (23) | I tilfælde af skibe er den normale lineære afskrivning af skattemæssige hensyn fordelt over 10 år (10 % om året). Den maksimale fremskyndede afskrivningssats for leasede aktiver ligger mellem 20 % og 30 % om året (40-60 måneder). I henhold til spansk lov kan ejere af skibe også afskrive efter saldoafskrivningsmetoden (15) eller den faldende brøks metode (16). |
| --- | --- |

(23)

I tilfælde af skibe er den normale lineære afskrivning af skattemæssige hensyn fordelt over 10 år (10 % om året). Den maksimale fremskyndede afskrivningssats for leasede aktiver ligger mellem 20 % og 30 % om året (40-60 måneder). I henhold til spansk lov kan ejere af skibe også afskrive efter saldoafskrivningsmetoden (15) eller den faldende brøks metode (16).

2.2.2.   Foranstaltning 2: Skønsmæssig anvendelse af indledende afskrivning af leasede aktiver

(artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS)

| (24) | I henhold til artikel 115, stk. 6, i TRLIS begynder den fremskyndede afskrivning af det leasede aktiv på den dato, hvor aktivet bliver operationelt, dvs. ikke før aktivet er leveret, og lejeren begynder at bruge det. I medfør af artikel 115, stk. 11, i TRLIS (17) kan økonomi- og finansministeriet dog efter formel anmodning fra lejer fastsætte en tidligere startdato for afskrivningen. I princippet gælder denne bestemmelse på visse betingelser for alle leasede aktiver, der er omfattet af en leasingkontrakt og er berettigede til fremskyndet afskrivning. |
| --- | --- |

(24)

I henhold til artikel 115, stk. 6, i TRLIS begynder den fremskyndede afskrivning af det leasede aktiv på den dato, hvor aktivet bliver operationelt, dvs. ikke før aktivet er leveret, og lejeren begynder at bruge det. I medfør af artikel 115, stk. 11, i TRLIS (17) kan økonomi- og finansministeriet dog efter formel anmodning fra lejer fastsætte en tidligere startdato for afskrivningen. I princippet gælder denne bestemmelse på visse betingelser for alle leasede aktiver, der er omfattet af en leasingkontrakt og er berettigede til fremskyndet afskrivning.

| (25) | I henhold til artikel 115, stk. 11, i TRLIS stilles der nemlig to generelle betingelser. For det første skal den nye startdato fastsættes under hensyntagen til »de særlige træk ved kontrakt- eller byggeperioden for aktivet og den særlige karakter af den økonomiske udnyttelse heraf«. Ifølge artikel 49 i RIS tillader skattemyndighederne kun indledende afskrivning fra begyndelsen af byggeperioden, når denne byggeperiode er på over 12 måneder, og leasingkontrakten giver mulighed for fremrykkede leasingydelser. For det andet bør »fastsættelsen af denne dato ikke påvirke beregningen af beskatningsgrundlaget som følge af den konkrete brug af aktivet eller betalinger ved overførsel af ejerskab, som skal fastsættes i overensstemmelse med enten den almindelige beskatningsordning eller den særlige ordning i henhold til kapitel VIII i afsnit VII i TRLIS«. |
| --- | --- |

(25)

I henhold til artikel 115, stk. 11, i TRLIS stilles der nemlig to generelle betingelser. For det første skal den nye startdato fastsættes under hensyntagen til »de særlige træk ved kontrakt- eller byggeperioden for aktivet og den særlige karakter af den økonomiske udnyttelse heraf«. Ifølge artikel 49 i RIS tillader skattemyndighederne kun indledende afskrivning fra begyndelsen af byggeperioden, når denne byggeperiode er på over 12 måneder, og leasingkontrakten giver mulighed for fremrykkede leasingydelser. For det andet bør »fastsættelsen af denne dato ikke påvirke beregningen af beskatningsgrundlaget som følge af den konkrete brug af aktivet eller betalinger ved overførsel af ejerskab, som skal fastsættes i overensstemmelse med enten den almindelige beskatningsordning eller den særlige ordning i henhold til kapitel VIII i afsnit VII i TRLIS«.

| (26) | Ifølge artikel 48, stk. 4, i TRLIS (18) vil aktiverne, der er omfattet af den indledende afskrivningsordning, jf. artikel 115, stk. 1, i TRLIS, blive leaset til den spansk indregistrerede ØIG, som herefter vil fremleje dem til tredjeparter. Endvidere fastsættes den procedure, som skal følges ved indgivelse af ansøgning om indledende afskrivning af leasede aktiver i artikel 49 i RIS. |
| --- | --- |

(26)

Ifølge artikel 48, stk. 4, i TRLIS (18) vil aktiverne, der er omfattet af den indledende afskrivningsordning, jf. artikel 115, stk. 1, i TRLIS, blive leaset til den spansk indregistrerede ØIG, som herefter vil fremleje dem til tredjeparter. Endvidere fastsættes den procedure, som skal følges ved indgivelse af ansøgning om indledende afskrivning af leasede aktiver i artikel 49 i RIS.

2.2.3.   Foranstaltning 3: Økonomiske interessegrupper (ØIG)

| (27) | Som allerede nævnt har spanske ØIG'er en status som juridisk person, der adskiller sig fra deres medlemmers. Som følge heraf kan en ØIG indgive ansøgning om både den indledende afskrivningsforanstaltning og den alternative tonnageskatteordning, jf. artikel 124-128 i TRLIS (se afsnit 2.2.4.), såfremt den opfylder berettigelseskravene i henhold til spansk lov, også selv om ingen af dens medlemmer er et rederi. |
| --- | --- |

(27)

Som allerede nævnt har spanske ØIG'er en status som juridisk person, der adskiller sig fra deres medlemmers. Som følge heraf kan en ØIG indgive ansøgning om både den indledende afskrivningsforanstaltning og den alternative tonnageskatteordning, jf. artikel 124-128 i TRLIS (se afsnit 2.2.4.), såfremt den opfylder berettigelseskravene i henhold til spansk lov, også selv om ingen af dens medlemmer er et rederi.

| (28) | Ud fra et skattemæssigt perspektiv er ØIG'er imidlertid gennemsigtige for så vidt angår deres spanske selskabsdeltagere, der er hjemmehørende i Spanien. Med andre ord bliver ØIG's fortjeneste (eller tab) skattemæssigt direkte tilskrevet deres spanske hjemmehørende medlemmer efter pro rata-princippet. Da ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, betragtes som et investeringsselskab af deres medlemmer snarere end en måde, hvorpå man kan gennemføre en aktivitet i fællesskab betegnes de i denne afgørelse som investorer. |
| --- | --- |

(28)

Ud fra et skattemæssigt perspektiv er ØIG'er imidlertid gennemsigtige for så vidt angår deres spanske selskabsdeltagere, der er hjemmehørende i Spanien. Med andre ord bliver ØIG's fortjeneste (eller tab) skattemæssigt direkte tilskrevet deres spanske hjemmehørende medlemmer efter pro rata-princippet. Da ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, betragtes som et investeringsselskab af deres medlemmer snarere end en måde, hvorpå man kan gennemføre en aktivitet i fællesskab betegnes de i denne afgørelse som investorer.

| (29) | ØIG's skattemæssige transparens betyder, at de betydelige tab, som ØIG pådrager sig gennem indledende og fremskyndet afskrivning, kan overføres direkte til investorerne, som kan modregne tabene i deres egne overskud og således nedbringe den skyldige skat. |
| --- | --- |

(29)

ØIG's skattemæssige transparens betyder, at de betydelige tab, som ØIG pådrager sig gennem indledende og fremskyndet afskrivning, kan overføres direkte til investorerne, som kan modregne tabene i deres egne overskud og således nedbringe den skyldige skat.

2.2.4.   Foranstaltning 4: Tonnageskatteordningen (artikel 124-128 i TRLIS)

| (30) | Den spanske tonnageskattelovgivning har været gældende siden 2002. Den fastsætter en alternativ beregning af rederiers skattemæssige overskud i forhold til deres skattepligtige transportaktiviteter baseret på den udnyttede tonnage i stedet for forskellen mellem indtægter og udgifter. |
| --- | --- |

(30)

Den spanske tonnageskattelovgivning har været gældende siden 2002. Den fastsætter en alternativ beregning af rederiers skattemæssige overskud i forhold til deres skattepligtige transportaktiviteter baseret på den udnyttede tonnage i stedet for forskellen mellem indtægter og udgifter.

| (31) | Kommissionen godkendte (19) den spanske TS-ordning som forenelig statsstøtte på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (20) (i det følgende benævnt »retningslinjer for søtransportsektoren«). Bestemmelserne for TS-ordningen er indeholdt i kapitel XVII, artikel 124-128 i TRLIS. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen godkendte (19) den spanske TS-ordning som forenelig statsstøtte på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (20) (i det følgende benævnt »retningslinjer for søtransportsektoren«). Bestemmelserne for TS-ordningen er indeholdt i kapitel XVII, artikel 124-128 i TRLIS.

| (32) | Spanien vedtog også gennemførelsesforanstaltninger, som er indeholdt i afsnit VI, artikel 50-52 i RIS. Kommissionen bemærker, at i modsætning til bestemmelserne i artikel 124-128 i TRLIS, som blev indberettet til og godkendt af Kommissionen, blev disse gennemførelsesforanstaltninger — og især undtagelsen, jf. artikel 50, stk. 2, i RIS (se afsnit 2.2.5) — ikke indberettet eller godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

(32)

Spanien vedtog også gennemførelsesforanstaltninger, som er indeholdt i afsnit VI, artikel 50-52 i RIS. Kommissionen bemærker, at i modsætning til bestemmelserne i artikel 124-128 i TRLIS, som blev indberettet til og godkendt af Kommissionen, blev disse gennemførelsesforanstaltninger — og især undtagelsen, jf. artikel 50, stk. 2, i RIS (se afsnit 2.2.5) — ikke indberettet eller godkendt af Kommissionen.

| (33) | Som i andre medlemsstater er det valgfrit at tilslutte sig den spanske TS-ordning, og det kræver en forudgående tilladelse fra skattemyndighederne, som er gyldig i 10 år. Indtægter fra andet end skibsfart eller fra ikkestøtteberettigede aktiviteter er omfattet af normale indkomstskatteregler. |
| --- | --- |

(33)

Som i andre medlemsstater er det valgfrit at tilslutte sig den spanske TS-ordning, og det kræver en forudgående tilladelse fra skattemyndighederne, som er gyldig i 10 år. Indtægter fra andet end skibsfart eller fra ikkestøtteberettigede aktiviteter er omfattet af normale indkomstskatteregler.

| (34) | I henhold til spansk lovgivning kan ØIG'er, der er involveret i SLB, blive indskrevet i et af rederiregistrene (21), fordi deres aktiviteter ifølge de spanske myndigheder omfatter drift af egne og chartrede skibe. Begrebet drift af et skib vil derfor omfatte tilrådighedsstillelse af et skib for tredjemand i henhold til et bareboatcharter. |
| --- | --- |

(34)

I henhold til spansk lovgivning kan ØIG'er, der er involveret i SLB, blive indskrevet i et af rederiregistrene (21), fordi deres aktiviteter ifølge de spanske myndigheder omfatter drift af egne og chartrede skibe. Begrebet drift af et skib vil derfor omfatte tilrådighedsstillelse af et skib for tredjemand i henhold til et bareboatcharter.

| (35) | Beskatningsgrundlaget for støtteberettiget rederivirksomhed beregnes efter bruttotonnage:






  Nettoregistertonnage | Daglig mængde pr. 100 tons (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Fra 0 til 1 000 | 0,90 |
| Fra 1 001 til 10 000 | 0,70 |
| Fra 10 001 til 25 000 | 0,40 |
| Over 25 001 | 0,20 |

(35)

Beskatningsgrundlaget for støtteberettiget rederivirksomhed beregnes efter bruttotonnage:

Nettoregistertonnage

Daglig mængde pr. 100 tons (EUR)

Fra 0 til 1 000

0,90

Fra 1 001 til 10 000

0,70

Fra 10 001 til 25 000

0,40

Over 25 001

0,20

| (36) | Når det alternative skattegrundlag er beregnet efter den bruttotonnage, rederiet driver, anvendes den normale selskabsskattesats på dette grundlag. |
| --- | --- |

(36)

Når det alternative skattegrundlag er beregnet efter den bruttotonnage, rederiet driver, anvendes den normale selskabsskattesats på dette grundlag.

| (37) | I medfør af første led i artikel 125, stk. 2, i TRLIS omfatter TS-beskatningsgrundlaget alle indtægter fra (støtteberettiget) rederivirksomhed på åbent hav, herunder især kapitalgevinster, der realiseres, når skibene — som er købt fra ny af et foretagende, der er omfattet af TS-ordningen — efterfølgende sælges, mens foretagendet forbliver under TS-ordningen. Da beskatningsgrundlaget bestemmes som forskellen mellem indtægt og udgift, når skibe købes af et foretagende og herefter sælges med en kapitalgevinst, udgør disse ekstraordinære kapitalgevinster i henhold til normale indkomstskatteregler omvendt en skattepligtig indkomst, der således vil øge beskatningsgrundlaget for selskabsskatten. |
| --- | --- |

(37)

I medfør af første led i artikel 125, stk. 2, i TRLIS omfatter TS-beskatningsgrundlaget alle indtægter fra (støtteberettiget) rederivirksomhed på åbent hav, herunder især kapitalgevinster, der realiseres, når skibene — som er købt fra ny af et foretagende, der er omfattet af TS-ordningen — efterfølgende sælges, mens foretagendet forbliver under TS-ordningen. Da beskatningsgrundlaget bestemmes som forskellen mellem indtægt og udgift, når skibe købes af et foretagende og herefter sælges med en kapitalgevinst, udgør disse ekstraordinære kapitalgevinster i henhold til normale indkomstskatteregler omvendt en skattepligtig indkomst, der således vil øge beskatningsgrundlaget for selskabsskatten.

Skattemæssig behandling af ekstraordinære kapitalgevinster i forbindelse med overførsel af et skib til TS-ordningen

| (38) | Der gælder særlige regler, hvis et skib — som ikke længere er nyt — og beskatningen af indtægterne heraf overføres fra det normale indkomstskattesystem til TS-ordningen. I tilfælde af skibe, som allerede ejes af et foretagende, når det bliver tilsluttet TS-ordningen, eller brugte skibe (i det følgende benævnt »brugte« skibe), der købes, mens et foretagende allerede er omfattet af TS-ordningen, gælder der en særlig procedure, jf. artikel 125, stk. 2, i TRLIS (22). I henhold til denne procedure finder beskatningen af visse beløb kun sted ifølge normale selskabsskatteordninger, når skibet efterfølgende sælges:






  — | I det første regnskabsår, hvor TS-ordningen er gældende, eller hvor de brugte skibe er indkøbt, skal bundne reserver svarende til forskellen mellem den normale markedsværdi og nettoregnskabsværdien af hvert af de berørte skibe efter denne regel henlægges, eller denne forskel skal angives særskilt i årsberetningen for hvert skib for hvert regnskabsår, ejerskabet til dem opretholdes. |
| --- | --- | --- |

(38)

Der gælder særlige regler, hvis et skib — som ikke længere er nyt — og beskatningen af indtægterne heraf overføres fra det normale indkomstskattesystem til TS-ordningen. I tilfælde af skibe, som allerede ejes af et foretagende, når det bliver tilsluttet TS-ordningen, eller brugte skibe (i det følgende benævnt »brugte« skibe), der købes, mens et foretagende allerede er omfattet af TS-ordningen, gælder der en særlig procedure, jf. artikel 125, stk. 2, i TRLIS (22). I henhold til denne procedure finder beskatningen af visse beløb kun sted ifølge normale selskabsskatteordninger, når skibet efterfølgende sælges:

—

I det første regnskabsår, hvor TS-ordningen er gældende, eller hvor de brugte skibe er indkøbt, skal bundne reserver svarende til forskellen mellem den normale markedsværdi og nettoregnskabsværdien af hvert af de berørte skibe efter denne regel henlægges, eller denne forskel skal angives særskilt i årsberetningen for hvert skib for hvert regnskabsår, ejerskabet til dem opretholdes.

| — | Beløbet for den nævnte positive reserve sammen med den positive forskel på datoen for overdragelse af ejendomsretten mellem skatteafskrivningen og den regnskabsmæssige afskrivning for det solgte skib bliver lagt til TS-beskatningsgrundlaget, jf. artikel 125, stk. 1, i TRLIS, når salget af skibet er afsluttet. |
| --- | --- |

—

Beløbet for den nævnte positive reserve sammen med den positive forskel på datoen for overdragelse af ejendomsretten mellem skatteafskrivningen og den regnskabsmæssige afskrivning for det solgte skib bliver lagt til TS-beskatningsgrundlaget, jf. artikel 125, stk. 1, i TRLIS, når salget af skibet er afsluttet.

| (39) | Ved normal anvendelse af den spanske TS-ordning som godkendt af Kommissionen bliver potentielle kapitalgevinster således beskattet, når skibet kommer med i TS-ordningen, og det antages, at beskatningen af kapitalgevinster, selv om den forsinkes, finder sted senere ved salg eller ophugning af skibet. Som forklaret i afsnit 2.2.5 under SLB-ordningen bliver denne beskatning ikke udskudt, men helt undgået, fordi de berørte skibe anses for at være nye, ikke brugte. Dermed finder den særlige procedure ikke anvendelse. |
| --- | --- |

(39)

Ved normal anvendelse af den spanske TS-ordning som godkendt af Kommissionen bliver potentielle kapitalgevinster således beskattet, når skibet kommer med i TS-ordningen, og det antages, at beskatningen af kapitalgevinster, selv om den forsinkes, finder sted senere ved salg eller ophugning af skibet. Som forklaret i afsnit 2.2.5 under SLB-ordningen bliver denne beskatning ikke udskudt, men helt undgået, fordi de berørte skibe anses for at være nye, ikke brugte. Dermed finder den særlige procedure ikke anvendelse.

2.2.5.   Foranstaltning 5: Artikel 50, stk. 3, i RIS

| (40) | I tilfælde af de godkendte SLB-transaktioner bemærker Kommissionen, at ØIG'er kan forlade det normale selskabsindkomstskattesystem for at blive omfattet af TS-ordningen uden at opfylde den skjulte skattepligt som følge af den indledende og fremskyndede afskrivning hverken ved tilslutning til TS-ordningen eller efterfølgende, når skibet sælges eller ophugges. |
| --- | --- |

(40)

I tilfælde af de godkendte SLB-transaktioner bemærker Kommissionen, at ØIG'er kan forlade det normale selskabsindkomstskattesystem for at blive omfattet af TS-ordningen uden at opfylde den skjulte skattepligt som følge af den indledende og fremskyndede afskrivning hverken ved tilslutning til TS-ordningen eller efterfølgende, når skibet sælges eller ophugges.

| (41) | For uanset bestemmelsen i artikel 125, stk. 2, i TRLIS fastsættes det i artikel 50, stk. 3, i RIS (23), at når et skib købes gennem en call-option som led i en leasingkontrakt, der tidligere er godkendt af skattemyndighederne, anses de pågældende skibe for at være nye (24) — ikke brugte — uden hensyntagen til, om de allerede er blevet drevet eller afskrevet — pr. den dato, leasingoptionen benyttes, dvs. efter at ØIG er gået over til TS-ordningen. Ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, blev denne undtagelse kun anvendt på specifikke leasingkontrakter, som skattemyndighederne havde godkendt i forbindelse med ansøgninger om indledende afskrivning i henhold til artikel 115, stk. 11, i TRLIS (se afsnit 2.2.2 ovenfor, Foranstaltning 2: Skønsmæssig anvendelse af indledende afskrivning af leasede aktiver), dvs. i forhold til leasede nybyggede søgående skibe købt gennem SLB-transaktioner og — med én undtagelse — fra spanske skibsværfter. |
| --- | --- |

(41)

For uanset bestemmelsen i artikel 125, stk. 2, i TRLIS fastsættes det i artikel 50, stk. 3, i RIS (23), at når et skib købes gennem en call-option som led i en leasingkontrakt, der tidligere er godkendt af skattemyndighederne, anses de pågældende skibe for at være nye (24) — ikke brugte — uden hensyntagen til, om de allerede er blevet drevet eller afskrevet — pr. den dato, leasingoptionen benyttes, dvs. efter at ØIG er gået over til TS-ordningen. Ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, blev denne undtagelse kun anvendt på specifikke leasingkontrakter, som skattemyndighederne havde godkendt i forbindelse med ansøgninger om indledende afskrivning i henhold til artikel 115, stk. 11, i TRLIS (se afsnit 2.2.2 ovenfor, Foranstaltning 2: Skønsmæssig anvendelse af indledende afskrivning af leasede aktiver), dvs. i forhold til leasede nybyggede søgående skibe købt gennem SLB-transaktioner og — med én undtagelse — fra spanske skibsværfter.

| (42) | I sådanne tilfælde anses skibet for at være købt som nyt af ØIG på datoen for benyttelse af leasingoptionen, dvs. efter at ØIG var blevet omfattet af TS-ordningen. Den første konsekvens af undtagelsen i henhold til artikel 50, stk. 3, i TRLIS er, at anvendelsen af bestemmelserne i artikel 125, stk. 2, i TRLIS undgås. ØIG behøver ikke at henlægge en bundet reserve og heller ikke den positive forskel mellem den pris, som rederiet betaler, og regnskabsværdien af skibet i ØIG's bøger (25), og der betales heller ikke skat af den positive forskel mellem skibets regnskabsmæssige og skattemæssige værdi (26). Den anden konsekvens er, at indtægten fra salget til rederiet (den betydelige pris for benyttelse af bareboatcharter-optionen) anses for at stamme fra et skib, der købes og sælges af et foretagende, som er omfattet af TS-ordningen, og vil blive inkluderet i TS-beskatningsgrundlaget i medfør af første led i artikel 125, stk. 2, i TRLIS. |
| --- | --- |

(42)

I sådanne tilfælde anses skibet for at være købt som nyt af ØIG på datoen for benyttelse af leasingoptionen, dvs. efter at ØIG var blevet omfattet af TS-ordningen. Den første konsekvens af undtagelsen i henhold til artikel 50, stk. 3, i TRLIS er, at anvendelsen af bestemmelserne i artikel 125, stk. 2, i TRLIS undgås. ØIG behøver ikke at henlægge en bundet reserve og heller ikke den positive forskel mellem den pris, som rederiet betaler, og regnskabsværdien af skibet i ØIG's bøger (25), og der betales heller ikke skat af den positive forskel mellem skibets regnskabsmæssige og skattemæssige værdi (26). Den anden konsekvens er, at indtægten fra salget til rederiet (den betydelige pris for benyttelse af bareboatcharter-optionen) anses for at stamme fra et skib, der købes og sælges af et foretagende, som er omfattet af TS-ordningen, og vil blive inkluderet i TS-beskatningsgrundlaget i medfør af første led i artikel 125, stk. 2, i TRLIS.

3.   BEGRUNDELSER FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (43) | Som det første skridt besluttede Kommissionen, at den spanske leasingbeskatningsordning, selv om der blev anvendt forskellige skattemæssige foranstaltninger, skulle analyseres som én ordning (samlet tilgang), fordi de forskellige foranstaltninger kun kunne anvendes samlet — retligt eller faktisk — og konkluderede, at der var tale om statsstøtte. |
| --- | --- |

(43)

Som det første skridt besluttede Kommissionen, at den spanske leasingbeskatningsordning, selv om der blev anvendt forskellige skattemæssige foranstaltninger, skulle analyseres som én ordning (samlet tilgang), fordi de forskellige foranstaltninger kun kunne anvendes samlet — retligt eller faktisk — og konkluderede, at der var tale om statsstøtte.

| (44) | Som det andet skridt blev de enkelte foranstaltninger vurderet hver for sig (individuel tilgang), og Kommissionen konkluderede på det trin følgende:






  — | Den fremskyndede afskrivning af de leasede aktiver (foranstaltninger nr. 1) kunne være statsstøtte, men ville under alle omstændigheder være eksisterende støtte, fordi den blev gennemført før tiltrædelsen. Som følge heraf blev den formelle undersøgelsesprocedure ikke indledt med hensyn til den foranstaltning. |
| --- | --- | --- |

(44)

Som det andet skridt blev de enkelte foranstaltninger vurderet hver for sig (individuel tilgang), og Kommissionen konkluderede på det trin følgende:

—

Den fremskyndede afskrivning af de leasede aktiver (foranstaltninger nr. 1) kunne være statsstøtte, men ville under alle omstændigheder være eksisterende støtte, fordi den blev gennemført før tiltrædelsen. Som følge heraf blev den formelle undersøgelsesprocedure ikke indledt med hensyn til den foranstaltning.

| — | Den indledende afskrivning af leasede aktiver (foranstaltning nr. 2) kunne udgøre statsstøtte, da den giver en selektiv fordel på baggrund af de vage betingelser, der er fastsat i den spanske lovgivning, og de skønsmæssige beføjelser, som den spanske skatteforvaltning udøver med hensyn til fortolkningen af disse betingelser. Denne foranstaltning, der trådte i kraft i 2002 (27), blev betragtet som ulovlig og muligvis uforenelig statsstøtte. |
| --- | --- |

—

Den indledende afskrivning af leasede aktiver (foranstaltning nr. 2) kunne udgøre statsstøtte, da den giver en selektiv fordel på baggrund af de vage betingelser, der er fastsat i den spanske lovgivning, og de skønsmæssige beføjelser, som den spanske skatteforvaltning udøver med hensyn til fortolkningen af disse betingelser. Denne foranstaltning, der trådte i kraft i 2002 (27), blev betragtet som ulovlig og muligvis uforenelig statsstøtte.

| — | ØIG-status (foranstaltning nr. 3) blev ikke identificeret som potentiel statsstøtte. Den formelle undersøgelsesprocedure blev ikke indledt med hensyn til den foranstaltning. |
| --- | --- |

—

ØIG-status (foranstaltning nr. 3) blev ikke identificeret som potentiel statsstøtte. Den formelle undersøgelsesprocedure blev ikke indledt med hensyn til den foranstaltning.

| — | TS-ordningen (foranstaltning nr. 4) blev tilladt af Kommissionen som forenelig statsstøtte i 2002. Foreneligheden af TS-ordningen som godkendt blev der ikke sat spørgsmålstegn ved i afgørelse K(2011) 4494 endelig. I kraft af tilladelsen fra Kommissionen burde denne foranstaltning under alle omstændigheder blive betragtet som eksisterende støtte. |
| --- | --- |

—

TS-ordningen (foranstaltning nr. 4) blev tilladt af Kommissionen som forenelig statsstøtte i 2002. Foreneligheden af TS-ordningen som godkendt blev der ikke sat spørgsmålstegn ved i afgørelse K(2011) 4494 endelig. I kraft af tilladelsen fra Kommissionen burde denne foranstaltning under alle omstændigheder blive betragtet som eksisterende støtte.

Kommissionen satte dog spørgsmålstegn ved to aspekter i forbindelse ved TS-ordningen:

| — | Kommissionen satte spørgsmålstegn ved den mulighed, som visse foretagender som f.eks. ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, har for at drage fordel af TS-ordningen, hvis deres aktiviteter er begrænset til at udleje eller lease skibe uden besætning. Kommissionen fandt, at disse foretagender ikke opererede i sektoren for søtransport af varer eller passagerer som defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 (28) og i Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 (29), men snarere i sektoren for finansiel investering og udlejning eller leasing af goder. Kommissionen bemærkede, at deres mulighed for at blive omfattet af den spanske TS-ordning aldrig blev indberettet til eller godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen satte spørgsmålstegn ved den mulighed, som visse foretagender som f.eks. ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, har for at drage fordel af TS-ordningen, hvis deres aktiviteter er begrænset til at udleje eller lease skibe uden besætning. Kommissionen fandt, at disse foretagender ikke opererede i sektoren for søtransport af varer eller passagerer som defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 (28) og i Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 (29), men snarere i sektoren for finansiel investering og udlejning eller leasing af goder. Kommissionen bemærkede, at deres mulighed for at blive omfattet af den spanske TS-ordning aldrig blev indberettet til eller godkendt af Kommissionen.

| — | Skattefritagelsen for kapitalgevinster (foranstaltning nr. 5), der følger af gennemførelsesforanstaltningerne til TS-ordningen (artikel 50, stk. 3, i RIS) og blev fremlagt af de spanske myndigheder som en del af den godkendte TS-ordning, blev betragtet som en supplerende foranstaltning, der faldt uden for anvendelsesområdet for den godkendelse, som Kommissionen havde givet i 2002. Denne foranstaltning blev også betragtet som ulovlig og muligvis uforenelig støtte. |
| --- | --- |

—

Skattefritagelsen for kapitalgevinster (foranstaltning nr. 5), der følger af gennemførelsesforanstaltningerne til TS-ordningen (artikel 50, stk. 3, i RIS) og blev fremlagt af de spanske myndigheder som en del af den godkendte TS-ordning, blev betragtet som en supplerende foranstaltning, der faldt uden for anvendelsesområdet for den godkendelse, som Kommissionen havde givet i 2002. Denne foranstaltning blev også betragtet som ulovlig og muligvis uforenelig støtte.

| (45) | De potentielle modtagere af støtten blev identificeret som:






  — | ØIG'er som de primære modtagere af skattefordelene |
| --- | --- | --- |

(45)

De potentielle modtagere af støtten blev identificeret som:

—

ØIG'er som de primære modtagere af skattefordelene

| — | medlemmer/investorer i ØIG'er, som udnytter skattefordelene baseret på ØIG'ernes transparens |
| --- | --- |

—

medlemmer/investorer i ØIG'er, som udnytter skattefordelene baseret på ØIG'ernes transparens

| — | rederier, der får en del af skattefordelene i form af en rabat på skibsprisen |
| --- | --- |

—

rederier, der får en del af skattefordelene i form af en rabat på skibsprisen

| — | muligvis skibsværfterne, de involverede banker, leasingselskaberne og andre mellemled. |
| --- | --- |

—

muligvis skibsværfterne, de involverede banker, leasingselskaberne og andre mellemled.

| (46) | Kommissionen fandt, at støtten ikke så ud til at være forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen fandt, at støtten ikke så ud til at være forenelig med det indre marked.

4.   BEMÆRKNINGER FRA SPANIEN OG FRA INTERESSEREDE PARTER

| (47) | Kommissionen modtog bemærkninger fra de spanske myndigheder og fra 41 tredjeparter, bl.a. offentlige myndigheder, erhvervsorganisationer og individuelle virksomheder, som enten opererer med SLB-transaktioner eller er konkurrenter til de involverede såsom udenlandske skibsværfter eller skibsbygningssammenslutninger. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen modtog bemærkninger fra de spanske myndigheder og fra 41 tredjeparter, bl.a. offentlige myndigheder, erhvervsorganisationer og individuelle virksomheder, som enten opererer med SLB-transaktioner eller er konkurrenter til de involverede såsom udenlandske skibsværfter eller skibsbygningssammenslutninger.

| (48) | Bemærkningerne omhandler følgende aspekter af den vurdering, som Kommissionen foretog i afgørelse K(2011) 4494 endelig:






  — | proceduremæssige aspekter |
| --- | --- | --- |

(48)

Bemærkningerne omhandler følgende aspekter af den vurdering, som Kommissionen foretog i afgørelse K(2011) 4494 endelig:

—

proceduremæssige aspekter

| — | den generelle tilgang: vurdering af SLB som en ordning i forhold til en vurdering af de enkelte foranstaltninger, der udgør en del af SLB |
| --- | --- |

—

den generelle tilgang: vurdering af SLB som en ordning i forhold til en vurdering af de enkelte foranstaltninger, der udgør en del af SLB

| — | hvorvidt de enkelte foranstaltninger er statsstøtte (tilstedeværelse af en fordel, statslige ressourcer, spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningerne kan tilregnes staten, påvirkningen af konkurrence og handel), og om nogle af dem udgør eksisterende støtte |
| --- | --- |

—

hvorvidt de enkelte foranstaltninger er statsstøtte (tilstedeværelse af en fordel, statslige ressourcer, spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningerne kan tilregnes staten, påvirkningen af konkurrence og handel), og om nogle af dem udgør eksisterende støtte

| — | identificering af støttemodtagere |
| --- | --- |

—

identificering af støttemodtagere

| — | forenelighed af mulig statsstøtte |
| --- | --- |

—

forenelighed af mulig statsstøtte

| — | hindringer for inddrivelse af støtten (ligebehandling, berettigede forventninger, retssikkerhed). |
| --- | --- |

—

hindringer for inddrivelse af støtten (ligebehandling, berettigede forventninger, retssikkerhed).

4.1.   SAGSFORLØB

| (49) | Spanien mener, at Kommissionen iværksatte den formelle undersøgelsesprocedure uden på behørig vis at tjekke sine vigtigste konklusioner med de spanske myndigheder. Som følge heraf er den spanske stats ret til at blive hørt og kontradiktionsprincippet, der er væsentlig for enhver forvaltningsprocedure, blevet krænket. |
| --- | --- |

(49)

Spanien mener, at Kommissionen iværksatte den formelle undersøgelsesprocedure uden på behørig vis at tjekke sine vigtigste konklusioner med de spanske myndigheder. Som følge heraf er den spanske stats ret til at blive hørt og kontradiktionsprincippet, der er væsentlig for enhver forvaltningsprocedure, blevet krænket.

| (50) | Ifølge en række tredjeparter burde Kommissionen have benyttet proceduren for eksisterende støtte, for hvis de udgør støtte, ville de to involverede skatteforanstaltninger (afskrivningsreglerne for leasede aktiver og TS-ordningen) være eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(50)

Ifølge en række tredjeparter burde Kommissionen have benyttet proceduren for eksisterende støtte, for hvis de udgør støtte, ville de to involverede skatteforanstaltninger (afskrivningsreglerne for leasede aktiver og TS-ordningen) være eksisterende støtte.

4.2.   VURDERING AF SLB SOM EN ORDNING/VURDERING AF DE ENKELTE FORANSTALTNINGER

4.2.1.   Klagere

| (51) | Holland Shipbuilding finder, at SLB bør betragtes som én ordning, fordi det er en organiseret ordning, der bevidst udnytter forskellige skatteforanstaltninger til at skabe en økonomisk fordel, som er langt større end den samlede fordel, man kunne opnå ved at anvende de forskellige foranstaltninger hver for sig, og fordi foranstaltningerne er indbyrdes forbundne. Brugen af TS-ordningen giver ØIG'er mulighed for at gøre den midlertidige skattefordel, som genereres af den indledende og fremskyndede afskrivning, permanent. De vage betingelser for anvendelsen af indledende afskrivning og de spanske myndigheders fortolkning heraf giver skatteforvaltningen skønsbeføjelser. Dette bekræftes af, at godkendelsen i praksis kun gives, hvis skiftet foretages fra det normale selskabsskattesystem til TS-ordningen. |
| --- | --- |

(51)

Holland Shipbuilding finder, at SLB bør betragtes som én ordning, fordi det er en organiseret ordning, der bevidst udnytter forskellige skatteforanstaltninger til at skabe en økonomisk fordel, som er langt større end den samlede fordel, man kunne opnå ved at anvende de forskellige foranstaltninger hver for sig, og fordi foranstaltningerne er indbyrdes forbundne. Brugen af TS-ordningen giver ØIG'er mulighed for at gøre den midlertidige skattefordel, som genereres af den indledende og fremskyndede afskrivning, permanent. De vage betingelser for anvendelsen af indledende afskrivning og de spanske myndigheders fortolkning heraf giver skatteforvaltningen skønsbeføjelser. Dette bekræftes af, at godkendelsen i praksis kun gives, hvis skiftet foretages fra det normale selskabsskattesystem til TS-ordningen.

| (52) | Danish Maritime og [...] (30)
   (31) anser også SLB som helhed for at være en statsstøtteordning, der — uanset hvem modtagerne er — klart giver visse foretagender en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(52)

Danish Maritime og [...] (30)
   (31) anser også SLB som helhed for at være en statsstøtteordning, der — uanset hvem modtagerne er — klart giver visse foretagender en økonomisk fordel.

4.2.2.   Spanien og deltagerne i leasingbeskatningstransaktioner

| (53) | Spanien og de foretagender, Kommissionen har identificeret som potentielle støttemodtagere (rederier, banker, investorer i ØIG'er, skibsværfter, som er involveret i SLB-operationer), anfægter imidlertid denne samlede tilgang. |
| --- | --- |

(53)

Spanien og de foretagender, Kommissionen har identificeret som potentielle støttemodtagere (rederier, banker, investorer i ØIG'er, skibsværfter, som er involveret i SLB-operationer), anfægter imidlertid denne samlede tilgang.

| (54) | De mener, at SLB ikke som sådan er fastlagt i den spanske skattelovgivning, at SLB-operationer er private aftaler (leasing, bareboatcharter, ØIG), der er indgået af private parter, som frit kan vælge den billigste måde til at finansiere et aktiv og benytte de kontraktlige og skattemæssige ordninger, som er tilgængelige for dem. De fastholder også, at Spanien ikke bør gøres ansvarlig for de fordele, skatteyderne får i deres forsøg på at mindske deres skattebyrde. Endvidere kræver skattelovgivningen ikke, at alle de foranstaltninger, som Kommissionen nævner i afgørelse K(2011) 4494 endelig, benyttes. |
| --- | --- |

(54)

De mener, at SLB ikke som sådan er fastlagt i den spanske skattelovgivning, at SLB-operationer er private aftaler (leasing, bareboatcharter, ØIG), der er indgået af private parter, som frit kan vælge den billigste måde til at finansiere et aktiv og benytte de kontraktlige og skattemæssige ordninger, som er tilgængelige for dem. De fastholder også, at Spanien ikke bør gøres ansvarlig for de fordele, skatteyderne får i deres forsøg på at mindske deres skattebyrde. Endvidere kræver skattelovgivningen ikke, at alle de foranstaltninger, som Kommissionen nævner i afgørelse K(2011) 4494 endelig, benyttes.

| (55) | Den spanske banksammenslutning, (Asociación Española de Banca — AEB) finder, at det er første gang, at Kommissionen har identificeret statsstøtte i en kombination af lovlige transaktioner mellem private enheder frem for i en lovbestemmelse. |
| --- | --- |

(55)

Den spanske banksammenslutning, (Asociación Española de Banca — AEB) finder, at det er første gang, at Kommissionen har identificeret statsstøtte i en kombination af lovlige transaktioner mellem private enheder frem for i en lovbestemmelse.

| (56) | AEB mener, at der snarere end én ordning er tale om to forskellige ordninger (afskrivningsordningen og TS), som klart kan adskilles og behandles separat, uanset om de bruges separat eller sammen. |
| --- | --- |

(56)

AEB mener, at der snarere end én ordning er tale om to forskellige ordninger (afskrivningsordningen og TS), som klart kan adskilles og behandles separat, uanset om de bruges separat eller sammen.

| (57) | Desuden er AEB af den opfattelse, at Kommissionen har undladt at identificere et generelt referencesystem, før den identificerede en selektiv fordel. Ifølge AEB er der mange måder at finansiere erhvervelsen af et aktiv på ved hjælp af forskellige kombinationer af lovlige instrumenter og skatteforanstaltninger, og Kommissionen bør sammenligne alle disse alternative situationer. Det ville derfor være unaturligt at konkludere, at SLB giver visse virksomheder en selektiv fordel, især hvis Kommissionen bruger den — skattemæssigt set — dyreste måde at finansiere en investering på og derved ser bort fra alle de incitamenter, som investorerne har til rådighed. |
| --- | --- |

(57)

Desuden er AEB af den opfattelse, at Kommissionen har undladt at identificere et generelt referencesystem, før den identificerede en selektiv fordel. Ifølge AEB er der mange måder at finansiere erhvervelsen af et aktiv på ved hjælp af forskellige kombinationer af lovlige instrumenter og skatteforanstaltninger, og Kommissionen bør sammenligne alle disse alternative situationer. Det ville derfor være unaturligt at konkludere, at SLB giver visse virksomheder en selektiv fordel, især hvis Kommissionen bruger den — skattemæssigt set — dyreste måde at finansiere en investering på og derved ser bort fra alle de incitamenter, som investorerne har til rådighed.

| (58) | Derfor giver SLB ikke en selektiv fordel. Dette støttes navnlig af, at Kommissionen identificerer flere potentielle modtagere, som ikke svarer til økonomiske sektorer. Under henvisning til Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (32) (i det følgende benævnt »Kommissionens meddelelse om virksomhedsbeskatning«) og Kommissionens beslutning om den nederlandske Groupsrentebox-ordning (33) finder AEB, at det ikke kan konkluderes, at foranstaltningen er selektiv, fordi den er mere fordelagtig for medlemmer af ØIG'er, som investerer i søgående skibe end i andre aktiver. |
| --- | --- |

(58)

Derfor giver SLB ikke en selektiv fordel. Dette støttes navnlig af, at Kommissionen identificerer flere potentielle modtagere, som ikke svarer til økonomiske sektorer. Under henvisning til Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (32) (i det følgende benævnt »Kommissionens meddelelse om virksomhedsbeskatning«) og Kommissionens beslutning om den nederlandske Groupsrentebox-ordning (33) finder AEB, at det ikke kan konkluderes, at foranstaltningen er selektiv, fordi den er mere fordelagtig for medlemmer af ØIG'er, som investerer i søgående skibe end i andre aktiver.

| (59) | Da SLB kun består af private parter, som anvender generelle skatteforanstaltninger i forbindelse med private aftaler, er der ingen statsmidler involveret. |
| --- | --- |

(59)

Da SLB kun består af private parter, som anvender generelle skatteforanstaltninger i forbindelse med private aftaler, er der ingen statsmidler involveret.

| (60) | Ifølge AEB er der ingen påvirkning af konkurrence og handel mellem medlemsstaterne, fordi de vigtigste modtagere, som Kommissionen har identificeret, er rederier, og fordi foranstaltningen er tilgængelig for alle rederier fra Europa og andre steder i verden. |
| --- | --- |

(60)

Ifølge AEB er der ingen påvirkning af konkurrence og handel mellem medlemsstaterne, fordi de vigtigste modtagere, som Kommissionen har identificeret, er rederier, og fordi foranstaltningen er tilgængelig for alle rederier fra Europa og andre steder i verden.

| (61) | I deres bemærkninger beskriver disse tredjeparter SLB som en række foranstaltninger uden indbyrdes sammenhæng (individuel tilgang) og fremsætter ingen yderligere bemærkninger til SLB som helhed. |
| --- | --- |

(61)

I deres bemærkninger beskriver disse tredjeparter SLB som en række foranstaltninger uden indbyrdes sammenhæng (individuel tilgang) og fremsætter ingen yderligere bemærkninger til SLB som helhed.

4.3.   BEMÆRKNINGER TIL VURDERINGEN AF DE ENKELTE FORANSTALTNINGER

4.3.1.   Fremskyndet afskrivning (artikel 115, stk. 6, i TRLIS
   (34)
  ) — Foranstaltning 1

| (62) | Ifølge Spanien og nogle tredjeparter finder denne foranstaltning generelt anvendelse på alle typer af aktiver og alle sektorer. Den forskellige skatte- og regnskabsmæssige behandling af leasingafgifter medfører ikke en faktisk selektivitet, hvilket bekræftes af, at mange forskellige sektorer benytter denne foranstaltning. Endvidere giver det spanske selskabsskattesystem mulighed for alternative fremskyndede afskrivningsordninger. AEB anfører, at lineær afskrivning ikke kan betragtes som (eneste) reference for at fastslå, at der foreligger en fordel, fordi andre afskrivningsmetoder generelt er tilladt. Artikel 11 i TRLIS og artikel 1-5 i RIS giver mulighed for at anvende degressive metoder såsom saldoafskrivningsmetoden (35) eller »sum-of-the-years-digit«-metoden (SYD) (36) samt muligheden for at afskrive et aktiv efter en specifik plan, som er aftalt med skattemyndighederne (37). AEB anfører som eksempel, at saldoafskrivningsmetoden ville gælde med en sats, der er 2,5 gange højere end den gældende lineære afskrivningssats, dvs. 25 %. |
| --- | --- |

(62)

Ifølge Spanien og nogle tredjeparter finder denne foranstaltning generelt anvendelse på alle typer af aktiver og alle sektorer. Den forskellige skatte- og regnskabsmæssige behandling af leasingafgifter medfører ikke en faktisk selektivitet, hvilket bekræftes af, at mange forskellige sektorer benytter denne foranstaltning. Endvidere giver det spanske selskabsskattesystem mulighed for alternative fremskyndede afskrivningsordninger. AEB anfører, at lineær afskrivning ikke kan betragtes som (eneste) reference for at fastslå, at der foreligger en fordel, fordi andre afskrivningsmetoder generelt er tilladt. Artikel 11 i TRLIS og artikel 1-5 i RIS giver mulighed for at anvende degressive metoder såsom saldoafskrivningsmetoden (35) eller »sum-of-the-years-digit«-metoden (SYD) (36) samt muligheden for at afskrive et aktiv efter en specifik plan, som er aftalt med skattemyndighederne (37). AEB anfører som eksempel, at saldoafskrivningsmetoden ville gælde med en sats, der er 2,5 gange højere end den gældende lineære afskrivningssats, dvs. 25 %.

4.3.2.   Skønsmæssig anvendelse af indledende afskrivning (artikel 115, stk. 11, i TRLIS, artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49, i RIS) — foranstaltning 2

| (63) | Det hævdes, at indledende afskrivning blot er en metode til fremskyndet afskrivning, hvorefter fremskyndet afskrivning på visse betingelser kan begynde før den dato, hvor aktivet leveres til og drives af den endelige bruger. Hvis det ikke var muligt at fratrække beløb, som blev betalt under opførelsen af aktivet, ville dette nemlig indebære forudgående beskatning. Indledende afskrivning genopretter kun neutraliteten og overensstemmelsen mellem kapitalstrømmen og skattebehandlingen. |
| --- | --- |

(63)

Det hævdes, at indledende afskrivning blot er en metode til fremskyndet afskrivning, hvorefter fremskyndet afskrivning på visse betingelser kan begynde før den dato, hvor aktivet leveres til og drives af den endelige bruger. Hvis det ikke var muligt at fratrække beløb, som blev betalt under opførelsen af aktivet, ville dette nemlig indebære forudgående beskatning. Indledende afskrivning genopretter kun neutraliteten og overensstemmelsen mellem kapitalstrømmen og skattebehandlingen.

| (64) | AEB påpeger at muligheden for at foregribe begyndelsen af afskrivningsperioden er en generel foranstaltning, som der også åbnes mulighed for i artikel 11, stk. 1, litra d), i TRLIS og i artikel 5 i RIS, hvor de generelle afskrivningsregler er defineret. Disse bestemmelser giver skattemyndighederne mulighed for at godkende en bestemt afskrivningsplan, som forelægges og begrundes af den skattepligtige person, bl.a. for aktiver under opførelse. |
| --- | --- |

(64)

AEB påpeger at muligheden for at foregribe begyndelsen af afskrivningsperioden er en generel foranstaltning, som der også åbnes mulighed for i artikel 11, stk. 1, litra d), i TRLIS og i artikel 5 i RIS, hvor de generelle afskrivningsregler er defineret. Disse bestemmelser giver skattemyndighederne mulighed for at godkende en bestemt afskrivningsplan, som forelægges og begrundes af den skattepligtige person, bl.a. for aktiver under opførelse.

| (65) | Det eneste formål med en forudgående tilladelse til indledende afskrivning og den procedure, som følges af skattemyndighederne, er at kontrollere, at operationen er reel, og at de objektive kriterier i lovgivningen er opfyldt. Især skal det på forhånd sikres, at der foreligger en leasingaftale, hvis startdato ligger før ibrugtagning eller levering af aktivet, at det efter anmodning anføres, at betalinger for inddrivelse af aktivets omkostninger er fradragsberettigede, at kontrakten gælder køb af et aktiv, som kræver en lang kontrakt-/opførelsesperiode i overensstemmelse med driftsbetingelserne for aktivet, at kontrakten om opførelse af aktivet er underskrevet, og at de specifikke kontraktlige betingelser for brugen af aktivet er oplyst. |
| --- | --- |

(65)

Det eneste formål med en forudgående tilladelse til indledende afskrivning og den procedure, som følges af skattemyndighederne, er at kontrollere, at operationen er reel, og at de objektive kriterier i lovgivningen er opfyldt. Især skal det på forhånd sikres, at der foreligger en leasingaftale, hvis startdato ligger før ibrugtagning eller levering af aktivet, at det efter anmodning anføres, at betalinger for inddrivelse af aktivets omkostninger er fradragsberettigede, at kontrakten gælder køb af et aktiv, som kræver en lang kontrakt-/opførelsesperiode i overensstemmelse med driftsbetingelserne for aktivet, at kontrakten om opførelse af aktivet er underskrevet, og at de specifikke kontraktlige betingelser for brugen af aktivet er oplyst.

| (66) | Ud over de generelle betingelser i artikel 49 i RIS er der fastsat en supplerende betingelse i artikel 48, stk. 4, i TRLIS, når ansøgeren er en ØIG. Godkendelsen afhænger ikke af, at der anvendes andre foranstaltninger eller bliver fremsendt supplerende dokumenter. Endelig illustreres et eventuelt skøn i proceduren af den kendsgerning, at ingen ansøgning indgivet til skatteforvaltningen nogensinde er blevet afvist. I den forbindelse finder AEB, at Kommissionen nøjere bør undersøge begrundelserne for, at finansieringstransaktionerne ikke gennemføres. Hvis nogle rederier — sådan som Kommissionen hævder på grundlag af uformelle oplysninger — ikke kunne finde en bank til at organisere transaktionen, skyldes det mere, at parterne ikke kunne blive enige om visse dele af transaktionerne såsom prisen. AEB afviser udtrykkeligt, at nogen af dens medlemmer deltog i et møde eller en uformel kontakt med de spanske myndigheder. Faktisk er situationen ikke den samme som beskrevet i Kommissionens beslutning om det franske GIE Fiscaux
   (38), hvor betingelsen om, at transaktionen skulle repræsentere en betydelig økonomisk og social interesse, blev fundet upræcis og overladt til skattemyndighedernes skøn. Tværtimod afviser AEB, at nogen af betingelserne artikel 49 i RIS er upræcis og åben for fortolkning. |
| --- | --- |

(66)

Ud over de generelle betingelser i artikel 49 i RIS er der fastsat en supplerende betingelse i artikel 48, stk. 4, i TRLIS, når ansøgeren er en ØIG. Godkendelsen afhænger ikke af, at der anvendes andre foranstaltninger eller bliver fremsendt supplerende dokumenter. Endelig illustreres et eventuelt skøn i proceduren af den kendsgerning, at ingen ansøgning indgivet til skatteforvaltningen nogensinde er blevet afvist. I den forbindelse finder AEB, at Kommissionen nøjere bør undersøge begrundelserne for, at finansieringstransaktionerne ikke gennemføres. Hvis nogle rederier — sådan som Kommissionen hævder på grundlag af uformelle oplysninger — ikke kunne finde en bank til at organisere transaktionen, skyldes det mere, at parterne ikke kunne blive enige om visse dele af transaktionerne såsom prisen. AEB afviser udtrykkeligt, at nogen af dens medlemmer deltog i et møde eller en uformel kontakt med de spanske myndigheder. Faktisk er situationen ikke den samme som beskrevet i Kommissionens beslutning om det franske GIE Fiscaux
   (38), hvor betingelsen om, at transaktionen skulle repræsentere en betydelig økonomisk og social interesse, blev fundet upræcis og overladt til skattemyndighedernes skøn. Tværtimod afviser AEB, at nogen af betingelserne artikel 49 i RIS er upræcis og åben for fortolkning.

| (67) | Som følge heraf finder indledende afskrivning — på samme måde som fremskyndet afskrivning — generelt anvendelse på alle typer af aktiver og alle sektorer. Det er en generel foranstaltning. |
| --- | --- |

(67)

Som følge heraf finder indledende afskrivning — på samme måde som fremskyndet afskrivning — generelt anvendelse på alle typer af aktiver og alle sektorer. Det er en generel foranstaltning.

| (68) | Da det er en metode til anvendelse af fremskyndet støtte, bør det — hvis det anses for at være støtte — betragtes som eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(68)

Da det er en metode til anvendelse af fremskyndet støtte, bør det — hvis det anses for at være støtte — betragtes som eksisterende støtte.

4.3.3.   Økonomiske interessegruppers skattemæssige transparens (artikel 48 i TRLIS) — Foranstaltning 3

| (69) | Ifølge AEB er ØIG'ers skattemæssige transparens i overensstemmelse med logikken i det spanske skattesystem. Denne transparens giver flere investorer mulighed for at foretage en fælles investering, som ingen af dem ville foretage selv, og alligevel — på grund af denne transparens og i forhold til deres andel af investeringen — være omfattet af en skattemæssig behandling, som om de havde investeret alene. Dermed er der ingen fordel knyttet til anvendelsen af ØIG-status. Endvidere medfører denne status ingen branchemæssige begrænsninger. Enhver spansk skatteyder kan være medlem af en ØIG. Den er derfor ikke selektiv. |
| --- | --- |

(69)

Ifølge AEB er ØIG'ers skattemæssige transparens i overensstemmelse med logikken i det spanske skattesystem. Denne transparens giver flere investorer mulighed for at foretage en fælles investering, som ingen af dem ville foretage selv, og alligevel — på grund af denne transparens og i forhold til deres andel af investeringen — være omfattet af en skattemæssig behandling, som om de havde investeret alene. Dermed er der ingen fordel knyttet til anvendelsen af ØIG-status. Endvidere medfører denne status ingen branchemæssige begrænsninger. Enhver spansk skatteyder kan være medlem af en ØIG. Den er derfor ikke selektiv.

4.3.4.   TS-ordningen (artikel 124-128 i TRLIS) — Foranstaltning 4

| (70) | Da Kommissionen i afgørelse K(2011) 4494 endelig anførte, at den havde godkendt den spanske TS-ordning i 2002 som støtte, der er forenelig med retningslinjerne for søtransportsektoren (39), koncentrerer de spanske myndigheder og tredjeparter deres bemærkninger om anvendelsesområdet for 2002-godkendelsen og om de specifikke spørgsmål om, hvorvidt finansielle ØIG'er (40), der er involveret i SLB-transaktioner, bør drage fordel af TS-ordningen. |
| --- | --- |

(70)

Da Kommissionen i afgørelse K(2011) 4494 endelig anførte, at den havde godkendt den spanske TS-ordning i 2002 som støtte, der er forenelig med retningslinjerne for søtransportsektoren (39), koncentrerer de spanske myndigheder og tredjeparter deres bemærkninger om anvendelsesområdet for 2002-godkendelsen og om de specifikke spørgsmål om, hvorvidt finansielle ØIG'er (40), der er involveret i SLB-transaktioner, bør drage fordel af TS-ordningen.

| (71) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt finansielle ØIG'er (40), der er involveret i SLB-transaktioner — og som ikke driver skibe, men investerer i dem og chartrer dem ud som led i finansielle investeringer — bør være omfattet af TS-ordningen, fastholder Spanien, at selskaberne driver skibe ved at chartre dem ud og derfor er blevet opført i spanske rederiregistre (som rederier) siden ikrafttrædelsen af artikel 1 i kongeligt dekret 1027/1989 (41) af 28. juli 1989, der er gentaget i artikel 9 i lov 27/1992 af 24. november 1992. Da Kommissionen har godkendt anvendelsen af TS-ordningen på alle selskaber i de spanske rederiregistre (42), omfatter denne tilladelse selskaber, som ejer skibe og lejer eller leaser dem ud til tredjeparter. Hvis den foranstaltning betragtes som statsstøtte, bør den derfor betragtes som eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(71)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt finansielle ØIG'er (40), der er involveret i SLB-transaktioner — og som ikke driver skibe, men investerer i dem og chartrer dem ud som led i finansielle investeringer — bør være omfattet af TS-ordningen, fastholder Spanien, at selskaberne driver skibe ved at chartre dem ud og derfor er blevet opført i spanske rederiregistre (som rederier) siden ikrafttrædelsen af artikel 1 i kongeligt dekret 1027/1989 (41) af 28. juli 1989, der er gentaget i artikel 9 i lov 27/1992 af 24. november 1992. Da Kommissionen har godkendt anvendelsen af TS-ordningen på alle selskaber i de spanske rederiregistre (42), omfatter denne tilladelse selskaber, som ejer skibe og lejer eller leaser dem ud til tredjeparter. Hvis den foranstaltning betragtes som statsstøtte, bør den derfor betragtes som eksisterende støtte.

4.3.5.   Artikel 50, stk. 3, i RIS — Foranstaltning 5

| (72) | Spanien, PYMAR og nogle banker hævder, at artikel 50, stk. 3, i RIS kun indeholder gennemførelsesforanstaltninger, der skal give retssikkerhed. De fastholder, at væsentlige elementer i en skatteforanstaltning ifølge principperne i det spanske retssystem altid skal være undergivet loven, og at denne bestemmelse — som er indeholdt i et kongeligt dekret — ikke indfører noget nyt, men kun præciserer anvendelsesområdet for artikel 125, stk. 2, i TRLIS. Den afviger ikke fra loven og skaber heller ikke yderligere fordele. Den manglende beskatning af kapitalgevinster var allerede en del af den ordning, som Kommissionen godkendte, og den bør derfor — hvis den udgør statsstøtte — betragtes som eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(72)

Spanien, PYMAR og nogle banker hævder, at artikel 50, stk. 3, i RIS kun indeholder gennemførelsesforanstaltninger, der skal give retssikkerhed. De fastholder, at væsentlige elementer i en skatteforanstaltning ifølge principperne i det spanske retssystem altid skal være undergivet loven, og at denne bestemmelse — som er indeholdt i et kongeligt dekret — ikke indfører noget nyt, men kun præciserer anvendelsesområdet for artikel 125, stk. 2, i TRLIS. Den afviger ikke fra loven og skaber heller ikke yderligere fordele. Den manglende beskatning af kapitalgevinster var allerede en del af den ordning, som Kommissionen godkendte, og den bør derfor — hvis den udgør statsstøtte — betragtes som eksisterende støtte.

| (73) | Endvidere anfører Spanien og de påståede modtagere, at det er logisk at betragte skibet som »nyt«, eftersom ingen brugte det før lejeren, og udnyttelsen af optionen aftales ved indgåelse af leasingkontrakten (43). AEB erklærer, at et aktiv normalt anses for at være nyt, når det købes via optionen i en leasingkontrakt. |
| --- | --- |

(73)

Endvidere anfører Spanien og de påståede modtagere, at det er logisk at betragte skibet som »nyt«, eftersom ingen brugte det før lejeren, og udnyttelsen af optionen aftales ved indgåelse af leasingkontrakten (43). AEB erklærer, at et aktiv normalt anses for at være nyt, når det købes via optionen i en leasingkontrakt.

4.4.   BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE OVERFØRSEL AF STATSMIDLER OG TILREGNELSE AF FORANSTALTNINGERNE TIL STATEN

| (74) | Ifølge klagerne indebærer et skattefradrag en overførsel af statsmidler i form af et tab af skatteindtægter. SLB/skatteforanstaltningerne kan tilregnes staten, fordi alle foranstaltningerne er hjemlet i spansk lov. Endvidere bygger SLB på en godkendelse, som gives af skattemyndighederne. Selv om disse godkendelser vedrører individuelle foranstaltninger, er det klart, at godkendelserne i praksis gives til de samlede SLB-transaktioner. Dette bekræftes af, at anmodningen om indledende afskrivning til skatteforvaltningen indeholder en detaljeret beskrivelse af opførelsen og fordelingen af skattefordelen mellem ØIG eller investorerne og rederiet samt en meddelelse fra skibsværftet om de forventede sociale og økonomiske fordele af aftalen. Der er ingen grund til, at disse dokumenter systematisk ville blive stillet til rådighed, hvis de ikke netop var en forudsætning for godkendelse. |
| --- | --- |

(74)

Ifølge klagerne indebærer et skattefradrag en overførsel af statsmidler i form af et tab af skatteindtægter. SLB/skatteforanstaltningerne kan tilregnes staten, fordi alle foranstaltningerne er hjemlet i spansk lov. Endvidere bygger SLB på en godkendelse, som gives af skattemyndighederne. Selv om disse godkendelser vedrører individuelle foranstaltninger, er det klart, at godkendelserne i praksis gives til de samlede SLB-transaktioner. Dette bekræftes af, at anmodningen om indledende afskrivning til skatteforvaltningen indeholder en detaljeret beskrivelse af opførelsen og fordelingen af skattefordelen mellem ØIG eller investorerne og rederiet samt en meddelelse fra skibsværftet om de forventede sociale og økonomiske fordele af aftalen. Der er ingen grund til, at disse dokumenter systematisk ville blive stillet til rådighed, hvis de ikke netop var en forudsætning for godkendelse.

| (75) | Rederierne hævder derimod, at den rabat, skibsværftet eller ØIG gav på den oprindelige pris, ikke kan tilregnes staten, fordi den er resultatet af et privat kontraktligt forhold mellem ØIG og rederiet, der medvirker i transaktionen. |
| --- | --- |

(75)

Rederierne hævder derimod, at den rabat, skibsværftet eller ØIG gav på den oprindelige pris, ikke kan tilregnes staten, fordi den er resultatet af et privat kontraktligt forhold mellem ØIG og rederiet, der medvirker i transaktionen.

4.5.   BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE KONKURRENCEFORDREJNING OG INDVIRKNING PÅ SAMHANDELEN

| (76) | [...] finder, at størrelsen af de pågældende fordele (14 mio. EUR i eksemplet, der er anført i afgørelse K(2011) 4494 endelig), uden tvivl påvirker modtagernes markedsposition og derfor skaber væsentlige fordrejninger på markeder, som er præget af en høj grad af konkurrence. Ordningen giver spanske skibsværfter en stor fordel, idet de kan promovere deres skibe til en pris, der er lavere end andre europæiske skibsværfters, fordi den omfatter fordele under SLB. [...] henviser til statistikker fra det spanske erhvervsministerium, som viser, at spanske skibsværfter over tid har betjent flere og flere skibsredere fra udlandet. |
| --- | --- |

(76)

[...] finder, at størrelsen af de pågældende fordele (14 mio. EUR i eksemplet, der er anført i afgørelse K(2011) 4494 endelig), uden tvivl påvirker modtagernes markedsposition og derfor skaber væsentlige fordrejninger på markeder, som er præget af en høj grad af konkurrence. Ordningen giver spanske skibsværfter en stor fordel, idet de kan promovere deres skibe til en pris, der er lavere end andre europæiske skibsværfters, fordi den omfatter fordele under SLB. [...] henviser til statistikker fra det spanske erhvervsministerium, som viser, at spanske skibsværfter over tid har betjent flere og flere skibsredere fra udlandet.

| (77) | Med hensyn til rederierne finder [...], at de kan spare millioner af euro på en væsentlig del af deres faste omkostninger ved at købe skibe fra spanske skibsværfter til en langt lavere pris. Da denne fordel fordeles over hele den periode, hvor omkostningerne til skibet dækkes ind, giver den dem en konkurrencefordel i forhold til andre rederier og fordrejer derfor konkurrencen i mange år. |
| --- | --- |

(77)

Med hensyn til rederierne finder [...], at de kan spare millioner af euro på en væsentlig del af deres faste omkostninger ved at købe skibe fra spanske skibsværfter til en langt lavere pris. Da denne fordel fordeles over hele den periode, hvor omkostningerne til skibet dækkes ind, giver den dem en konkurrencefordel i forhold til andre rederier og fordrejer derfor konkurrencen i mange år.

| (78) | Som allerede anført hævder rederne, at alle rederier har adgang til de betingelser, spanske skibsværfter tilbyder, og derfor kan nyde godt af de prisrabatter, spanske skibsværfter måtte tilbyde. De anfører også, at de har betalt en fair markedspris og ikke har nydt godt af nogen økonomisk fordel. Derfor er det ikke sandsynligt, at køb af skibe fra spanske skibsværfter vil reducere deres driftsomkostninger væsentligt eller styrke deres position varigt, sådan som Kommissionen anfører i afgørelse K(2011) 4494 endelig. |
| --- | --- |

(78)

Som allerede anført hævder rederne, at alle rederier har adgang til de betingelser, spanske skibsværfter tilbyder, og derfor kan nyde godt af de prisrabatter, spanske skibsværfter måtte tilbyde. De anfører også, at de har betalt en fair markedspris og ikke har nydt godt af nogen økonomisk fordel. Derfor er det ikke sandsynligt, at køb af skibe fra spanske skibsværfter vil reducere deres driftsomkostninger væsentligt eller styrke deres position varigt, sådan som Kommissionen anfører i afgørelse K(2011) 4494 endelig.

4.6.   BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE IDENTIFICERING AF STØTTEMODTAGERNE

| (79) | Ifølge AEB kan ØIG'er ikke være støttemodtagere. På grund af deres skattemæssige transparens er det investorer, der skal betale skat som følge af ØIG'ens kommercielle virksomhed. Dermed kan ØIG'er ikke have nogen økonomisk fordel som følge af en skattelettelse. Endvidere kan enhver spansk skatteyder blive investor — medlem — af en ØIG. |
| --- | --- |

(79)

Ifølge AEB kan ØIG'er ikke være støttemodtagere. På grund af deres skattemæssige transparens er det investorer, der skal betale skat som følge af ØIG'ens kommercielle virksomhed. Dermed kan ØIG'er ikke have nogen økonomisk fordel som følge af en skattelettelse. Endvidere kan enhver spansk skatteyder blive investor — medlem — af en ØIG.

| (80) | På den anden side mener en række rederier, at ØIG'er er de eneste mulige støttemodtagere. Redere kan ikke modtage støtte, fordi de ikke er spanske skatteydere. Endvidere anfører de, at Kommissionen fejlagtigt — og uden at give en forklaring — antog, at skattefordelene ville blive overført fra ØIG'en til rederiet i form af en rabat. Faktisk fastsættes prisen efter en kommerciel beslutning, der træffes af den private ejer af et aktiv. |
| --- | --- |

(80)

På den anden side mener en række rederier, at ØIG'er er de eneste mulige støttemodtagere. Redere kan ikke modtage støtte, fordi de ikke er spanske skatteydere. Endvidere anfører de, at Kommissionen fejlagtigt — og uden at give en forklaring — antog, at skattefordelene ville blive overført fra ØIG'en til rederiet i form af en rabat. Faktisk fastsættes prisen efter en kommerciel beslutning, der træffes af den private ejer af et aktiv.

| (81) | Rederne hævder, at rederier fra hele verden normalt køber skibe fra skibsværfter i forskellige lande, herunder, hvis de ønsker det, spanske værfter. Alle rederier kan derfor få alle de rabatter, spanske skibsværfter kan tilbyde. |
| --- | --- |

(81)

Rederne hævder, at rederier fra hele verden normalt køber skibe fra skibsværfter i forskellige lande, herunder, hvis de ønsker det, spanske værfter. Alle rederier kan derfor få alle de rabatter, spanske skibsværfter kan tilbyde.

| (82) | Flere redere anfører, at de, såfremt SLB udgør statsstøtte, ikke er modtagere af denne støtte. Det gives der to begrundelse for. For det første viser den måde, hvorpå SLB-strukturen fungerer, at der sker en koordinering mellem ØIG og skibsværftet, som udgør ét interessecenter og fastsætter salgsprisen. For det andet giver virksomheder, der driver slæbebåde og bjergningsfartøjer, eksempler på tilbud, som de har modtaget fra skibsværfter uden for Spanien, om at bygge lignende slæbebåde. De tilbud er i samme prisklasse eller endda billigere end dem fra de spanske skibsværfter, som i sidste ende blev valgt. De anfører, at de derfor har betalt en fair markedspris og ikke har haft nogen økonomisk fordel, jf. artikel 107, stk. 1, TEUF. Såfremt SLB skulle give en økonomisk fordel, skulle modtagerne være de skibsværfter, som medvirker i SLB-transaktioner og ikke rederierne. |
| --- | --- |

(82)

Flere redere anfører, at de, såfremt SLB udgør statsstøtte, ikke er modtagere af denne støtte. Det gives der to begrundelse for. For det første viser den måde, hvorpå SLB-strukturen fungerer, at der sker en koordinering mellem ØIG og skibsværftet, som udgør ét interessecenter og fastsætter salgsprisen. For det andet giver virksomheder, der driver slæbebåde og bjergningsfartøjer, eksempler på tilbud, som de har modtaget fra skibsværfter uden for Spanien, om at bygge lignende slæbebåde. De tilbud er i samme prisklasse eller endda billigere end dem fra de spanske skibsværfter, som i sidste ende blev valgt. De anfører, at de derfor har betalt en fair markedspris og ikke har haft nogen økonomisk fordel, jf. artikel 107, stk. 1, TEUF. Såfremt SLB skulle give en økonomisk fordel, skulle modtagerne være de skibsværfter, som medvirker i SLB-transaktioner og ikke rederierne.

| (83) | Holland Shipbuilding mener, at støttemodtagerne er ØIG'er og deres investorer samt rederierne, men også de spanske skibsværfter, fordi der er en væsentlig forskel mellem den pris, rederen betaler, og den pris, værftet modtager, som ligger over markedsprisen. Ifølge en national skibsbygningssammenslutning var ordningen udformet til gavn for skibsværfterne. Det ville være ukorrekt at konkludere, at SLB er til gavn for rederierne. Reduktionen i konstruktionspris indebærer ikke nødvendigvis en fordel for køberen af skibet. Endvidere kan spanske skibsværfter kun tilbyde købere, som benytter SLB, denne fordel. SLB udgør ulovlig støtte til værftsindustrien, som er skadelig for nationale skibsbyggere, der er i direkte konkurrence med de spanske. |
| --- | --- |

(83)

Holland Shipbuilding mener, at støttemodtagerne er ØIG'er og deres investorer samt rederierne, men også de spanske skibsværfter, fordi der er en væsentlig forskel mellem den pris, rederen betaler, og den pris, værftet modtager, som ligger over markedsprisen. Ifølge en national skibsbygningssammenslutning var ordningen udformet til gavn for skibsværfterne. Det ville være ukorrekt at konkludere, at SLB er til gavn for rederierne. Reduktionen i konstruktionspris indebærer ikke nødvendigvis en fordel for køberen af skibet. Endvidere kan spanske skibsværfter kun tilbyde købere, som benytter SLB, denne fordel. SLB udgør ulovlig støtte til værftsindustrien, som er skadelig for nationale skibsbyggere, der er i direkte konkurrence med de spanske.

| (84) | PYMAR mener, at Kommissionen i afgørelse K(2011) 4494 endelig ikke i tilstrækkelig grad begrundede, hvorfor den identificerer skibsværfter som potentielle støttemodtagere. PYMAR understreger også, at Kommissionen i sager om lignende skatteordninger, GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes eller Le Levant
   (44), ikke identificerede producenten af aktivet som modtager af statsstøtte. |
| --- | --- |

(84)

PYMAR mener, at Kommissionen i afgørelse K(2011) 4494 endelig ikke i tilstrækkelig grad begrundede, hvorfor den identificerer skibsværfter som potentielle støttemodtagere. PYMAR understreger også, at Kommissionen i sager om lignende skatteordninger, GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes eller Le Levant
   (44), ikke identificerede producenten af aktivet som modtager af statsstøtte.

4.7.   BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE KLASSIFICERING SOM EKSISTERENDE ELLER ULOVLIG STØTTE

| (85) | Som nævnt i ovennævnte afsnit 4.3 ovenfor mener Spanien og visse tredjeparter, at der kun er tale om to foranstaltninger. For det første bestemmelserne i artikel 115 i TRLIS vedrørende fradrag for omkostningerne til et aktiv, der er erhvervet via en finansiel leasingkontrakt. Spanien vedtog disse bestemmelser før sin tiltrædelse af EU. Så hvis denne foranstaltning udgør støtte, er der derfor tale om eksisterende støtte som anført af Kommissionen i afgørelse K(2011) 4494, og artikel 115, stk. 11, i TRLIS, der tillader forvaltningen at fastsætte udgangspunktet for fradraget, er kun et middel til gennemførelse af artikel 115. For det andet blev TS-ordningen, jf. artikel 124-128 i TRLIS, godkendt af Kommissionen i 2002 og er derfor også eksisterende støtte. Gennemførelsesbestemmelserne — især artikel 50, stk. 3, i RIS – ændrer ikke de regler, der er fastsat i loven, og er derfor omfattet af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

(85)

Som nævnt i ovennævnte afsnit 4.3 ovenfor mener Spanien og visse tredjeparter, at der kun er tale om to foranstaltninger. For det første bestemmelserne i artikel 115 i TRLIS vedrørende fradrag for omkostningerne til et aktiv, der er erhvervet via en finansiel leasingkontrakt. Spanien vedtog disse bestemmelser før sin tiltrædelse af EU. Så hvis denne foranstaltning udgør støtte, er der derfor tale om eksisterende støtte som anført af Kommissionen i afgørelse K(2011) 4494, og artikel 115, stk. 11, i TRLIS, der tillader forvaltningen at fastsætte udgangspunktet for fradraget, er kun et middel til gennemførelse af artikel 115. For det andet blev TS-ordningen, jf. artikel 124-128 i TRLIS, godkendt af Kommissionen i 2002 og er derfor også eksisterende støtte. Gennemførelsesbestemmelserne — især artikel 50, stk. 3, i RIS – ændrer ikke de regler, der er fastsat i loven, og er derfor omfattet af Kommissionens godkendelse.

4.8.   BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE STØTTENS FORENELIGHED

| (86) | De spanske myndigheder og de påståede modtagere hævder, at støtten er forenelig på grundlag af TS-ordningen, som blev godkendt i 2002, fordi den dækker »spanske skibsfartsvirksomheder (45), hvis aktiviteter omfatter drift af ejede og chartrede skibe«. Da artikel 50, stk. 3, i RIS kun gennemfører TS-ordningen, er den også omfattet af 2002-beslutningen. |
| --- | --- |

(86)

De spanske myndigheder og de påståede modtagere hævder, at støtten er forenelig på grundlag af TS-ordningen, som blev godkendt i 2002, fordi den dækker »spanske skibsfartsvirksomheder (45), hvis aktiviteter omfatter drift af ejede og chartrede skibe«. Da artikel 50, stk. 3, i RIS kun gennemfører TS-ordningen, er den også omfattet af 2002-beslutningen.

| (87) | Tredjeparterne anfører også, at enhver støtte ville være forenelig med retningslinjerne for søtransportsektoren, som også omfatter drift af ejede og chartrede skibe, og denne støtte ville fortsat ligge inden for det støtteloft, der fastsættes i disse retningslinjer. |
| --- | --- |

(87)

Tredjeparterne anfører også, at enhver støtte ville være forenelig med retningslinjerne for søtransportsektoren, som også omfatter drift af ejede og chartrede skibe, og denne støtte ville fortsat ligge inden for det støtteloft, der fastsættes i disse retningslinjer.

| (88) | Den spanske sammenslutning af skibsarkitekter og skibsingeniører, Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España, mener, at en støttes forenelighed bør analyseres i en global konkurrencesammenhæng frem for med fokus på det indre marked, eftersom skibsværfter i tredjelande får støtte, der ikke er underlagt konkurrenceregler, sådan som det er tilfældet i EU. |
| --- | --- |

(88)

Den spanske sammenslutning af skibsarkitekter og skibsingeniører, Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España, mener, at en støttes forenelighed bør analyseres i en global konkurrencesammenhæng frem for med fokus på det indre marked, eftersom skibsværfter i tredjelande får støtte, der ikke er underlagt konkurrenceregler, sådan som det er tilfældet i EU.

| (89) | I modsætning hertil mener [...], at ordningen slet ikke kan betragtes som forenelig støtte, selv ikke — som anført i afgørelse K(2011) 4494 endelig — i henhold til retningslinjerne for søtransportsektoren. Den finder nemlig for det første, at Spanien ikke vil kunne bevise, at alle byggede skibe var omfattet af disse retningslinjer, og for det andet, at støtten kun kan nedsætte det skyldige skattebeløb til nul for den begunstigede i det land, som indfører ordningen. Derfor ville ikkespanske redere ikke blive omfattet af ordningen, og den skat, spanske skibsredere betaler, vil sandsynligvis være begrænset, eftersom de er omfattet af TS-ordningen og en reduktion i sociale bidrag. |
| --- | --- |

(89)

I modsætning hertil mener [...], at ordningen slet ikke kan betragtes som forenelig støtte, selv ikke — som anført i afgørelse K(2011) 4494 endelig — i henhold til retningslinjerne for søtransportsektoren. Den finder nemlig for det første, at Spanien ikke vil kunne bevise, at alle byggede skibe var omfattet af disse retningslinjer, og for det andet, at støtten kun kan nedsætte det skyldige skattebeløb til nul for den begunstigede i det land, som indfører ordningen. Derfor ville ikkespanske redere ikke blive omfattet af ordningen, og den skat, spanske skibsredere betaler, vil sandsynligvis være begrænset, eftersom de er omfattet af TS-ordningen og en reduktion i sociale bidrag.

4.9.   BEMÆRKNINGER I FORBINDELSE MED TILBAGEBETALING

| (90) | Både de spanske myndigheder og de potentielle modtagere fastholder, at tilbagebetaling bør være udelukket, fordi det ville være i modstrid med grundlæggende EU-retlige (46) principper såsom ligebehandling, beskyttelse af berettigede forventninger eller retssikkerhed. |
| --- | --- |

(90)

Både de spanske myndigheder og de potentielle modtagere fastholder, at tilbagebetaling bør være udelukket, fordi det ville være i modstrid med grundlæggende EU-retlige (46) principper såsom ligebehandling, beskyttelse af berettigede forventninger eller retssikkerhed.

4.9.1.   Ligebehandling

| (91) | PYMAR anfører, at lignende skatteforanstaltninger blev undersøgt i to andre sager (Brittany Ferries
   (47) og GIE Fiscaux), hvor støtten ikke blev krævet tilbagebetalt. Hvis Kommissionen konkluderede, at støtten eksisterede, burde denne støtte betragtes som forenelig op til den grænse, der er fastsat i kapitel 11 i retningslinjerne for søtransportsektoren, og med hensyn til det beløb, som overstiger grænsen, burde Kommissionen af hensyn til beskyttelsen af retssikkerheden — som i det franske tilfælde — afholde sig fra at kræve tilbagesøgning. [...] anfører, at eftersom der ikke blev tilbagesøgt støtte fra de franske erhvervsdrivende, ville en tilbagesøgning af støtte fra spanske operatører i et meget lignende tilfælde stille sidstnævnte ringere i konkurrencemæssig henseende og overtræde ligebehandlingsprincippet. |
| --- | --- |

(91)

PYMAR anfører, at lignende skatteforanstaltninger blev undersøgt i to andre sager (Brittany Ferries
   (47) og GIE Fiscaux), hvor støtten ikke blev krævet tilbagebetalt. Hvis Kommissionen konkluderede, at støtten eksisterede, burde denne støtte betragtes som forenelig op til den grænse, der er fastsat i kapitel 11 i retningslinjerne for søtransportsektoren, og med hensyn til det beløb, som overstiger grænsen, burde Kommissionen af hensyn til beskyttelsen af retssikkerheden — som i det franske tilfælde — afholde sig fra at kræve tilbagesøgning. [...] anfører, at eftersom der ikke blev tilbagesøgt støtte fra de franske erhvervsdrivende, ville en tilbagesøgning af støtte fra spanske operatører i et meget lignende tilfælde stille sidstnævnte ringere i konkurrencemæssig henseende og overtræde ligebehandlingsprincippet.

| (92) | Spanien og PYMAR påberåber sig en række afgørelser, hvor Kommissionen allerede har besluttet at afstå fra tilbagesøgning på grund af offentlige erklæringer fra Kommissionen eller et af dens medlemmer. Der henvises til afgørelserne om belgiske koordinationscentre, luxembourgske 1929-holdingselskaber og andre koordinationscentre og multinationale selskabers koncerninterne aktiviteter (48), spansk goodwill (49), en italiensk sag om støtte til større kriseramte virksomheder (50) og to fiskerisager (51) (Shetlandsøerne og Orkneyøerne). |
| --- | --- |

(92)

Spanien og PYMAR påberåber sig en række afgørelser, hvor Kommissionen allerede har besluttet at afstå fra tilbagesøgning på grund af offentlige erklæringer fra Kommissionen eller et af dens medlemmer. Der henvises til afgørelserne om belgiske koordinationscentre, luxembourgske 1929-holdingselskaber og andre koordinationscentre og multinationale selskabers koncerninterne aktiviteter (48), spansk goodwill (49), en italiensk sag om støtte til større kriseramte virksomheder (50) og to fiskerisager (51) (Shetlandsøerne og Orkneyøerne).

4.9.2.   Berettigede forventninger/retssikkerhed

| (93) | Ifølge Spanien (52) og visse tredjeparter, som er involveret i SLB-transaktioner, fik følgende elementer parterne i disse transaktioner til at mene, at de skatteforanstaltninger, der indgår i dem, ikke udgjorde statsstøtte:






  1) | Kommissionens erklæring i beslutning vedrørende Brittany Ferries i 2001 (53) om, at en ordning i lighed med SLB — den franske GIE Fiscaux — var en generel foranstaltning |
| --- | --- | --- |

(93)

Ifølge Spanien (52) og visse tredjeparter, som er involveret i SLB-transaktioner, fik følgende elementer parterne i disse transaktioner til at mene, at de skatteforanstaltninger, der indgår i dem, ikke udgjorde statsstøtte:

1)

Kommissionens erklæring i beslutning vedrørende Brittany Ferries i 2001 (53) om, at en ordning i lighed med SLB — den franske GIE Fiscaux — var en generel foranstaltning

| 2) | offentliggørelsen af udkast til foranstaltninger (indledende afskrivning og TS-ordning) i det spanske parlaments statstidende den 10. oktober 2001 (54) |
| --- | --- |

2)

offentliggørelsen af udkast til foranstaltninger (indledende afskrivning og TS-ordning) i det spanske parlaments statstidende den 10. oktober 2001 (54)

| 3) | et brev fra Kommissionen fra 2001 med anmodning om oplysninger fra Spanien i forbindelse med en undersøgelse af flere påståede støtteforanstaltninger, bl.a. en skatteleasingordning til fordel for skibsbygning |
| --- | --- |

3)

et brev fra Kommissionen fra 2001 med anmodning om oplysninger fra Spanien i forbindelse med en undersøgelse af flere påståede støtteforanstaltninger, bl.a. en skatteleasingordning til fordel for skibsbygning

| 4) | Kommissionens beslutning (55) fra 2004 om afvisning af tildelingen af støtte til nederlandske skibsværfter som kompensation for støtte, der angiveligt blev tilbudt spanske skibsværfter, som konkurrerede om de samme skibsbygningskontrakter |
| --- | --- |

4)

Kommissionens beslutning (55) fra 2004 om afvisning af tildelingen af støtte til nederlandske skibsværfter som kompensation for støtte, der angiveligt blev tilbudt spanske skibsværfter, som konkurrerede om de samme skibsbygningskontrakter

| 5) | beslutningen fra 2006 i sagen om franske GIE Fiscaux
   (56) |
| --- | --- |

5)

beslutningen fra 2006 i sagen om franske GIE Fiscaux
   (56)

| 6) | et brev fra 2009 fra kommissær Kroes (57) — som på det tidspunkt havde ansvaret for konkurrence — til den norske handels- og erhvervsminister som svar på en klage over, at den spanske skatteleasingordning ville favorisere spanske skibsværfter |
| --- | --- |

6)

et brev fra 2009 fra kommissær Kroes (57) — som på det tidspunkt havde ansvaret for konkurrence — til den norske handels- og erhvervsminister som svar på en klage over, at den spanske skatteleasingordning ville favorisere spanske skibsværfter

| 7) | den tid, der gik mellem offentliggørelsen af udkastet til foranstaltninger i 2001, begyndelsen af ordningen i 2002 eller de første klager, som Kommissionen modtog i 2006, og indledningen af sagen i juni 2011. En så lang periode bekræftede angiveligt opfattelsen af, at der ikke var tilstrækkeligt grundlag til for gå videre |
| --- | --- |

7)

den tid, der gik mellem offentliggørelsen af udkastet til foranstaltninger i 2001, begyndelsen af ordningen i 2002 eller de første klager, som Kommissionen modtog i 2006, og indledningen af sagen i juni 2011. En så lang periode bekræftede angiveligt opfattelsen af, at der ikke var tilstrækkeligt grundlag til for gå videre

| 8) | en erhvervsdrivende, der udviser fornøden omhu, kunne ikke have forudset, at der muligvis var tale om statsstøtte i kombinationen af forskellige ordninger, som enten var et veletableret træk ved national beskatning (fremskyndet afskrivning af leasede aktiver, ØIG-status) eller tidligere var blevet godkendt af Kommissionen (TS-ordningen) |
| --- | --- |

8)

en erhvervsdrivende, der udviser fornøden omhu, kunne ikke have forudset, at der muligvis var tale om statsstøtte i kombinationen af forskellige ordninger, som enten var et veletableret træk ved national beskatning (fremskyndet afskrivning af leasede aktiver, ØIG-status) eller tidligere var blevet godkendt af Kommissionen (TS-ordningen)

| 9) | erklæringer om manglende støtte i foranstaltninger vedrørende afskrivningsmetoder i Kommissionens meddelelse om erhvervsbeskatning (58). |
| --- | --- |

9)

erklæringer om manglende støtte i foranstaltninger vedrørende afskrivningsmetoder i Kommissionens meddelelse om erhvervsbeskatning (58).

4.9.2.1.   Kommissionens beslutning fra 2001 i sagen om Brittany Ferries (BAI)

| (94) | I betragtning 193 i denne beslutning erklærede Kommissionen, at: »... hvad angår firmagrupperne og de skattefordele, som de medfører, at dette er en generel foranstaltning, eftersom firmagrupper er en almindelig ordning i Frankrig, som kan anvendes inden for alle erhvervssektorer og er baseret på almindelig ret.« |
| --- | --- |

(94)

I betragtning 193 i denne beslutning erklærede Kommissionen, at: »... hvad angår firmagrupperne og de skattefordele, som de medfører, at dette er en generel foranstaltning, eftersom firmagrupper er en almindelig ordning i Frankrig, som kan anvendes inden for alle erhvervssektorer og er baseret på almindelig ret.«

| (95) | Beslutningen blev offentliggjort i EU-Tidende den 15. januar 2002. I 2006 fandt Kommissionen i beslutningen om franske GIE Fiscaux, at »Selvom den foreliggende ordning i denne sag var den, der var gældende før 1998, må det imidlertid konstateres, at det forhold ikke fremgik klart af præmisserne for beslutningen, og at dette forhold dermed kan have bidraget til at vildlede dem, der er omfattet af den her foreliggende ordning.« |
| --- | --- |

(95)

Beslutningen blev offentliggjort i EU-Tidende den 15. januar 2002. I 2006 fandt Kommissionen i beslutningen om franske GIE Fiscaux, at »Selvom den foreliggende ordning i denne sag var den, der var gældende før 1998, må det imidlertid konstateres, at det forhold ikke fremgik klart af præmisserne for beslutningen, og at dette forhold dermed kan have bidraget til at vildlede dem, der er omfattet af den her foreliggende ordning.«

| (96) | Spanien (59) og nogle tredjeparter anførte, at denne erklæring enten havde skabt en situation med usikkerhed om lovligheden af SLB — som ligner meget i henseende til konstruktion og virkninger — eller havde givet anledning til berettigede forventninger om, at SLB ikke udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(96)

Spanien (59) og nogle tredjeparter anførte, at denne erklæring enten havde skabt en situation med usikkerhed om lovligheden af SLB — som ligner meget i henseende til konstruktion og virkninger — eller havde givet anledning til berettigede forventninger om, at SLB ikke udgjorde statsstøtte.

4.9.2.2.   Offentliggørelsen af udkast til foranstaltninger i det spanske parlaments statstidende

| (97) | Ifølge PYMAR blev Kommissionen opmærksom på eksistensen af SLB-ordningen, da de foranstaltninger, der indgår heri (skønsmæssig anvendelse af indledende afskrivning af leasede aktiver og TS-ordningen) blev offentliggjort som en del af det samme lovudkast i det spanske parlaments statstidende den 10. oktober 2001. Herefter begyndte skibsværfterne at inkludere fordelene ved disse foranstaltninger i deres bud på nye skibsbygningsprojekter uden at afvente foranstaltningernes ikrafttræden med henblik på at komme videre i forhandlingerne om og gennemførelsen af de første SLB-strukturer. |
| --- | --- |

(97)

Ifølge PYMAR blev Kommissionen opmærksom på eksistensen af SLB-ordningen, da de foranstaltninger, der indgår heri (skønsmæssig anvendelse af indledende afskrivning af leasede aktiver og TS-ordningen) blev offentliggjort som en del af det samme lovudkast i det spanske parlaments statstidende den 10. oktober 2001. Herefter begyndte skibsværfterne at inkludere fordelene ved disse foranstaltninger i deres bud på nye skibsbygningsprojekter uden at afvente foranstaltningernes ikrafttræden med henblik på at komme videre i forhandlingerne om og gennemførelsen af de første SLB-strukturer.

4.9.2.3.   Anmodningen fra 2001 om oplysninger om den spanske skatteleasingordning

| (98) | PYMAR henviser til et brev, som Kommissionen sendte den 21. december 2001 som svar på en klage over flere statslige foranstaltninger, der angiveligt reducerede omkostningerne ved skibe købt hos spanske skibsværfter. I brevet anmodede Kommissionen bl.a. om oplysninger om en leasingbeskatningsordning.
  »Kommissionen er blevet opmærksom på, at der ser ud til at findes en række foranstaltninger, som reducerer omkostningerne ved at købe skibe hos spanske skibsværfter. Især har Kommissionen fået oplysninger om, at følgende foranstaltninger er tilgængelige:
  ...






  3. | En leasingbeskatningsordning, hvorved skibe bygget i Spanien kan bruges til at nedbringe skatterne gennem brug af SPV'er (special purpose vehicles). Gevinsten fra denne kombination ser ud til at blive overført til skibsrederen i form af en lavere pris eller reducerede leasingomkostninger. Spanien bedes venligst sende alle relevante oplysninger, der giver mulighed for at vurdere dette spørgsmål.« |
| --- | --- | --- |

(98)

PYMAR henviser til et brev, som Kommissionen sendte den 21. december 2001 som svar på en klage over flere statslige foranstaltninger, der angiveligt reducerede omkostningerne ved skibe købt hos spanske skibsværfter. I brevet anmodede Kommissionen bl.a. om oplysninger om en leasingbeskatningsordning.

»Kommissionen er blevet opmærksom på, at der ser ud til at findes en række foranstaltninger, som reducerer omkostningerne ved at købe skibe hos spanske skibsværfter. Især har Kommissionen fået oplysninger om, at følgende foranstaltninger er tilgængelige:

...

3.

En leasingbeskatningsordning, hvorved skibe bygget i Spanien kan bruges til at nedbringe skatterne gennem brug af SPV'er (special purpose vehicles). Gevinsten fra denne kombination ser ud til at blive overført til skibsrederen i form af en lavere pris eller reducerede leasingomkostninger. Spanien bedes venligst sende alle relevante oplysninger, der giver mulighed for at vurdere dette spørgsmål.«

| (99) | Ifølge PYMAR viser dette brev, at Kommissionen lå inde med oplysninger og var opmærksom på, at der eksisterede en leasingbeskatningsordning, og at den undersøgte sagen allerede i 2001 uden at gribe ind, hvilket skabte en berettiget forventning om, at den spanske foranstaltning ikke var støtte. |
| --- | --- |

(99)

Ifølge PYMAR viser dette brev, at Kommissionen lå inde med oplysninger og var opmærksom på, at der eksisterede en leasingbeskatningsordning, og at den undersøgte sagen allerede i 2001 uden at gribe ind, hvilket skabte en berettiget forventning om, at den spanske foranstaltning ikke var støtte.

4.9.2.4.   Afgørelse af 2004 vedrørende den nederlandske anmeldelse

| (100) | Den 9. september 2002 anmeldte de nederlandske myndigheder en »matchende støtte«, som de havde til hensigt at tildele nederlandske skibsværfter med henblik på matchende støtte, som Spanien angiveligt havde tilbudt (60). Efter en formel undersøgelse (61) konkluderede Kommissionen i sin endelige beslutning (62), at da »de spanske myndigheder klart har afvist, at støtten nogen sinde har været ydet«, havde den ikke »tilstrækkeligt bevis for den påståede spanske støtte« (63) og erklærede den anmeldte støtte for uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(100)

Den 9. september 2002 anmeldte de nederlandske myndigheder en »matchende støtte«, som de havde til hensigt at tildele nederlandske skibsværfter med henblik på matchende støtte, som Spanien angiveligt havde tilbudt (60). Efter en formel undersøgelse (61) konkluderede Kommissionen i sin endelige beslutning (62), at da »de spanske myndigheder klart har afvist, at støtten nogen sinde har været ydet«, havde den ikke »tilstrækkeligt bevis for den påståede spanske støtte« (63) og erklærede den anmeldte støtte for uforenelig med det indre marked.

| (101) | Fordi SLB var gældende i 2002, før Nederlandene anmeldte støtten, ville Kommissionens beslutning fra 2004 ifølge PYMAR have skabt berettiget forventning om, at SLB-ordningen ikke var støtte. |
| --- | --- |

(101)

Fordi SLB var gældende i 2002, før Nederlandene anmeldte støtten, ville Kommissionens beslutning fra 2004 ifølge PYMAR have skabt berettiget forventning om, at SLB-ordningen ikke var støtte.

4.9.2.5.   Beslutningen fra 2006 i sagen om franske GIE Fiscaux

| (102) | Ifølge PYMAR ligner den franske GIE Fiscaux-ordning meget SLB-ordningen. Som følge heraf gav beslutningen fra 2006 i den franske sag anledning til berettigede forventninger hos de erhvervsdrivende om, at: 1) SLB-ordningen ville blive betragtet som forenelig med det indre marked i henhold til kapitel 11 i retningslinjerne for søtransportsektoren og 2) tilbagesøgning af den statsstøtte, der overstiger loftet i kapitel 11 i retningslinjerne for søtransportsektoren, ikke ville være påkrævet i betragtning af de proceduremæssige ligheder i de to sager. |
| --- | --- |

(102)

Ifølge PYMAR ligner den franske GIE Fiscaux-ordning meget SLB-ordningen. Som følge heraf gav beslutningen fra 2006 i den franske sag anledning til berettigede forventninger hos de erhvervsdrivende om, at: 1) SLB-ordningen ville blive betragtet som forenelig med det indre marked i henhold til kapitel 11 i retningslinjerne for søtransportsektoren og 2) tilbagesøgning af den statsstøtte, der overstiger loftet i kapitel 11 i retningslinjerne for søtransportsektoren, ikke ville være påkrævet i betragtning af de proceduremæssige ligheder i de to sager.

| (103) | Endvidere gør PYMAR en række kommissionsafgørelser og -beslutninger gældende, hvor en foranstaltnings lighed med en foranstaltning, som Kommissionen tidligere havde godkendt, var en faktor, som begrundede de erhvervsdrivendes berettigede forventninger. Især minder PYMAR om, at der ikke blev krævet tilbagebetaling i sager (64) som Foreign Income (Irland), internationale finansieringsaktiviteter (Nederlandene), koordinationscentre og finansieringsselskaber (Luxembourg), koordinationscentre i Vizcaya (Spanien), kontrol- og koordinationscentre (Tyskland), finanscentraler og hovedkontorer og logistikcentre (Frankrig), særlig skatteordning gældende for US Foreign Sales Corporations (Belgien) og skattebegunstigede selskaber i Gibraltar (UK), fordi disse ordninger var meget lig de belgiske ordninger for koordinationscentre, som Kommissionen tidligere havde godkendt. |
| --- | --- |

(103)

Endvidere gør PYMAR en række kommissionsafgørelser og -beslutninger gældende, hvor en foranstaltnings lighed med en foranstaltning, som Kommissionen tidligere havde godkendt, var en faktor, som begrundede de erhvervsdrivendes berettigede forventninger. Især minder PYMAR om, at der ikke blev krævet tilbagebetaling i sager (64) som Foreign Income (Irland), internationale finansieringsaktiviteter (Nederlandene), koordinationscentre og finansieringsselskaber (Luxembourg), koordinationscentre i Vizcaya (Spanien), kontrol- og koordinationscentre (Tyskland), finanscentraler og hovedkontorer og logistikcentre (Frankrig), særlig skatteordning gældende for US Foreign Sales Corporations (Belgien) og skattebegunstigede selskaber i Gibraltar (UK), fordi disse ordninger var meget lig de belgiske ordninger for koordinationscentre, som Kommissionen tidligere havde godkendt.

4.9.2.6.   Brev fra kommissær Kroes fra 2009

| (104) | Som svar på et brev fra de norske myndigheder, der klagede over påstået forskelsbehandling af norske skibsværfter i forbindelse med den spanske leasingbeskatningsordning, svarede kommissær Kroes, at GD for Konkurrence: »allerede [havde] undersøgt sagen«, og at Spanien på generaldirektoratets anmodning havde udsendt en offentlig erklæring i form af et svar fra skattemyndighederne på et spørgsmål fra en skatteyder (65) — en skatteafgørelse — med bekræftelse af, at foranstaltningen ikke var begrænset til spanske skibsværfter og også kunne bruges ved erhvervelse af skibe produceret i andre medlemsstater. Konklusionen på brevet var, at det på baggrund af den præcisering ikke blev anset for nødvendigt at foretage sig yderligere. |
| --- | --- |

(104)

Som svar på et brev fra de norske myndigheder, der klagede over påstået forskelsbehandling af norske skibsværfter i forbindelse med den spanske leasingbeskatningsordning, svarede kommissær Kroes, at GD for Konkurrence: »allerede [havde] undersøgt sagen«, og at Spanien på generaldirektoratets anmodning havde udsendt en offentlig erklæring i form af et svar fra skattemyndighederne på et spørgsmål fra en skatteyder (65) — en skatteafgørelse — med bekræftelse af, at foranstaltningen ikke var begrænset til spanske skibsværfter og også kunne bruges ved erhvervelse af skibe produceret i andre medlemsstater. Konklusionen på brevet var, at det på baggrund af den præcisering ikke blev anset for nødvendigt at foretage sig yderligere.

| (105) | Ifølge PYMAR delte et norsk rederi den 2. april 2009 indholdet af kommissær Kroes' brev med et spansk skibsværft, som det var involveret i SLB-transaktioner med. PYMAR fremsendte også et brev af 13. september 2012 fra Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66) (GSN), som vidner om, at det tilbage i 2009 kendte til indholdet af kommissær Kroes' brev og havde delt det med enheder, som deltog i SLB-transaktioner og med PYMAR under deres regelmæssige møder. |
| --- | --- |

(105)

Ifølge PYMAR delte et norsk rederi den 2. april 2009 indholdet af kommissær Kroes' brev med et spansk skibsværft, som det var involveret i SLB-transaktioner med. PYMAR fremsendte også et brev af 13. september 2012 fra Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66) (GSN), som vidner om, at det tilbage i 2009 kendte til indholdet af kommissær Kroes' brev og havde delt det med enheder, som deltog i SLB-transaktioner og med PYMAR under deres regelmæssige møder.

4.9.2.7.   Perioden mellem klagen og indledningen af proceduren

| (106) | Ifølge PYMAR gik der ni år fra det tidspunkt, hvor Kommissionen blev opmærksom på ordningen i december 2001/begyndelsen af ordningen i 2002 (fem år fra Kommissionen modtog de første klager i 2006), og indledningen af sagen i juni 2011. Den tid, der gik, uden at Kommissionen foretog sig noget, understøttede opfattelsen af, at der ikke var tilstrækkeligt grundlag for at gå videre. |
| --- | --- |

(106)

Ifølge PYMAR gik der ni år fra det tidspunkt, hvor Kommissionen blev opmærksom på ordningen i december 2001/begyndelsen af ordningen i 2002 (fem år fra Kommissionen modtog de første klager i 2006), og indledningen af sagen i juni 2011. Den tid, der gik, uden at Kommissionen foretog sig noget, understøttede opfattelsen af, at der ikke var tilstrækkeligt grundlag for at gå videre.

4.9.2.8.   En erhvervsdrivende, der udviser nødvendig omhu, kunne ikke have forudset, at kombinationen af flere foranstaltninger muligvis udgjorde statsstøtte

| (107) | Ifølge PYMAR og andre tredjeparter er det første gang, Kommissionen har fundet, at den samlede anvendelse af flere foranstaltninger udgør statsstøtte — noget, som normalt forsigtige erhvervsdrivende ikke kunne have forudset. |
| --- | --- |

(107)

Ifølge PYMAR og andre tredjeparter er det første gang, Kommissionen har fundet, at den samlede anvendelse af flere foranstaltninger udgør statsstøtte — noget, som normalt forsigtige erhvervsdrivende ikke kunne have forudset.

4.9.2.9.   Erklæringerne om afskrivningsmetoder i Kommissionens meddelelse om beskatning af virksomheder

| (108) | PYMAR hævder, at rent skattetekniske foranstaltninger såsom afskrivningsregler ifølge artikel 13 i Kommissionens meddelelse om beskatning af virksomhederne ikke udgør statsstøtte. På det grundlag havde erhvervsdrivende med rette fundet, at den indledende fremskrivningsforanstaltning ikke udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(108)

PYMAR hævder, at rent skattetekniske foranstaltninger såsom afskrivningsregler ifølge artikel 13 i Kommissionens meddelelse om beskatning af virksomhederne ikke udgør statsstøtte. På det grundlag havde erhvervsdrivende med rette fundet, at den indledende fremskrivningsforanstaltning ikke udgjorde statsstøtte.

4.9.3.   Følger af tilbagesøgning

| (109) | Fra det øjeblik Kommissionen blev klar over, at SLB fandtes, har dens handlinger og også den tid, der gik, skabt berettigede forventninger om, at der ikke var tale om støtte, og at den støtte, der blev bevilget til transaktioner, som var blevet gennemført tidligere, derfor ikke ville blive tilbagesøgt. Derfor bør Kommissionen afstå fra at kræve støtten til alle transaktionerne tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(109)

Fra det øjeblik Kommissionen blev klar over, at SLB fandtes, har dens handlinger og også den tid, der gik, skabt berettigede forventninger om, at der ikke var tale om støtte, og at den støtte, der blev bevilget til transaktioner, som var blevet gennemført tidligere, derfor ikke ville blive tilbagesøgt. Derfor bør Kommissionen afstå fra at kræve støtten til alle transaktionerne tilbagebetalt.

| (110) | På samme måde bekræfter brevet fra kommissær Kroes fra 2009, at ordningen var blevet analyseret af Kommissionen. Alle parter, der var involveret i skatteleasingtransaktioner (rederier, ØIG'er, banker og mellemled osv.), kunne have berettigede forventninger om, at Kommissionen ville have opdaget et eventuelt støtteelement i ordningen, og at der, da der ikke var planlagt yderligere undersøgelser, ikke var involveret nogen støtte. |
| --- | --- |

(110)

På samme måde bekræfter brevet fra kommissær Kroes fra 2009, at ordningen var blevet analyseret af Kommissionen. Alle parter, der var involveret i skatteleasingtransaktioner (rederier, ØIG'er, banker og mellemled osv.), kunne have berettigede forventninger om, at Kommissionen ville have opdaget et eventuelt støtteelement i ordningen, og at der, da der ikke var planlagt yderligere undersøgelser, ikke var involveret nogen støtte.

| (111) | PYMAR henviser også til afgørelser og beslutninger, hvori Kommissionen anerkendte, at foranstaltninger truffet af EU-institutioner (Domstolen, Kommissionen osv.) kunne skabe berettigede forventninger om, at tidligere tildelt støtte ikke ville blive tilbagesøgt, hvilket ville forhindre Kommissionen i at kræve tilbagebetaling, også når støtten var bevilget før den foranstaltning, som gav anledning til berettigede forventninger. De henviser til beslutninger og afgørelser i den spanske sag om goodwill, sagen om de belgiske koordinationscentre, en østrigsk sag om energiafgiftsgodtgørelse og en italiensk sag om støtte til større kriseramte virksomheder (67). |
| --- | --- |

(111)

PYMAR henviser også til afgørelser og beslutninger, hvori Kommissionen anerkendte, at foranstaltninger truffet af EU-institutioner (Domstolen, Kommissionen osv.) kunne skabe berettigede forventninger om, at tidligere tildelt støtte ikke ville blive tilbagesøgt, hvilket ville forhindre Kommissionen i at kræve tilbagebetaling, også når støtten var bevilget før den foranstaltning, som gav anledning til berettigede forventninger. De henviser til beslutninger og afgørelser i den spanske sag om goodwill, sagen om de belgiske koordinationscentre, en østrigsk sag om energiafgiftsgodtgørelse og en italiensk sag om støtte til større kriseramte virksomheder (67).

4.9.4.   Kontraktbestemmelser

| (112) | De spanske myndigheder og PYMAR anfører, at en eventuel støtte, som Kommissionen måtte identificere til fordel for rederier eller ØIG'er og investorer, under alle omstændigheder ville berøre skibsværfterne, som ville modtage krav om tilbagebetaling til ØIG'er eller deres investorer eller investeringsselskaber i medfør af det kontraktlige forhold mellem de forskellige deltagere i SLB-transaktionerne. Ifølge PYMAR skal skibsværfterne nemlig i henhold til visse kontraktbestemmelser kompensere især investorer og rederier i tilfælde af ændringer i lovgivningen — herunder skattelovgivningen — som måtte berøre transaktionen. |
| --- | --- |

(112)

De spanske myndigheder og PYMAR anfører, at en eventuel støtte, som Kommissionen måtte identificere til fordel for rederier eller ØIG'er og investorer, under alle omstændigheder ville berøre skibsværfterne, som ville modtage krav om tilbagebetaling til ØIG'er eller deres investorer eller investeringsselskaber i medfør af det kontraktlige forhold mellem de forskellige deltagere i SLB-transaktionerne. Ifølge PYMAR skal skibsværfterne nemlig i henhold til visse kontraktbestemmelser kompensere især investorer og rederier i tilfælde af ændringer i lovgivningen — herunder skattelovgivningen — som måtte berøre transaktionen.

5.   VURDERING

5.1.   SAGSFORLØB

| (113) | Kommissionen finder, at den fulgte procedure hverken har krænket Spaniens ret til kontradiktion eller en tredjeparts ret til at blive hørt. Tværtimod er beslutningen om at indlede en formel undersøgelse det indledende formelle skridt, Kommissionen skal tage ifølge Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (68) (i det følgende benævnt »forordning (EF) nr. 659/1999«), hvis den efter en foreløbig undersøgelse er i tvivl om, hvorvidt en statsstøtteforanstaltning er forenelig med det indre marked (artikel 13 og artikel 14, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999). Formålet med beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren er netop at sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, foretage en foreløbig vurdering af støttekarakteren af foranstaltningen, anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med det indre marked, og opfordre den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger (artikel 6 i forordning (EF) nr. 659/1999). |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen finder, at den fulgte procedure hverken har krænket Spaniens ret til kontradiktion eller en tredjeparts ret til at blive hørt. Tværtimod er beslutningen om at indlede en formel undersøgelse det indledende formelle skridt, Kommissionen skal tage ifølge Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (68) (i det følgende benævnt »forordning (EF) nr. 659/1999«), hvis den efter en foreløbig undersøgelse er i tvivl om, hvorvidt en statsstøtteforanstaltning er forenelig med det indre marked (artikel 13 og artikel 14, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999). Formålet med beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren er netop at sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, foretage en foreløbig vurdering af støttekarakteren af foranstaltningen, anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med det indre marked, og opfordre den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger (artikel 6 i forordning (EF) nr. 659/1999).

| (114) | Endvidere indledte Kommissionen ikke den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende den fremskyndede afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 6, i TRLIS), eftersom den har anført, at foranstaltningen — såfremt den udgjorde statsstøtte — under alle omstændigheder kunne betragtes som eksisterende støtte. Den rejste ikke tvivl om TS-ordningen, i det mindste i det omfang den var blevet anmeldt og godkendt af Kommissionen (artikel 124-128 i TRLIS), fordi denne foranstaltning også blev betragtet som eksisterende støtte. Disse to foranstaltninger er kun nævnt og beskrevet i afgørelse K(2011) 4494 endelig, fordi de er vigtige elementer i SLB og er knyttet til de foranstaltninger, som er genstand for den formelle undersøgelse (artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS samt artikel 60, stk. 3, i RIS og anvendelsen af TS-ordningen på andre aktiviteter end transport). |
| --- | --- |

(114)

Endvidere indledte Kommissionen ikke den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende den fremskyndede afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 6, i TRLIS), eftersom den har anført, at foranstaltningen — såfremt den udgjorde statsstøtte — under alle omstændigheder kunne betragtes som eksisterende støtte. Den rejste ikke tvivl om TS-ordningen, i det mindste i det omfang den var blevet anmeldt og godkendt af Kommissionen (artikel 124-128 i TRLIS), fordi denne foranstaltning også blev betragtet som eksisterende støtte. Disse to foranstaltninger er kun nævnt og beskrevet i afgørelse K(2011) 4494 endelig, fordi de er vigtige elementer i SLB og er knyttet til de foranstaltninger, som er genstand for den formelle undersøgelse (artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS samt artikel 60, stk. 3, i RIS og anvendelsen af TS-ordningen på andre aktiviteter end transport).

| (115) | Kommissionen mener, at artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS samt artikel 50, stk. 3, i RIS og anvendelsen af TS-ordningen på andre aktiviteter end transport kan adskilles fra de øvrige foranstaltninger, der er nævnt i den foregående betragtning (dvs. artikel 115, stk. 6, i TRLIS og artikel 124-128 i TRLIS), og ikke udgør eksisterende støtte i medfør af artikel 1, litra b), i forordning (EF) nr. 659/1999, eftersom disse foranstaltninger blev indført i 2002 og 2003 efter Spaniens tiltrædelse af EU og gennemført uden forudgående tilladelse fra Kommissionen. Derfor har Kommissionen med rette fulgt den procedure, som gælder for ulovlig støtte (artikel 1, litra f), artikel 13 og artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999). |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen mener, at artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS samt artikel 50, stk. 3, i RIS og anvendelsen af TS-ordningen på andre aktiviteter end transport kan adskilles fra de øvrige foranstaltninger, der er nævnt i den foregående betragtning (dvs. artikel 115, stk. 6, i TRLIS og artikel 124-128 i TRLIS), og ikke udgør eksisterende støtte i medfør af artikel 1, litra b), i forordning (EF) nr. 659/1999, eftersom disse foranstaltninger blev indført i 2002 og 2003 efter Spaniens tiltrædelse af EU og gennemført uden forudgående tilladelse fra Kommissionen. Derfor har Kommissionen med rette fulgt den procedure, som gælder for ulovlig støtte (artikel 1, litra f), artikel 13 og artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999).

5.2.   VURDERING AF SLB SOM EN ORDNING/VURDERING AF DE ENKELTE FORANSTALTNINGER

| (116) | Det forhold, at SLB-ordningen består af forskellige foranstaltninger, som ikke alle er fastsat i den spanske skattelovgivning, er ikke tilstrækkeligt til at forhindre Kommissionen i at beskrive og vurdere den som en ordning. Som forklaret i afgørelse K(2011) 4494 endelig finder Kommissionen, at de forskellige skatteforanstaltninger, der er anvendt i SLB-transaktionerne, retligt eller faktisk var knyttet sammen. Retligt svarer den skønsmæssige anvendelse af indledende afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 11, i TRLIS) til en indledende anvendelse af fremskyndet afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 6, i TRLIS). På samme måde fastsætter artikel 50, stk. 3, i RIS en undtagelse fra en særlig procedure, der finder anvendelse i forbindelse med TS-ordningen. Faktisk vedrører artikel 50, stk. 3, i RIS kun fartøjer, der er omfattet af TS-ordningen, og leasingkontrakter godkendt af skatteforvaltningen. Faktisk blev leasingkontrakter kun betragtet som godkendt af skatteforvaltningen i forbindelse med tilladelser, der er givet til indledende afskrivning af leasede aktiver. Retligt kan indledende afskrivning overvejes til en bred vifte af aktiver, som muligvis erhverves via en leasingkontrakt. Imidlertid er betingelserne for indledende afskrivning genstand for fortolkning og blev faktisk kun overvejet opfyldt for — og tilladelser blev kun givet — til skibe, der kunne omfattes af TS-ordningen. |
| --- | --- |

(116)

Det forhold, at SLB-ordningen består af forskellige foranstaltninger, som ikke alle er fastsat i den spanske skattelovgivning, er ikke tilstrækkeligt til at forhindre Kommissionen i at beskrive og vurdere den som en ordning. Som forklaret i afgørelse K(2011) 4494 endelig finder Kommissionen, at de forskellige skatteforanstaltninger, der er anvendt i SLB-transaktionerne, retligt eller faktisk var knyttet sammen. Retligt svarer den skønsmæssige anvendelse af indledende afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 11, i TRLIS) til en indledende anvendelse af fremskyndet afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 6, i TRLIS). På samme måde fastsætter artikel 50, stk. 3, i RIS en undtagelse fra en særlig procedure, der finder anvendelse i forbindelse med TS-ordningen. Faktisk vedrører artikel 50, stk. 3, i RIS kun fartøjer, der er omfattet af TS-ordningen, og leasingkontrakter godkendt af skatteforvaltningen. Faktisk blev leasingkontrakter kun betragtet som godkendt af skatteforvaltningen i forbindelse med tilladelser, der er givet til indledende afskrivning af leasede aktiver. Retligt kan indledende afskrivning overvejes til en bred vifte af aktiver, som muligvis erhverves via en leasingkontrakt. Imidlertid er betingelserne for indledende afskrivning genstand for fortolkning og blev faktisk kun overvejet opfyldt for — og tilladelser blev kun givet — til skibe, der kunne omfattes af TS-ordningen.

| (117) | Endvidere bemærker Kommissionen, at to af de tre vigtigste foranstaltninger, som indgik i SLB (skønsmæssig anvendelse af indledende afskrivning og regler for berettigelse til støtte fra TS-ordningen), trådte i kraft den samme dag (den 1. januar 2002) i henhold til samme lov. |
| --- | --- |

(117)

Endvidere bemærker Kommissionen, at to af de tre vigtigste foranstaltninger, som indgik i SLB (skønsmæssig anvendelse af indledende afskrivning og regler for berettigelse til støtte fra TS-ordningen), trådte i kraft den samme dag (den 1. januar 2002) i henhold til samme lov.

| (118) | I forbindelse med diskussionen om berettigede forventninger og ligebehandling bemærker Kommissionen også, at de samme tredjeparter, som anfægter Kommissionens samlede tilgang, præsenterer SLB-ordningen som meget lig den franske GIE Fiscaux-ordning. Den kendsgerning, at alle træk ved den franske foranstaltning var inkluderet i én lovbestemmelse, indebar nødvendigvis en samlet vurdering. I den henseende vil den kendsgerning, at de forskellige elementer af SLB er spredt ud mellem forskellige lovbestemmelser, som rent faktisk er knyttet sammen, ikke — som sådan — kræve en anden tilgang. |
| --- | --- |

(118)

I forbindelse med diskussionen om berettigede forventninger og ligebehandling bemærker Kommissionen også, at de samme tredjeparter, som anfægter Kommissionens samlede tilgang, præsenterer SLB-ordningen som meget lig den franske GIE Fiscaux-ordning. Den kendsgerning, at alle træk ved den franske foranstaltning var inkluderet i én lovbestemmelse, indebar nødvendigvis en samlet vurdering. I den henseende vil den kendsgerning, at de forskellige elementer af SLB er spredt ud mellem forskellige lovbestemmelser, som rent faktisk er knyttet sammen, ikke — som sådan — kræve en anden tilgang.

| (119) | Af disse årsager finder Kommissionen, at det er nødvendigt at beskrive den spanske leasingbeskatning som et system af forbundne skatteforanstaltninger og vurdere deres virkninger i deres gensidige sammenhæng under hensyntagen til de faktiske forbindelser, der indføres — eller godkendes — af staten. |
| --- | --- |

(119)

Af disse årsager finder Kommissionen, at det er nødvendigt at beskrive den spanske leasingbeskatning som et system af forbundne skatteforanstaltninger og vurdere deres virkninger i deres gensidige sammenhæng under hensyntagen til de faktiske forbindelser, der indføres — eller godkendes — af staten.

| (120) | Under alle omstændigheder henholder Kommissionen sig ikke udelukkende til en samlet tilgang. Sideløbende med en samlet tilgang analyserede Kommissionen også de individuelle foranstaltninger, som udgør SLB. Kommissionen finder, at de to tilgange supplerer hinanden og fører til sammenhængende konklusioner. En individuel vurdering er nødvendig for at fastslå, hvilken del af de økonomiske fordele, der skabes af SLB-ordningen, som er resultatet af generelle foranstaltninger, og hvilken del der skyldes selektive foranstaltninger. En individuel vurdering giver også Kommissionen mulighed for om nødvendigt at fastslå, hvilken del af støtten der er forenelig med det indre marked, og hvilken del der skal tilbagesøges. |
| --- | --- |

(120)

Under alle omstændigheder henholder Kommissionen sig ikke udelukkende til en samlet tilgang. Sideløbende med en samlet tilgang analyserede Kommissionen også de individuelle foranstaltninger, som udgør SLB. Kommissionen finder, at de to tilgange supplerer hinanden og fører til sammenhængende konklusioner. En individuel vurdering er nødvendig for at fastslå, hvilken del af de økonomiske fordele, der skabes af SLB-ordningen, som er resultatet af generelle foranstaltninger, og hvilken del der skyldes selektive foranstaltninger. En individuel vurdering giver også Kommissionen mulighed for om nødvendigt at fastslå, hvilken del af støtten der er forenelig med det indre marked, og hvilken del der skal tilbagesøges.

| (121) | Denne tostrengede tilgang, som allerede blev fulgt i afgørelse K(2011) 4494 endelig, gør Kommissionen i stand til at definere et referencesystem for hver af de individuelle foranstaltninger og for SLB-ordningen som helhed med henblik på at afdække selektive fordele, der udgør statsstøtte. For hver SLB-transaktion er den kontrafaktiske analyse til vurdering af, om der forekommer støtte, selve transaktionen med de samme kontraktlige bestemmelser, men gennemført uden de foranstaltninger, der er identificeret som statsstøtte. I den forbindelse vil en alternativ transaktion med konkrete forskellige ordninger — kontraktlige og finansielle — ikke udgøre en korrekt kontrafaktisk analyse. |
| --- | --- |

(121)

Denne tostrengede tilgang, som allerede blev fulgt i afgørelse K(2011) 4494 endelig, gør Kommissionen i stand til at definere et referencesystem for hver af de individuelle foranstaltninger og for SLB-ordningen som helhed med henblik på at afdække selektive fordele, der udgør statsstøtte. For hver SLB-transaktion er den kontrafaktiske analyse til vurdering af, om der forekommer støtte, selve transaktionen med de samme kontraktlige bestemmelser, men gennemført uden de foranstaltninger, der er identificeret som statsstøtte. I den forbindelse vil en alternativ transaktion med konkrete forskellige ordninger — kontraktlige og finansielle — ikke udgøre en korrekt kontrafaktisk analyse.

| (122) | Erhvervsdrivende kan frit strukturere deres transaktioner til finansiering af aktiver, som de ønsker, og til det formål benytte de generelle skatteforanstaltninger, som de finder mest egnede. Da disse transaktioner imidlertid medfører anvendelse af selektive skatteforanstaltninger, som er genstand for statsstøttekontrol, er de virksomheder, der er involveret i disse transaktioner, potentielle modtagere af statsstøtte. På den anden side er det forhold, at flere sektorer eller kategorier af virksomheder identificeres som potentielle modtagere, ikke et tegn på, at SLB-ordningen er en generel foranstaltning (69). På den anden side kan den kendsgerning, at ordningen bruges til at finansiere køb, bareboat-befragtning og videresalg af søgående skibe, ses som et klart tegn på, at foranstaltningen ud fra en sektorbestemt synsvinkel er et klart tegn på, at foranstaltningen er selektiv. |
| --- | --- |

(122)

Erhvervsdrivende kan frit strukturere deres transaktioner til finansiering af aktiver, som de ønsker, og til det formål benytte de generelle skatteforanstaltninger, som de finder mest egnede. Da disse transaktioner imidlertid medfører anvendelse af selektive skatteforanstaltninger, som er genstand for statsstøttekontrol, er de virksomheder, der er involveret i disse transaktioner, potentielle modtagere af statsstøtte. På den anden side er det forhold, at flere sektorer eller kategorier af virksomheder identificeres som potentielle modtagere, ikke et tegn på, at SLB-ordningen er en generel foranstaltning (69). På den anden side kan den kendsgerning, at ordningen bruges til at finansiere køb, bareboat-befragtning og videresalg af søgående skibe, ses som et klart tegn på, at foranstaltningen ud fra en sektorbestemt synsvinkel er et klart tegn på, at foranstaltningen er selektiv.

5.3.   FOREKOMST AF STØTTE I DEN I ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF NÆVNTE BETYDNING

| (123) | Ifølge artikel 107, stk. 1, i TEUF er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(123)

Ifølge artikel 107, stk. 1, i TEUF er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (124) | Statsstøttereglerne gælder kun for støtte ydet til virksomheder involveret i økonomiske virksomheder. Endvidere er kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF kumulative. Derfor udgør de pågældende foranstaltninger statsstøtte i den i traktaten nævnte betydning, hvis alle ovennævnte betingelser er opfyldt. Grundlæggende skal den økonomiske støtte:






  — | ydes ved hjælp af statsmidler |
| --- | --- | --- |

(124)

Statsstøttereglerne gælder kun for støtte ydet til virksomheder involveret i økonomiske virksomheder. Endvidere er kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF kumulative. Derfor udgør de pågældende foranstaltninger statsstøtte i den i traktaten nævnte betydning, hvis alle ovennævnte betingelser er opfyldt. Grundlæggende skal den økonomiske støtte:

—

ydes ved hjælp af statsmidler

| — | begunstige visse virksomheder eller visse produktioner |
| --- | --- |

—

begunstige visse virksomheder eller visse produktioner

| — | fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og |
| --- | --- |

—

fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og

| — | samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (125) | Kommissionen har foretaget sin vurdering på to forskellige niveauer:






  — | i forbindelse med de enkelte foranstaltninger, som indgår, hvor Kommissionen overvejer, om hver enkelt foranstaltning udgør statsstøtte uanset dens anvendelse i SLB |
| --- | --- | --- |

(125)

Kommissionen har foretaget sin vurdering på to forskellige niveauer:

—

i forbindelse med de enkelte foranstaltninger, som indgår, hvor Kommissionen overvejer, om hver enkelt foranstaltning udgør statsstøtte uanset dens anvendelse i SLB

| — | i forbindelse med SLB-ordningen som helhed: som allerede anført bygger SLB på en kombination af disse foranstaltninger, som retligt eller faktisk er indbyrdes forbundet. |
| --- | --- |

—

i forbindelse med SLB-ordningen som helhed: som allerede anført bygger SLB på en kombination af disse foranstaltninger, som retligt eller faktisk er indbyrdes forbundet.

5.3.1.   Virksomheder i den i artikel 107 i TEUF nævnte betydning

| (126) | Kommissionen mener, at alle parter, der er involveret i SLB-transaktioner, er virksomheder i den i artikel 107, stk. 1, i TEUF nævnte betydning — og dette bestrides ikke af Spanien (70) eller nogen anden tredjepart — eftersom deres aktiviteter består i at tilbyde varer og tjenesteydelser på et marked (71). Mere præcist tilbyder skibsværfter nybyggede skibe eller konstruktions-, reparations- og renoveringstjenesteydelser. Leasingselskaber tilbyder finansieringsfaciliteter. ØIG'er udchartrer og sælger skibe. Investorer tilbyder varer og tjenesteydelser på en lang række markeder, undtagen hvis det er enkeltpersoner, som ikke udøver nogen økonomisk virksomhed, og i så fald er de ikke dækket af denne afgørelse. Rederier tilbyder søtransportydelser. Deltagende banker tilbyder formidlings- og finansieringstjenester, og andre formidlere leverer formidlings- eller konsulentydelser. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen mener, at alle parter, der er involveret i SLB-transaktioner, er virksomheder i den i artikel 107, stk. 1, i TEUF nævnte betydning — og dette bestrides ikke af Spanien (70) eller nogen anden tredjepart — eftersom deres aktiviteter består i at tilbyde varer og tjenesteydelser på et marked (71). Mere præcist tilbyder skibsværfter nybyggede skibe eller konstruktions-, reparations- og renoveringstjenesteydelser. Leasingselskaber tilbyder finansieringsfaciliteter. ØIG'er udchartrer og sælger skibe. Investorer tilbyder varer og tjenesteydelser på en lang række markeder, undtagen hvis det er enkeltpersoner, som ikke udøver nogen økonomisk virksomhed, og i så fald er de ikke dækket af denne afgørelse. Rederier tilbyder søtransportydelser. Deltagende banker tilbyder formidlings- og finansieringstjenester, og andre formidlere leverer formidlings- eller konsulentydelser.

5.3.2.   Forekomst af en selektiv fordel

| (127) | Følgende gælder efter fast retspraksis: »Traktatens artikel 107, stk. 1, kræver herved en stillingtagen til, om en statslig foranstaltning som led i en bestemt retlig ordning kan begunstige »visse virksomheder eller visse produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til det formål, der forfølges med den pågældende foranstaltning, befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation. I bekræftende fald opfylder den pågældende foranstaltning den betingelse om selektivitet« (72). |
| --- | --- |

(127)

Følgende gælder efter fast retspraksis: »Traktatens artikel 107, stk. 1, kræver herved en stillingtagen til, om en statslig foranstaltning som led i en bestemt retlig ordning kan begunstige »visse virksomheder eller visse produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til det formål, der forfølges med den pågældende foranstaltning, befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation. I bekræftende fald opfylder den pågældende foranstaltning den betingelse om selektivitet« (72).

5.3.2.1.   Fremskyndet afskrivning (artikel 115, stk. 6, i TRLIS) — Foranstaltning 1

| (128) | I afgørelse K(2011) 4494 endelig udtalte Kommissionen, at hvis foranstaltningen udgjorde støtte, ville der være tale om eksisterende støtte, og den foretog ikke nogen vurdering. Som følge af den formelle undersøgelse er Kommissionen nu kommet til den konklusion, at foranstaltningen isoleret set ikke udgør statsstøtte, fordi den ikke begunstiger bestemte virksomheder eller produktioner. Kommissionen bemærker, at foranstaltningen finder anvendelse på alle selskaber, der skal betale indkomstskat i Spanien uden nogen begrænsning med hensyn til branche, forretningssted, størrelse, retlig status eller aktivernes placering. Det gælder også uden undtagelse for alle varer, som er genstand for afskrivning. |
| --- | --- |

(128)

I afgørelse K(2011) 4494 endelig udtalte Kommissionen, at hvis foranstaltningen udgjorde støtte, ville der være tale om eksisterende støtte, og den foretog ikke nogen vurdering. Som følge af den formelle undersøgelse er Kommissionen nu kommet til den konklusion, at foranstaltningen isoleret set ikke udgør statsstøtte, fordi den ikke begunstiger bestemte virksomheder eller produktioner. Kommissionen bemærker, at foranstaltningen finder anvendelse på alle selskaber, der skal betale indkomstskat i Spanien uden nogen begrænsning med hensyn til branche, forretningssted, størrelse, retlig status eller aktivernes placering. Det gælder også uden undtagelse for alle varer, som er genstand for afskrivning.

| (129) | Desuden udgør begrænsningen til leasede aktiver ikke et selektivitetselement, da købet af aktiver kan finansieres gennem finansielle leasingkontrakter, der normalt er tilgængelige for virksomheder i alle brancher og størrelser. Der er ingen tegn på, at modtagerne af foranstaltningen faktisk er koncentreret i bestemte sektorer eller produktionstyper. De statistikker, Spanien har fremlagt vedrørende spanske skatteyderes brug af artikel 115 i TRLIS (se nedenstående grafer), bekræfter, at finansiel leasing benyttes af selskaber med en bred vifte af skattepligtige indtægter (45 % af de erklærede brugere af artikel 115 tjener under 1 mio. EUR og 70 % under 3 mio. EUR) (se diagrammet til venstre). Skattefordelens absolutte beløb som følge af fradraget af en ekstra udgift (73) i medfør af artikel 115 i TRLIS varierer også efter skatteyderens indtægt (se diagrammet til venstre). | |
| --- | --- | --- |

(129)

Desuden udgør begrænsningen til leasede aktiver ikke et selektivitetselement, da købet af aktiver kan finansieres gennem finansielle leasingkontrakter, der normalt er tilgængelige for virksomheder i alle brancher og størrelser. Der er ingen tegn på, at modtagerne af foranstaltningen faktisk er koncentreret i bestemte sektorer eller produktionstyper. De statistikker, Spanien har fremlagt vedrørende spanske skatteyderes brug af artikel 115 i TRLIS (se nedenstående grafer), bekræfter, at finansiel leasing benyttes af selskaber med en bred vifte af skattepligtige indtægter (45 % af de erklærede brugere af artikel 115 tjener under 1 mio. EUR og 70 % under 3 mio. EUR) (se diagrammet til venstre). Skattefordelens absolutte beløb som følge af fradraget af en ekstra udgift (73) i medfør af artikel 115 i TRLIS varierer også efter skatteyderens indtægt (se diagrammet til venstre).

Image

Image

Kilde: Økonomi- og finansministeriet.

| (130) | De spanske myndigheder har også bekræftet, at leasingkontrakter og artikel 115 i TRLIS kan benyttes i forbindelse med aktiver, som er bygget (eller har deres oprindelse) i andre medlemsstater. Endelig bemærker Kommissionen, at betingelserne for at anvende artikel 115, stk. 6, i TRLIS er klare, objektive og neutrale, og at ingen forudgående tilladelse er nødvendig, for at den kan finde anvendelse. Som følge heraf har skatteforvaltningen ikke beføjelse til efter eget skøn at godkende eller afvise anvendelsen af foranstaltningen (74). |
| --- | --- |

(130)

De spanske myndigheder har også bekræftet, at leasingkontrakter og artikel 115 i TRLIS kan benyttes i forbindelse med aktiver, som er bygget (eller har deres oprindelse) i andre medlemsstater. Endelig bemærker Kommissionen, at betingelserne for at anvende artikel 115, stk. 6, i TRLIS er klare, objektive og neutrale, og at ingen forudgående tilladelse er nødvendig, for at den kan finde anvendelse. Som følge heraf har skatteforvaltningen ikke beføjelse til efter eget skøn at godkende eller afvise anvendelsen af foranstaltningen (74).

| (131) | Kommissionen konkluderer derfor, at den fremskyndede afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 6, i TRLIS) som sådan ikke giver ØIG'er en selektiv fordel i forbindelse med SLB-transaktioner. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konkluderer derfor, at den fremskyndede afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 6, i TRLIS) som sådan ikke giver ØIG'er en selektiv fordel i forbindelse med SLB-transaktioner.

5.3.2.2.   Skønsmæssig anvendelse af indledende afskrivning (artikel 115, stk. 11, artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS) — foranstaltning 2

| (132) | Ifølge afskrivningsreglerne i spansk skattelovgivning (artikel 11 i TRLIS) skal omkostningerne ved et aktiv normalt fordeles over hele aktivets økonomiske levetid — dvs. fra det tidspunkt, hvor det bliver benyttet til en økonomisk aktivitet. I henhold til artikel 115, stk. 6, i TRLIS skal der ved fremskyndet afskrivning af leasede aktiver tages hensyn til den dato, hvor aktivet blev operationelt. Eftersom det giver mulighed for, at den fremskyndede afskrivning kan begynde, før aktivet bliver taget i brug, giver artikel 115, stk. 11, i TRLIS en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(132)

Ifølge afskrivningsreglerne i spansk skattelovgivning (artikel 11 i TRLIS) skal omkostningerne ved et aktiv normalt fordeles over hele aktivets økonomiske levetid — dvs. fra det tidspunkt, hvor det bliver benyttet til en økonomisk aktivitet. I henhold til artikel 115, stk. 6, i TRLIS skal der ved fremskyndet afskrivning af leasede aktiver tages hensyn til den dato, hvor aktivet blev operationelt. Eftersom det giver mulighed for, at den fremskyndede afskrivning kan begynde, før aktivet bliver taget i brug, giver artikel 115, stk. 11, i TRLIS en økonomisk fordel.

| (133) | Denne mulighed er en undtagelse fra den generelle regel, jf. artikel 115, stk. 6, og er genstand for de spanske myndigheders skønsmæssige godkendelse. Denne foranstaltning er derfor ved første øjekast selektiv. I modsætning til, hvad Spanien og nogle tredjeparter påstår, er kriterierne for at give tilladelse ikke klare og objektive, og selv om de var klare og objektive, ville det ikke være tilstrækkeligt til at udelukke deres selektive karakter (75). Kommissionen bemærker, at kriterierne i artikel 115, stk. 11, i TRLIS er vage og skal fortolkes af skatteforvaltningen, som ikke har offentliggjort forvaltningsafgørelser eller -forklaringer i den henseende. Den skønsmæssige anvendelse af indledende afskrivning på grundlag af vage kriterier indfører selektivitet i SLB-ordningen, selv om de skønsmæssige beføjelser ikke udøves vilkårligt (76). Kommissionen bemærker endvidere, at Spanien ikke har givet en overbevisende forklaring på, hvorfor alle betingelserne i artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS er nødvendige for at undgå misbrug. F.eks. skal de særlige kendetegn ved den økonomiske udnyttelse af aktivet (77) påvises, og det samme gælder den manglende påvirkning af det skattepligtige beløb som følge af brugen af aktivet eller overdragelsen af ejerskabet (78). Der blev ikke fremlagt nogen begrundelse for disse begrænsninger, hvilket indfører yderligere elementer af selektivitet. Spanien påviste heller ikke, hvorfor en forudgående godkendelse er nødvendig. Det forekommer f.eks. lige så vigtigt at sikre en leasingtransaktions realitet, når der gives tilladelse til det normale fradrag for et aktivs leasing-/afskrivningsomkostninger eller ved anvendelse af fremskyndet afskrivning, som det er ved den indledende anvendelse af denne afskrivning. De første foranstaltninger er dog ikke betinget af forudgående godkendelse, og — som det er tilfældet med disse foranstaltninger — ville en efterfølgende kontrol af de klare og objektive kriterier, som gælder for den indledende afskrivning af leasede aktiver, tilsyneladende være tilstrækkelig. |
| --- | --- |

(133)

Denne mulighed er en undtagelse fra den generelle regel, jf. artikel 115, stk. 6, og er genstand for de spanske myndigheders skønsmæssige godkendelse. Denne foranstaltning er derfor ved første øjekast selektiv. I modsætning til, hvad Spanien og nogle tredjeparter påstår, er kriterierne for at give tilladelse ikke klare og objektive, og selv om de var klare og objektive, ville det ikke være tilstrækkeligt til at udelukke deres selektive karakter (75). Kommissionen bemærker, at kriterierne i artikel 115, stk. 11, i TRLIS er vage og skal fortolkes af skatteforvaltningen, som ikke har offentliggjort forvaltningsafgørelser eller -forklaringer i den henseende. Den skønsmæssige anvendelse af indledende afskrivning på grundlag af vage kriterier indfører selektivitet i SLB-ordningen, selv om de skønsmæssige beføjelser ikke udøves vilkårligt (76). Kommissionen bemærker endvidere, at Spanien ikke har givet en overbevisende forklaring på, hvorfor alle betingelserne i artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS er nødvendige for at undgå misbrug. F.eks. skal de særlige kendetegn ved den økonomiske udnyttelse af aktivet (77) påvises, og det samme gælder den manglende påvirkning af det skattepligtige beløb som følge af brugen af aktivet eller overdragelsen af ejerskabet (78). Der blev ikke fremlagt nogen begrundelse for disse begrænsninger, hvilket indfører yderligere elementer af selektivitet. Spanien påviste heller ikke, hvorfor en forudgående godkendelse er nødvendig. Det forekommer f.eks. lige så vigtigt at sikre en leasingtransaktions realitet, når der gives tilladelse til det normale fradrag for et aktivs leasing-/afskrivningsomkostninger eller ved anvendelse af fremskyndet afskrivning, som det er ved den indledende anvendelse af denne afskrivning. De første foranstaltninger er dog ikke betinget af forudgående godkendelse, og — som det er tilfældet med disse foranstaltninger — ville en efterfølgende kontrol af de klare og objektive kriterier, som gælder for den indledende afskrivning af leasede aktiver, tilsyneladende være tilstrækkelig.

| (134) | Det fremgår af afgørelse K(2011) 4494 endelig, at de spanske myndigheder ifølge Kommissionen på et møde havde bekræftet, at betingelserne i artikel 115, stk. 11, i TRLIS på grundlag af de udstedte godkendelser kun var opfyldt i tilfælde af køb af skibe, som var overgået fra den normale selskabsbeskatningsordning til TS-ordningen (79), og den efterfølgende overdragelse af ejendomsretten til skibet til rederiet gennem benyttelse af en option i forbindelse med et bareboatcharter. Spanien nægtede (80) at have fremsat en sådan erklæring, men anerkendte, at der var vanskeligheder med fortolkningen (81). Kommissionen bemærker, at der ikke blev fremlagt dokumentation for, at der var givet godkendelser til at anvende indledende afskrivning under andre omstændigheder (82). |
| --- | --- |

(134)

Det fremgår af afgørelse K(2011) 4494 endelig, at de spanske myndigheder ifølge Kommissionen på et møde havde bekræftet, at betingelserne i artikel 115, stk. 11, i TRLIS på grundlag af de udstedte godkendelser kun var opfyldt i tilfælde af køb af skibe, som var overgået fra den normale selskabsbeskatningsordning til TS-ordningen (79), og den efterfølgende overdragelse af ejendomsretten til skibet til rederiet gennem benyttelse af en option i forbindelse med et bareboatcharter. Spanien nægtede (80) at have fremsat en sådan erklæring, men anerkendte, at der var vanskeligheder med fortolkningen (81). Kommissionen bemærker, at der ikke blev fremlagt dokumentation for, at der var givet godkendelser til at anvende indledende afskrivning under andre omstændigheder (82).

| (135) | På grundlag af de spanske myndigheders eksempler ser det ud, som om de anmodninger om indledende afskrivning, som ØIG'er har indgivet til skatteforvaltningen, i detaljer beskriver hele SLB-ordningens opbygning og indeholder alle de relevante kontrakter (især skibsbygningskontrakt, leasingkontrakt, bareboatcharter, optionskontrakter, gældsovertagelses- og eftergivelsesaftale). Ifølge Spanien er disse elementer nødvendige for at kontrollere overensstemmelsen med betingelserne i artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS. |
| --- | --- |

(135)

På grundlag af de spanske myndigheders eksempler ser det ud, som om de anmodninger om indledende afskrivning, som ØIG'er har indgivet til skatteforvaltningen, i detaljer beskriver hele SLB-ordningens opbygning og indeholder alle de relevante kontrakter (især skibsbygningskontrakt, leasingkontrakt, bareboatcharter, optionskontrakter, gældsovertagelses- og eftergivelsesaftale). Ifølge Spanien er disse elementer nødvendige for at kontrollere overensstemmelsen med betingelserne i artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS.

| (136) | Kommissionen bemærker dog, at den procedure, der er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne (83), giver skatteforvaltningen store skønsbeføjelser til at fortolke de retlige krav og til eventuelt at pålægge yderligere betingelser. Især må forvaltningen kræve alle supplerende oplysninger, som de måtte finde relevante for vurderingen (84). Vedrørende nogle af de fremlagte eksempler bemærker Kommissionen desuden i den forbindelse, at ansøgningerne fra ansøgerne også indeholdt supplerende bilag, som ikke er nødvendige for at godtgøre opfyldelse af betingelserne, jf. artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS: 1) en detaljeret beregning af de samlede skattefordele og fordelingen heraf mellem rederiet på den ene side og ØIG eller investorerne på den anden side og 2) en erklæring fra skibsværftet med oplysninger om de forventede økonomiske og sociale fordele ved skibsbygningskontrakten. Ifølge nogle klagere forlanger skatteforvaltningen disse dokumenter i forbindelse med godkendelsesprocessen. Ifølge Spanien fremlagde ansøgerne (ØIG'er) disse dokumenter på eget initiativ. Dokumenterne viser især, at der bliver taget hensyn til betydningen af en skibsbygningskontrakt for den spanske økonomi og til den samlede skattefordel, som en SLB-transaktion giver. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen bemærker dog, at den procedure, der er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne (83), giver skatteforvaltningen store skønsbeføjelser til at fortolke de retlige krav og til eventuelt at pålægge yderligere betingelser. Især må forvaltningen kræve alle supplerende oplysninger, som de måtte finde relevante for vurderingen (84). Vedrørende nogle af de fremlagte eksempler bemærker Kommissionen desuden i den forbindelse, at ansøgningerne fra ansøgerne også indeholdt supplerende bilag, som ikke er nødvendige for at godtgøre opfyldelse af betingelserne, jf. artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS: 1) en detaljeret beregning af de samlede skattefordele og fordelingen heraf mellem rederiet på den ene side og ØIG eller investorerne på den anden side og 2) en erklæring fra skibsværftet med oplysninger om de forventede økonomiske og sociale fordele ved skibsbygningskontrakten. Ifølge nogle klagere forlanger skatteforvaltningen disse dokumenter i forbindelse med godkendelsesprocessen. Ifølge Spanien fremlagde ansøgerne (ØIG'er) disse dokumenter på eget initiativ. Dokumenterne viser især, at der bliver taget hensyn til betydningen af en skibsbygningskontrakt for den spanske økonomi og til den samlede skattefordel, som en SLB-transaktion giver.

| (137) | Kommissionen konkluderer, at den obligatoriske forudgående godkendelsesprocedure, den nødvendige fortolkning af vage betingelser i artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS og skatteforvaltningens mulighed for at anmode om supplerende dokumenter eller oplysninger er et klart bevis for, at skatteforvaltningen har vide skønsbeføjelser i udøvelsen af sin opgave med at godkende SLB-transaktioner. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen konkluderer, at den obligatoriske forudgående godkendelsesprocedure, den nødvendige fortolkning af vage betingelser i artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS og skatteforvaltningens mulighed for at anmode om supplerende dokumenter eller oplysninger er et klart bevis for, at skatteforvaltningen har vide skønsbeføjelser i udøvelsen af sin opgave med at godkende SLB-transaktioner.

| (138) | Som nævnt i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (i det følgende benævnt »meddelelsen om skattemæssige støtteforanstaltninger«) (85) anerkender Domstolen, at skønsmæssig behandling af erhvervsdrivende faktisk kan give en almindelig foranstaltnings individuelle anvendelse karakter af en selektiv foranstaltning, navnlig når skønsbeføjelsen udøves ud over, hvad der falder inden for almindelig forvaltning af skatteprovenu efter objektive kriterier (86)
   (87). |
| --- | --- |

(138)

Som nævnt i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (i det følgende benævnt »meddelelsen om skattemæssige støtteforanstaltninger«) (85) anerkender Domstolen, at skønsmæssig behandling af erhvervsdrivende faktisk kan give en almindelig foranstaltnings individuelle anvendelse karakter af en selektiv foranstaltning, navnlig når skønsbeføjelsen udøves ud over, hvad der falder inden for almindelig forvaltning af skatteprovenu efter objektive kriterier (86)
   (87).

| (139) | Kommissionen finder derfor, at den skønsmæssige anvendelse af indledende afskrivning af leasede aktivet gennem anvendelse af artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS giver ØIG'er, som er involveret i SLB-transaktioner, og deres investorer en selektiv fordel. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen finder derfor, at den skønsmæssige anvendelse af indledende afskrivning af leasede aktivet gennem anvendelse af artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS giver ØIG'er, som er involveret i SLB-transaktioner, og deres investorer en selektiv fordel.

5.3.2.3.   Økonomiske interessegruppers skattemæssige transparens (artikel 48 i TRLIS) — Foranstaltning 3

| (140) | Kommissionen mener, at ØIG'ers status som skattemæssigt gennemsigtige enheder, der er fastsat i artikel 48 og 49 i TRLIS, blot giver forskellige erhvervsdrivende mulighed for at slutte sig sammen og finansiere enhver investering eller gennemføre enhver økonomisk aktivitet. Som følge heraf giver den pågældende foranstaltning ikke ØIG'er eller deres medlemmer en selektiv fordel. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen mener, at ØIG'ers status som skattemæssigt gennemsigtige enheder, der er fastsat i artikel 48 og 49 i TRLIS, blot giver forskellige erhvervsdrivende mulighed for at slutte sig sammen og finansiere enhver investering eller gennemføre enhver økonomisk aktivitet. Som følge heraf giver den pågældende foranstaltning ikke ØIG'er eller deres medlemmer en selektiv fordel.

5.3.2.4.   Tonnageskatteordningen (artikel 124-128 i TRLIS) — Foranstaltning 4

| (141) | Som forklaret i afsnit 2.2.4 ovenfor udgør TS-ordningen en eksisterende statsstøtteordning, der blev godkendt ved Kommissionens beslutning K(2002) 582 endelig af 27. februar 2002. Den omfatter bestemmelserne i artikel 125, stk. 2, i TRLIS vedrørende behandling af skjult skattepligt og kapitalgevinster i forbindelse med en overførsel af anvendte eller brugte aktiver, som tidligere var omfattet af det generelle skattesystem, til TS-ordningen |
| --- | --- |

(141)

Som forklaret i afsnit 2.2.4 ovenfor udgør TS-ordningen en eksisterende statsstøtteordning, der blev godkendt ved Kommissionens beslutning K(2002) 582 endelig af 27. februar 2002. Den omfatter bestemmelserne i artikel 125, stk. 2, i TRLIS vedrørende behandling af skjult skattepligt og kapitalgevinster i forbindelse med en overførsel af anvendte eller brugte aktiver, som tidligere var omfattet af det generelle skattesystem, til TS-ordningen

| (142) | Under normale omstændigheder — dvs. når et selskab bliver i det almindelige selskabsskattesystem i stedet for at skifte til TS-ordningen — opvejes skattefordelen som følge af indledende eller fremskyndet afskrivning af aktiver i de første år (stigende skjult skattepligt) nemlig i vid udstrækning i de efterfølgende år (faldende skattepligt) eller ved salg eller afvikling af aktivet (beskatning af kapitalgevinst), jf. betragtning (17) ovenfor. I hele perioden resulterer denne proces i, at betalingen af visse skattebeløb udskydes. Da skattebetalingen under TS-ordningen ikke afhænger af forskellen mellem indtægter og udgifter, indebærer et skifte til TS-ordningen midt i perioden, at skjult skattepligt ikke opfyldes. |
| --- | --- |

(142)

Under normale omstændigheder — dvs. når et selskab bliver i det almindelige selskabsskattesystem i stedet for at skifte til TS-ordningen — opvejes skattefordelen som følge af indledende eller fremskyndet afskrivning af aktiver i de første år (stigende skjult skattepligt) nemlig i vid udstrækning i de efterfølgende år (faldende skattepligt) eller ved salg eller afvikling af aktivet (beskatning af kapitalgevinst), jf. betragtning (17) ovenfor. I hele perioden resulterer denne proces i, at betalingen af visse skattebeløb udskydes. Da skattebetalingen under TS-ordningen ikke afhænger af forskellen mellem indtægter og udgifter, indebærer et skifte til TS-ordningen midt i perioden, at skjult skattepligt ikke opfyldes.

| (143) | Sammenlignet med, hvad der ville ske inden for rammerne af det almindelige skattesystem, giver udskydningen af opfyldelsen af den skjulte skat i henhold til TS-ordningen, som er tilladt ifølge artikel 125, stk. 2, i TRLIS, en ekstra selektiv økonomisk fordel for de selskaber, der skifter til TS-ordningen, i forhold til dem, som bliver i det almindelige skattesystem. |
| --- | --- |

(143)

Sammenlignet med, hvad der ville ske inden for rammerne af det almindelige skattesystem, giver udskydningen af opfyldelsen af den skjulte skat i henhold til TS-ordningen, som er tilladt ifølge artikel 125, stk. 2, i TRLIS, en ekstra selektiv økonomisk fordel for de selskaber, der skifter til TS-ordningen, i forhold til dem, som bliver i det almindelige skattesystem.

| (144) | Som forklaret nedenfor i afsnit 5.4 udvides TS-ordningen som godkendt af Kommissionen ikke til skattebehandling af indtægter fra bareboat-chartering, der således ikke udgør eksisterende, men ny støtte. |
| --- | --- |

(144)

Som forklaret nedenfor i afsnit 5.4 udvides TS-ordningen som godkendt af Kommissionen ikke til skattebehandling af indtægter fra bareboat-chartering, der således ikke udgør eksisterende, men ny støtte.

5.3.2.5.   Artikel 50, stk. 3, i RIS — Foranstaltning 5

| (145) | Sammenlignet med, hvad der blev godkendt som led i den anmeldte TS-ordning, fastsættes der en yderligere fordel i artikel 50, stk. 3, i RIS. Ved at fastlægge en undtagelse fra den normale anvendelse af artikel 125, stk. 2, i TRLIS anses visse søgående fartøjer, der normalt ville blive betragtet som anvendte eller brugte, for at være nye ved overgang til TS-ordningen. Derfor bliver opfyldelsen af den skjulte skattepligt — der normalt udskydes indtil salg eller afvikling af aktivet i medfør af artikel 125, stk. 2, TRLIS — definitivt annulleret. Denne annullering udgør en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(145)

Sammenlignet med, hvad der blev godkendt som led i den anmeldte TS-ordning, fastsættes der en yderligere fordel i artikel 50, stk. 3, i RIS. Ved at fastlægge en undtagelse fra den normale anvendelse af artikel 125, stk. 2, i TRLIS anses visse søgående fartøjer, der normalt ville blive betragtet som anvendte eller brugte, for at være nye ved overgang til TS-ordningen. Derfor bliver opfyldelsen af den skjulte skattepligt — der normalt udskydes indtil salg eller afvikling af aktivet i medfør af artikel 125, stk. 2, TRLIS — definitivt annulleret. Denne annullering udgør en økonomisk fordel.

| (146) | Den økonomiske fordel i henhold til artikel 50, stk. 3, i RIS er selektiv, fordi den ikke er tilgængelig for alle aktiver. Den er end ikke tilgængelig for alle skibe, der er omfattet af TS-ordningen og artikel 125, stk. 2, i TRLIS. Faktisk er denne fordel kun tilgængelig på betingelse af, at skibet købes gennem en finansiel leasingkontrakt, som tidligere er godkendt af skattemyndighederne. Som allerede nævnt har de spanske myndigheder bekræftet, at skatteforvaltningen kun anser denne betingelse for faktisk at være opfyldt, hvis en finansiel leasingkontrakt var blevet godkendt i forbindelse med en anvendelse til indledende afskrivning i henhold til artikel 115, stk. 11, i TRLIS. Hverken Spanien eller en tredjepart har henvist til andre omstændigheder, hvor en leasingkontrakt tidligere kunne være blevet godkendt af skatteforvaltningen. Som nævnt i afsnit 5.3.2.2 ovenfor blev disse godkendelser givet af skattemyndighederne under udøvelse af betydelige skønsbeføjelser og kun i forbindelse med nybyggede søgående skibe. |
| --- | --- |

(146)

Den økonomiske fordel i henhold til artikel 50, stk. 3, i RIS er selektiv, fordi den ikke er tilgængelig for alle aktiver. Den er end ikke tilgængelig for alle skibe, der er omfattet af TS-ordningen og artikel 125, stk. 2, i TRLIS. Faktisk er denne fordel kun tilgængelig på betingelse af, at skibet købes gennem en finansiel leasingkontrakt, som tidligere er godkendt af skattemyndighederne. Som allerede nævnt har de spanske myndigheder bekræftet, at skatteforvaltningen kun anser denne betingelse for faktisk at være opfyldt, hvis en finansiel leasingkontrakt var blevet godkendt i forbindelse med en anvendelse til indledende afskrivning i henhold til artikel 115, stk. 11, i TRLIS. Hverken Spanien eller en tredjepart har henvist til andre omstændigheder, hvor en leasingkontrakt tidligere kunne være blevet godkendt af skatteforvaltningen. Som nævnt i afsnit 5.3.2.2 ovenfor blev disse godkendelser givet af skattemyndighederne under udøvelse af betydelige skønsbeføjelser og kun i forbindelse med nybyggede søgående skibe.

| (147) | I modsætning til argumentet fra Spanien og visse tredjeparter er artikel 50, stk. 3, i RIS ikke kun en præcisering af den anmeldte særlige procedure elle af begrebet »anvendt skib«. Ved at betragte et leaset skib som stadig nyt på den dato, hvor lejeren udnytter call-optionen, forudsat at leasingkontrakten tidligere blev godkendt af skatteforvaltningen, afviger man fra den særlige procedure (88), der er fastsat i artikel 125, stk. 2, i TRLIS. Denne selektivitet indfører en yderligere fordel ved at forhindre beskatningen af den efterfølgende kapitalgevinst. |
| --- | --- |

(147)

I modsætning til argumentet fra Spanien og visse tredjeparter er artikel 50, stk. 3, i RIS ikke kun en præcisering af den anmeldte særlige procedure elle af begrebet »anvendt skib«. Ved at betragte et leaset skib som stadig nyt på den dato, hvor lejeren udnytter call-optionen, forudsat at leasingkontrakten tidligere blev godkendt af skatteforvaltningen, afviger man fra den særlige procedure (88), der er fastsat i artikel 125, stk. 2, i TRLIS. Denne selektivitet indfører en yderligere fordel ved at forhindre beskatningen af den efterfølgende kapitalgevinst.

| (148) | Kommissionen finder, at tildelingen af denne supplerende selektive fordel — hvad enten det sker ved henvisning til den almindelige skatteordning eller ved henvisning til den normale anvendelse af den alternative TS-ordning og artikel 125, stk. 2, i TRLIS som godkendt af Kommissionen — ikke kan begrundes i det spanske skattesystems karakter og generelle ordning. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen finder, at tildelingen af denne supplerende selektive fordel — hvad enten det sker ved henvisning til den almindelige skatteordning eller ved henvisning til den normale anvendelse af den alternative TS-ordning og artikel 125, stk. 2, i TRLIS som godkendt af Kommissionen — ikke kan begrundes i det spanske skattesystems karakter og generelle ordning.

| (149) | Kommissionen har ganske vist godkendt artikel 125, stk. 2, i TRLIS som en særlig procedure, der skulle forebygge misbrug af artikel 125, stk. 1, dvs. forhindre erhvervsdrivende i at overføre brugte og overafskrevne skibe til TS-ordningen med det ene formål at sælge dem med en betydelig kapitalgevinst, som ville blive fritaget under TS-ordningen. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at SLB-transaktionerne omfatter ØIG'er, der leaser — og herefter i kort tid ejer — et enkelt skib, som de ikke driver selv, og skifter til TS-ordningen i den meget begrænsede periode, som er nødvendig for at udnytte optionen i leasingkontrakten og overføre ejerskabet til deres eneste skib til rederiet. Disse transaktioner ser ikke ud til at være i overensstemmelse med målene med TS-ordningen som anført i retningslinjerne for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen har ganske vist godkendt artikel 125, stk. 2, i TRLIS som en særlig procedure, der skulle forebygge misbrug af artikel 125, stk. 1, dvs. forhindre erhvervsdrivende i at overføre brugte og overafskrevne skibe til TS-ordningen med det ene formål at sælge dem med en betydelig kapitalgevinst, som ville blive fritaget under TS-ordningen. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at SLB-transaktionerne omfatter ØIG'er, der leaser — og herefter i kort tid ejer — et enkelt skib, som de ikke driver selv, og skifter til TS-ordningen i den meget begrænsede periode, som er nødvendig for at udnytte optionen i leasingkontrakten og overføre ejerskabet til deres eneste skib til rederiet. Disse transaktioner ser ikke ud til at være i overensstemmelse med målene med TS-ordningen som anført i retningslinjerne for søtransportsektoren.

| (150) | Som følge heraf er Kommissionen ikke enig i, at det er logisk at betragte et skib som »nyt« på den dato, hvor optionen udnyttes, fordi ingen har brugt det før lejeren, eller fordi udnyttelsen af optionen allerede var aftalt ved indgåelse af leasingkontrakten. |
| --- | --- |

(150)

Som følge heraf er Kommissionen ikke enig i, at det er logisk at betragte et skib som »nyt« på den dato, hvor optionen udnyttes, fordi ingen har brugt det før lejeren, eller fordi udnyttelsen af optionen allerede var aftalt ved indgåelse af leasingkontrakten.

| (151) | Med hensyn til første del af dette argument bemærker Kommissionen, at ring-fencing-bestemmelserne også gælder for skibe, som en erhvervsdrivende overfører fra det normale skattesystem til TS-ordningen, dvs. uden nogen ændringer i ejerskabet, og uden at nogen tredjepart benytter det. |
| --- | --- |

(151)

Med hensyn til første del af dette argument bemærker Kommissionen, at ring-fencing-bestemmelserne også gælder for skibe, som en erhvervsdrivende overfører fra det normale skattesystem til TS-ordningen, dvs. uden nogen ændringer i ejerskabet, og uden at nogen tredjepart benytter det.

| (152) | Med hensyn til anden del har den kendsgerning, at optionen allerede er aftalt, intet at gøre med afgørelsen af, om skibet er nyt. Kommissionen modtog ingen forklaring på, hvorfor et sådant skib skulle betragtes som nyt — uanset hvem ejeren er — på den dag, hvor optionen udnyttes. Den modtog heller ingen forklaring på, hvorfor denne hypotese kun ville være rimelig, hvis leasingkontrakten tidligere var blevet godkendt af skatteforvaltningen. |
| --- | --- |

(152)

Med hensyn til anden del har den kendsgerning, at optionen allerede er aftalt, intet at gøre med afgørelsen af, om skibet er nyt. Kommissionen modtog ingen forklaring på, hvorfor et sådant skib skulle betragtes som nyt — uanset hvem ejeren er — på den dag, hvor optionen udnyttes. Den modtog heller ingen forklaring på, hvorfor denne hypotese kun ville være rimelig, hvis leasingkontrakten tidligere var blevet godkendt af skatteforvaltningen.

| (153) | I den forbindelse bemærker Kommissionen, at kapitalgevinsten ikke ville være fritaget for skat, hvis artikel 50, stk. 3, i RIS kun præciserede, at leasede skibe betragtes som nye den dag, hvor leasingkontrakten underskrives uden hensyntagen til den dato, hvor optionen udnyttes. I så fald skulle ØIG betragtes som ejer af skibet forud for overførslen af det til TS-ordningen, skibet ville blive betragtet som anvendt eller brugt, når det bliver omfattet af TS-ordningen, og artikel 125, stk. 2, i TRLIS ville gælde, hvilket fører til udskudt opfyldelse af den skjulte skattepligt eller beskatning af kapitalgevinsten, når skibet sælges eller ophugges. |
| --- | --- |

(153)

I den forbindelse bemærker Kommissionen, at kapitalgevinsten ikke ville være fritaget for skat, hvis artikel 50, stk. 3, i RIS kun præciserede, at leasede skibe betragtes som nye den dag, hvor leasingkontrakten underskrives uden hensyntagen til den dato, hvor optionen udnyttes. I så fald skulle ØIG betragtes som ejer af skibet forud for overførslen af det til TS-ordningen, skibet ville blive betragtet som anvendt eller brugt, når det bliver omfattet af TS-ordningen, og artikel 125, stk. 2, i TRLIS ville gælde, hvilket fører til udskudt opfyldelse af den skjulte skattepligt eller beskatning af kapitalgevinsten, når skibet sælges eller ophugges.

| (154) | Kommissionen finder derfor, at artikel 50, stk. 3, i RIS giver en selektiv fordel til virksomheder, der køber skibe gennem finansielle leasingkontrakter, som tidligere er godkendt af skattemyndighederne og, især, ØIG'er eller deres investorer, der er involveret i SLB-transaktioner. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen finder derfor, at artikel 50, stk. 3, i RIS giver en selektiv fordel til virksomheder, der køber skibe gennem finansielle leasingkontrakter, som tidligere er godkendt af skattemyndighederne og, især, ØIG'er eller deres investorer, der er involveret i SLB-transaktioner.

5.3.2.6.   Selektiv fordel som følge af SLB som helhed Modtagere af fordelen

| (155) | Størrelsen af den økonomiske fordel, der følger af SLB som helhed, svarer til den fordel, som ØIG ikke ville have fået ved den samme finansieringstransaktion ved udelukkende at anvende almindelige foranstaltninger. I praksis svarer denne fordel til summen af de fordele, som ØIG har høstet ved at anvende ovennævnte selektive foranstaltninger, dvs.:






  — | sparede renter af de skattebeløb, der er udskudt i kraft af den indledende afskrivning (artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS) |
| --- | --- | --- |

(155)

Størrelsen af den økonomiske fordel, der følger af SLB som helhed, svarer til den fordel, som ØIG ikke ville have fået ved den samme finansieringstransaktion ved udelukkende at anvende almindelige foranstaltninger. I praksis svarer denne fordel til summen af de fordele, som ØIG har høstet ved at anvende ovennævnte selektive foranstaltninger, dvs.:

—

sparede renter af de skattebeløb, der er udskudt i kraft af den indledende afskrivning (artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS)

| — | beløbet for unddragen skat eller sparede renter af den skat, der er udskudt i henhold til TS-ordningen (artikel 128 i TRLIS), eftersom ØIG ikke var berettiget til TS-ordningen |
| --- | --- |

—

beløbet for unddragen skat eller sparede renter af den skat, der er udskudt i henhold til TS-ordningen (artikel 128 i TRLIS), eftersom ØIG ikke var berettiget til TS-ordningen

| — | beløbet for unddragen skat af kapitalgevinsten af salget af skibet i henhold til artikel 50, stk. 3, i RIS. |
| --- | --- |

—

beløbet for unddragen skat af kapitalgevinsten af salget af skibet i henhold til artikel 50, stk. 3, i RIS.

| (156) | Når man ser på SLB som helhed, er fordelen selektiv, fordi den var underlagt de skønsmæssige beføjelser, som skatteforvaltningen havde fået tillagt ved den obligatoriske forudgående godkendelsesprocedure og gennem den upræcise ordlyd af betingelserne for indledende afskrivning. Eftersom andre foranstaltninger, der kun gælder for søtransportvirksomhed under retningslinjerne for søtransportsektoren — især artikel 50, stk. 3, i TRLIS — er afhængige af den forudgående godkendelse, er hele SLB-ordningen selektiv. Som følge heraf vil skatteforvaltningen kun godkende SLB-transaktioner til finansiering af søgående skibe (sektormæssig selektivitet). Som bekræftet af de statistikker, som Spanien har fremlagt, vedrører alle de 273 SLB-transaktioner, der blev organiseret i 2010, søgående skibe. |
| --- | --- |

(156)

Når man ser på SLB som helhed, er fordelen selektiv, fordi den var underlagt de skønsmæssige beføjelser, som skatteforvaltningen havde fået tillagt ved den obligatoriske forudgående godkendelsesprocedure og gennem den upræcise ordlyd af betingelserne for indledende afskrivning. Eftersom andre foranstaltninger, der kun gælder for søtransportvirksomhed under retningslinjerne for søtransportsektoren — især artikel 50, stk. 3, i TRLIS — er afhængige af den forudgående godkendelse, er hele SLB-ordningen selektiv. Som følge heraf vil skatteforvaltningen kun godkende SLB-transaktioner til finansiering af søgående skibe (sektormæssig selektivitet). Som bekræftet af de statistikker, som Spanien har fremlagt, vedrører alle de 273 SLB-transaktioner, der blev organiseret i 2010, søgående skibe.

| (157) | I den henseende ændrer det forhold, at alle rederier, bl.a. selskaber med hjemsted i andre medlemsstater, potentielt har adgang til SLB-finansieringstransaktioner, ikke konklusionen om, at ordningen begunstiger visse aktiviteter, nemlig køb af søgående skibe via leasingkontrakter, især med henblik på bareboat-chartering heraf og efterfølgende videresalg. |
| --- | --- |

(157)

I den henseende ændrer det forhold, at alle rederier, bl.a. selskaber med hjemsted i andre medlemsstater, potentielt har adgang til SLB-finansieringstransaktioner, ikke konklusionen om, at ordningen begunstiger visse aktiviteter, nemlig køb af søgående skibe via leasingkontrakter, især med henblik på bareboat-chartering heraf og efterfølgende videresalg.

| (158) | Europæiske skibsværfter klagede ved flere lejligheder over, at de ikke havde adgang til spanske bankers finansiering til SLB. |
| --- | --- |

(158)

Europæiske skibsværfter klagede ved flere lejligheder over, at de ikke havde adgang til spanske bankers finansiering til SLB.

| (159) | I sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure bemærkede Kommissionen, at alle skibe undtagen ét, der blev godkendt til SLB, blev bygget på spanske skibsværfter. Kommissionen gav udtryk for tvivl (89) om, hvorvidt et sådant resultat med rimelighed kunne forklares i forbindelse med transaktioner som følge af erhvervsdrivendes frie valg på et frit og konkurrencepræget marked. |
| --- | --- |

(159)

I sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure bemærkede Kommissionen, at alle skibe undtagen ét, der blev godkendt til SLB, blev bygget på spanske skibsværfter. Kommissionen gav udtryk for tvivl (89) om, hvorvidt et sådant resultat med rimelighed kunne forklares i forbindelse med transaktioner som følge af erhvervsdrivendes frie valg på et frit og konkurrencepræget marked.

| (160) | I mangel af dokumentation for, at ansøgningerne vedrørende køb af ikkespanske skibe blev afvist, kan Kommissionen dog ikke fastslå, at SLB de facto var begrænset til køb af spanske skibe. Kommissionen bemærker endvidere, at de spanske skattemyndigheder ved en bindende meddelelse af 1. december 2008 som svar på et spørgsmål fra en potentiel investor udtrykkeligt bekræftede, at SLB gælder for skibe bygget i andre EU-medlemsstater (90). Under disse omstændigheder konkluderer Kommissionen, at SLB ikke medfører yderligere elementer af selektivitet til gavn for spanske skibsværfter og ingen forskelsbehandling på grundlag af skibsværftets hjemsted. |
| --- | --- |

(160)

I mangel af dokumentation for, at ansøgningerne vedrørende køb af ikkespanske skibe blev afvist, kan Kommissionen dog ikke fastslå, at SLB de facto var begrænset til køb af spanske skibe. Kommissionen bemærker endvidere, at de spanske skattemyndigheder ved en bindende meddelelse af 1. december 2008 som svar på et spørgsmål fra en potentiel investor udtrykkeligt bekræftede, at SLB gælder for skibe bygget i andre EU-medlemsstater (90). Under disse omstændigheder konkluderer Kommissionen, at SLB ikke medfører yderligere elementer af selektivitet til gavn for spanske skibsværfter og ingen forskelsbehandling på grundlag af skibsværftets hjemsted.

| (161) | Kommissionen mener, at fordelen tilfalder ØIG og, i kraft af transparens, dens investorer. ØIG er nemlig den juridiske enhed, der anvender alle skatteforanstaltningerne og eventuelt indgiver anmodninger om tilladelser til skatteforvaltningen. F.eks. er det ubestridt, at anmodninger om anvendelse af indledende afskrivning eller TS blev indgivet på vegne af ØIG. Ud fra et skattemæssigt perspektiv er ØIG en skattetransparent enhed, og dens skattepligtige indtægter eller fradragsberettigede udgifter bliver automatisk overført til investorerne. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen mener, at fordelen tilfalder ØIG og, i kraft af transparens, dens investorer. ØIG er nemlig den juridiske enhed, der anvender alle skatteforanstaltningerne og eventuelt indgiver anmodninger om tilladelser til skatteforvaltningen. F.eks. er det ubestridt, at anmodninger om anvendelse af indledende afskrivning eller TS blev indgivet på vegne af ØIG. Ud fra et skattemæssigt perspektiv er ØIG en skattetransparent enhed, og dens skattepligtige indtægter eller fradragsberettigede udgifter bliver automatisk overført til investorerne.

| (162) | I en SLB-transaktion overføres en betydelig del af skattefordelen for ØIG økonomisk set til rederiet i form af et nedslag i prisen. Bilagene til visse sager, hvor ØIG'er anmoder om forudgående godkendelse af indledende afskrivning (se betragtning (168) nedenfor), bekræfter, at de erhvervsdrivende, der er involveret i SLB-transaktioner, mener, at skattefordelene som følge af transaktionen deles mellem ØIG'er eller deres investorer og rederierne. Spørgsmålet om, hvorvidt denne fordel skal tilregnes staten, vil dog blive taget op i næste afsnit. |
| --- | --- |

(162)

I en SLB-transaktion overføres en betydelig del af skattefordelen for ØIG økonomisk set til rederiet i form af et nedslag i prisen. Bilagene til visse sager, hvor ØIG'er anmoder om forudgående godkendelse af indledende afskrivning (se betragtning (168) nedenfor), bekræfter, at de erhvervsdrivende, der er involveret i SLB-transaktioner, mener, at skattefordelene som følge af transaktionen deles mellem ØIG'er eller deres investorer og rederierne. Spørgsmålet om, hvorvidt denne fordel skal tilregnes staten, vil dog blive taget op i næste afsnit.

| (163) | Mens andre deltagere i SLB-transaktioner såsom skibsværfter, leasingselskaber og andre formidlere nyder godt af en indirekte virkning af den pågældende fordel, finder Kommissionen ikke, at den fordel, som ØIG og dens investorer oprindeligt fik, overføres til dem. |
| --- | --- |

(163)

Mens andre deltagere i SLB-transaktioner såsom skibsværfter, leasingselskaber og andre formidlere nyder godt af en indirekte virkning af den pågældende fordel, finder Kommissionen ikke, at den fordel, som ØIG og dens investorer oprindeligt fik, overføres til dem.

5.3.3.   Overførsel af statsmidler og tilregnelse til staten

Statsmidler

| (164) | De selektive fordele for ØIG'er og deres medlemmer, der blev identificeret i foranstaltning 2, 4 og 5 ovenfor (se afsnit 5.3.2.2, 5.3.2.4 og 5.3.2.5), er resultatet af anvendelsen af skatteretlige bestemmelser. |
| --- | --- |

(164)

De selektive fordele for ØIG'er og deres medlemmer, der blev identificeret i foranstaltning 2, 4 og 5 ovenfor (se afsnit 5.3.2.2, 5.3.2.4 og 5.3.2.5), er resultatet af anvendelsen af skatteretlige bestemmelser.

| (165) | For hver af SLB-transaktionerne fører brugen af statsmidler til rentetab på skatteudskydelsen som følge af den indledende afskrivning af leasede aktiver, skattetab på grund af manglende opfyldelse af den skjulte skattepligt, når ØIG skifter fra det normale selskabsskattesystem til TS-ordningen, og skattetab på grund af manglende beskatning af den kapitalgevinst, som opstår, når ejerskabet til skibet overføres til rederiet. SLB-systemet som helhed indebærer et definitivt tab af skatteindtægter svarende til forbruget af statsmidler i form af skatteudgifter og rentetab. |
| --- | --- |

(165)

For hver af SLB-transaktionerne fører brugen af statsmidler til rentetab på skatteudskydelsen som følge af den indledende afskrivning af leasede aktiver, skattetab på grund af manglende opfyldelse af den skjulte skattepligt, når ØIG skifter fra det normale selskabsskattesystem til TS-ordningen, og skattetab på grund af manglende beskatning af den kapitalgevinst, som opstår, når ejerskabet til skibet overføres til rederiet. SLB-systemet som helhed indebærer et definitivt tab af skatteindtægter svarende til forbruget af statsmidler i form af skatteudgifter og rentetab.

| (166) | I forbindelse med SLB-transaktioner overfører staten indledningsvis sine midler til ØIG ved at finansiere de selektive fordele. I kraft af den skattemæssige gennemsigtighed overfører ØIG herefter statsmidlerne til sine investorer. |
| --- | --- |

(166)

I forbindelse med SLB-transaktioner overfører staten indledningsvis sine midler til ØIG ved at finansiere de selektive fordele. I kraft af den skattemæssige gennemsigtighed overfører ØIG herefter statsmidlerne til sine investorer.

Tilregnelse

| (167) | De omhandlede foranstaltninger udspringer af anvendelsen af den spanske skattelov og af skattegodkendelser givet af den spanske skatteforvaltning til anvendelse af både indledende afskrivning og TS-ordningen. Disse godkendelser blev givet til anvendelse af individuelle foranstaltninger såsom indledende (fremskyndet) afskrivning af skibet leaset af hver ØIG eller ØIG'ens skifte til TS. Ifølge eksempler fra de spanske myndigheder var godkendelsen endvidere nødvendig for, at finansieringstransaktionen kunne gennemføres. |
| --- | --- |

(167)

De omhandlede foranstaltninger udspringer af anvendelsen af den spanske skattelov og af skattegodkendelser givet af den spanske skatteforvaltning til anvendelse af både indledende afskrivning og TS-ordningen. Disse godkendelser blev givet til anvendelse af individuelle foranstaltninger såsom indledende (fremskyndet) afskrivning af skibet leaset af hver ØIG eller ØIG'ens skifte til TS. Ifølge eksempler fra de spanske myndigheder var godkendelsen endvidere nødvendig for, at finansieringstransaktionen kunne gennemføres.

| (168) | I henhold til klagerne ville skatteforvaltningen gennemgå og blande sig i fordelingen af skattegevinsten mellem rederiet på den ene side og ØIG og dens investorer på den anden. På grundlag af eksemplerne fra de spanske myndigheder ser det faktisk ud, som om anmodninger indsendt til skatteforvaltningen om godkendelse af indledende afskrivning normalt omfatter en beregning af den samlede skattefordel ved SLB-strukturen og fordelingen af denne skattefordel mellem rederiet og investorerne i ØIG eller under alle omstændigheder indeholder de nødvendige oplysninger til at foretage denne beregning. |
| --- | --- |

(168)

I henhold til klagerne ville skatteforvaltningen gennemgå og blande sig i fordelingen af skattegevinsten mellem rederiet på den ene side og ØIG og dens investorer på den anden. På grundlag af eksemplerne fra de spanske myndigheder ser det faktisk ud, som om anmodninger indsendt til skatteforvaltningen om godkendelse af indledende afskrivning normalt omfatter en beregning af den samlede skattefordel ved SLB-strukturen og fordelingen af denne skattefordel mellem rederiet og investorerne i ØIG eller under alle omstændigheder indeholder de nødvendige oplysninger til at foretage denne beregning.

| (169) | Imidlertid er alle de økonomiske følger af at give ØIG'er skattefordelen et resultat af en kombination af retlige transaktioner mellem private enheder. De gældende regler tvinger ikke ØIG'er til at overføre en del af skattefordelen til rederier og langt mindre til skibsværfter eller formidlere. Ganske vist har skatteforvaltningen en udstrakt skønsbeføjelse, og i den forbindelse vurderer den de økonomiske indvirkninger af den samlede transaktion, men det er ikke nok til at fastslå, at det er de spanske myndigheder, som træffer beslutning om overførsel af en del af fordelen til rederierne eller om størrelsen af overførslen. Denne situation er forskellig fra den, der blev undersøgt i afgørelserne om Air Caraïbes eller om franske GIE Fiscaux, hvor investorerne var retligt forpligtede til at overføre mindst 60 % eller to tredjedele af fordelen til brugene, og de franske myndigheder kontrollerede, at hver transaktion opfyldte dette krav. |
| --- | --- |

(169)

Imidlertid er alle de økonomiske følger af at give ØIG'er skattefordelen et resultat af en kombination af retlige transaktioner mellem private enheder. De gældende regler tvinger ikke ØIG'er til at overføre en del af skattefordelen til rederier og langt mindre til skibsværfter eller formidlere. Ganske vist har skatteforvaltningen en udstrakt skønsbeføjelse, og i den forbindelse vurderer den de økonomiske indvirkninger af den samlede transaktion, men det er ikke nok til at fastslå, at det er de spanske myndigheder, som træffer beslutning om overførsel af en del af fordelen til rederierne eller om størrelsen af overførslen. Denne situation er forskellig fra den, der blev undersøgt i afgørelserne om Air Caraïbes eller om franske GIE Fiscaux, hvor investorerne var retligt forpligtede til at overføre mindst 60 % eller to tredjedele af fordelen til brugene, og de franske myndigheder kontrollerede, at hver transaktion opfyldte dette krav.

| (170) | Dermed blev de selektive fordele givet gennem statsmidler. De kan klart tilregnes den spanske stat, da de er til gavn for ØIG'er og deres investorer. Dette er dog ikke tilfældet med de fordele, rederierne har, og så meget desto mere de indirekte fordele, der tilflyder skibsværfter og formidlere. |
| --- | --- |

(170)

Dermed blev de selektive fordele givet gennem statsmidler. De kan klart tilregnes den spanske stat, da de er til gavn for ØIG'er og deres investorer. Dette er dog ikke tilfældet med de fordele, rederierne har, og så meget desto mere de indirekte fordele, der tilflyder skibsværfter og formidlere.

5.3.4.   Fordrejning af konkurrencen og indvirkning på samhandelen

| (171) | Endelig truer denne fordel med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Når støtte, som ydes af en medlemsstat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (91). Det er tilstrækkeligt, at støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på markeder, der er åbne for konkurrence (92) og samhandel mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(171)

Endelig truer denne fordel med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Når støtte, som ydes af en medlemsstat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (91). Det er tilstrækkeligt, at støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på markeder, der er åbne for konkurrence (92) og samhandel mellem medlemsstaterne.

| (172) | I den foreliggende sag er investorerne, dvs. medlemmerne af ØIG'er, aktive i forskellige erhvervssektorer, især i sektorer, der er åbne for samhandelen inden for EU. Via de transaktioner, der er omfattet af SLB, er de endvidere aktive gennem ØIG'er på markederne for bareboat-chartering og køb og salg af søgående skibe, som er åbne for samhandel inden for EU. De fordele, der følger af SLB, styrker deres position på deres respektive markeder og fordrejer dermed eller truer med at fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(172)

I den foreliggende sag er investorerne, dvs. medlemmerne af ØIG'er, aktive i forskellige erhvervssektorer, især i sektorer, der er åbne for samhandelen inden for EU. Via de transaktioner, der er omfattet af SLB, er de endvidere aktive gennem ØIG'er på markederne for bareboat-chartering og køb og salg af søgående skibe, som er åbne for samhandel inden for EU. De fordele, der følger af SLB, styrker deres position på deres respektive markeder og fordrejer dermed eller truer med at fordreje konkurrencen.

| (173) | Den økonomiske fordel for ØIG'er og deres investorer, som er omfattet af de undersøgte foranstaltninger, vil derfor kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen på det indre marked. |
| --- | --- |

(173)

Den økonomiske fordel for ØIG'er og deres investorer, som er omfattet af de undersøgte foranstaltninger, vil derfor kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen på det indre marked.

5.4.   EKSISTERENDE ELLER ULOVLIG STØTTE

| (174) | Artikel 1, litra b), i forordning (EF) nr. 659/1999 (93) fastsætter forskellige situationer, hvor støtte betragtes som eksisterende støtte. Ifølge bemærkninger, der er modtaget i den foreliggende sag, vil eksisterende støtte være i) støtte, der eksisterede inden traktatens ikrafttræden i Spanien, eller ii) støtte, der tidligere var blevet godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

(174)

Artikel 1, litra b), i forordning (EF) nr. 659/1999 (93) fastsætter forskellige situationer, hvor støtte betragtes som eksisterende støtte. Ifølge bemærkninger, der er modtaget i den foreliggende sag, vil eksisterende støtte være i) støtte, der eksisterede inden traktatens ikrafttræden i Spanien, eller ii) støtte, der tidligere var blevet godkendt af Kommissionen.

Tonnageskatten udgør eksisterende støtte, men dens anvendelse heraf på indtægter fra bareboat-chartering udgør ny støtte

| (175) | Blandt foranstaltninger, der kan betragtes som statsstøtte (94), mener Kommissionen, at kun lovbestemmelserne om TS-ordningen (artikel 124-128, i TRLIS, foranstaltning 4) udgør en eksisterende statsstøtteordning, fordi den blev godkendt af Kommissionen i 2002. |
| --- | --- |

(175)

Blandt foranstaltninger, der kan betragtes som statsstøtte (94), mener Kommissionen, at kun lovbestemmelserne om TS-ordningen (artikel 124-128, i TRLIS, foranstaltning 4) udgør en eksisterende statsstøtteordning, fordi den blev godkendt af Kommissionen i 2002.

| (176) | Kommissionen finder dog ikke, at ØIG'er, der er involveret i skatteleasingtransaktioner, opfylder alle betingelserne for at være berettigede til den spanske TS-ordning. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen finder dog ikke, at ØIG'er, der er involveret i skatteleasingtransaktioner, opfylder alle betingelserne for at være berettigede til den spanske TS-ordning.

| (177) | Kommissionen godkendte den spanske TS som forenelig støtte på grundlag af retningslinjerne for søtransportsektoren, der kun gælder for virksomheder, som driver reel søtransportvirksomhed (95) enten med deres egne skibe eller med chartrede skibe. Undtagelsesvis kan TS gælde for aktiviteter, der i henhold til retningslinjerne betragtes som støtteerhverv for søtransport eller kan sidestilles med søtransport. F.eks. kan skibsadministrations-, opmudrings- eller bugseringsvirksomhed betragtes som støtte (96). I modsætning hertil kan bare det at eje et skib, købe det gennem finansiel leasing eller leje eller udchartre det til tredjeparter uden at påtage sig det fulde ansvar for skibets drift, ikke betragtes som kvalificerende virksomhed. Naturligvis bør den, der nyder godt af TS-ordningen, være den, der udfører den kvalificerende transportvirksomhed med det kvalificerende skib. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen godkendte den spanske TS som forenelig støtte på grundlag af retningslinjerne for søtransportsektoren, der kun gælder for virksomheder, som driver reel søtransportvirksomhed (95) enten med deres egne skibe eller med chartrede skibe. Undtagelsesvis kan TS gælde for aktiviteter, der i henhold til retningslinjerne betragtes som støtteerhverv for søtransport eller kan sidestilles med søtransport. F.eks. kan skibsadministrations-, opmudrings- eller bugseringsvirksomhed betragtes som støtte (96). I modsætning hertil kan bare det at eje et skib, købe det gennem finansiel leasing eller leje eller udchartre det til tredjeparter uden at påtage sig det fulde ansvar for skibets drift, ikke betragtes som kvalificerende virksomhed. Naturligvis bør den, der nyder godt af TS-ordningen, være den, der udfører den kvalificerende transportvirksomhed med det kvalificerende skib.

| (178) | Ganske vist kan Kommissionen undtagelsesvist tidligere have godkendt bareboat-chartering som en del af visse anmeldte TS-ordninger, men kun midlertidigt og under særlige omstændigheder i forbindelse med overkapacitet (97). Under de omstændigheder forbliver de berørte virksomheders kerneaktivitet søtransport, og indtægterne fra bareboat-chartering-aktiviteterne kan betragtes som et støtteerhverv til kerneaktiviteten. Denne tolerance er helt på linje med målene med retningslinjerne for søtransportsektoren: »bevare og forbedre den maritime knowhow og beskytte og fremme beskæftigelsen blandt europæiske søfolk« og »medvirke til at underbygge det maritime kompleks i medlemsstaterne og fastholde flådens generelle konkurrenceevne på verdensmarkederne« (98). |
| --- | --- |

(178)

Ganske vist kan Kommissionen undtagelsesvist tidligere have godkendt bareboat-chartering som en del af visse anmeldte TS-ordninger, men kun midlertidigt og under særlige omstændigheder i forbindelse med overkapacitet (97). Under de omstændigheder forbliver de berørte virksomheders kerneaktivitet søtransport, og indtægterne fra bareboat-chartering-aktiviteterne kan betragtes som et støtteerhverv til kerneaktiviteten. Denne tolerance er helt på linje med målene med retningslinjerne for søtransportsektoren: »bevare og forbedre den maritime knowhow og beskytte og fremme beskæftigelsen blandt europæiske søfolk« og »medvirke til at underbygge det maritime kompleks i medlemsstaterne og fastholde flådens generelle konkurrenceevne på verdensmarkederne« (98).

| (179) | I overensstemmelse med retningslinjerne for søtransportsektoren anføres det eksplicit i Kommissionens beslutning K(2002) 582 endelig af 27. februar 2002 om godkendelse af den spanske TS-ordning, at kun søtransportvirksomhed berettiger til TS (99). Det fastsættes således i afsnit 2.4. »Modtagere«, at: »Modtagere af tonnageskatteordningen kan være spanske skibsfartsvirksomheder, hvis aktiviteter omfatter drift af ejede og chartrede skibe« (vores understregning), og i afsnit 2.5 »Kvalificerende aktiviteter/skibe« fastsættes det, at: »Tonnageskatteordningen dækker kun indkomst fra søgående skibe, som drives i forbindelse med søtransportvirksomhed. Kvalificerende virksomhed er kun rettet imod søtransport« (vores understregning). |
| --- | --- |

(179)

I overensstemmelse med retningslinjerne for søtransportsektoren anføres det eksplicit i Kommissionens beslutning K(2002) 582 endelig af 27. februar 2002 om godkendelse af den spanske TS-ordning, at kun søtransportvirksomhed berettiger til TS (99). Det fastsættes således i afsnit 2.4. »Modtagere«, at: »Modtagere af tonnageskatteordningen kan være spanske skibsfartsvirksomheder, hvis aktiviteter omfatter drift af ejede og chartrede skibe« (vores understregning), og i afsnit 2.5 »Kvalificerende aktiviteter/skibe« fastsættes det, at: »Tonnageskatteordningen dækker kun indkomst fra søgående skibe, som drives i forbindelse med søtransportvirksomhed. Kvalificerende virksomhed er kun rettet imod søtransport« (vores understregning).

| (180) | Det følger af ordlyden af Kommissionens beslutning fra 2002, som blev vedtaget på grundlag af retningslinjerne for søtransport, at virksomheder identificeret som spanske rederier kan blive omfattet af TS-ordningen, forudsat at de udøver deres kvalificerende søtransportvirksomhed — og inden for grænserne heraf. |
| --- | --- |

(180)

Det følger af ordlyden af Kommissionens beslutning fra 2002, som blev vedtaget på grundlag af retningslinjerne for søtransport, at virksomheder identificeret som spanske rederier kan blive omfattet af TS-ordningen, forudsat at de udøver deres kvalificerende søtransportvirksomhed — og inden for grænserne heraf.

| (181) | Kommissionen finder ikke, at den virksomhed, som ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, udøver, kan betragtes som transportvirksomhed. Når ØIG skifter til TS-ordningen, leaser den et enkelt skib fra et leasingselskab og chartrer det ud til et rederi som tredjepart på bareboat-basis. Hvis rederiet som tredjepart driver skibet for at levere søtransportydelser, kan det være berettiget til TS. Dog stiller ØIG kun et skib til rådighed for det pågældende rederi, som driver det. ØIG er derfor en formidler, som leverer udlejnings- eller leasingydelser, ikke transportydelser. |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen finder ikke, at den virksomhed, som ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, udøver, kan betragtes som transportvirksomhed. Når ØIG skifter til TS-ordningen, leaser den et enkelt skib fra et leasingselskab og chartrer det ud til et rederi som tredjepart på bareboat-basis. Hvis rederiet som tredjepart driver skibet for at levere søtransportydelser, kan det være berettiget til TS. Dog stiller ØIG kun et skib til rådighed for det pågældende rederi, som driver det. ØIG er derfor en formidler, som leverer udlejnings- eller leasingydelser, ikke transportydelser.

| (182) | ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, udchartrer normalt det eneste skib, de ejer eller leaser, og som derfor udgør hele deres flåde. Under disse omstændigheder løber ØIG ingen risiko og har heller intet ansvar for besætningsadministration eller for den tekniske eller kommercielle administration af skibet. Den er en ren formidler, og indtægterne fra udchartring på bareboat-basis kan ikke anses for et støtteerhverv til søtransportvirksomhed. |
| --- | --- |

(182)

ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, udchartrer normalt det eneste skib, de ejer eller leaser, og som derfor udgør hele deres flåde. Under disse omstændigheder løber ØIG ingen risiko og har heller intet ansvar for besætningsadministration eller for den tekniske eller kommercielle administration af skibet. Den er en ren formidler, og indtægterne fra udchartring på bareboat-basis kan ikke anses for et støtteerhverv til søtransportvirksomhed.

| (183) | Endvidere bliver ØIG'er i TS-ordningen i en kort periode, dvs. de to uger, som er nødvendige for at udnytte optionen i leasingkontrakten, og for at rederiet kan udnytte optionen i forbindelse med charterkontrakten. At tillade denne type virksomhed i henhold til TS-ordningen ser ikke ud til på varig vis at øge tonnagen under EØS-landenes flag — eller kontrol. Af samme årsager synes ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, ikke at bidrage til målet om at »bevare ... den maritime knowhow og beskytte ... beskæftigelsen blandt europæiske søfolk« eller at »medvirke til at underbygge det maritime kompleks«. |
| --- | --- |

(183)

Endvidere bliver ØIG'er i TS-ordningen i en kort periode, dvs. de to uger, som er nødvendige for at udnytte optionen i leasingkontrakten, og for at rederiet kan udnytte optionen i forbindelse med charterkontrakten. At tillade denne type virksomhed i henhold til TS-ordningen ser ikke ud til på varig vis at øge tonnagen under EØS-landenes flag — eller kontrol. Af samme årsager synes ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, ikke at bidrage til målet om at »bevare ... den maritime knowhow og beskytte ... beskæftigelsen blandt europæiske søfolk« eller at »medvirke til at underbygge det maritime kompleks«.

| (184) | Alt i alt indebærer godkendelsen, sådan som det fremgår af 2002-beslutningen, ikke, at aktiviteter, der udøves af virksomheder såsom de ØIG'er, der er involveret i SLB, kan betragtes som søtransportvirksomhed. |
| --- | --- |

(184)

Alt i alt indebærer godkendelsen, sådan som det fremgår af 2002-beslutningen, ikke, at aktiviteter, der udøves af virksomheder såsom de ØIG'er, der er involveret i SLB, kan betragtes som søtransportvirksomhed.

| (185) | Hvis virksomheder som ØIG'er, der er involveret i SLB (100)-transaktioner, medtages, finder Kommissionen derfor, at det fører til tildeling af ny støtte enten gennem beregning af den skattepligtige indtægt i forhold til tonnagen eller muligheden for at udsætte opfyldelsen af en skjult skattepligt, indtil skibet enten sælges eller ophugges, jf. artikel 125, stk. 2, i TRLIS. |
| --- | --- |

(185)

Hvis virksomheder som ØIG'er, der er involveret i SLB (100)-transaktioner, medtages, finder Kommissionen derfor, at det fører til tildeling af ny støtte enten gennem beregning af den skattepligtige indtægt i forhold til tonnagen eller muligheden for at udsætte opfyldelsen af en skjult skattepligt, indtil skibet enten sælges eller ophugges, jf. artikel 125, stk. 2, i TRLIS.

De øvrige foranstaltninger udgør støtte

| (186) | Indledende afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS, foranstaltning 2) udgør ikke eksisterende støtte, fordi den blev indført i 2002, dvs. efter Spaniens tiltrædelse af EU i 1986, og aldrig blev anmeldt til eller godkendt af Kommissionen. Desuden kan virkningen af denne foranstaltning klart adskilles fra virkningen af den fremskyndede afskrivning. Denne foranstaltning udgør ulovlig støtte. |
| --- | --- |

(186)

Indledende afskrivning af leasede aktiver (artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS, foranstaltning 2) udgør ikke eksisterende støtte, fordi den blev indført i 2002, dvs. efter Spaniens tiltrædelse af EU i 1986, og aldrig blev anmeldt til eller godkendt af Kommissionen. Desuden kan virkningen af denne foranstaltning klart adskilles fra virkningen af den fremskyndede afskrivning. Denne foranstaltning udgør ulovlig støtte.

| (187) | Tilsvarende trådte artikel 50, stk. 3, i RIS, som gav mulighed for fritagelse af kapitalgevinster på skibe erhvervet i forbindelse med tidligere godkendte leasingkontrakter (foranstaltning 5), i kraft i 2002 uden forudgående anmeldelse til eller godkendelse af Kommissionen. |
| --- | --- |

(187)

Tilsvarende trådte artikel 50, stk. 3, i RIS, som gav mulighed for fritagelse af kapitalgevinster på skibe erhvervet i forbindelse med tidligere godkendte leasingkontrakter (foranstaltning 5), i kraft i 2002 uden forudgående anmeldelse til eller godkendelse af Kommissionen.

| (188) | Kommissionen finder ikke, at den godkendelse, der blev givet i 2002, dækker gennemførelsesforanstaltningerne og navnlig artikel 50, stk. 3, i RIS, fordi der hermed indføres en undtagelse fra de afgrænsningsregler, som gælder for brugte skibe i medfør af artikel 125, stk. 2, i TRLIS, hvilket betyder en supplerende fordel. Denne undtagelse skulle have været anmeldt sammen med de af Kommissionen godkendte lovbestemmelser, men det blev den ikke. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen finder ikke, at den godkendelse, der blev givet i 2002, dækker gennemførelsesforanstaltningerne og navnlig artikel 50, stk. 3, i RIS, fordi der hermed indføres en undtagelse fra de afgrænsningsregler, som gælder for brugte skibe i medfør af artikel 125, stk. 2, i TRLIS, hvilket betyder en supplerende fordel. Denne undtagelse skulle have været anmeldt sammen med de af Kommissionen godkendte lovbestemmelser, men det blev den ikke.

| (189) | Anvendelsen af artikel 125, stk. 2, i TRLIS synes ikke at kræve nogen yderligere definition eller præcisering. Den ville normalt udløse beskatning af den kapitalgevinst, som en udlejer har på overførsel af et skib til lejer (rederi). Hvis Spanien fandt, at en præcisering var nødvendig, skulle dette have været gjort ved anmeldelsen. |
| --- | --- |

(189)

Anvendelsen af artikel 125, stk. 2, i TRLIS synes ikke at kræve nogen yderligere definition eller præcisering. Den ville normalt udløse beskatning af den kapitalgevinst, som en udlejer har på overførsel af et skib til lejer (rederi). Hvis Spanien fandt, at en præcisering var nødvendig, skulle dette have været gjort ved anmeldelsen.

| (190) | Som følge heraf udgør gennemførelsesforanstaltningerne og især artikel 50, stk. 3, i RIS ulovlig støtte. |
| --- | --- |

(190)

Som følge heraf udgør gennemførelsesforanstaltningerne og især artikel 50, stk. 3, i RIS ulovlig støtte.

5.5.   FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED

| (191) | Kommissionen konkluderer, at følgende foranstaltninger udgør statsstøtte, hver især og i forbindelse med SLB:






  — | Indledende afskrivning af aktiver erhvervet gennem en finansiel leasingkontrakt (artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS) |
| --- | --- | --- |

(191)

Kommissionen konkluderer, at følgende foranstaltninger udgør statsstøtte, hver især og i forbindelse med SLB:

—

Indledende afskrivning af aktiver erhvervet gennem en finansiel leasingkontrakt (artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS)

| — | TS-ordningen for så vidt angår støtteberettigelse af bareboat-chartering-aktiviteter |
| --- | --- |

—

TS-ordningen for så vidt angår støtteberettigelse af bareboat-chartering-aktiviteter

| — | Artikel 50, stk. 3, i RIS. |
| --- | --- |

—

Artikel 50, stk. 3, i RIS.

| (192) | I princippet er statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF forbudt. I henhold til artikel 107, stk. 2 er visse typer af støtte dog forenelige, og i henhold til artikel 107, stk. 3 kan Kommissionen erklære visse typer af støtte eller støtte til bestemte modtagere for forenelige. Alt efter kategorien af modtagere kan særlige bestemmelser såsom retningslinjerne for søtransport (101) eller rammebestemmelserne for skibsbygning (102) finde anvendelse. |
| --- | --- |

(192)

I princippet er statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF forbudt. I henhold til artikel 107, stk. 2 er visse typer af støtte dog forenelige, og i henhold til artikel 107, stk. 3 kan Kommissionen erklære visse typer af støtte eller støtte til bestemte modtagere for forenelige. Alt efter kategorien af modtagere kan særlige bestemmelser såsom retningslinjerne for søtransport (101) eller rammebestemmelserne for skibsbygning (102) finde anvendelse.

| (193) | Hverken de spanske myndigheder eller de tredjeparter, der er identificeret som modtagere i denne afgørelse, har påberåbt sig anvendelsen af andre bestemmelser i artikel 107, stk. 2, og 3, i TEUF eller anvendelsen af andre statsstøttebestemmelser, der er vedtaget på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(193)

Hverken de spanske myndigheder eller de tredjeparter, der er identificeret som modtagere i denne afgørelse, har påberåbt sig anvendelsen af andre bestemmelser i artikel 107, stk. 2, og 3, i TEUF eller anvendelsen af andre statsstøttebestemmelser, der er vedtaget på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

5.5.1.   Anvendelse af retningslinjerne for søtransport

Indtægter fra udchartring på bareboat-basis til TT: støtteberettigelse til TT

| (194) | Som anført i betragtning (71) ovenfor finder de spanske myndigheder og visse tredjeparter, at udchartring er dækket af 2002-beslutningen om godkendelse af den spanske TS-ordning, fordi den henviser til drift af ejede og chartrede skibe. |
| --- | --- |

(194)

Som anført i betragtning (71) ovenfor finder de spanske myndigheder og visse tredjeparter, at udchartring er dækket af 2002-beslutningen om godkendelse af den spanske TS-ordning, fordi den henviser til drift af ejede og chartrede skibe.

| (195) | Kommissionen er ikke enig i denne fortolkning af 2002-beslutningen. Både retningslinjerne for søtransport og 2002-beslutningen gør det klart, at TS kun bør gælde for søtransportvirksomhed (103). Som regel kan indtægter fra andre aktiviteter end transport — også når de udføres af et søtransportselskab — ikke beskattes efter TS-ordningen (104) undtagen ved en udtrykkelig undtagelse og på visse betingelser (støtteaktiviteter, opmudring/sandsugning, bugsering). |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen er ikke enig i denne fortolkning af 2002-beslutningen. Både retningslinjerne for søtransport og 2002-beslutningen gør det klart, at TS kun bør gælde for søtransportvirksomhed (103). Som regel kan indtægter fra andre aktiviteter end transport — også når de udføres af et søtransportselskab — ikke beskattes efter TS-ordningen (104) undtagen ved en udtrykkelig undtagelse og på visse betingelser (støtteaktiviteter, opmudring/sandsugning, bugsering).

| (196) | I den forbindelse dækker »drift af ejede og chartrede skibe«, der nævnes som en støtteberettiget aktivitet i 2002-beslutningen, kun »drift« af skibe, som enten ejes eller chartres på bareboat-basis og drives — i tilfælde af både ejede og chartrede skibe — af et søtransportselskab. |
| --- | --- |

(196)

I den forbindelse dækker »drift af ejede og chartrede skibe«, der nævnes som en støtteberettiget aktivitet i 2002-beslutningen, kun »drift« af skibe, som enten ejes eller chartres på bareboat-basis og drives — i tilfælde af både ejede og chartrede skibe — af et søtransportselskab.

| (197) | Som allerede anført i afsnit 5.3.2.4 driver de finansielle ØIG'er, der er involveret i SLB-finansieringstransaktioner, ikke selv skibe og yder ingen søtransporttjenester. De er finansielle formidlere, der er involveret i den kollektive finansiering af et aktiv. De blander sig ikke i besætningsadministrationen eller i den strategiske, tekniske eller kommercielle administration af det skib, de chartrer ud, og de bærer ikke nogen risiko eller noget ansvar for leveringen af søtransportydelser. |
| --- | --- |

(197)

Som allerede anført i afsnit 5.3.2.4 driver de finansielle ØIG'er, der er involveret i SLB-finansieringstransaktioner, ikke selv skibe og yder ingen søtransporttjenester. De er finansielle formidlere, der er involveret i den kollektive finansiering af et aktiv. De blander sig ikke i besætningsadministrationen eller i den strategiske, tekniske eller kommercielle administration af det skib, de chartrer ud, og de bærer ikke nogen risiko eller noget ansvar for leveringen af søtransportydelser.

| (198) | Kommissionen bemærker endvidere, at ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, udchartrer deres eneste skib med både en købs- (eller call-) option, som rederiet fra starten påtager sig at udnytte, og en salgs- (eller put-) option, som ØIG kan udnytte. Dette svarer til en forsinket — og alligevel endelig — overførsel af ejerskabet til hele ØIG's flåde. Som følge heraf er ØIG ikke i den samme situation som rederier, der lider under midlertidig overkapacitet og i ønsket om en vis fleksibilitet udchartrer en del af deres flåde til tredjepartsoperatører i en begrænset periode (se betragtning (178) ovenfor). |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen bemærker endvidere, at ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, udchartrer deres eneste skib med både en købs- (eller call-) option, som rederiet fra starten påtager sig at udnytte, og en salgs- (eller put-) option, som ØIG kan udnytte. Dette svarer til en forsinket — og alligevel endelig — overførsel af ejerskabet til hele ØIG's flåde. Som følge heraf er ØIG ikke i den samme situation som rederier, der lider under midlertidig overkapacitet og i ønsket om en vis fleksibilitet udchartrer en del af deres flåde til tredjepartsoperatører i en begrænset periode (se betragtning (178) ovenfor).

| (199) | Af alle disse årsager mener Kommissionen, at ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, hverken er berettigede til den spanske tonnageskatteordning som godkendt af Kommissionen eller er dækket af bestemmelserne i retningslinjerne for søtransport. |
| --- | --- |

(199)

Af alle disse årsager mener Kommissionen, at ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, hverken er berettigede til den spanske tonnageskatteordning som godkendt af Kommissionen eller er dækket af bestemmelserne i retningslinjerne for søtransport.

| (200) | Kommissionen mener dog, at ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, og deres investorer på baggrund af leasingtransaktionernes generelle karakter fungerer som formidlere, der kanaliserer en fordel med et almennyttigt formål videre til andre modtagere (rederier). |
| --- | --- |

(200)

Kommissionen mener dog, at ØIG'er, der er involveret i SLB-transaktioner, og deres investorer på baggrund af leasingtransaktionernes generelle karakter fungerer som formidlere, der kanaliserer en fordel med et almennyttigt formål videre til andre modtagere (rederier).

Støtteberettigelse for ØIG'er og/eller deres investorer som formidlere

| (201) | I overensstemmelse med den tilgang, der er valgt i beslutningen af 20. december 2006 vedrørende franske GIE Fiscaux
   (105), er Kommissionen af den opfattelse, at den støtte, som gik til ØIG eller dens investorer — da den udgør et rimeligt vederlag for deres formidling i forbindelse med overførslen til rederierne af en fordel med et almennyttigt formål — vil være forenelig i samme forhold. Ganske vist er der i denne sag ingen retlig forpligtelse for ØIG'erne til at overføre en del af den modtagne støtte til rederierne. Men i udøvelsen af sit skøn ved vurdering af foranstaltningens forenelighed i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF finder Kommissionen det passende at tage hensyn til foranstaltningens gunstige virkninger for søfartssektoren og tilsvarende anvende bestemmelserne i retningslinjerne for søtransport — som normalt gælder for støtteforanstaltninger — på den fordel, der er overført til rederiet. Såfremt anvendelsen af retningslinjerne for søtransport på et rederi, der er involveret i en bestemt SLB-transaktion, fører til en forholdsmæssigt forenelig fordel eller en samlet fordel på x %, er den samme procentdel af støtten, som gik til ØIG eller dens investorer, derfor forenelig. |
| --- | --- |

(201)

I overensstemmelse med den tilgang, der er valgt i beslutningen af 20. december 2006 vedrørende franske GIE Fiscaux
   (105), er Kommissionen af den opfattelse, at den støtte, som gik til ØIG eller dens investorer — da den udgør et rimeligt vederlag for deres formidling i forbindelse med overførslen til rederierne af en fordel med et almennyttigt formål — vil være forenelig i samme forhold. Ganske vist er der i denne sag ingen retlig forpligtelse for ØIG'erne til at overføre en del af den modtagne støtte til rederierne. Men i udøvelsen af sit skøn ved vurdering af foranstaltningens forenelighed i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF finder Kommissionen det passende at tage hensyn til foranstaltningens gunstige virkninger for søfartssektoren og tilsvarende anvende bestemmelserne i retningslinjerne for søtransport — som normalt gælder for støtteforanstaltninger — på den fordel, der er overført til rederiet. Såfremt anvendelsen af retningslinjerne for søtransport på et rederi, der er involveret i en bestemt SLB-transaktion, fører til en forholdsmæssigt forenelig fordel eller en samlet fordel på x %, er den samme procentdel af støtten, som gik til ØIG eller dens investorer, derfor forenelig.

Fordel for rederierne som slutbrugere

| (202) | Eftersom fordelen er til gavn for rederierne, er artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF sammen med retningslinjerne for søtransport (106) de eneste relevante rammebestemmelser for vurdering af, om den er forenelig. |
| --- | --- |

(202)

Eftersom fordelen er til gavn for rederierne, er artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF sammen med retningslinjerne for søtransport (106) de eneste relevante rammebestemmelser for vurdering af, om den er forenelig.

| (203) | Kommissionen finder, at rederierne ikke nyder godt af statsstøtte i den i artikel 107, stk. 1, i TEUF nævnte betydning. For at identificere størrelsen af forenelig støtte til ØIG'er — som formidlere, der har kanaliseret en fordel, som forfølger et mål af fælles interesse, videre til rederier — finder Kommissionen ikke desto mindre, at retningslinjerne for søtransport skal finde tilsvarende anvendelse på den fordel, som ØIG'en har overført til rederiet med henblik på at fastslå: 1) størrelsen af den støtte, ØIG oprindelig modtog og overførte til rederiet, og som ville have været forenelig, hvis det overførte beløb udgjorde statsstøtte til rederiet, 2) andelen af den forenelige støtte i den samlede fordel, der blev overført til rederiet, og 3) størrelsen af den støtte, der bør betragtes som forenelig som ØIG'ernes vederlag for deres formidling. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen finder, at rederierne ikke nyder godt af statsstøtte i den i artikel 107, stk. 1, i TEUF nævnte betydning. For at identificere størrelsen af forenelig støtte til ØIG'er — som formidlere, der har kanaliseret en fordel, som forfølger et mål af fælles interesse, videre til rederier — finder Kommissionen ikke desto mindre, at retningslinjerne for søtransport skal finde tilsvarende anvendelse på den fordel, som ØIG'en har overført til rederiet med henblik på at fastslå: 1) størrelsen af den støtte, ØIG oprindelig modtog og overførte til rederiet, og som ville have været forenelig, hvis det overførte beløb udgjorde statsstøtte til rederiet, 2) andelen af den forenelige støtte i den samlede fordel, der blev overført til rederiet, og 3) størrelsen af den støtte, der bør betragtes som forenelig som ØIG'ernes vederlag for deres formidling.

| (204) | Retningslinjerne for søtransport beskriver forskellige kategorier af statsstøtte og betingelserne for, at Kommissionen kan godkende støtte. Navnlig gøres det i retningslinjerne klart, at de kun gælder for søtransportaktiviteter og et begrænset antal tilknyttede eller sidestillede aktiviteter. |
| --- | --- |

(204)

Retningslinjerne for søtransport beskriver forskellige kategorier af statsstøtte og betingelserne for, at Kommissionen kan godkende støtte. Navnlig gøres det i retningslinjerne klart, at de kun gælder for søtransportaktiviteter og et begrænset antal tilknyttede eller sidestillede aktiviteter.

| (205) | Når et rederi som slutbruger leverer søtransportydelser (eller sidestillede aktiviteter) og opfylder alle betingelserne i retningslinjerne, vil en fordel modtaget af rederiet, der udgør støtte, være forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(205)

Når et rederi som slutbruger leverer søtransportydelser (eller sidestillede aktiviteter) og opfylder alle betingelserne i retningslinjerne, vil en fordel modtaget af rederiet, der udgør støtte, være forenelig med det indre marked.

| (206) | I henhold til retningslinjerne for søtransport kan støtte gives i form af forskellige kategorier af foranstaltninger. En af de vigtigste betingelser, der er anført i artikel 10 i 1997-retningslinjerne og artikel 11 i retningslinjerne for søtransport fra 2004, er et samlet loft over støtten, dvs. et maksimalt statsstøttebeløb, som en virksomhed kan få bevilget, og som kan anses for foreneligt med det indre marked (107). |
| --- | --- |

(206)

I henhold til retningslinjerne for søtransport kan støtte gives i form af forskellige kategorier af foranstaltninger. En af de vigtigste betingelser, der er anført i artikel 10 i 1997-retningslinjerne og artikel 11 i retningslinjerne for søtransport fra 2004, er et samlet loft over støtten, dvs. et maksimalt statsstøttebeløb, som en virksomhed kan få bevilget, og som kan anses for foreneligt med det indre marked (107).

| (207) | I henhold til retningslinjerne fra 1997 svarer støtteloftet til »en fritagelse af søfolkene for beskatning og socialsikringsbidrag og nedsættelse af selskabsskatten på skibsfartsaktiviteter til nul«. I henhold til retningslinjerne fra 2004 svarer støtteloftet til en fritagelse af søfolkene for beskatning og socialsikringsbidrag og nedsættelse af selskabsskatten på skibsfartsaktiviteter gennem anvendelse af en TS-ordning. Imidlertid fastsættes det også i 2004-retningslinjerne, at »det samlede støttebeløb ... ikke må overstige det samlede beløb for skatter og socialsikringsbidrag, der opkræves fra skibsfartsaktiviteter og fra søfolk.« |
| --- | --- |

(207)

I henhold til retningslinjerne fra 1997 svarer støtteloftet til »en fritagelse af søfolkene for beskatning og socialsikringsbidrag og nedsættelse af selskabsskatten på skibsfartsaktiviteter til nul«. I henhold til retningslinjerne fra 2004 svarer støtteloftet til en fritagelse af søfolkene for beskatning og socialsikringsbidrag og nedsættelse af selskabsskatten på skibsfartsaktiviteter gennem anvendelse af en TS-ordning. Imidlertid fastsættes det også i 2004-retningslinjerne, at »det samlede støttebeløb ... ikke må overstige det samlede beløb for skatter og socialsikringsbidrag, der opkræves fra skibsfartsaktiviteter og fra søfolk.«

| (208) | Med hensyn til anvendelsen af støtteloftet på bestemte begunstigede rederier finder Kommissionen, at det bør overvejes på EØS-niveau. Det betyder, at løftet skal tage behørigt hensyn til den selskabsskat og de socialsikringsbidrag, der betales af modtagere i andre EØS-medlemsstater. Denne tilgang er i overensstemmelse med retspraksis fra Fagor Brandt-sagen (108), der bekræftede, at der ved vurderingen af en statslig støtteforanstaltning skulle tages behørigt hensyn til den kumulative virkning af mulig støtte tildelt i forskellige medlemsstater. |
| --- | --- |

(208)

Med hensyn til anvendelsen af støtteloftet på bestemte begunstigede rederier finder Kommissionen, at det bør overvejes på EØS-niveau. Det betyder, at løftet skal tage behørigt hensyn til den selskabsskat og de socialsikringsbidrag, der betales af modtagere i andre EØS-medlemsstater. Denne tilgang er i overensstemmelse med retspraksis fra Fagor Brandt-sagen (108), der bekræftede, at der ved vurderingen af en statslig støtteforanstaltning skulle tages behørigt hensyn til den kumulative virkning af mulig støtte tildelt i forskellige medlemsstater.

| (209) | Da den foreliggende sag vedrører støtte, som er tildelt ØIG'er i forbindelse med — et rederis — køb af et langfristet aktiv, er Kommissionen enig med de spanske myndigheder i, at den fordel, rederiet har fået, bør fordeles over aktivets normale afskrivningsperiode (10 år skatteteknisk set) og sammenholdes med det samlede beløb i skatter og socialsikringsbidrag, der er betalt i den samme periode. |
| --- | --- |

(209)

Da den foreliggende sag vedrører støtte, som er tildelt ØIG'er i forbindelse med — et rederis — køb af et langfristet aktiv, er Kommissionen enig med de spanske myndigheder i, at den fordel, rederiet har fået, bør fordeles over aktivets normale afskrivningsperiode (10 år skatteteknisk set) og sammenholdes med det samlede beløb i skatter og socialsikringsbidrag, der er betalt i den samme periode.

| (210) | I overensstemmelse med loftet skal alle fordele, der er bevilget ud over det samlede beløb i indkomstskatter og socialsikringsbidrag for søfolk og selskabsbeskatning af skibsfartsaktiviteter, betragtes som uforenelige med traktaten. |
| --- | --- |

(210)

I overensstemmelse med loftet skal alle fordele, der er bevilget ud over det samlede beløb i indkomstskatter og socialsikringsbidrag for søfolk og selskabsbeskatning af skibsfartsaktiviteter, betragtes som uforenelige med traktaten.

5.6.   TILBAGESØGNING

| (211) | Ifølge artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 skal Kommissionen i negative beslutninger om ulovlig støtte bestemme, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren. Gennem tilbagebetaling af støtten genoprettes så vidt muligt den konkurrenceposition, der forelå, før den blev bevilget. |
| --- | --- |

(211)

Ifølge artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 skal Kommissionen i negative beslutninger om ulovlig støtte bestemme, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren. Gennem tilbagebetaling af støtten genoprettes så vidt muligt den konkurrenceposition, der forelå, før den blev bevilget.

| (212) | Det fastsættes dog også i forordningens artikel 14, at Kommissionen ikke kræver tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I dette afsnit undersøges, om de generelle principper for ligebehandling, beskyttelse af berettigede forventninger eller retssikkerhed forhindrer Kommissionen i at kræve tilbagebetaling af hele eller dele af den tidligere bevilgede støtte. |
| --- | --- |

(212)

Det fastsættes dog også i forordningens artikel 14, at Kommissionen ikke kræver tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I dette afsnit undersøges, om de generelle principper for ligebehandling, beskyttelse af berettigede forventninger eller retssikkerhed forhindrer Kommissionen i at kræve tilbagebetaling af hele eller dele af den tidligere bevilgede støtte.

5.6.1.   Ligebehandling

| (213) | Princippet om ligebehandling og forbud mod forskelsbehandling indebærer, at ensartede situationer ikke må behandles forskelligt og forskellige situationer ikke behandles ens, medmindre en sådan behandling er objektivt begrundet (109). |
| --- | --- |

(213)

Princippet om ligebehandling og forbud mod forskelsbehandling indebærer, at ensartede situationer ikke må behandles forskelligt og forskellige situationer ikke behandles ens, medmindre en sådan behandling er objektivt begrundet (109).

| (214) | Den franske GIE Fiscaux-ordning er faktisk sammenlignelig med SLB i en række henseender. Den kræver formidling ved en skattetransparent ØIG eller investorer mellem den, der bygger et langfristet aktiv, og køberen, som ØIG leaser eller chartrer aktivet til. ØIG afskriver aktivet efter en fremskyndet og indledende metode, og kapitalgevinsten af salget af aktivet fritages for selskabsskat. ØIG eller dens investorer returnerer en betydelig del af fortjenesten som følge af skatteforanstaltningerne til køberen af aktivet (f.eks. et rederi) i form af en nedsættelse af leje eller købsoptionspris. Den franske ordning omfattede dog en eksplicit fritagelse af kapitalgevinster, mens denne fritagelse i SLB er resultatet af en kombineret anvendelse af TS-ordningen og artikel 50, stk. 3, i RIS på ØIG. |
| --- | --- |

(214)

Den franske GIE Fiscaux-ordning er faktisk sammenlignelig med SLB i en række henseender. Den kræver formidling ved en skattetransparent ØIG eller investorer mellem den, der bygger et langfristet aktiv, og køberen, som ØIG leaser eller chartrer aktivet til. ØIG afskriver aktivet efter en fremskyndet og indledende metode, og kapitalgevinsten af salget af aktivet fritages for selskabsskat. ØIG eller dens investorer returnerer en betydelig del af fortjenesten som følge af skatteforanstaltningerne til køberen af aktivet (f.eks. et rederi) i form af en nedsættelse af leje eller købsoptionspris. Den franske ordning omfattede dog en eksplicit fritagelse af kapitalgevinster, mens denne fritagelse i SLB er resultatet af en kombineret anvendelse af TS-ordningen og artikel 50, stk. 3, i RIS på ØIG.

| (215) | Kommissionen bemærker også, at de franske og spanske sagers retlige kontekst og forløb er forskellige, og at Kommissionen afholdt sig fra at kræve tilbagebetaling for en del af den vurderede periode i sin endelige beslutning fra 2006 om GIE Fiscaux på grund af denne sags særlige forløb. Især havde Frankrig ikke formelt anmeldt ordningen til Kommissionen, men havde orienteret den før ordningens gennemførelse. Kommissionen bemærker også, at den ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure for GIE Fiscaux aldrig før havde afgjort en lignende sag. Da den indledte den formelle undersøgelse vedrørende SLB, havde Kommissionen derimod allerede fastslået, at en lignende ordning — netop den franske GIE Fiscaux — var en statsstøtteordning. Da den retlige og faktuelle kontekst for GIE Fiscaux adskiller sig fra SLB's, mener Kommissionen, at forskellig behandling kunne være begrundet. Som Kommissionen vil forklare i afsnit 5.6.3 nedenfor, fik årsager vedrørende retssikkerhedsprincippet imidlertid Kommissionen til at afholde sig fra at kræve tilbagebetaling i denne sag indtil den dato, hvor afgørelsen om franske GIE Fiscaux blev offentliggjort. |
| --- | --- |

(215)

Kommissionen bemærker også, at de franske og spanske sagers retlige kontekst og forløb er forskellige, og at Kommissionen afholdt sig fra at kræve tilbagebetaling for en del af den vurderede periode i sin endelige beslutning fra 2006 om GIE Fiscaux på grund af denne sags særlige forløb. Især havde Frankrig ikke formelt anmeldt ordningen til Kommissionen, men havde orienteret den før ordningens gennemførelse. Kommissionen bemærker også, at den ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure for GIE Fiscaux aldrig før havde afgjort en lignende sag. Da den indledte den formelle undersøgelse vedrørende SLB, havde Kommissionen derimod allerede fastslået, at en lignende ordning — netop den franske GIE Fiscaux — var en statsstøtteordning. Da den retlige og faktuelle kontekst for GIE Fiscaux adskiller sig fra SLB's, mener Kommissionen, at forskellig behandling kunne være begrundet. Som Kommissionen vil forklare i afsnit 5.6.3 nedenfor, fik årsager vedrørende retssikkerhedsprincippet imidlertid Kommissionen til at afholde sig fra at kræve tilbagebetaling i denne sag indtil den dato, hvor afgørelsen om franske GIE Fiscaux blev offentliggjort.

| (216) | Kommissionen mener videre, at anvendelsen af princippet om berettigede forventninger på lignende foranstaltninger i ovennævnte betragtning (92) ovenfor var begrundet i de særlige omstændigheder i hver sag. Med hensyn til den spanske goodwill-sag var ordningen i et svar til et medlem af Europa-Parlamentet klart beskrevet som en generel foranstaltning. Med hensyn til koordinationscentrene og de multinationale selskabers koncerninterne aktiviteter (110) fandt Kommissionen, at der forelå berettigede forventninger på grundlag ikke blot af den forudgående godkendelse af de belgiske koordinationscentre som en generel foranstaltning i 1984 og 1987, men også af det svar, som Kommissionen gav på en forespørgsel fra Parlamentet (111). Det blev anført heri, at en lang række skatteforanstaltninger – »bestemmelser for multinationale koncerners hovedkontorer i Europa med henblik på at undgå dobbeltbeskatning« – »ikke faldt ind under statsstøttereglerne«. Desuden var alle ordningerne blevet gennemført efter afgivelsen af svaret på forespørgslen fra Parlamentet. I sagen om skattebegunstigede selskaber i Gibraltar byggede de berettigede forventninger på, at foranstaltningen var kopieret efter en anden foranstaltning i den samme medlemsstat — ordningen for skattefritagne selskaber — der udgjorde eksisterende støtte. På samme måde var Orkney- og Shetlandsforanstaltningerne kopieret efter hinanden. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen mener videre, at anvendelsen af princippet om berettigede forventninger på lignende foranstaltninger i ovennævnte betragtning (92) ovenfor var begrundet i de særlige omstændigheder i hver sag. Med hensyn til den spanske goodwill-sag var ordningen i et svar til et medlem af Europa-Parlamentet klart beskrevet som en generel foranstaltning. Med hensyn til koordinationscentrene og de multinationale selskabers koncerninterne aktiviteter (110) fandt Kommissionen, at der forelå berettigede forventninger på grundlag ikke blot af den forudgående godkendelse af de belgiske koordinationscentre som en generel foranstaltning i 1984 og 1987, men også af det svar, som Kommissionen gav på en forespørgsel fra Parlamentet (111). Det blev anført heri, at en lang række skatteforanstaltninger – »bestemmelser for multinationale koncerners hovedkontorer i Europa med henblik på at undgå dobbeltbeskatning« – »ikke faldt ind under statsstøttereglerne«. Desuden var alle ordningerne blevet gennemført efter afgivelsen af svaret på forespørgslen fra Parlamentet. I sagen om skattebegunstigede selskaber i Gibraltar byggede de berettigede forventninger på, at foranstaltningen var kopieret efter en anden foranstaltning i den samme medlemsstat — ordningen for skattefritagne selskaber — der udgjorde eksisterende støtte. På samme måde var Orkney- og Shetlandsforanstaltningerne kopieret efter hinanden.

| (217) | Vedrørende SLB mener Kommissionen derfor, at det generelle ligebehandlingsprincip er opfyldt under hensyntagen til ordningens særlige omstændigheder, såfremt principperne for beskyttelse af berettigede forventninger og retssikkerhed (se afsnit 5.6.2 og 5.6.3 nedenfor) er opfyldt. |
| --- | --- |

(217)

Vedrørende SLB mener Kommissionen derfor, at det generelle ligebehandlingsprincip er opfyldt under hensyntagen til ordningens særlige omstændigheder, såfremt principperne for beskyttelse af berettigede forventninger og retssikkerhed (se afsnit 5.6.2 og 5.6.3 nedenfor) er opfyldt.

5.6.2.   Berettigede forventninger

| (218) | Berettigede forventninger vil følge af en foranstaltning fra Kommissionens side, som gav præcise, ubetingede og samstemmende forsikringer (112) af en sådan karakter, at den giver anledning til begrundet håb (113) hos myndighederne eller de begunstigede under en ordning, som var ulovlig (114). Ifølge retspraksis kan ingen berettigede forventninger i princippet anerkendes, hvis der ikke foreligger en korrekt anmeldelse (115)
   (116), medmindre der er tale om ekstraordinære omstændigheder (117). |
| --- | --- |

(218)

Berettigede forventninger vil følge af en foranstaltning fra Kommissionens side, som gav præcise, ubetingede og samstemmende forsikringer (112) af en sådan karakter, at den giver anledning til begrundet håb (113) hos myndighederne eller de begunstigede under en ordning, som var ulovlig (114). Ifølge retspraksis kan ingen berettigede forventninger i princippet anerkendes, hvis der ikke foreligger en korrekt anmeldelse (115)
   (116), medmindre der er tale om ekstraordinære omstændigheder (117).

5.6.2.1.   Kommissionens beslutning fra 2001 vedrørende Brittany Ferries (BAI)

| (219) | Kommissionen bemærker, at Spanien undlod at anmelde SLB til Kommissionen, og at bemærkningen i dens afgørelse fra 2001 vedrørte en anden ordning — den tidligere ordning end den, der blev vurderet i beslutningen om GIE Fiscaux — og indeholdt en eksplicit henvisning til en anden medlemsstats retssystem. Som følge heraf mener Kommissionen ikke, at denne bemærkning udgør ekstraordinære omstændigheder og er tilstrækkelig til at begrunde anerkendelsen af berettigede forventninger til fordel for Spanien og tredjepartsoperatører involveret i SLB-transaktioner. Denne konklusion er i overensstemmelse med tilgangen i Kommissionens beslutning fra 2006 om GIE Fiscaux, hvor Kommissionen ikke afdækkede noget, der viste, at der forelå berettigede forventninger (118). |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen bemærker, at Spanien undlod at anmelde SLB til Kommissionen, og at bemærkningen i dens afgørelse fra 2001 vedrørte en anden ordning — den tidligere ordning end den, der blev vurderet i beslutningen om GIE Fiscaux — og indeholdt en eksplicit henvisning til en anden medlemsstats retssystem. Som følge heraf mener Kommissionen ikke, at denne bemærkning udgør ekstraordinære omstændigheder og er tilstrækkelig til at begrunde anerkendelsen af berettigede forventninger til fordel for Spanien og tredjepartsoperatører involveret i SLB-transaktioner. Denne konklusion er i overensstemmelse med tilgangen i Kommissionens beslutning fra 2006 om GIE Fiscaux, hvor Kommissionen ikke afdækkede noget, der viste, at der forelå berettigede forventninger (118).

5.6.2.2.   Offentliggørelsen af udkast til foranstaltninger i det spanske parlaments statstidende

| (220) | Offentliggørelsen af udkast til foranstaltninger i en medlemsstats parlaments statstidende opfylder ikke kravet om formel anmeldelse og standstill i henhold til denne bestemmelse i traktaten. Kommissionen bemærker, at den indledende afskrivningsforanstaltning blev gennemført 21 måneder efter offentliggørelsen af forordning (EF) nr. 659/1999 uden forudgående anmeldelse og samtidig med TS-ordningen, som blev anmeldt korrekt til — og godkendt af — Kommissionen ifølge bestemmelserne i traktaten og førnævnte forordning. |
| --- | --- |

(220)

Offentliggørelsen af udkast til foranstaltninger i en medlemsstats parlaments statstidende opfylder ikke kravet om formel anmeldelse og standstill i henhold til denne bestemmelse i traktaten. Kommissionen bemærker, at den indledende afskrivningsforanstaltning blev gennemført 21 måneder efter offentliggørelsen af forordning (EF) nr. 659/1999 uden forudgående anmeldelse og samtidig med TS-ordningen, som blev anmeldt korrekt til — og godkendt af — Kommissionen ifølge bestemmelserne i traktaten og førnævnte forordning.

5.6.2.3.   Anmodningen fra 2001 om oplysninger om en skatteleasingordning

| (221) | Kommissionen finder ikke, at dette brev har kunnet skabe noget berettiget håb om SLB eller de individuelle foranstaltninger vedrørende SLB-transaktioner. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen finder ikke, at dette brev har kunnet skabe noget berettiget håb om SLB eller de individuelle foranstaltninger vedrørende SLB-transaktioner.

| (222) | I overensstemmelse med artikel 10, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 659/1999 analyserede Kommissionen de oplysninger, som den havde om påstået ulovlig støtte, og den 21. december 2001 anmodede den om oplysninger fra medlemsstaten. I første omgang bemærker Kommissionen, at en anmodning om oplysninger ikke er et offentligt dokument. For det andet viser denne anmodning, i modsætning til hvad PYMAR hævder, at Kommissionen ikke havde de nødvendige oplysninger til at identificere og vurdere den påståede ulovlige støtte. Selv om den var blevet offentliggjort, kunne den ikke som sådan have skabt nogen berettiget forventning om, at ordningen ikke udgjorde støtte. For det tredje og vigtigst af alt benægtede de spanske myndigheder ved breve af 28. januar 2002 og 28. maj 2002, at der var nogen skatteforanstaltning tilgængelig til støtte for køb af skibe i forbindelse med kontrakter underskrevet efter den 31. december 2000. |
| --- | --- |

(222)

I overensstemmelse med artikel 10, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 659/1999 analyserede Kommissionen de oplysninger, som den havde om påstået ulovlig støtte, og den 21. december 2001 anmodede den om oplysninger fra medlemsstaten. I første omgang bemærker Kommissionen, at en anmodning om oplysninger ikke er et offentligt dokument. For det andet viser denne anmodning, i modsætning til hvad PYMAR hævder, at Kommissionen ikke havde de nødvendige oplysninger til at identificere og vurdere den påståede ulovlige støtte. Selv om den var blevet offentliggjort, kunne den ikke som sådan have skabt nogen berettiget forventning om, at ordningen ikke udgjorde støtte. For det tredje og vigtigst af alt benægtede de spanske myndigheder ved breve af 28. januar 2002 og 28. maj 2002, at der var nogen skatteforanstaltning tilgængelig til støtte for køb af skibe i forbindelse med kontrakter underskrevet efter den 31. december 2000.

5.6.2.4.   Beslutningen fra 2004 vedrørende den nederlandske anmeldelse
   (119)

| (223) | Kommissionen mener ikke, at 2004-beslutningen kunne have skabt begrundet håb med hensyn til SLB eller de individuelle foranstaltninger, der indgår i SLB-transaktioner, af følgende årsager: |
| --- | --- |

(223)

Kommissionen mener ikke, at 2004-beslutningen kunne have skabt begrundet håb med hensyn til SLB eller de individuelle foranstaltninger, der indgår i SLB-transaktioner, af følgende årsager:

| (224) | For det første var emnet for Kommissionens undersøgelse i denne sag ikke en spansk foranstaltning, men en ordning anmeldt af den nederlandske regering, der havde til formål at kompensere de nederlandske skibsværfter eller tillade dem at matche tilbud, der var fremsat i 2000 (120) af spanske skibsværfter, der angiveligt fik statsstøtte fra Spanien med hensyn til seks specifikke skibsbygningskontrakter. Som følge heraf var formålet med Kommissionens beslutning i 2004 at foretage en vurdering af den støtte, Nederlandene havde anmeldt, og ikke en støtte, som Spanien angiveligt havde tildelt. |
| --- | --- |

(224)

For det første var emnet for Kommissionens undersøgelse i denne sag ikke en spansk foranstaltning, men en ordning anmeldt af den nederlandske regering, der havde til formål at kompensere de nederlandske skibsværfter eller tillade dem at matche tilbud, der var fremsat i 2000 (120) af spanske skibsværfter, der angiveligt fik statsstøtte fra Spanien med hensyn til seks specifikke skibsbygningskontrakter. Som følge heraf var formålet med Kommissionens beslutning i 2004 at foretage en vurdering af den støtte, Nederlandene havde anmeldt, og ikke en støtte, som Spanien angiveligt havde tildelt.

| (225) | For det andet var den spanske foranstaltning, som Nederlandene ønskede at matche, hverken SLB eller nogen af komponenterne heri. Som nævnt i beslutningen fra 2003 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i den pågældende sag gjorde de nederlandske myndigheder klart støtte gældende i form af rentetilskud til kreditter, der angiveligt blev ydet til rederierne i henhold til det spanske kongelige dekret 442/94 (121). Desuden bemærker Kommissionen, at både indledende afskrivning af leasede aktiver og den spanske TS-ordning først trådte i kraft den 1. januar 2002. Et udkast til disse foranstaltninger blev først offentliggjort i det spanske parlaments statstidende den 10. oktober 2001. Derfor kunne de ikke være blevet brugt til at finansiere skibsbygningskontrakter i 2000. |
| --- | --- |

(225)

For det andet var den spanske foranstaltning, som Nederlandene ønskede at matche, hverken SLB eller nogen af komponenterne heri. Som nævnt i beslutningen fra 2003 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i den pågældende sag gjorde de nederlandske myndigheder klart støtte gældende i form af rentetilskud til kreditter, der angiveligt blev ydet til rederierne i henhold til det spanske kongelige dekret 442/94 (121). Desuden bemærker Kommissionen, at både indledende afskrivning af leasede aktiver og den spanske TS-ordning først trådte i kraft den 1. januar 2002. Et udkast til disse foranstaltninger blev først offentliggjort i det spanske parlaments statstidende den 10. oktober 2001. Derfor kunne de ikke være blevet brugt til at finansiere skibsbygningskontrakter i 2000.

| (226) | For det tredje kunne bemærkningerne i 2004-beslutningen ikke skabe nogen berettigede forventninger, selv om de erhvervsdrivende havde forestillet sig, at den spanske foranstaltning, som skulle matches, var SLB — hvilket ikke var tilfældet. Kommissionen erklærede nemlig, at den ikke havde »tilstrækkeligt bevis for den påståede spanske støtte«, fordi Spanien havde anført, at støtten i henhold til kongeligt dekret 442/94 ikke længere ville være tilgængelig efter den 31. december 2000. Efter den dato ville støtten ikke længere være godkendt i henhold til skibsbygningsforordningen (122). Emnet for Kommissionens undersøgelse var imidlertid den nederlandske matchende støtte, ikke den påståede spanske støtte, og den vigtigste tvivl, som Kommissionen rejste i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, vedrørte muligheden i rammebestemmelserne for statsstøtte til skibsbygning (123) for matchende støtte — når det var blevet bevist — som var blevet tildelt af en anden medlemsstat og ikke af et tredjeland. |
| --- | --- |

(226)

For det tredje kunne bemærkningerne i 2004-beslutningen ikke skabe nogen berettigede forventninger, selv om de erhvervsdrivende havde forestillet sig, at den spanske foranstaltning, som skulle matches, var SLB — hvilket ikke var tilfældet. Kommissionen erklærede nemlig, at den ikke havde »tilstrækkeligt bevis for den påståede spanske støtte«, fordi Spanien havde anført, at støtten i henhold til kongeligt dekret 442/94 ikke længere ville være tilgængelig efter den 31. december 2000. Efter den dato ville støtten ikke længere være godkendt i henhold til skibsbygningsforordningen (122). Emnet for Kommissionens undersøgelse var imidlertid den nederlandske matchende støtte, ikke den påståede spanske støtte, og den vigtigste tvivl, som Kommissionen rejste i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, vedrørte muligheden i rammebestemmelserne for statsstøtte til skibsbygning (123) for matchende støtte — når det var blevet bevist — som var blevet tildelt af en anden medlemsstat og ikke af et tredjeland.

| (227) | Det manglende bevis for den påståede støtte kom som et sekundært argument i den tvivl, Kommissionen gav udtryk for. Efter at have bedt Spanien om afklaring på grundlag af oplysningerne fra Nederlandene kunne Kommissionen kun registrere Spaniens benægtelse af, at der var ydet støtte (124) (i medfør af det spanske kongelige dekret 442/94), og konkludere, at Nederlandene havde undladt at fremlægge tilstrækkeligt bevis for, at den spanske støtte var blevet matchet. Det manglende bevis for statsstøtte er ikke det samme som bevis for, at der ikke forelå statsstøtte i (nogen) spansk foranstaltning. Tværtimod havde Kommissionen allerede i beslutningen om at indlede proceduren præciseret, at den »ikke havde kunnet fastslå, at Spanien ulovligt havde ydet påstået støtte, men Kommissionen fortsætter med at holde skibsbygningsmarkedet og potentielle statsstøttekrænkelser under opsyn (125).« Hvis de i god tro havde ment, at den spanske støtte, som Nederlandene havde til hensigt at matche, var SLB, skulle de faktiske eller potentielle modtagere af SLB have været alarmeret over, at Spanien havde benægtet dens eksistens i stedet for at påstå, at den var forenelig. |
| --- | --- |

(227)

Det manglende bevis for den påståede støtte kom som et sekundært argument i den tvivl, Kommissionen gav udtryk for. Efter at have bedt Spanien om afklaring på grundlag af oplysningerne fra Nederlandene kunne Kommissionen kun registrere Spaniens benægtelse af, at der var ydet støtte (124) (i medfør af det spanske kongelige dekret 442/94), og konkludere, at Nederlandene havde undladt at fremlægge tilstrækkeligt bevis for, at den spanske støtte var blevet matchet. Det manglende bevis for statsstøtte er ikke det samme som bevis for, at der ikke forelå statsstøtte i (nogen) spansk foranstaltning. Tværtimod havde Kommissionen allerede i beslutningen om at indlede proceduren præciseret, at den »ikke havde kunnet fastslå, at Spanien ulovligt havde ydet påstået støtte, men Kommissionen fortsætter med at holde skibsbygningsmarkedet og potentielle statsstøttekrænkelser under opsyn (125).« Hvis de i god tro havde ment, at den spanske støtte, som Nederlandene havde til hensigt at matche, var SLB, skulle de faktiske eller potentielle modtagere af SLB have været alarmeret over, at Spanien havde benægtet dens eksistens i stedet for at påstå, at den var forenelig.

5.6.2.5.   Beslutningen fra 2006 i sagen om franske GIE Fiscaux

| (228) | Kommissionen finder, at hverken dens beslutning om at indlede den formelle procedure i den franske sag om GIE Fiscaux i 2004 eller dens endelige beslutning i 2006 om, at ordningen var delvis uforenelig støtte, på nogen måde kan have skabt berettigede forventninger, sådan som PYMAR hævder. |
| --- | --- |

(228)

Kommissionen finder, at hverken dens beslutning om at indlede den formelle procedure i den franske sag om GIE Fiscaux i 2004 eller dens endelige beslutning i 2006 om, at ordningen var delvis uforenelig støtte, på nogen måde kan have skabt berettigede forventninger, sådan som PYMAR hævder.

| (229) | Støtteforanstaltninger skal nemlig anmeldes til Kommissionen. Er der ikke sket anmeldelse, kan kun særlige omstændigheder gøre, at medlemsstaten og de erhvervsdrivende med rette kan forvente, at en foranstaltning ikke udgør støtte. Hvis anmeldelses- og godkendelsesproceduren ikke blev respekteret, kan det dog ikke med rette forventes, at en foranstaltning, der kan betragtes som statsstøtte, er forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(229)

Støtteforanstaltninger skal nemlig anmeldes til Kommissionen. Er der ikke sket anmeldelse, kan kun særlige omstændigheder gøre, at medlemsstaten og de erhvervsdrivende med rette kan forvente, at en foranstaltning ikke udgør støtte. Hvis anmeldelses- og godkendelsesproceduren ikke blev respekteret, kan det dog ikke med rette forventes, at en foranstaltning, der kan betragtes som statsstøtte, er forenelig med det indre marked.

| (230) | Tværtimod gav Kommissionen i beslutningen om franske GIE Fiscaux af 20. december 2006 klart udtryk for, at den franske skatteleasingordning udgjorde statsstøtte. Den kendsgerning, at SLB var en skatteleasingordning, der ligner den franske ordning, burde have fået Spanien og modtagerne til at tænke på sandsynligheden for, at SLB kunne være statsstøtte. Derfor ville enhver berettiget forventning, som måtte foreligge før offentliggørelsen af beslutningen om den franske ordning den 30. april 2007 i Den Europæiske Unions Tidende, have ophørt med at være berettiget fra den dato. |
| --- | --- |

(230)

Tværtimod gav Kommissionen i beslutningen om franske GIE Fiscaux af 20. december 2006 klart udtryk for, at den franske skatteleasingordning udgjorde statsstøtte. Den kendsgerning, at SLB var en skatteleasingordning, der ligner den franske ordning, burde have fået Spanien og modtagerne til at tænke på sandsynligheden for, at SLB kunne være statsstøtte. Derfor ville enhver berettiget forventning, som måtte foreligge før offentliggørelsen af beslutningen om den franske ordning den 30. april 2007 i Den Europæiske Unions Tidende, have ophørt med at være berettiget fra den dato.

| (231) | På samme måde er alene den kendsgerning, at den uforenelige støtte ikke blev tilbagebetalt i den franske sag, utilstrækkelig til at skabe berettigede forventninger om, at uforenelig støtte, som muligvis blev identificeret i den spanske sag, ikke ville blive tilbagebetalt. For hvis der var nogen grunde til, at Kommissionen ikke skulle kræve, at medlemsstaten tilbagesøgte støtten, ville disse skulle findes i sagens specifikke omstændigheder. |
| --- | --- |

(231)

På samme måde er alene den kendsgerning, at den uforenelige støtte ikke blev tilbagebetalt i den franske sag, utilstrækkelig til at skabe berettigede forventninger om, at uforenelig støtte, som muligvis blev identificeret i den spanske sag, ikke ville blive tilbagebetalt. For hvis der var nogen grunde til, at Kommissionen ikke skulle kræve, at medlemsstaten tilbagesøgte støtten, ville disse skulle findes i sagens specifikke omstændigheder.

5.6.2.6.   Brev fra kommissær Kroes fra 2009

| (232) | Kommissionen mener ikke, at brevet fra kommissær Kroes kunne have skabt begrundet håb med hensyn til SLB eller de individuelle foranstaltninger, der indgår i SLB-transaktioner, af følgende årsager: |
| --- | --- |

(232)

Kommissionen mener ikke, at brevet fra kommissær Kroes kunne have skabt begrundet håb med hensyn til SLB eller de individuelle foranstaltninger, der indgår i SLB-transaktioner, af følgende årsager:

| (233) | For det første er dette brev ikke en formel retsakt, der repræsenterer Kommissionens, dvs. kommissærkollegiets holdning, sådan som en formel kommissionsafgørelse eller svaret på en forespørgsel fra Parlamentet ville være. I sit én side lange brev besvarede kommissær Kroes i forbindelse med en bilateral udveksling et én side langt brev fra den norske minister for industri og handel, Sylvia Brustad. Indholdet af dette brev blev ikke offentliggjort af Kommissionen. |
| --- | --- |

(233)

For det første er dette brev ikke en formel retsakt, der repræsenterer Kommissionens, dvs. kommissærkollegiets holdning, sådan som en formel kommissionsafgørelse eller svaret på en forespørgsel fra Parlamentet ville være. I sit én side lange brev besvarede kommissær Kroes i forbindelse med en bilateral udveksling et én side langt brev fra den norske minister for industri og handel, Sylvia Brustad. Indholdet af dette brev blev ikke offentliggjort af Kommissionen.

| (234) | Kommissionen bemærker, at brevet fra en norsk reder — jf. betragtning (105) ovenfor — er stilet til et enkelt spansk skibsværft, som rederiet driver forretning med, og at forklaringen fra 2012 kommer fra Gerencia del Sector Naval, der er et statsligt organ. Kommissionen bemærker også, at hverken de spanske myndigheder — som vidste, at undersøgelsen var i gang — eller de erhvervsdrivende, der overvejede SLB-transaktioner, bad Kommissionen om at præcisere holdningen i kommissær Kroes' brev. |
| --- | --- |

(234)

Kommissionen bemærker, at brevet fra en norsk reder — jf. betragtning (105) ovenfor — er stilet til et enkelt spansk skibsværft, som rederiet driver forretning med, og at forklaringen fra 2012 kommer fra Gerencia del Sector Naval, der er et statsligt organ. Kommissionen bemærker også, at hverken de spanske myndigheder — som vidste, at undersøgelsen var i gang — eller de erhvervsdrivende, der overvejede SLB-transaktioner, bad Kommissionen om at præcisere holdningen i kommissær Kroes' brev.

| (235) | For det andet og vigtigst af alt gav dette brev — selv om det blev offentliggjort i 2009 — ingen specifikke, ubetingede og sammenfaldende forsikringer om, at SLB var ulovlig. Svaret fra kommissær Kroes fokuserer nemlig på påstået forskelsbehandling mellem skibsværfter med hjemsted i forskellige EØS-lande. Brevets konklusion om, at der »på det tidspunkt« ikke var planer om yderligere foranstaltninger, hang klart sammen med offentliggørelsen for nylig af en erklæring om, at SLB kunne benyttes til erhvervelse af skibe fremstillet i andre europæiske lande, hvilket var et direkte svar på Sylvia Brustads bekymring. Under alle omstændigheder blev der i brevet end ikke nævnt og langt mindre taget stilling til tilstedeværelsen af statsstøtte i forbindelse med ØIG eller dens investorer. Med hensyn til rederier, skibsværfter og formidlere finder Kommissionen ikke, at de er modtagere af støtten, hvilket vil sige, at spørgsmålet om berettigede forventninger ikke opstår. |
| --- | --- |

(235)

For det andet og vigtigst af alt gav dette brev — selv om det blev offentliggjort i 2009 — ingen specifikke, ubetingede og sammenfaldende forsikringer om, at SLB var ulovlig. Svaret fra kommissær Kroes fokuserer nemlig på påstået forskelsbehandling mellem skibsværfter med hjemsted i forskellige EØS-lande. Brevets konklusion om, at der »på det tidspunkt« ikke var planer om yderligere foranstaltninger, hang klart sammen med offentliggørelsen for nylig af en erklæring om, at SLB kunne benyttes til erhvervelse af skibe fremstillet i andre europæiske lande, hvilket var et direkte svar på Sylvia Brustads bekymring. Under alle omstændigheder blev der i brevet end ikke nævnt og langt mindre taget stilling til tilstedeværelsen af statsstøtte i forbindelse med ØIG eller dens investorer. Med hensyn til rederier, skibsværfter og formidlere finder Kommissionen ikke, at de er modtagere af støtten, hvilket vil sige, at spørgsmålet om berettigede forventninger ikke opstår.

| (236) | Kommissionen mener derfor ikke, at brevet under nogen omstændigheder gav præcise, ubetingede og samstemmende forsikringer, der kan skabe berettigede forventninger om, at ordningen ikke indeholdt statsstøtte til gavn for ØIG eller dens investorer. |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen mener derfor ikke, at brevet under nogen omstændigheder gav præcise, ubetingede og samstemmende forsikringer, der kan skabe berettigede forventninger om, at ordningen ikke indeholdt statsstøtte til gavn for ØIG eller dens investorer.

| (237) | Da Kommissionen ikke fandt, at brevet kunne skabe berettigede forventninger, er spørgsmålet om, hvorvidt sådanne berettigede forventninger ville dække perioden før brevet, ikke på nogen måde relevant. |
| --- | --- |

(237)

Da Kommissionen ikke fandt, at brevet kunne skabe berettigede forventninger, er spørgsmålet om, hvorvidt sådanne berettigede forventninger ville dække perioden før brevet, ikke på nogen måde relevant.

5.6.2.7.   En erhvervsdrivende, der udviser fornøden omhu, kunne ikke have forudset, at den samlede anvendelse af flere foranstaltninger muligvis udgjorde statsstøtte

| (238) | Da de enkelte foranstaltninger udgør statsstøtte (med undtagelse af den fremskyndede afskrivning af leasede aktiver), er det irrelevant, at erhvervsdrivende ikke kunne forudse, at kombinationen heraf også kunne betragtes som statsstøtte, og det begrunder ikke de berettigede forventninger eller et brud på eventuelt andre grundlæggende EU-retlige principper. |
| --- | --- |

(238)

Da de enkelte foranstaltninger udgør statsstøtte (med undtagelse af den fremskyndede afskrivning af leasede aktiver), er det irrelevant, at erhvervsdrivende ikke kunne forudse, at kombinationen heraf også kunne betragtes som statsstøtte, og det begrunder ikke de berettigede forventninger eller et brud på eventuelt andre grundlæggende EU-retlige principper.

| (239) | Derimod har flere tredjeparter blandt de erhvervsdrivende, som var involveret i SLB-transaktioner, hævdet, at 2006-beslutningen i den franske GIE Fiscaux-sag havde givet dem berettigede forventninger, fordi foranstaltningen var meget lig SLB. Den kendsgerning, at alle træk ved den franske foranstaltning var samlet i én lovbestemmelse, indebærer nødvendigvis en samlet vurdering. I den forbindelse bør det forhold, at de forskellige elementer i SLB blev medtaget i forskellige foranstaltninger — og de facto knyttet sammen og brugt sammen — for at skabe de samme virkninger, ikke sikre en anden tilgang og udelukker ikke en samlet vurdering. |
| --- | --- |

(239)

Derimod har flere tredjeparter blandt de erhvervsdrivende, som var involveret i SLB-transaktioner, hævdet, at 2006-beslutningen i den franske GIE Fiscaux-sag havde givet dem berettigede forventninger, fordi foranstaltningen var meget lig SLB. Den kendsgerning, at alle træk ved den franske foranstaltning var samlet i én lovbestemmelse, indebærer nødvendigvis en samlet vurdering. I den forbindelse bør det forhold, at de forskellige elementer i SLB blev medtaget i forskellige foranstaltninger — og de facto knyttet sammen og brugt sammen — for at skabe de samme virkninger, ikke sikre en anden tilgang og udelukker ikke en samlet vurdering.

| (240) | Under alle omstændigheder mener Kommissionen, at både den indledende afskrivning af leasede aktiver og skattefritagelsen — jf. artikel 50, stk. 3, i RIS — for kapitalgevinster, som høstes under TS, udgør statsstøtte i hvert enkelt tilfælde. Når der ikke foreligger en anmeldelse af disse bestemmelser, kunne erhvervsdrivende ikke have berettigede forventninger om, at de handlede lovligt under særlige omstændigheder, som ikke er blevet påvist. |
| --- | --- |

(240)

Under alle omstændigheder mener Kommissionen, at både den indledende afskrivning af leasede aktiver og skattefritagelsen — jf. artikel 50, stk. 3, i RIS — for kapitalgevinster, som høstes under TS, udgør statsstøtte i hvert enkelt tilfælde. Når der ikke foreligger en anmeldelse af disse bestemmelser, kunne erhvervsdrivende ikke have berettigede forventninger om, at de handlede lovligt under særlige omstændigheder, som ikke er blevet påvist.

5.6.2.8.   Erklæringerne om afskrivningsmetoder i Kommissionens meddelelse om direkte beskatning af virksomheder
   (126)

| (241) | Kommissionen bemærker, at meddelelsens ordlyd ikke gav erhvervsdrivende nogen grund til at nære berettigede forventninger om, at SLB var lovlig. For det første omhandler de påberåbte bestemmelser kun afskrivningsmetoder, således at eventuelt berettigede forventninger kun kunne dække den indledende afskrivning af leasede aktiver. |
| --- | --- |

(241)

Kommissionen bemærker, at meddelelsens ordlyd ikke gav erhvervsdrivende nogen grund til at nære berettigede forventninger om, at SLB var lovlig. For det første omhandler de påberåbte bestemmelser kun afskrivningsmetoder, således at eventuelt berettigede forventninger kun kunne dække den indledende afskrivning af leasede aktiver.

| (242) | For det andet kan meddelelsen ikke fortolkes på en sådan måde, at en foranstaltning vedrørende afskrivning falder uden for statsstøttereglernes anvendelsesområde. Det fastsættes nemlig i meddelelsens betragtning 13, at regler for afskrivning og regler for overførsel af tab ikke udgør statsstøtte, under forudsætning af at foranstaltningerne anvendes på samme måde over for samtlige virksomheder og produktioner. SLB finder ikke anvendelse på alle virksomheder og alle produktioner. |
| --- | --- |

(242)

For det andet kan meddelelsen ikke fortolkes på en sådan måde, at en foranstaltning vedrørende afskrivning falder uden for statsstøttereglernes anvendelsesområde. Det fastsættes nemlig i meddelelsens betragtning 13, at regler for afskrivning og regler for overførsel af tab ikke udgør statsstøtte, under forudsætning af at foranstaltningerne anvendes på samme måde over for samtlige virksomheder og produktioner. SLB finder ikke anvendelse på alle virksomheder og alle produktioner.

| (243) | Endvidere præciseres det i betragtning 22 i samme meddelelse, at skatteforvaltningens skønsbeføjelser og den manøvremargen, der kan være forbundet hermed, dog giver anledning til en formodning om, at der er statsstøtte involveret. Som forklaret i afsnit 2.2.2 ovenfor er anvendelsen af indledende afskrivning omfattet af betingelser — som kræver fortolkning — og skatteforvaltningens forudgående godkendelse. Før forvaltningen giver sin godkendelse, kan den forlange supplerende dokumenter fra ansøgeren eller oplysninger fra andre forvaltninger. Det forhold, at der forelå supplerende dokumenter i alle de ansøgningsdossierer, der var tilgængelige for Kommissionen, tyder på, at forvaltningen — eksplicit eller implicit — havde anmodet herom, eller at ansøgerne vidste, at de var nødvendige for at opnå en godkendelse. Som følge heraf havde forvaltningen vide skønsbeføjelser i anvendelsen af denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(243)

Endvidere præciseres det i betragtning 22 i samme meddelelse, at skatteforvaltningens skønsbeføjelser og den manøvremargen, der kan være forbundet hermed, dog giver anledning til en formodning om, at der er statsstøtte involveret. Som forklaret i afsnit 2.2.2 ovenfor er anvendelsen af indledende afskrivning omfattet af betingelser — som kræver fortolkning — og skatteforvaltningens forudgående godkendelse. Før forvaltningen giver sin godkendelse, kan den forlange supplerende dokumenter fra ansøgeren eller oplysninger fra andre forvaltninger. Det forhold, at der forelå supplerende dokumenter i alle de ansøgningsdossierer, der var tilgængelige for Kommissionen, tyder på, at forvaltningen — eksplicit eller implicit — havde anmodet herom, eller at ansøgerne vidste, at de var nødvendige for at opnå en godkendelse. Som følge heraf havde forvaltningen vide skønsbeføjelser i anvendelsen af denne foranstaltning.

| (244) | I betragtning af ordningens særlige kendetegn kunne meddelelsens ordlyd derfor ikke give anledning til usikkerhed og endnu mindre til berettigede forventninger for så vidt angår den indledende afskrivnings karakter af støtte. |
| --- | --- |

(244)

I betragtning af ordningens særlige kendetegn kunne meddelelsens ordlyd derfor ikke give anledning til usikkerhed og endnu mindre til berettigede forventninger for så vidt angår den indledende afskrivnings karakter af støtte.

5.6.2.9.   Spørgsmålet om, hvorvidt indtægter fra bareboat-chartering kan omfattes af tonnageskatteordningen

| (245) | Den godkendelse, som blev givet ved Kommissionens beslutning K(2002) 582 endelig af 27. februar 2002, omhandler »spanske skibsfartsvirksomheder, hvis aktiviteter omfatter drift af ejede og chartrede skibe«. Kommissionen finder dog, at denne sætning ikke kan skabe berettigede forventninger om, at enheder, hvis aktiviteter udelukkende består i at udchartre ét skib på bareboat-basis, ville være berettiget til TS-ordningen. Som forklaret i betragtning (179) og (180) ovenfor er 2002-beslutningen klar med hensyn til, at TS-ordningen udelukkende gælder for kvalificerende skibe og kvalificerende søtransportaktiviteter. |
| --- | --- |

(245)

Den godkendelse, som blev givet ved Kommissionens beslutning K(2002) 582 endelig af 27. februar 2002, omhandler »spanske skibsfartsvirksomheder, hvis aktiviteter omfatter drift af ejede og chartrede skibe«. Kommissionen finder dog, at denne sætning ikke kan skabe berettigede forventninger om, at enheder, hvis aktiviteter udelukkende består i at udchartre ét skib på bareboat-basis, ville være berettiget til TS-ordningen. Som forklaret i betragtning (179) og (180) ovenfor er 2002-beslutningen klar med hensyn til, at TS-ordningen udelukkende gælder for kvalificerende skibe og kvalificerende søtransportaktiviteter.

5.6.3.   Retssikkerhed

| (246) | Retssikkerhed er et grundlæggende EU-retligt krav, der har til formål at sikre forudsigelighed i forbindelse med de situationer og retsforhold, der henhører under fællesskabsretten. Ifølge retspraksis hindrer retssikkerhedskravet, at Kommissionen kan udsætte udøvelsen af sine beføjelser i det uendelige, og det indebærer ikke, at den pågældende institution griber ind (127). Indtil nu har der været krav om to kumulative elementer for at bryde dette princip:






  — | tilstedeværelsen af en række elementer, som skaber en tilstand af retsusikkerhed med hensyn til foranstaltningens lovlighed |
| --- | --- | --- |

(246)

Retssikkerhed er et grundlæggende EU-retligt krav, der har til formål at sikre forudsigelighed i forbindelse med de situationer og retsforhold, der henhører under fællesskabsretten. Ifølge retspraksis hindrer retssikkerhedskravet, at Kommissionen kan udsætte udøvelsen af sine beføjelser i det uendelige, og det indebærer ikke, at den pågældende institution griber ind (127). Indtil nu har der været krav om to kumulative elementer for at bryde dette princip:

—

tilstedeværelsen af en række elementer, som skaber en tilstand af retsusikkerhed med hensyn til foranstaltningens lovlighed

| — | en langvarig passivitet fra Kommissionens side til trods for dens kendskab til støtten. |
| --- | --- |

—

en langvarig passivitet fra Kommissionens side til trods for dens kendskab til støtten.

| (247) | Beslutningen om franske GIE Fiscaux og dommen i Salzgitter-sagen (128) er de eneste to tilfælde, hvor henholdsvis Kommissionen og Retten fandt, at tilsidesættelsen af retssikkerhedsprincippet kan være til hinder for tilbagesøgning, selv om der ikke foreligger berettigede forventninger. Dog blev Salzgitter-dommen tilsidesat af Domstolen netop vedrørende anvendelsen af retssikkerhedsprincippet i sagen (129). |
| --- | --- |

(247)

Beslutningen om franske GIE Fiscaux og dommen i Salzgitter-sagen (128) er de eneste to tilfælde, hvor henholdsvis Kommissionen og Retten fandt, at tilsidesættelsen af retssikkerhedsprincippet kan være til hinder for tilbagesøgning, selv om der ikke foreligger berettigede forventninger. Dog blev Salzgitter-dommen tilsidesat af Domstolen netop vedrørende anvendelsen af retssikkerhedsprincippet i sagen (129).

5.6.3.1.   Elementer, der har skabt en tilstand af retsusikkerhed vedrørende foranstaltningens lovlighed

| (248) | SLB og franske GIE Fiscaux har en række centrale kendetegn til fælles, og virkningerne ligner hinanden meget (se afsnit 5.6.1 Ligebehandling). Begge bruges i finansieringen af langfristede investeringsaktiver. De involverer skattetransparente ØIG'er, der afskriver aktiverne og overfører ejerskabet hertil til deres slutbruger gennem en slags leasingkontrakt. I begge tilfælde er afskrivningen indledende eller fremskyndet og ØIG's kapitalgevinster er fritaget for skat. I begge tilfælde deles den økonomiske fordel som følge af den indledende eller fremskyndede afskrivning og af fritagelsen af kapitalgevinster mellem investorerne i ØIG'er og slutbrugeren af aktivet (gennem en prisreduktion), skønt der er store forskelle med hensyn til statens intervention i den forbindelse. |
| --- | --- |

(248)

SLB og franske GIE Fiscaux har en række centrale kendetegn til fælles, og virkningerne ligner hinanden meget (se afsnit 5.6.1 Ligebehandling). Begge bruges i finansieringen af langfristede investeringsaktiver. De involverer skattetransparente ØIG'er, der afskriver aktiverne og overfører ejerskabet hertil til deres slutbruger gennem en slags leasingkontrakt. I begge tilfælde er afskrivningen indledende eller fremskyndet og ØIG's kapitalgevinster er fritaget for skat. I begge tilfælde deles den økonomiske fordel som følge af den indledende eller fremskyndede afskrivning og af fritagelsen af kapitalgevinster mellem investorerne i ØIG'er og slutbrugeren af aktivet (gennem en prisreduktion), skønt der er store forskelle med hensyn til statens intervention i den forbindelse.

| (249) | De vigtigste foranstaltninger, der indgår i SLB-ordningen, blev gennemført mellem 2002 (130) og 2003, dvs. før Kommissionen besluttede, at den franske ordning udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(249)

De vigtigste foranstaltninger, der indgår i SLB-ordningen, blev gennemført mellem 2002 (130) og 2003, dvs. før Kommissionen besluttede, at den franske ordning udgjorde statsstøtte.

| (250) | På grund af ligheden mellem SLB og GIE Fiscaux er det derfor muligt — som de spanske myndigheder og visse tredjeparter hævder — at de forhold, der påberåbes til fordel for beskyttelsen af retssikkerheden for den franske ordning, også har skabt en tilstand af retsusikkerhed med hensyn til lovligheden af SLB. |
| --- | --- |

(250)

På grund af ligheden mellem SLB og GIE Fiscaux er det derfor muligt — som de spanske myndigheder og visse tredjeparter hævder — at de forhold, der påberåbes til fordel for beskyttelsen af retssikkerheden for den franske ordning, også har skabt en tilstand af retsusikkerhed med hensyn til lovligheden af SLB.

| (251) | Vedrørende dette punkt konkluderer Kommissionen, at denne usikre situation faktisk kunne være blevet skabt af Kommissionens redegørelse i dens beslutning fra 2001 om Brittany Ferries
   (131) om, at visse skattefordele var en generel foranstaltning. Som forklaret i betragtning 192 i GIE Fiscaux-beslutningen blev det ikke i denne redegørelse specificeret, at den omhandlede den ordning, der gik forud for GIE Fiscaux-ordningen, hvilket kan have vildledt modtagerne af denne ordning og af en lignende ordning såsom SLB. |
| --- | --- |

(251)

Vedrørende dette punkt konkluderer Kommissionen, at denne usikre situation faktisk kunne være blevet skabt af Kommissionens redegørelse i dens beslutning fra 2001 om Brittany Ferries
   (131) om, at visse skattefordele var en generel foranstaltning. Som forklaret i betragtning 192 i GIE Fiscaux-beslutningen blev det ikke i denne redegørelse specificeret, at den omhandlede den ordning, der gik forud for GIE Fiscaux-ordningen, hvilket kan have vildledt modtagerne af denne ordning og af en lignende ordning såsom SLB.

| (252) | Med hensyn til de øvrige elementer, som Spanien og tredjeparterne gør gældende, har Kommissionen analyseret, om de påberåbte elementer til støtte for, at der foreligger berettigede forventninger (se afsnit 5.6.1) kunne have skabt en tilstand af retsusikkerhed. |
| --- | --- |

(252)

Med hensyn til de øvrige elementer, som Spanien og tredjeparterne gør gældende, har Kommissionen analyseret, om de påberåbte elementer til støtte for, at der foreligger berettigede forventninger (se afsnit 5.6.1) kunne have skabt en tilstand af retsusikkerhed.

| (253) | For det første har medlemsstaterne i henhold til traktaten pligt til at meddele Kommissionen deres planer om at yde ny støtte. Offentliggørelsen af udkastet til foranstaltninger i det spanske parlaments statstidende kan ikke betragtes som en anmeldelse til Kommissionen, og Kommissionens manglende reaktion kan ikke have bidraget til at skabe en tilstand af retsusikkerhed. |
| --- | --- |

(253)

For det første har medlemsstaterne i henhold til traktaten pligt til at meddele Kommissionen deres planer om at yde ny støtte. Offentliggørelsen af udkastet til foranstaltninger i det spanske parlaments statstidende kan ikke betragtes som en anmeldelse til Kommissionen, og Kommissionens manglende reaktion kan ikke have bidraget til at skabe en tilstand af retsusikkerhed.

| (254) | For det andet viser anmodningen om oplysninger om en leasingbeskatningsforanstaltning i 2001, at Kommissionen reagerede på en klagers påstande om støtte. Denne anmodning blev stilet til Spanien, og i sine svar benægtede Spanien på det kraftigste, at der fandtes sådanne foranstaltninger. Anmodningen blev ikke offentliggjort af Kommissionen, men hvis fremtidige modtagere af SLB tilfældigt skulle høre om denne anmodning om oplysninger på det tidspunkt, hvor de havde til hensigt at deltage i ordningen, skulle de være blevet opmærksomme på, at der var indgivet en klage til Kommissionen, som mente, at foranstaltningerne under denne ordning kunne udgøre statsstøtte. En anmodning om oplysninger ville også vise, at Kommissionen ikke havde tilstrækkeligt kendskab til foranstaltningen til at vurdere den og ville ikke føre til den konklusion, at Kommissionen godkendte foranstaltningen. Da denne anmodning blev sendt før ikrafttrædelsen af de foranstaltninger, som udgør SLB, kunne Spanien endvidere have anmeldt alle elementer i ordningen for at opnå retlig sikkerhed. Alternativt burde modtagerne have spurgt Spanien — eller Kommissionen — om Spaniens anmeldelse af ordningen eller Kommissionens godkendelse heraf. Som følge heraf kunne hverken Spanien eller de erhvervsdrivende påstå, at denne anmodning eller — i lyset af det afgivne svar — Kommissionens manglende opfølgende foranstaltninger har bidraget til at skabe en tilstand af retsusikkerhed. |
| --- | --- |

(254)

For det andet viser anmodningen om oplysninger om en leasingbeskatningsforanstaltning i 2001, at Kommissionen reagerede på en klagers påstande om støtte. Denne anmodning blev stilet til Spanien, og i sine svar benægtede Spanien på det kraftigste, at der fandtes sådanne foranstaltninger. Anmodningen blev ikke offentliggjort af Kommissionen, men hvis fremtidige modtagere af SLB tilfældigt skulle høre om denne anmodning om oplysninger på det tidspunkt, hvor de havde til hensigt at deltage i ordningen, skulle de være blevet opmærksomme på, at der var indgivet en klage til Kommissionen, som mente, at foranstaltningerne under denne ordning kunne udgøre statsstøtte. En anmodning om oplysninger ville også vise, at Kommissionen ikke havde tilstrækkeligt kendskab til foranstaltningen til at vurdere den og ville ikke føre til den konklusion, at Kommissionen godkendte foranstaltningen. Da denne anmodning blev sendt før ikrafttrædelsen af de foranstaltninger, som udgør SLB, kunne Spanien endvidere have anmeldt alle elementer i ordningen for at opnå retlig sikkerhed. Alternativt burde modtagerne have spurgt Spanien — eller Kommissionen — om Spaniens anmeldelse af ordningen eller Kommissionens godkendelse heraf. Som følge heraf kunne hverken Spanien eller de erhvervsdrivende påstå, at denne anmodning eller — i lyset af det afgivne svar — Kommissionens manglende opfølgende foranstaltninger har bidraget til at skabe en tilstand af retsusikkerhed.

| (255) | For det tredje fremhæver Kommissionen vedrørende 2004-beslutningen om den nederlandske kompensationsforanstaltning, at kompensation til en anden foranstaltning end SLB ikke kan have skabt en tilstand af retsusikkerhed med hensyn til SLB. Det forhold, at en præcis beskrivelse af den påståede spanske støtte i offentlige dokumenter kun blev givet i den nederlandske udgave af beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, er ikke tilstrækkeligt til at konkludere, at læsere kunne antage, at den vedrørte SLB. En oversættelse af den nederlandske beslutning eller en forespørgsel til Kommissionen kunne faktisk nemt have opklaret, at den påstående spanske støtte omhandlede rentetilskud på grundlag af kongeligt dekret 442/1994. Endvidere nævnte Kommissionen blot, at Spanien havde benægtet, at den påståede spanske støtte fandtes, og at Nederlandene ikke havde fremlagt tilstrækkeligt bevis. Som nævnt i den pågældende beslutning kan Kommissionen kun stole på medlemsstaten og kan ikke gøres ansvarlig for den eventuelle usikkerhed, som en manglende opfølgning fra dens side kan have forårsaget. Kommissionen finder derfor, at beslutningen fra 2004 ikke kan have bidraget til en tilstand af retsusikkerhed med hensyn til SLB's lovlighed. |
| --- | --- |

(255)

For det tredje fremhæver Kommissionen vedrørende 2004-beslutningen om den nederlandske kompensationsforanstaltning, at kompensation til en anden foranstaltning end SLB ikke kan have skabt en tilstand af retsusikkerhed med hensyn til SLB. Det forhold, at en præcis beskrivelse af den påståede spanske støtte i offentlige dokumenter kun blev givet i den nederlandske udgave af beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, er ikke tilstrækkeligt til at konkludere, at læsere kunne antage, at den vedrørte SLB. En oversættelse af den nederlandske beslutning eller en forespørgsel til Kommissionen kunne faktisk nemt have opklaret, at den påstående spanske støtte omhandlede rentetilskud på grundlag af kongeligt dekret 442/1994. Endvidere nævnte Kommissionen blot, at Spanien havde benægtet, at den påståede spanske støtte fandtes, og at Nederlandene ikke havde fremlagt tilstrækkeligt bevis. Som nævnt i den pågældende beslutning kan Kommissionen kun stole på medlemsstaten og kan ikke gøres ansvarlig for den eventuelle usikkerhed, som en manglende opfølgning fra dens side kan have forårsaget. Kommissionen finder derfor, at beslutningen fra 2004 ikke kan have bidraget til en tilstand af retsusikkerhed med hensyn til SLB's lovlighed.

| (256) | For det fjerde mener Kommissionen, at den tilstand af retsusikkerhed, der blev skabt om lovligheden af SLB som følge af redegørelsen i Kommissionens beslutning fra 2001 vedrørende Brittany Ferries, ophørte på datoen for offentliggørelsen af Kommissionens beslutning vedrørende franske GIE Fiscaux. Den beslutning gjorde det klart, at Kommissionen betragtede den franske leasingbeskatningsordning som statsstøtte og skulle have gjort Spanien og de begunstigede under SLB opmærksomme på, at ordningen kunne udgøre statsstøtte. Som følge heraf kan det simpelthen ikke have skabt — eller bidraget til at skabe — en tilstand af retsusikkerhed i den forbindelse. |
| --- | --- |

(256)

For det fjerde mener Kommissionen, at den tilstand af retsusikkerhed, der blev skabt om lovligheden af SLB som følge af redegørelsen i Kommissionens beslutning fra 2001 vedrørende Brittany Ferries, ophørte på datoen for offentliggørelsen af Kommissionens beslutning vedrørende franske GIE Fiscaux. Den beslutning gjorde det klart, at Kommissionen betragtede den franske leasingbeskatningsordning som statsstøtte og skulle have gjort Spanien og de begunstigede under SLB opmærksomme på, at ordningen kunne udgøre statsstøtte. Som følge heraf kan det simpelthen ikke have skabt — eller bidraget til at skabe — en tilstand af retsusikkerhed i den forbindelse.

| (257) | For det femte og af de årsager, der er anført i afsnit 5.6.2.6 ovenfor finder Kommissionen, at det brev, som kommissær Kroes sendte i 2009, ikke skabte eller bidrog til at skabe en tilstand af retsusikkerhed. |
| --- | --- |

(257)

For det femte og af de årsager, der er anført i afsnit 5.6.2.6 ovenfor finder Kommissionen, at det brev, som kommissær Kroes sendte i 2009, ikke skabte eller bidrog til at skabe en tilstand af retsusikkerhed.

5.6.3.2.   Perioden mellem klagen og indledningen af proceduren

| (258) | Kommissionen mener, at den tid, der er gået med undersøgelsen af SLB før indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, bør regnes fra 2006, da Kommissionen modtog klagerne fra europæiske skibsværfter. Af ovennævnte årsager støtter hverken offentliggørelsen af udkastet til foranstaltninger i den spanske statstidende eller de påstande, som Kommissionen modtog i 2001, og som Spanien udtrykkeligt afviste i 2002, det synspunkt, at Kommissionen udsatte udøvelsen af sine undersøgelsesbeføjelser unødigt. Heller ikke den endelige afgørelse fra 2004 i sag C-66/2003, som vedrørte matchningen af en anden påstået statsstøtteforanstaltning, støtter denne opfattelse. |
| --- | --- |

(258)

Kommissionen mener, at den tid, der er gået med undersøgelsen af SLB før indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, bør regnes fra 2006, da Kommissionen modtog klagerne fra europæiske skibsværfter. Af ovennævnte årsager støtter hverken offentliggørelsen af udkastet til foranstaltninger i den spanske statstidende eller de påstande, som Kommissionen modtog i 2001, og som Spanien udtrykkeligt afviste i 2002, det synspunkt, at Kommissionen udsatte udøvelsen af sine undersøgelsesbeføjelser unødigt. Heller ikke den endelige afgørelse fra 2004 i sag C-66/2003, som vedrørte matchningen af en anden påstået statsstøtteforanstaltning, støtter denne opfattelse.

| (259) | Den tid, der gik mellem den første klage i 2006 og indledningen af den formelle procedure i 2011, forekommer ikke for lang i betragtning af antallet af involverede skatteforanstaltninger, skatteleasingtransaktionernes kompleksitet og den manglende transparens i disse leasingtransaktioner. Endvidere sendte Kommissionen otte formelle anmodninger om oplysninger mellem september 2006 og maj 2010 (132) og var regelmæssigt i kontakt med de spanske myndigheder. |
| --- | --- |

(259)

Den tid, der gik mellem den første klage i 2006 og indledningen af den formelle procedure i 2011, forekommer ikke for lang i betragtning af antallet af involverede skatteforanstaltninger, skatteleasingtransaktionernes kompleksitet og den manglende transparens i disse leasingtransaktioner. Endvidere sendte Kommissionen otte formelle anmodninger om oplysninger mellem september 2006 og maj 2010 (132) og var regelmæssigt i kontakt med de spanske myndigheder.

| (260) | Desuden modtog Kommissionen først i oktober 2010 en ny klage, som indeholdt et vigtigt element for vurderingen af ordningen, nemlig en omfattende undersøgelse foretaget af skatteeksperter, som beskrev ordningens funktionsmåde og virkninger. Som følge heraf forekommer den tid, som gik med undersøgelse af SLB, ikke tilstrækkelig til at gøre retssikkerhed gældende. |
| --- | --- |

(260)

Desuden modtog Kommissionen først i oktober 2010 en ny klage, som indeholdt et vigtigt element for vurderingen af ordningen, nemlig en omfattende undersøgelse foretaget af skatteeksperter, som beskrev ordningens funktionsmåde og virkninger. Som følge heraf forekommer den tid, som gik med undersøgelse af SLB, ikke tilstrækkelig til at gøre retssikkerhed gældende.

| (261) | På baggrund af de foreliggende foranstaltningers kompleksitet kan Kommissionen ikke udelukke, at der med 2001-beslutningen vedrørende Brittany Ferries kan være skabt retsusikkerhed som påstået af Spanien og modtagerne med hensyn til klassificeringen af SLB som støtte. Men dette kan kun have været tilfældet indtil offentliggørelsen af Kommissionens beslutning vedrørende franske GIE Fiscaux i EU-Tidende den 30. april 2007, hvor Kommissionen fastslog, at ordningen udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(261)

På baggrund af de foreliggende foranstaltningers kompleksitet kan Kommissionen ikke udelukke, at der med 2001-beslutningen vedrørende Brittany Ferries kan være skabt retsusikkerhed som påstået af Spanien og modtagerne med hensyn til klassificeringen af SLB som støtte. Men dette kan kun have været tilfældet indtil offentliggørelsen af Kommissionens beslutning vedrørende franske GIE Fiscaux i EU-Tidende den 30. april 2007, hvor Kommissionen fastslog, at ordningen udgjorde statsstøtte.

| (262) | Kommissionen konkluderer derfor, at den ikke bør kræve tilbagesøgning af støtten i forbindelse med SLB-transaktioner, som støtten blev ydet til mellem ikrafttrædelsen af SLB i 2002 og den 30. april 2007. |
| --- | --- |

(262)

Kommissionen konkluderer derfor, at den ikke bør kræve tilbagesøgning af støtten i forbindelse med SLB-transaktioner, som støtten blev ydet til mellem ikrafttrædelsen af SLB i 2002 og den 30. april 2007.

5.6.4.   Fastsættelse af de beløb, der skal tilbagesøges

| (263) | Kommissionen har vurderet forskellige skatteforanstaltninger, som udgør statsstøtteordninger. Det er ikke formålet med denne afgørelse af fastslå det præcise støttebeløb, som hver modtager har fået i hver af SLB-transaktionerne. Dog finder Kommissionen, at medlemsstaten bør benytte følgende metode med henblik på i hvert enkelt tilfælde at fastslå, hvem støttemodtagerne er, og størrelsen af det uforenelige støttebeløb, der skal tilbagesøges fra dem. Denne metode kan yderligere forbedres i samarbejde med de spanske myndigheder, især for at fastslå, hvad den skattefordel, investorerne har haft, faktisk beløber sig til i lyset af den enkeltes skattemæssige forhold. |
| --- | --- |

(263)

Kommissionen har vurderet forskellige skatteforanstaltninger, som udgør statsstøtteordninger. Det er ikke formålet med denne afgørelse af fastslå det præcise støttebeløb, som hver modtager har fået i hver af SLB-transaktionerne. Dog finder Kommissionen, at medlemsstaten bør benytte følgende metode med henblik på i hvert enkelt tilfælde at fastslå, hvem støttemodtagerne er, og størrelsen af det uforenelige støttebeløb, der skal tilbagesøges fra dem. Denne metode kan yderligere forbedres i samarbejde med de spanske myndigheder, især for at fastslå, hvad den skattefordel, investorerne har haft, faktisk beløber sig til i lyset af den enkeltes skattemæssige forhold.

| (264) | Trin 1: Beregning af den samlede skattefordel ved transaktionen: Det er nettonutidsværdien (NNV) af de skattefordele, som ØIG eller dens investorer faktisk har opnået (dvs. før fradrag af den del af fordelene, som blev overført til rederiet gennem en prisreduktion). NNV skal beregnes på startdatoen for afskrivningen — indledende afskrivning som godkendt af skattemyndighederne — og kalkulationsrenten, som benyttes til den beregning, bør være baseret på markedsforholdene. Kommissionen foreslår, at Spanien som standard kan bruge de beregninger, som ØIG'erne indsender til skatteforvaltningen, når de ansøger om indledende afskrivning (se betragtning (168) ovenfor). I princippet betragtes skattefordelen som bevilget på den dato, hvor skatten forfalder for ØIG eller dens investorer. |
| --- | --- |

(264)

Trin 1: Beregning af den samlede skattefordel ved transaktionen: Det er nettonutidsværdien (NNV) af de skattefordele, som ØIG eller dens investorer faktisk har opnået (dvs. før fradrag af den del af fordelene, som blev overført til rederiet gennem en prisreduktion). NNV skal beregnes på startdatoen for afskrivningen — indledende afskrivning som godkendt af skattemyndighederne — og kalkulationsrenten, som benyttes til den beregning, bør være baseret på markedsforholdene. Kommissionen foreslår, at Spanien som standard kan bruge de beregninger, som ØIG'erne indsender til skatteforvaltningen, når de ansøger om indledende afskrivning (se betragtning (168) ovenfor). I princippet betragtes skattefordelen som bevilget på den dato, hvor skatten forfalder for ØIG eller dens investorer.

| (265) | Trin 2: Beregning af skattefordelen som følge af de generelle skatteforanstaltninger, der anvendes på transaktionen: Det er NNV — beregnet på samme måde som for trin 1 — af beløbet for de skattefordele, som ØIG eller dens investorer ville have opnået i en referencesituation, hvor kun den fremskyndede afskrivningsforanstaltning blev brugt fra det øjeblik, skibet blev sat i drift og transaktionen beskattet ifølge normale selskabsskatteregler. I dette scenario ville kapitalgevinsten på salget af skibet til rederiet på datoen for rederiets udnyttelse af optionen være blevet pålagt den selskabsskat, som normalt finder anvendelse på selskabers overskud. I princippet anses skattefordelen for at være opnået på den dato, hvor ØIG eller dens investorer bliver skattepligtige. |
| --- | --- |

(265)

Trin 2: Beregning af skattefordelen som følge af de generelle skatteforanstaltninger, der anvendes på transaktionen: Det er NNV — beregnet på samme måde som for trin 1 — af beløbet for de skattefordele, som ØIG eller dens investorer ville have opnået i en referencesituation, hvor kun den fremskyndede afskrivningsforanstaltning blev brugt fra det øjeblik, skibet blev sat i drift og transaktionen beskattet ifølge normale selskabsskatteregler. I dette scenario ville kapitalgevinsten på salget af skibet til rederiet på datoen for rederiets udnyttelse af optionen være blevet pålagt den selskabsskat, som normalt finder anvendelse på selskabers overskud. I princippet anses skattefordelen for at være opnået på den dato, hvor ØIG eller dens investorer bliver skattepligtige.

| (266) | Trin 3: Beregning af skattefordelen svarende til statsstøtte: Da Kommissionen anser fremskyndet afskrivning for at være en generel foranstaltning, udgør størrelsen af fordelen, som svarer til denne foranstaltning (dvs. den udskudte betaling af visse skattebeløb), ikke statsstøtte. Forskellen mellem de beløb, som opnås under trin 1 og trin 2, bør svare til den støtte, som ØIG og dens investorer har fået som modtagere af de pågældende skatteforanstaltninger, dvs. NNV af den samlede fordel afledt af brugen af den indledende afskrivning, TS-ordningen (som ØIG'er ikke var berettigede til) og skattefritagelsen for kapitalgevinster opnået i kraft af artikel 50, stk. 3, i RIS. I princippet anses skattefordelen for at være opnået på den dato, hvor ØIG eller dens investorer bliver skattepligtige. |
| --- | --- |

(266)

Trin 3: Beregning af skattefordelen svarende til statsstøtte: Da Kommissionen anser fremskyndet afskrivning for at være en generel foranstaltning, udgør størrelsen af fordelen, som svarer til denne foranstaltning (dvs. den udskudte betaling af visse skattebeløb), ikke statsstøtte. Forskellen mellem de beløb, som opnås under trin 1 og trin 2, bør svare til den støtte, som ØIG og dens investorer har fået som modtagere af de pågældende skatteforanstaltninger, dvs. NNV af den samlede fordel afledt af brugen af den indledende afskrivning, TS-ordningen (som ØIG'er ikke var berettigede til) og skattefritagelsen for kapitalgevinster opnået i kraft af artikel 50, stk. 3, i RIS. I princippet anses skattefordelen for at være opnået på den dato, hvor ØIG eller dens investorer bliver skattepligtige.

| (267) | Trin 4: Beregning af størrelsen af den forenelige støtte: for det første er den støtte, som ØIG eller dens investorer har modtaget som beregnet under trin 3 forenelig, da den svarer til den fordel, der overføres til rederiet, og som ville have været forenelig, hvis den var blevet betragtet som statsstøtte til rederiet. Procentdelen af støtte, der er overført til rederiet, skal bestemmes på grundlag af en beregning svarende til dem, som ØIG'er indsender i deres ansøgning til skatteforvaltningen (se betragtning (136) ovenfor), og med plads til et vederlag i overensstemmelse med markedet for formidling. Som forklaret i betragtning (202)-(210) ovenfor kan en del af den fordel, som overføres til rederiet, betragtes som forenelig, såfremt rederiet, det berørte skib og dets transportvirksomhed er støtteberettigede i henhold til retningslinjerne for søtransport. Det forenelige beløb skal fastslås i overensstemmelse med kapitel 11 i retningslinjerne og under behørig hensyntagen til al den støtte, det pågældende rederi allerede har fået bevilget i EØS. Især skal de bevilgede støttebeløb i Spanien lægges til dem, der er ydet i rederiets hjemland (hvis det er medlem af EØS). Det støttebeløb, der overstiger loftet eller ikke bevisligt er foreneligt i henhold til kapitel 11 i retningslinjerne for søtransport, skal anses for uforeneligt. |
| --- | --- |

(267)

Trin 4: Beregning af størrelsen af den forenelige støtte: for det første er den støtte, som ØIG eller dens investorer har modtaget som beregnet under trin 3 forenelig, da den svarer til den fordel, der overføres til rederiet, og som ville have været forenelig, hvis den var blevet betragtet som statsstøtte til rederiet. Procentdelen af støtte, der er overført til rederiet, skal bestemmes på grundlag af en beregning svarende til dem, som ØIG'er indsender i deres ansøgning til skatteforvaltningen (se betragtning (136) ovenfor), og med plads til et vederlag i overensstemmelse med markedet for formidling. Som forklaret i betragtning (202)-(210) ovenfor kan en del af den fordel, som overføres til rederiet, betragtes som forenelig, såfremt rederiet, det berørte skib og dets transportvirksomhed er støtteberettigede i henhold til retningslinjerne for søtransport. Det forenelige beløb skal fastslås i overensstemmelse med kapitel 11 i retningslinjerne og under behørig hensyntagen til al den støtte, det pågældende rederi allerede har fået bevilget i EØS. Især skal de bevilgede støttebeløb i Spanien lægges til dem, der er ydet i rederiets hjemland (hvis det er medlem af EØS). Det støttebeløb, der overstiger loftet eller ikke bevisligt er foreneligt i henhold til kapitel 11 i retningslinjerne for søtransport, skal anses for uforeneligt.

| (268) | Da loftet i kapitel 11 i retningslinjerne for søtransport beregnes årligt, og den fordel, rederiet får, vedrører et langfristet aktiv, er Kommissionen enig i, at fordelen for rederiet som følge af SLB-transaktionen i forbindelse med anvendelsen af loftet kan fordeles over det pågældende skibs normale afskrivningsperiode (10 år). |
| --- | --- |

(268)

Da loftet i kapitel 11 i retningslinjerne for søtransport beregnes årligt, og den fordel, rederiet får, vedrører et langfristet aktiv, er Kommissionen enig i, at fordelen for rederiet som følge af SLB-transaktionen i forbindelse med anvendelsen af loftet kan fordeles over det pågældende skibs normale afskrivningsperiode (10 år).

| (269) | Da det for det andet svarer til et vederlag i overensstemmelse med markedet for formidling af finansielle investorer i forbindelse med overførsel af en forenelig fordel til rederier, vil dette vederlag også blive betragtet som forenelig eller uforenelig støtte i samme forhold som den fordel, der kanaliseres til rederiet (se betragtning (201) ovenfor). |
| --- | --- |

(269)

Da det for det andet svarer til et vederlag i overensstemmelse med markedet for formidling af finansielle investorer i forbindelse med overførsel af en forenelig fordel til rederier, vil dette vederlag også blive betragtet som forenelig eller uforenelig støtte i samme forhold som den fordel, der kanaliseres til rederiet (se betragtning (201) ovenfor).

5.6.5.   Kontraktbestemmelser

| (270) | Som nævnt ovenfor har PYMAR informeret Kommissionen om visse bestemmelser i visse kontrakter mellem investorer, rederier og skibsværfter. I henhold til disse bestemmelser ville skibsværfterne skulle kompensere de øvrige parter, såfremt de forventede skattefordele ikke kan opnås. |
| --- | --- |

(270)

Som nævnt ovenfor har PYMAR informeret Kommissionen om visse bestemmelser i visse kontrakter mellem investorer, rederier og skibsværfter. I henhold til disse bestemmelser ville skibsværfterne skulle kompensere de øvrige parter, såfremt de forventede skattefordele ikke kan opnås.

| (271) | I sin endelige negative afgørelse med delvis tilbagesøgning i den franske GIE Fiscaux-sag (133), som har betydelige lighedspunkter med den foreliggende sag, bemærkede Kommissionen, at: »det forhold, at de skattemæssige og juridiske risici, som medlemmerne af firmagrupperne løber — i visse tilfælde i henhold til kontrakten — kan være blevet overført til brugerne af aktiverne, kan ikke siges at stride mod princippet om, at Kommissionens mål, når den i givet fald kræver tilbagebetaling af en ulovlig støtte, er, at de forskellige støttemodtagere skal miste den fordel, de har haft på deres respektive marked i forhold til deres konkurrenter, og at situationen, som den var før udbetalingen af den nævnte støtte, genoprettes«. Kommissionen konkluderede følgende: »Det er ikke afgørende for opfyldelsen af dette mål ... hvilke kontraktlige betingelser støttemodtagerne har aftalt«. |
| --- | --- |

(271)

I sin endelige negative afgørelse med delvis tilbagesøgning i den franske GIE Fiscaux-sag (133), som har betydelige lighedspunkter med den foreliggende sag, bemærkede Kommissionen, at: »det forhold, at de skattemæssige og juridiske risici, som medlemmerne af firmagrupperne løber — i visse tilfælde i henhold til kontrakten — kan være blevet overført til brugerne af aktiverne, kan ikke siges at stride mod princippet om, at Kommissionens mål, når den i givet fald kræver tilbagebetaling af en ulovlig støtte, er, at de forskellige støttemodtagere skal miste den fordel, de har haft på deres respektive marked i forhold til deres konkurrenter, og at situationen, som den var før udbetalingen af den nævnte støtte, genoprettes«. Kommissionen konkluderede følgende: »Det er ikke afgørende for opfyldelsen af dette mål ... hvilke kontraktlige betingelser støttemodtagerne har aftalt«.

| (272) | Ifølge fast retspraksis har forpligtelsen for staten til at ophæve en støtte, som af Kommissionen er fundet uforenelig med det indre marked, til formål at genoprette den oprindelige situation (134). Ifølge en anden betragtningsmåde er hovedformålet, som forfølges med tilbagesøgningen af ulovligt ydet statsstøtte, at fjerne den konkurrencefordrejning, der er forårsaget af den konkurrencefordel, som er opnået ved den ulovlige støtte (135). Ved at tilbagebetale støtten mister støttemodtageren den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet (136). |
| --- | --- |

(272)

Ifølge fast retspraksis har forpligtelsen for staten til at ophæve en støtte, som af Kommissionen er fundet uforenelig med det indre marked, til formål at genoprette den oprindelige situation (134). Ifølge en anden betragtningsmåde er hovedformålet, som forfølges med tilbagesøgningen af ulovligt ydet statsstøtte, at fjerne den konkurrencefordrejning, der er forårsaget af den konkurrencefordel, som er opnået ved den ulovlige støtte (135). Ved at tilbagebetale støtten mister støttemodtageren den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet (136).

| (273) | Med henblik på at nå dette resultat skal Kommissionen have beføjelse til at kræve, at tilbagebetaling finder sted fra de faktiske modtagere, således at den kan opfylde funktionen med at genoprette konkurrencesituationen på de(t) marked(er), hvor fordrejningen er forekommet. Med det formål skal Kommissionen klart kunne identificere de virksomheder, der har pligt til at tilbagebetale den ulovlige støtte, som den erklærer for uforenelig. Dette formål ville imidlertid blive permanent forpurret, hvis private parter gennem kontraktlige bestemmelser kunne ændre virkningerne af de tilbagesøgningsafgørelser, som Kommissionen vedtog. Hvis denne mulighed var tilgængelig, kunne den benyttes af erhvervsdrivende med betydelig forhandlingskraft til at beskytte sig selv mod tilbagesøgningsafgørelser og derved fratage statsstøttekontrollen dens praktiske konsekvenser. |
| --- | --- |

(273)

Med henblik på at nå dette resultat skal Kommissionen have beføjelse til at kræve, at tilbagebetaling finder sted fra de faktiske modtagere, således at den kan opfylde funktionen med at genoprette konkurrencesituationen på de(t) marked(er), hvor fordrejningen er forekommet. Med det formål skal Kommissionen klart kunne identificere de virksomheder, der har pligt til at tilbagebetale den ulovlige støtte, som den erklærer for uforenelig. Dette formål ville imidlertid blive permanent forpurret, hvis private parter gennem kontraktlige bestemmelser kunne ændre virkningerne af de tilbagesøgningsafgørelser, som Kommissionen vedtog. Hvis denne mulighed var tilgængelig, kunne den benyttes af erhvervsdrivende med betydelig forhandlingskraft til at beskytte sig selv mod tilbagesøgningsafgørelser og derved fratage statsstøttekontrollen dens praktiske konsekvenser.

| (274) | Til sammenligning erklærede Domstolen i sin seneste dom i Residex-sagen (137), at det henset til samtlige sagens særlige omstændigheder tilkommer den forelæggende ret at identificere modtageren eller i givet fald modtagerne af en garanti, der udgør statsstøtte, og at forlange tilbagebetaling af det pågældende samlede støttebeløb. Uanset hvem støttemodtageren er, og i betragtning af at formålet med de foranstaltninger, som de nationale domstole er forpligtet til at træffe ved overtrædelse af artikel 108, stk. 3, i TEUF, hovedsageligt er at genoprette den oprindelige konkurrencemæssige situation inden udbetalingen af den pågældende støtte, skal de sidstnævnte sikre, at de foranstaltninger, der træffes med hensyn til gyldigheden af disse retsakter, gør det muligt at nå et sådant formål. Dette viser, at nationale domstole — når det er nødvendigt at afhjælpe den fordrejning, som støtten har skabt — kan gribe ind og erklære, at kontrakter er ugyldige, også til skade for parter, som ikke har modtaget støtten — i dette tilfælde udlånerne, hvis krav blev støttet af en statsgaranti. Det samme ræsonnement gælder så meget desto mere for Kommissionen, når den påbyder, at støtten skal tilbagesøges fra modtagerne. I den forbindelse skal det understreges, at Kommissionen opfordres til at træffe en endelig afgørelse om støtteforanstaltningen i stedet for — som de nationale retter skal — at sikre borgernes rettigheder i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelsen ifølge artikel 108, stk. 3, i TEUF til at give Kommissionen forudgående underretning om statsstøtte. |
| --- | --- |

(274)

Til sammenligning erklærede Domstolen i sin seneste dom i Residex-sagen (137), at det henset til samtlige sagens særlige omstændigheder tilkommer den forelæggende ret at identificere modtageren eller i givet fald modtagerne af en garanti, der udgør statsstøtte, og at forlange tilbagebetaling af det pågældende samlede støttebeløb. Uanset hvem støttemodtageren er, og i betragtning af at formålet med de foranstaltninger, som de nationale domstole er forpligtet til at træffe ved overtrædelse af artikel 108, stk. 3, i TEUF, hovedsageligt er at genoprette den oprindelige konkurrencemæssige situation inden udbetalingen af den pågældende støtte, skal de sidstnævnte sikre, at de foranstaltninger, der træffes med hensyn til gyldigheden af disse retsakter, gør det muligt at nå et sådant formål. Dette viser, at nationale domstole — når det er nødvendigt at afhjælpe den fordrejning, som støtten har skabt — kan gribe ind og erklære, at kontrakter er ugyldige, også til skade for parter, som ikke har modtaget støtten — i dette tilfælde udlånerne, hvis krav blev støttet af en statsgaranti. Det samme ræsonnement gælder så meget desto mere for Kommissionen, når den påbyder, at støtten skal tilbagesøges fra modtagerne. I den forbindelse skal det understreges, at Kommissionen opfordres til at træffe en endelig afgørelse om støtteforanstaltningen i stedet for — som de nationale retter skal — at sikre borgernes rettigheder i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelsen ifølge artikel 108, stk. 3, i TEUF til at give Kommissionen forudgående underretning om statsstøtte.

| (275) | Heraf følger, at kontraktlige bestemmelser, der beskytter støttemodtagere mod tilbagesøgning af ulovlig og uforenelig støtte ved at overføre de retlige og økonomiske risici ved en sådan tilbagesøgning til andre personer, strider imod selve kernen i det system til kontrol af statsstøtte, der er fastlagt i traktaten. Et sådant system er nødvendigt for udførelsen af de opgaver, som er blevet overdraget til Fællesskabet og navnlig for det indre markeds funktion og udgør derfor en række grundlæggende retsprincipper (138). Derfor kan private parter ikke afvige herfra ved kontraktlige bestemmelser. |
| --- | --- |

(275)

Heraf følger, at kontraktlige bestemmelser, der beskytter støttemodtagere mod tilbagesøgning af ulovlig og uforenelig støtte ved at overføre de retlige og økonomiske risici ved en sådan tilbagesøgning til andre personer, strider imod selve kernen i det system til kontrol af statsstøtte, der er fastlagt i traktaten. Et sådant system er nødvendigt for udførelsen af de opgaver, som er blevet overdraget til Fællesskabet og navnlig for det indre markeds funktion og udgør derfor en række grundlæggende retsprincipper (138). Derfor kan private parter ikke afvige herfra ved kontraktlige bestemmelser.

| (276) | Dette gælder så meget desto mere i den situation, der undersøges i SLB-ordningen, hvor nogle af skibsværfterne er statskontrollerede. I det omfang offentlige skibsværfter har fastsat de kontraktlige bestemmelser, som beskytter modtagerne mod tilbagebetaling af støtten, hindrer deres adfærd tilbagesøgningen af ulovlig og uforenelig statsstøtte i at opfylde sin funktion. Når statskontrollerede aktører prøver at beskytte deres kontraktpartnere mod tilbagesøgning, kan de ved deres adfærd lægge betydeligt pres på deres private konkurrenter, som kan blive tilskyndet til at acceptere lignede bestemmelser i deres kontrakter, hvilket dermed fører til en generel beskyttelse af modtagere mod tilbagesøgning. |
| --- | --- |

(276)

Dette gælder så meget desto mere i den situation, der undersøges i SLB-ordningen, hvor nogle af skibsværfterne er statskontrollerede. I det omfang offentlige skibsværfter har fastsat de kontraktlige bestemmelser, som beskytter modtagerne mod tilbagebetaling af støtten, hindrer deres adfærd tilbagesøgningen af ulovlig og uforenelig statsstøtte i at opfylde sin funktion. Når statskontrollerede aktører prøver at beskytte deres kontraktpartnere mod tilbagesøgning, kan de ved deres adfærd lægge betydeligt pres på deres private konkurrenter, som kan blive tilskyndet til at acceptere lignede bestemmelser i deres kontrakter, hvilket dermed fører til en generel beskyttelse af modtagere mod tilbagesøgning.

6.   KONKLUSION

Kommissionen konkluderer som følger:

| — | I medfør af retningslinjerne for søtransport og beslutningen af 27. februar 2002 om godkendelse af den spanske TS-ordning udgør aktiviteter, som udelukkende består i leasing, udchartring eller udlejning af skibe ikke transportvirksomhed. Derfor er de aktiviteter i princippet ikke berettigede til den spanske TS-ordning som godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

—

I medfør af retningslinjerne for søtransport og beslutningen af 27. februar 2002 om godkendelse af den spanske TS-ordning udgør aktiviteter, som udelukkende består i leasing, udchartring eller udlejning af skibe ikke transportvirksomhed. Derfor er de aktiviteter i princippet ikke berettigede til den spanske TS-ordning som godkendt af Kommissionen.

| — | Artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS (indledende afskrivning af leasede aktiver), anvendelsen af TS-ordningen på ikkestøtteberettigede ØIG'er samt artikel 50, stk. 3, i RIS udgør statsstøtte i den i artikel 107, stk. 1, i TEUF nævnte betydning. |
| --- | --- |

—

Artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS (indledende afskrivning af leasede aktiver), anvendelsen af TS-ordningen på ikkestøtteberettigede ØIG'er samt artikel 50, stk. 3, i RIS udgør statsstøtte i den i artikel 107, stk. 1, i TEUF nævnte betydning.

| — | Disse foranstaltninger er ikke eksisterende støtte i den i artikel 1, litra b), i forordning (EF) nr. 659/1999 nævnte betydning, da de hverken var anmeldt til eller godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

—

Disse foranstaltninger er ikke eksisterende støtte i den i artikel 1, litra b), i forordning (EF) nr. 659/1999 nævnte betydning, da de hverken var anmeldt til eller godkendt af Kommissionen.

| — | Spanien har ulovligt gennemført den pågældende støtte i modstrid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

—

Spanien har ulovligt gennemført den pågældende støtte i modstrid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| — | Det følger heraf, at den såkaldte spanske leasingbeskatningsordning, som indebærer samtidig anvendelse af artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS (indledende afskrivning af leasede aktiver), anvendelsen af TS-ordningen på ikkestøtteberettigede ØIG'er samt anvendelsen af artikel 50, stk. 3, i RIS er ulovlig. |
| --- | --- |

—

Det følger heraf, at den såkaldte spanske leasingbeskatningsordning, som indebærer samtidig anvendelse af artikel 115, stk. 11, og artikel 48, stk. 4, i TRLIS og artikel 49 i RIS (indledende afskrivning af leasede aktiver), anvendelsen af TS-ordningen på ikkestøtteberettigede ØIG'er samt anvendelsen af artikel 50, stk. 3, i RIS er ulovlig.

| — | Støtte til ØIG eller dens investorer kan betragtes som forenelig med det indre marked, eftersom den svarer til et vederlag i overensstemmelse med markedet for formidling af finansielle investorer og kanaliseres til rederier, som er støtteberettigede i henhold til retningslinjerne for søtransport ifølge betingelserne i disse retningslinjer. Dette forudsætter især, at det samlede beløb, som overføres til rederierne, ikke overstiger loftet i retningslinjernes kapitel 11. |
| --- | --- |

—

Støtte til ØIG eller dens investorer kan betragtes som forenelig med det indre marked, eftersom den svarer til et vederlag i overensstemmelse med markedet for formidling af finansielle investorer og kanaliseres til rederier, som er støtteberettigede i henhold til retningslinjerne for søtransport ifølge betingelserne i disse retningslinjer. Dette forudsætter især, at det samlede beløb, som overføres til rederierne, ikke overstiger loftet i retningslinjernes kapitel 11.

| — | Den del af støtten, som overstiger det forenelige støttebeløb bør tilbagesøges fra modtagerne, dvs. ØIG'er og deres investorer, uden at de pågældende modtagere har mulighed for at overføre tilbagebetalingsbyrden til andre personer. |
| --- | --- |

—

Den del af støtten, som overstiger det forenelige støttebeløb bør tilbagesøges fra modtagerne, dvs. ØIG'er og deres investorer, uden at de pågældende modtagere har mulighed for at overføre tilbagebetalingsbyrden til andre personer.

| — | Kommissionen bør ikke kræve tilbagesøgning af støtte som følge af SLB-transaktioner, som støtten blev ydet til, mellem ikrafttrædelsen af SLB i 2002 og den 30. april 2007, dvs. datoen for offentliggørelse af beslutningen vedrørende sag C46/2004, France GIE Fiscaux (se betragtning (261) ovenfor). |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør ikke kræve tilbagesøgning af støtte som følge af SLB-transaktioner, som støtten blev ydet til, mellem ikrafttrædelsen af SLB i 2002 og den 30. april 2007, dvs. datoen for offentliggørelse af beslutningen vedrørende sag C46/2004, France GIE Fiscaux (se betragtning (261) ovenfor).

| — | Efter den dato vil krav om tilbagebetaling ikke stride mod de generelle principper om beskyttelse af berettigede forventninger og retssikkerhed, der er fastsat i EU-lovgivningen |
| --- | --- |

—

Efter den dato vil krav om tilbagebetaling ikke stride mod de generelle principper om beskyttelse af berettigede forventninger og retssikkerhed, der er fastsat i EU-lovgivningen

— VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Foranstaltningerne, der følger af artikel 115, stk. 11, i TRLIS (indledende afskrivning af leasede aktiver), af anvendelsen af tonnageskatteordningen på ikkestøtteberettigede virksomheder, skibe eller aktiviteter og af artikel 50, stk. 3, i RIS, udgør statsstøtte til ØIG'er og deres investorer, som Spanien ulovligt har tildelt siden den 1. januar 2002 i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Statsstøtteforanstaltningerne, jf. artikel 1, er uforenelige med det indre marked, medmindre den pågældende støtte svarer til et vederlag i overensstemmelse med markedet for formidling af finansielle investorer og kanaliseres til rederier, som er støtteberettigede i henhold til retningslinjerne for søtransport ifølge betingelserne heri.

Artikel 3

Spanien bringer den i artikel 1 anførte støtteordning til ophør i det omfang, den er uforenelig med det fælles marked.

Artikel 4

1.   Spanien tilbagesøger den uforenelige støtte, der er blevet tildelt under den i artikel 1 omtalte ordning, fra de ØIG-investorer, der har draget fordel af den, uden at de pågældende modtagere har mulighed for at overføre inddrivelsesbyrden til andre personer. Der skal dog ikke finde tilbagesøgning sted for støtte, der er tildelt som led i finansieringstransaktioner, som de kompetente nationale myndigheder har tildelt til foranstaltninger ved en juridisk bindende retsakt vedtaget før den 30. april 2007.

2.   De beløb, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de var til rådighed for støttemodtageren, og indtil de er blevet tilbagebetalt.

3.   Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (139) og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 (140)

4.   Spanien indstiller med virkning fra vedtagelsen af denne afgørelse enhver resterende udbetaling af støtte i medfør af den i artikel 1 omhandlede ordning.

Artikel 5

1.   Tilbagesøgningen af støtte, der er tildelt i henhold til den i artikel 1 omhandlede ordning, iværksættes omgående og effektivt.

2.   Spanien sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter meddelelsesdatoen.

Artikel 6

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Spanien følgende oplysninger:

| a) | en liste over modtagere af støtte under den i artikel 1 omhandlede ordning, samt oplysninger om, hvor stort et beløb hver af disse i alt har modtaget under ordningen |
| --- | --- |

a)

en liste over modtagere af støtte under den i artikel 1 omhandlede ordning, samt oplysninger om, hvor stort et beløb hver af disse i alt har modtaget under ordningen

| b) | oplysninger om, hvor stort et samlet beløb (hovedstol og renter) der skal tilbagesøges hos de enkelte støttemodtagere |
| --- | --- |

b)

oplysninger om, hvor stort et samlet beløb (hovedstol og renter) der skal tilbagesøges hos de enkelte støttemodtagere

| c) | en detaljeret beskrivelse af, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet og planlagt for at efterkomme afgørelsen |
| --- | --- |

c)

en detaljeret beskrivelse af, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet og planlagt for at efterkomme afgørelsen

| d) | dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

d)

dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Spanien holder Kommissionen underrettet om gennemførelsen af de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den støtte, der er udbetalt under den i artikel 1 omhandlede ordning, er fuldt tilbagebetalt. Spanien indsender straks oplysning om, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen, når Kommissionen anmoder herom. Spanien giver desuden detaljerede oplysninger om, hvor store støttebeløb og renter støttemodtagerne allerede har tilbagebetalt.

Artikel 7

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Spanien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juli 2013.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 276 af 21.9.2011, s. 5.

1

(2)  Se forespørgsel E-5819/2010, der blev besvaret den 31. august 2010.

2

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Spansk sammenslutning af små og mellemstore skibsværfter.

4

(5)  Leasingselskabet og rederiet underskriver også købs- (eller call-) og salgs- (eller put-) optionskontrakterne.

5

(6)  Se fodnote 3.

6

(7)  Ved brev af 26. juli 2010.

7

(8)  En kapitalgevinst vil normalt opstå ved salg af et aktiv, som er blevet overafskrevet på grund af indledende og fremskyndet afskrivning, fordi den skattemæssige restværdi af aktivet sandsynligvis vil være væsentligt lavere end dets salgspris.

8

(9)  Forskellen mellem salgsprisen og skibets skattemæssige værdi. Skibets skattemæssige værdi er den oprindeligt betalte pris minus de fratrukne beløb (udgifter) for at tage hensyn til afskrivningen heraf. I den foreliggende sag vil skibet være helt eller næsten helt afskrevet, før ØIG skifter over til TT, dvs. at dets regnskabsmæssige værdi vil være nul eller tæt på nul.

9

(10)  Bl.a. oplysninger fra Spanien vedrørende tre konkrete eksempler på anmodninger indgivet af ØIG til skattevæsenet i medfør af artikel 115, stk. 11 i den konsoliderede udgave af loven om selskabsskat (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades — TRLIS), og kontrakter og andre bilag, som var vedhæftet anmodningerne.

10

Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades

(11)  I denne afgørelse henviser »afskrivning« uden forskel til fradrag af afskrivningsomkostninger foretaget af ejeren af et aktiv, og til fradrag foretaget af lejeren (lessee) af betalinger, der foretages i forbindelse med udlejers (lessor) inddrivelse af omkostningerne ved aktivet. I overensstemmelse hermed dækker fremskyndet afskrivning af de leasede aktiver lejernes mulighed for at fratrække disse betalinger med op til to eller tre gange den lineære afskrivningssats.

11

(12)  Kongeligt dekret 4/2004 af 5. marts 2004 om godkendelse af den konsoliderede udgave af selskabsskatteloven, offentliggjort i den spanske statstidende (BOE) af 11. marts 2004.

12

(13)  Kongeligt dekret 1777/2004 af 30. juli 2004 om godkendelse af forordningen om selskabsskat, offentliggjort i den spanske statstidende (BOE) af 6. august 2004.

13

(14)  Bortset fra værdien af købsoptionen.

14

(15)  Hvert år anvendes en konstant procentsats på restværdien af aktivet pr. slutningen af den foregående skattebetaling (restværdi = købsværdi minus tidligere bogført afskrivning). I stedet for at fordele aktivets kostpris jævnt over en vis periode fører denne ordning til faldende afskrivningsbeløb i hver på hinanden følgende periode.

15

(16)  Skal et aktiv afskrives over fem år er brøkværdien 15 (= 1 + 2 + 3 + 4 + 5) og afskrivningen er 5/15 af købsværdien i år 1, 4/15 i år 2 osv. indtil 1/15 i år 5.

16

(17)  Kopieret fra den tidligere artikel 128, stk. 11, i lov 43/1995 som indført ved lov 24/2001 og gældende fra 2002. »Indledende afskrivning« betyder fremskrivning af den dato, hvor afskrivningen kan begynde. I den foreliggende sag kan skatteyderne, forudsat at de får den nødvendige tilladelse fra skattevæsenet, påbegynde den fremskyndede afskrivning, mens skibet bliver bygget, dvs. før skibet leveres til den skattepligtige person, eller før den skattepligtige person begynder at bruge det.

17

(18)  Artikel 48 i TRLIS indeholder regler for de særlige beskatningsordninger, som gælder for økonomiske interessegrupper. Se afsnit 2.2.3. Measure 3: Economic interest groupings (EIGs).

18

(19)  Kommissionens beslutning K(2002) 582 endelig af 27.2.2002 i sag nr. 736/2001 som ændret ved beslutning N 528/2003.

19

(20)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3.

20

(21)  Omtalt i lov nr. 27/1992 af 24.11.1992 om nationale havne og handelsflåden.

21

(22)  Se artikel 125, stk. 2, i TRLIS.

22

(23)  Indført ved kongeligt dekret 252/2003 af 28.2.2003, den spanske statstidende (BOE) nr. 62 af 13.3.2003.

23

(24)  Artikel 50, stk. 3, i RIS. Det bør bemærkes, at denne fritagelse kun indrømmes ØIG'er, som allerede har fået tilladelse til indledende afskrivning af skattemyndighederne.

24

(25)  På datoen for overgang til TS.

25

(26)  På datoen, hvor ejerskabet til skibet overdrages til rederiet.

26

(27)  Se fodnote 17.

27

(28)  Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 af 22. december 1986 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser på søtransportområdet (EFT L 378 af 31.12.1986, s. 1).

28

(29)  Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser på søtransportområdet i medlemsstaterne (cabotagesejlads) (EFT L 364 af 12.12.1992, s. 7).

29

(30)  Business secret/confidential information

30

(31)  [...]

31

(32)  EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3. Se afsnit 14.

32

(33)  Se Kommissionens beslutning 2009/809/EF af 8. juli 2009 i sag C 4/07, Nederlandene, Groepsrentebox.

33

Groepsrentebox

(34)  TRLIS: konsolideret udgave af loven om selskabsskat.

34

(35)  Se fodnote 15.

35

(36)  Se fodnote 16.

36

(37)  Se artikel 11, stk. 1, litra d), i TRLIS og artikel 5 i RIS.

37

(38)  Statsstøtte C 46/2004, Kommissionens beslutning af 20. december 2006 om Frankrigs støtteordning i medfør af artikel 39 CA i den franske skattelov (EUT L 112 af 30.4.2007, s. 43).

38

(39)  Se fodnote 20.

39

(40)  Kommissionen anser ikke anvendelsen af tonnageskatten på ØIG'er for at være et problem, ide de faktisk driver skibe for at levere søtransporttjenester og opfylder betingelserne i retningslinjerne for søtransportsektoren.

40

(41)  »Denne bestemmelse gælder for alle skibe, både og søgående materiel uanset oprindelse, tonnage eller formål. Den gælder også for alle skibsfartsvirksomheder, som driver skibe [...], hvad enten de er ejere heraf eller driver dem i henhold til en leasingaftale, charteraftale eller enhver anden lovbestemt form for aftale«.

41

(42)  Se Kommissionens beslutning K(2002) 582 endelig af 27. februar 2002, afsnit 2.4. Modtagere: Modtagere af tonnageskatteordningen kan være spanske skibsfartsvirksomheder, hvis aktiviteter omfatter drift af ejede og chartrede skibe.«

42

(43)  Se navnlig brevet af 2. august 2011 fra de spanske myndigheder som svar på Kommissionens afgørelse K(2011) 4494 endelig, afsnit 3.2.3.2. Påstået ny statsstøtte: punkt 9 i artikel 50, stk. 3, i RIS »... begrebet »brugt« finder på selskabsskatteområdet anvendelse på elementer, der er blevet brugt af en anden tredjepart end den skattepligtige person, der søger om anvendelse af en særlig bestemmelse«.

43

(44)  Kommissionens afgørelser af 20.12.2006 i sag C 46/04 GIE Fiscaux, 8.5.2001 i sag C 31/98 Brittany Ferries, 16.12.2003 i sag N 474/03 Air Caraïbes og 20.5.2008 i sag C 74/99 Le Levant.

44

(45)  Der henvises til spansk lov 27/92. Modtagere kan således være virksomheder, der har deres hovedkontor i Spanien, eller virksomheder med hjemsted i EU med afdelinger i Spanien.

45

(46)  Se artikel 14, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

46

(47)  Kommissionens beslutning af 8.5.2001 i sag C 31/98 (EFT L 12 af 15.1.2002, s. 33).

47

(48)  Koordinationscentre (DE), koordinationscentre og finansieringsselskaber (LU), Vizcaya-koordinationscentre (ES), hovedkontorer og internationale »Treasury Pools« (FR), »Foreign Income« (IE), internationale finansieringsaktiviteter (NL).

48

(49)  Kommissionens afgørelse af 12. januar 2011 i sagen om skattemæssig afskrivning af finansiel goodwill i forbindelse med erhvervelse af kapitalandele i udenlandske virksomheder (C 45/07, EUT L 135 af 21.5.2011, s. 1).

49

(50)  Kommissionens beslutning af 16. maj 2000 om Italiens støtteordning til fordel for større kriseramte virksomheder (EFT L 79 af 17.3.2001, s. 29).

50

(51)  Kommissionens beslutning af 3. juni 2003, C87/2001, om Orkney Islands Council Track Record-foranstaltning (EUT L 211 af 21.8.2003, s. 49) og Kommissionens beslutning af 3. juni 2003 om lån til opkøb af fangstkvoter på Shetlandsøerne (EUT L 211 af 21.8.2003, s. 63).

51

(52)  Især brevet af 2. august 2011.

52

(53)  Kommissionens beslutning af 8. maj 2001 om statsstøtte ydet af Frankrig til selskabet »Bretagne Angleterre Irlande« (»BAI« eller »Brittany Ferries«) (EFT L 12 af 15.1.2002, s. 33).

53

(54)  Se det spanske parlaments, deputeretkammerets statstidende, VII, lovgivende forsamling, serie A: Lovudkast, nr. 50-1, 10. oktober 2001, s. 22-25 (http://www.congreso.es).

54

(55)  Statsstøttesag C 66/2003, Kommissionens beslutning af 30. juni 2004 om den statsstøtte, som Nederlandene har til hensigt at yde til fordel for fire skibsværfter i forbindelse med seks kontrakter på skibsbyggeri (EUT L 39 af 11.2.2005, s. 48).

55

(56)  Statsstøtte C 46/2004, Kommissionens beslutning af 20. december 2006 om Frankrigs støtteordning i medfør af artikel 39 CA i den franske skattelov (code général des impôts) (EUT L 112 af 30.4.2007, s. 43).

56

(57)  Brev af 9.3.2009.

57

(58)  Se navnlig punkt. 13.

58

(59)  Se brev af 2.8.2011.

59

(60)  Anmeldelser registreret under sagsnr. N 601-N 606/2002.

60

(61)  Se brev af 11. november 2003, EUT C 11 af 15.1.2004, s. 5.

61

(62)  Se beslutning K(2004) 2213, EUT L 39 af 11.2.2005, s. 48.

62

(63)  Se betragtning 24 i beslutning K(2004) 2213.

63

(64)  Se beslutning af 17.2.2003, EUT L 204 af 13.8.2003, s. 51 (IE), beslutning af 17.2.2003, EUT L 180 af 18.7.2003, s. 52 (NL), to beslutninger af 16.10.2002, EUT L 153 af 20.6.2003, s. 40 og EUT L 170 af 9.7.2003, s. 20 (LU), beslutning af 22.8.2002, EUT L 31 af 6.2.2003, s. 26 (ES), beslutning af 5.9.2002, EUT L 177 af 16.7.2003, s. 17 (DE) beslutning af 11.12.2002, EUT L 330 af 18.12.2003, s. 23 og beslutning af 13.5.2003, EUT L 23 af 28.1.2004, s. 1 (FR), beslutning af 24.6.2003, EUT L 23 af 28.1.2004, s. 14 (BE) og beslutning af 30.3.2004, EUT L 29 af 2.2.2005, s. 24 (UK).

64

(65)  Spanien offentliggjorde skatteafgørelsen den 1. december 2008:

65

http://petete.meh.es/Scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?Consulta=CONSULTA&Pos=7262 (senest konsulteret den 19.6.2013).

(66)  La Gerencia Naval (http://www.gernaval.org/) en offentlig virksomhed, som ifølge sin statut var godkendt ved kongeligt dekret 3451/2000 af 22. december 2000 (BOE, 11.1.2001).

66

La Gerencia Naval

(67)  Kommissionens afgørelse af 12.1.2011 i sag C-45/2007, betragtning 192, EUT L 135 af 21.5.2011, s. 1, Kommissionens beslutning af 13.11.2007 i sag C-15/2002, betragtning 85, EUT L 90 af 2.4.2008, s. 7, Kommissionens beslutning af 9.3.2004 i sag C-33/2003, betragtning 47, 48 og 66, EUT L 190 af 22.7.2005, s. 13 og Kommissionens beslutning af 16.5.2000 i sag C-68/1999, betragtning 73, EFT L 79 af 17.3.2001, s. 29.

67

(68)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

68

(69)  Se sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, (Maribel bis/ter-ordningen) Sml. 1999 I, s. 3671, præmis 32.

69

(70)  Se navnlig brev af 2. august 2011 fra de spanske myndigheder som svar på Kommissionens afgørelse K(2011) 4494 endelig, afsnit 3.2.2. De gældende gennemsigtighedsordninger for ØIG, første afsnit: »I overensstemmelse med artikel 1 i lov 12/1991 af 29. april 1991 om økonomiske interessegrupper [...] har disse enheder status som juridisk person, er af kommerciel art og kan udøve økonomiske aktiviteter.«

70

(71)  Se sag 118/85, Kommissionen mod Italien, Sml. 1987 s. 2599, præmis 7, sag C-35/96, Kommissionen mod Italien, Sml. 1998 I, s. 3851, præmis 36, forenede sager C-180/98 — C-184/98, Pavlov m.fl., Sml. 2000 I, s. 6451, præmis 75.

71

(72)  Se sag C-172/03, Heiser, Sml. 2005 I, s. 1627, præmis 40.

72

(73)  Denne ekstra udgift svarende til den positive forskel mellem den udgift, der er fratrukket i skatten i henhold til artikel 115, og den udgift, der er registreret i regnskabssystemet, skal identificeres i modtagerens selvangivelse.

73

(74)  Se sag C-295/97, Piaggio, Sml. 1999 I, s. 3735, præmis 39, og den deri anførte retspraksis.

74

(75)  Se forenede sager T-92/00 og T-103/00, Diputación Foral de Álava mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 1385, præmis 58.

75

(76)  Ibid. præmis 35.

76

(77)  Artikel 115, stk. 11, i TRLIS. »Ministeriet ... kan fastsætte den i punkt 6 omhandlede dato ... under hensyntagen til de særlige forhold, der kendetegner kontrakt- eller byggeperioden for aktivet, og den særlige karakter af den økonomiske anvendelse heraf, forudsat at fastsættelsen af denne dato ikke påvirker beregningen af beskatningsgrundlaget for den faktiske brug af aktivet eller betalingerne ved overdragelsen af ejendomsretten, som skal fastsættes i overensstemmelse med enten den almindelige beskatningsordning eller den særlige ordning ...« (vores understregning).

77

og den særlige karakter af den økonomiske anvendelse heraf, forudsat at fastsættelsen af denne dato ikke påvirker beregningen af beskatningsgrundlaget for den faktiske brug af aktivet eller betalingerne ved overdragelsen af ejendomsretten

(78)  Artikel 49, stk. 3, litra c), i RIS: »Ansøgningen skal som minimum indeholde følgende oplysninger: c) bevis for de særlige kendetegn ved den økonomiske udnyttelse af aktivet. Der skal fremlægges en juridisk og økonomisk rapport over den planlagte brug af aktivet, som er købt i henhold til en finansiel leasingaftale, med angivelse af de særlige kontraktformer, der vil blive anvendt, og de positive og negative pengestrømme, som vil forekomme.«

78

(79)  Breve fra de spanske myndigheder af 27. marts 2008, 10. marts 2010 og 27. juli 2010, som indeholdt resuméer af de godkendelser, der var udstedt indtil udgangen af juni 2010.

79

(80)  »De spanske myndigheder nægter at have bekræftet »i praksis«, jf. punkt 34 i Kommissionens afgørelse, at kun aktiver, der efterfølgende kom ind under tonnageordningen, kunne blive omfattet af bestemmelserne i artikel 115, stk. 11, i TRLIS.«

80

(81)  De spanske myndigheder påpegede blot vanskeligheden med at fortolke lovgivers krav om at gøre ansøgningen om indledende afskrivning betinget af, at den ikke påvirkede beregningen af beskatningsgrundlaget som følge af den effektive udnyttelse af aktivet og den indkomst, der var afledt af overdragelsen heraf.

81

(82)  Bareboat-charter-kontrakten mellem ØIG og rederiet ser ud til at være resultatet af en fortolkning af en af betingelserne i artikel 48 i TRLIS og være betinget af skatteforvaltningens gennemgang og godkendelse.

82

(83)  Især artikel 49 i RIS.

83

(84)  Artikel 49, stk. 4, i RIS: »Generaldirektoratet for skat må anmode skatteyderen om alle de oplysninger, rapporter, dokumenter og beviser, som det anser for nødvendigt.«

84

(85)  EFT C 384 af 10.12.1998.

85

(86)  Se meddelelsen om skattemæssige støtteforanstaltninger, afsnittet om skønsmæssig administrativ praksis, punkt 21 og 22.

86

(87)  Sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen (Kimberly Clark Sopalin), Sml. 1996 I, s. 4551.

87

(88)  Se Kommissionens beslutning K(2002) 582 endelig af 27. februar 2002, afsnit 2.12.1. Skattemæssige anlægsafskrivninger: »Kapitalgevinster opstået før ikrafttrædelsen af tonnageskatteordningen beskattes fuldt ud i henhold til de normale selskabsskatteregler, når skibet sælges. For at sikre denne bestemmelse skal den begunstigede henlægge en reserve svarende til forskellen mellem den normale markedsværdi og nettoregnskabsværdien af hvert af skibene for således at afspejle de kapitalgevinster af skibet, der kommer ind under denne ordning. Denne reserve skal beskattes fuldt ud i tilfælde af overdragelse af ejerskabet. For at forebygge en omgåelse af skattereglerne ved skifte til den nye ordning beskattes den senere positive forskel mellem den skattemæssige og regnskabsmæssige afskrivning desuden også fuldt ud efter normale satser, når skibet sælges, for således at undgå, at en afskrivning, der er lavere end den skatteteknisk regnskabsmæssige afskrivning, omsættes i en lavere nominel kapitalgevinst og dermed delvis undgår fuld skattebetaling for kapitalgevinster.« (vores understregning)

88

For at sikre denne bestemmelse

For at forebygge en omgåelse af skattereglerne

for således at undgå, at en afskrivning, der er lavere end den skatteteknisk regnskabsmæssige afskrivning, omsættes i en lavere nominel kapitalgevinst og dermed delvis undgår fuld skattebetaling for kapitalgevinster

(89)  Se betragtning 73 i Kommissionens afgørelse K(2011) 4494 endelig.

89

(90)  Se http://petete.meh.es/scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?NDoc=12728&Consulta=buques&Pos=230

90

(91)  Se navnlig sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980 s. 2671, præmis 11, sag C-53/00, Ferring, Sml. 2001 I, s. 9067, præmis 21, sag C-372/97, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 3679, præmis 44.

91

(92)  Sag T-214/95 Het Vlaamse Gewest mod Kommissionen, Sml. 1998 II, s. 717.

92

(93)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

93

(94)  Som forklaret i afsnit 5.3.2.1 og 5.3.2.3 anser Kommissionen ikke bestemmelserne i artikel 115, stk. 6 (Fremskyndet afskrivning) og artikel 48 i TRLIS (retlig status for ØIG) for at være statsstøtte.

94

(95)  Se retningslinjer for søtransportsektoren, afsnit 3.1. Skattemæssig behandling af rederier, punkt 12: »Disse retningslinjer gælder kun for søtransport.«

95

(96)  Se retningslinjer for søtransportsektoren, afsnit 3.1. Skattemæssig behandling af rederier, punkt 11, 12 og 16: »Skibsadministrationsselskaber kan kun komme i betragtning til støtte for skibe, som de har fået overdraget den fulde besætningsadministration og tekniske administration for. ... for at være støtteberettigede skal skibsadministratorer påtage sig det fulde ansvar for skibets drift og overtage alle pligter og alt ansvar i henhold til ISM-loven fra ejeren«; »Kommissionen kan godkende, at bugsering til søs af andre skibe, olieplatforme osv. henhører under den pågældende definition.« og »Opmudringsvirksomhed er i princippet ikke berettiget til støtte til søtransport. Dog kan skatteordninger for virksomheder (såsom tonnageskat) anvendes for de opmudringsvirksomheder, hvis aktiviteter består i »søtransport«.«

96

(97)  Se Kommissionens afgørelse af 11. december 2002 i sag nr. 504/02, Irland, Indførelse af en tonnageskat, betragtning 28, Kommissionens afgørelse af 20.12.2011 i SA.30515, Finland, ændringer i tonnageskatteordningen, betragtning 10.

97

(98)  Se retningslinjer for søtransportsektoren, punkt 2.2. Overordnede målsætninger for de reviderede retningslinjer for statsstøtte.

98

(99)  Se afsnit 2.4. Modtagere: »Modtagere af tonnageskatteordningen kan være spanske skibsfartsvirksomheder, hvis aktiviteter omfatter drift af ejede og chartrede skibe« og afsnit 2.5. »Kvalificerende aktiviteter/skibe: »Tonnageskatteordningen dækker kun indkomst fra søgående skibe, som drives i forbindelse med søtransportvirksomhed. Kvalificerende aktiviteter er kun rettet imod søtransport«.

99

(100)  Det skal bemærkes, at ØIG'er ligesom andre former for virksomheder i princippet kan komme ind under TS-ordningen, hvis de udøver støtteberettigede aktiviteter.

100

(101)  EU-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren, EFT C 205 af 5.7.1997, s. 5 (gældende indtil 16.1.2004), EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3 (gældende fra 17.1.2004).

101

(102)  Rammebestemmelser for statsstøtte til skibsbygning, EUT C 317 af 30.12.2003, s. 11. Da skibsværfter imidlertid ikke er modtagere af støtten, og det er umuligt at sætte tal på en økonomisk strøm til gavn for dem, er det ikke nødvendigt at vurdere støtten i henhold til disse rammebestemmelser.

102

(103)  Se Retningslinjer for søtransport, afsnit 2.1 Anvendelsesområdet for de reviderede retningslinjer for statsstøtte, første afsnit: »Retningslinjerne vedrører al støtte til søtransport, der ydes af medlemsstaterne eller ved hjælp af offentlige midler« og afsnit 3.1 Skattemæssig behandling af rederier, 12. afsnit: »Disse retningslinjer gælder kun for søtransport.«

103

(104)  Se retningslinjer for søtransport, afsnit 3.1. Skattemæssig behandling af rederier, sidste afsnit: »De ovennævnte skattemæssige fordele skal derfor begrænses til skibsfartsaktiviteter. Deraf følger, at når et rederi har andre kommercielle aktiviteter end skibsfart, skal regnskaberne, være gennemskuelige for at forhindre en spill-over-effekt til aktiviteter, der ikke vedrører skibsfart.«

104

(105)  Statsstøtte C 46/2004, Kommissionens beslutning af 20.12.2006 om Frankrigs støtteordning i medfør af artikel 39 CA i den franske skattelov (code général des impôts) (EUT L 112 af 30.4.2007, s. 43).

105

(106)  Som anført ovenfor gjorde Spanien Kommissionens beslutning fra 2002 om godkendelse af den spanske tonnageskat gældende som grundlag for forenelighed. Konklusionen om, at TT er forenelig med det indre marked, er således baseret på retningslinjerne for søtransport.

106

(107)  Dette loft gælder kun for visse kategorier af støtte, som er anført i retningslinjerne, nemlig fiskale og sociale foranstaltninger til forbedring af konkurrenceevnen, udskiftning af besætningen, investeringsstøtte og regionalstøtte.

107

(108)  Se forenede sager T-115/09 og T-116/09, Electrolux AB og Whirlpool Europe BV mod Kommissionen.

108

(109)  Se sag C-110/03 Belgien mod Kommissionen, præmis 71, og den deri anførte retspraksis.

109

(110)  Koordinationscentre (DE), koordinationscentre og finansieringsselskaber (LU), Vizcaya-koordinationscentre (ES), hovedkontorer og internationale »Treasury Pools« (FR), Foreign Income (IE), internationale finansieringsaktiviteter (NL).

110

(111)  Svar afgivet den 12. juli 1990 på skriftlig forespørgsel nr. 1735/90 fra G. de Fries til Kommissionen (EFT C 63 af 11.3.1991, s. 37).

111

(112)  Sag C 167/06 P, Komninou m.fl. mod Kommissionen, præmis 63, og sag C -537/08 P, Kahla Thüringen Porzellan mod Kommissionen, Sml. 2010 I-, s. 12917, præmis 63.

112

(113)  Forenede sager C-182/03 og C-217/03, Belgien og Forum 187 mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 5479, præmis 147, sag C-167/06 P, Komninou m.fl. mod Kommissionen, [2007] Sml. I, s. 141, præmis 63, sag T-107/02, GE Betz mod OHIM — Atofina Chemicals, (BIOMATE), Sml. 2004, II, s. 1845, præmis 80, og den deri anførte retspraksis.

113

(114)  Sag C-289/81, Mavridis mod Parlamentet, Sml. 19831731, sag T-290/97, Mehibas Dordtselaan BV mod Kommissionen, Sml. 2000 II, s. 15, præmis 59. Se også sag 265/85 Sml. 1987 s. 1155, præmis 44 og sag C-152/88, Sofrimport mod Kommissionen, Sml. 1990 I, s. 153, præmis 26.

114

(115)  I henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF har medlemsstaterne pligt til at anmelde nye støtteforanstaltninger til Kommissionen og indhente dens godkendelse, før foranstaltningen gennemføres. Kapitel II i procedureforordningen (EFT L 83 af 27.3.1999) indeholder detaljerede bestemmelser for anvendelsen af artikel 107 på anmeldt støtte.

115

(116)  Se forenede sager C-183/02 P og C-187/02 P, Demesa og Territorio Histórico de Álava mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 10609, præmis 44-45 og 52.

116

(117)  Se forenede sager T-427/04 og T-17/05, Frankrig mod Kommissionen (France Télécom), Sml. 2009 II, s. 4315, præmis 263.

117

(118)  Se betragtning 187 i beslutningen.

118

(119)  Kommissionens beslutning af 30. juni 2004 om den statsstøtte, som Nederlandene har til hensigt at yde til fordel for fire skibsværfter i forbindelse med seks kontrakter på skibsbyggeri.

119

(120)  Se tabel 2 i betragtning 9 i Kommissionens beslutning af 11. november 2003, EUT C 11 af 15.1.2004, s. 7.

120

(121)  Se betragtning 8 i ovennævnte kommissionsbeslutning af 11. november 2003: »Den anmeldte støtte har til formål at »matche« de rentetilskud, som angiveligt blev tilbudt af Spanien. Nederlandene påstår, at ... priser, spanske skibsværfter tilbød, omfattede rentetilskud til eksportfinansiering støttet af de spanske myndigheder i henhold til det spanske kongelige dekret (RD) 442/94«.

121

(122)  EFT L 202 af 18.7.1998, s. 1.

122

(123)  EUT C 317 af 30.12.2003, s. 11.

123

(124)  Se betragtning 24 i ovennævnte endelige beslutning af 30. juni 2004: »I statsstøtteprocedurer må Kommissionen trods alt stole på de erklæringer, der fremsættes af den medlemsstat, som yder eller har ydet den påståede støtte.«

124

(125)  Se betragtning 14 i ovennævnte kommissionsbeslutning af 11. november 2003.

125

(126)  Se meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne, EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3.

126

(127)  Se forenede sager C-74/00 P og C-75/00 P, Falck og Acciaierie di Bolzano mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 7869, præmis 140.

127

(128)  Se sag T-308/00, Salzgitter mod Kommissionen, Sml. 2004 II-, s. 1933.

128

(129)  Sag C-408/04P, Kommissionen mod Salzgitter Sml. 2008 I, s. 2767.

129

(130)  I praksis ser det ud til, at de første SLB-transaktioner blev arrangeret fra juli 2002.

130

(131)  EFT L 12 af 15.1.2002, s. 33.

131

(132)  Der blev sendt otte anmodninger om oplysninger til Spanien på følgende datoer: den 15.9.2006, 30.1.2007, 6.11.2007, 5.2.2008, 3.3.2008, 23.9.2008, 11.1.2010 og 12.5.2010.

132

(133)  Se betragtning 196 i beslutningen.

133

(134)  Se navnlig sag C-348/93, Kommissionen mod Italien, Sml. 1995 I, s. 673, præmis 26.

134

(135)  Sag C-277/00, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 2004 I-3925, præmis 76.

135

(136)  Sag C-350/93, Kommissionen mod Italien, Sml. 1995 I, s. -699, præmis 22.

136

(137)  Dom af 8. december 2011 i sag C-275/10, Residex Caital IV, endnu ikke offentliggjort, præmis 43-45.

137

(138)  Se analogt hermed sag C-126/97, Eco Swiss China Time, Sml. 1999 I, s. 3055, præmis 36-41.

138

(139)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

139

(140)  EUT L 82 af 25.3.2008, s. 1.

140

---

BILAG

Oplysninger om de beløb, der er ydet, beløb, der skal tilbagesøges, og beløb, som er tilbagebetalt

| Støttemodtager | Ydet støttebeløb i alt (1) | Tilbagesøgt støttebeløb (1)

  (Hovedstol) | Tilbagesøgt beløb i alt (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hovedstol | Renter |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Støttemodtager

Ydet støttebeløb i alt (1)

Tilbagesøgt støttebeløb (1)

(Hovedstol)

Tilbagesøgt beløb i alt (1)

Hovedstol

Renter

---

(1)  Angivet i mio. (national valuta).

---

| 16.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/48

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 2. oktober 2013

om kompensation til Simet SpA for offentlige transportydelser leveret mellem 1987 og 2003 (Statsstøtte SA.33037 (2012/C) — Italien)

(meddelt under nummer C(2013) 6251)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2014/201/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særligt artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særligt artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og under henvisning til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved elektronisk anmeldelse af 18. maj 2011 anmeldte de italienske myndigheder i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, at der var ydet kompensation til Simet SpA (»Simet«) for levering af interregional bustransport i forbindelse med en offentlig serviceforpligtelse, der udførtes i perioden 1987-2003, således som det var blevet bestemt af Consiglio di Stato, der er Italiens øverste forvaltningsdomstol (»den anmeldte foranstaltning«). Denne meddelelse blev registreret under sagsnummer SA.33037. |
| --- | --- |

(1)

Ved elektronisk anmeldelse af 18. maj 2011 anmeldte de italienske myndigheder i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, at der var ydet kompensation til Simet SpA (»Simet«) for levering af interregional bustransport i forbindelse med en offentlig serviceforpligtelse, der udførtes i perioden 1987-2003, således som det var blevet bestemt af Consiglio di Stato, der er Italiens øverste forvaltningsdomstol (»den anmeldte foranstaltning«). Denne meddelelse blev registreret under sagsnummer SA.33037.

| (2) | De italienske myndigheder gav yderligere oplysninger om den anmeldte foranstaltning ved indlæg af 12. juli 2011, 5. oktober 2011, 20. februar 2012, 2. samt 28. marts 2012 og 17. april 2012. |
| --- | --- |

(2)

De italienske myndigheder gav yderligere oplysninger om den anmeldte foranstaltning ved indlæg af 12. juli 2011, 5. oktober 2011, 20. februar 2012, 2. samt 28. marts 2012 og 17. april 2012.

| (3) | Ved brev af 31. maj 2012 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter traktatens artikel 108, stk. 2 (»beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren«).
  Der er modtaget følgende indlæg inden for de accepterede frister:






  — | De italienske myndigheder fremsatte deres bemærkninger til beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren ved breve af 1. juni 2012, 24. september 2012 og 11. oktober 2012. |
| --- | --- | --- |

(3)

Ved brev af 31. maj 2012 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter traktatens artikel 108, stk. 2 (»beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren«).

Der er modtaget følgende indlæg inden for de accepterede frister:

—

De italienske myndigheder fremsatte deres bemærkninger til beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren ved breve af 1. juni 2012, 24. september 2012 og 11. oktober 2012.

| — | Den eneste tredjepart, der fremsatte bemærkninger som svar på beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, var Simet, der er den muligt begunstigede ifølge den anmeldte foranstaltning. Virksomhedens bemærkninger blev modtaget den 4. august 2012, 31. oktober 2012 og 13. december 2012 |
| --- | --- |

—

Den eneste tredjepart, der fremsatte bemærkninger som svar på beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, var Simet, der er den muligt begunstigede ifølge den anmeldte foranstaltning. Virksomhedens bemærkninger blev modtaget den 4. august 2012, 31. oktober 2012 og 13. december 2012

| — | De italienske myndigheder fremsatte bemærkninger til tredjeparts indlæg ved breve af 28. november 2012, 4. december 2012, 19. december 2012 og 10. januar 2013. |
| --- | --- |

—

De italienske myndigheder fremsatte bemærkninger til tredjeparts indlæg ved breve af 28. november 2012, 4. december 2012, 19. december 2012 og 10. januar 2013.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   VIRKSOMHEDEN OG DE LEVEREDE YDELSER

| (4) | Simet er en privat virksomhed, der driver personbefordring med bus i fast rute på grundlag af koncessioner fra den italienske stat i henhold til lov nr. 1822/39 (2). Nærmere bestemt driver Simet et net af interregionale busforbindelser i fast rute mellem regionen Calabrien og andre italienske regioner. Ud over disse tjenester, som tegner sig for omkring to tredjedele af virksomhedens omsætning, leverer Simet også andre tjenesteydelser, herunder internationale rejsetjenester og tjenesteydelser inden for turisme samt udlejning af busser med fører (3), hvilket tegner sig for den resterende tredjedel af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

(4)

Simet er en privat virksomhed, der driver personbefordring med bus i fast rute på grundlag af koncessioner fra den italienske stat i henhold til lov nr. 1822/39 (2). Nærmere bestemt driver Simet et net af interregionale busforbindelser i fast rute mellem regionen Calabrien og andre italienske regioner. Ud over disse tjenester, som tegner sig for omkring to tredjedele af virksomhedens omsætning, leverer Simet også andre tjenesteydelser, herunder internationale rejsetjenester og tjenesteydelser inden for turisme samt udlejning af busser med fører (3), hvilket tegner sig for den resterende tredjedel af virksomhedens omsætning.

| (5) | I oktober 1999 anmodede Simet for første gang ministeriet for infrastruktur og transport (»ministeriet«) om kompensation for virksomhedens interregionale busservice, for så vidt angår årene fra 1987 (4). Ministeriet afslog denne og efterfølgende anmodninger, da man fandt, at Simet ikke var pålagt offentlige serviceforpligtelser. |
| --- | --- |

(5)

I oktober 1999 anmodede Simet for første gang ministeriet for infrastruktur og transport (»ministeriet«) om kompensation for virksomhedens interregionale busservice, for så vidt angår årene fra 1987 (4). Ministeriet afslog denne og efterfølgende anmodninger, da man fandt, at Simet ikke var pålagt offentlige serviceforpligtelser.

| (6) | Ifølge de italienske myndigheder drev Simet sin virksomhed, ligesom andre udbydere af interregional bustransport i fast rute, på grundlag af midlertidige licenser (koncessioner), der efter virksomhedens anmodning blev fornyet hvert år. Disse koncessioner gav virksomheden eneret til at levere de relevante tjenester. I de årlige koncessionsbetingelser hed det, at levering af tjenesten ikke gav virksomheden ret til subsidier eller kompensation af nogen art, og at tjenesten blev drevet udelukkende på virksomhedens egen risiko. De billetpriser, der blev foreslået af virksomheden selv, blev også optaget i de årlige koncessionsbetingelser, der var godkendt af ministeriet. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge de italienske myndigheder drev Simet sin virksomhed, ligesom andre udbydere af interregional bustransport i fast rute, på grundlag af midlertidige licenser (koncessioner), der efter virksomhedens anmodning blev fornyet hvert år. Disse koncessioner gav virksomheden eneret til at levere de relevante tjenester. I de årlige koncessionsbetingelser hed det, at levering af tjenesten ikke gav virksomheden ret til subsidier eller kompensation af nogen art, og at tjenesten blev drevet udelukkende på virksomhedens egen risiko. De billetpriser, der blev foreslået af virksomheden selv, blev også optaget i de årlige koncessionsbetingelser, der var godkendt af ministeriet.

| (7) | I tidens løb fremsatte virksomheden en række anmodninger om at ændre ordningerne for levering af de præsterede ydelser, der normalt blev godkendt i overensstemmelse med proceduren i præsidentdekret 369/94 (5). Artikel 4 og 5 i præsidentdekret 369/1994 indeholdt regler om en detaljeret procedure for vurdering og sammenlignende analyse af ansøgninger i forbindelse med introduktionen af enhver ny tjeneste på grundlag af en koncession. |
| --- | --- |

(7)

I tidens løb fremsatte virksomheden en række anmodninger om at ændre ordningerne for levering af de præsterede ydelser, der normalt blev godkendt i overensstemmelse med proceduren i præsidentdekret 369/94 (5). Artikel 4 og 5 i præsidentdekret 369/1994 indeholdt regler om en detaljeret procedure for vurdering og sammenlignende analyse af ansøgninger i forbindelse med introduktionen af enhver ny tjeneste på grundlag af en koncession.

2.2.   DOMMENE AFSAGT AF CONSIGLIO DI STATO FORUD FOR BESLUTNINGEN OM AT INDLEDE UNDERSØGELSESPROCEDUREN

| (8) | Som svar på ministeriets afslag på at give kompensation for offentlig service for perioden fra 1987 anlagde Simet sag ved de italienske forvaltningsdomstole med påstand om økonomisk kompensation for udførelsen af offentlig serviceforpligtelse. |
| --- | --- |

(8)

Som svar på ministeriets afslag på at give kompensation for offentlig service for perioden fra 1987 anlagde Simet sag ved de italienske forvaltningsdomstole med påstand om økonomisk kompensation for udførelsen af offentlig serviceforpligtelse.

| (9) | Under appelsagen, i dom 1405/2010 af 9. marts 2010 (»dom 1405/2010«), anerkendte Consiglio di Stato Simets ret til at modtage kompensation for sin (overvejende interregionale) busdrift i fast rute, som Simet drev på grundlag af koncessioner bevilget af den italienske stat. Det nøjagtige beløb for kompensationen skulle fastsættes på grundlag af pålidelige data fra virksomhedens regnskaber. |
| --- | --- |

(9)

Under appelsagen, i dom 1405/2010 af 9. marts 2010 (»dom 1405/2010«), anerkendte Consiglio di Stato Simets ret til at modtage kompensation for sin (overvejende interregionale) busdrift i fast rute, som Simet drev på grundlag af koncessioner bevilget af den italienske stat. Det nøjagtige beløb for kompensationen skulle fastsættes på grundlag af pålidelige data fra virksomhedens regnskaber.

| (10) | Som der nærmere er redegjort for i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren er det ikke i dom 1405/2010 præcist identificeret, ved hvilken retsakt forpligtelsen til offentlig service blev pålagt, eller i hvilken form. Kendelse 2072 afsagt af Consiglio di Stato den 18. januar 2011, efter forvaltningens manglende opfyldelse af dom 1405/2010, er mere eksplicit i denne henseende, idet det siges, at »ministeriet gentagne gange har nægtet virksomheden muligheden for at ændre ruter, tider og stoppesteder og beordret den til at holde billetpriserne på eller under de priser, som Ferrovie dello Stato (de italienske statsbaner) kræver — dette er de elementer, som virksomheden mener er indicier for, at den udfører en offentlig service.« |
| --- | --- |

(10)

Som der nærmere er redegjort for i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren er det ikke i dom 1405/2010 præcist identificeret, ved hvilken retsakt forpligtelsen til offentlig service blev pålagt, eller i hvilken form. Kendelse 2072 afsagt af Consiglio di Stato den 18. januar 2011, efter forvaltningens manglende opfyldelse af dom 1405/2010, er mere eksplicit i denne henseende, idet det siges, at »ministeriet gentagne gange har nægtet virksomheden muligheden for at ændre ruter, tider og stoppesteder og beordret den til at holde billetpriserne på eller under de priser, som Ferrovie dello Stato (de italienske statsbaner) kræver — dette er de elementer, som virksomheden mener er indicier for, at den udfører en offentlig service.«

| (11) | Mens dom 1405/2010 nævner Europa-Parlamentets og Rådets nye forordning (EF) nr. 1370/2007 (6), der regulerer kompensation for offentlig service, idet det siges, at »den fastlægger kriterier for kompensation, som ikke er ulig dem, der findes i de tidligere forordninger«, beordrede Consiglio di Stato de ansvarlige myndigheder til at betale kompensation til Simet på grundlag af artikel 6, 10 og 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 (7). |
| --- | --- |

(11)

Mens dom 1405/2010 nævner Europa-Parlamentets og Rådets nye forordning (EF) nr. 1370/2007 (6), der regulerer kompensation for offentlig service, idet det siges, at »den fastlægger kriterier for kompensation, som ikke er ulig dem, der findes i de tidligere forordninger«, beordrede Consiglio di Stato de ansvarlige myndigheder til at betale kompensation til Simet på grundlag af artikel 6, 10 og 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 (7).

| (12) | De italienske myndigheder har besluttet at afvente en vurdering af den anmeldte foranstaltning fra Kommissionens side før opfyldelsen af Consiglio di Statos afgørelser (dom 1405/2010 og kendelse 2072/2010) og betaling af kompensationen til Simet. |
| --- | --- |

(12)

De italienske myndigheder har besluttet at afvente en vurdering af den anmeldte foranstaltning fra Kommissionens side før opfyldelsen af Consiglio di Statos afgørelser (dom 1405/2010 og kendelse 2072/2010) og betaling af kompensationen til Simet.

2.3.   OPRINDELIGT ANMELDTE BELØB FOR EVENTUEL KOMPENSATION FOR OFFENTLIG TRAFIKBETJENING

| (13) | Med hensyn til størrelsen af den kompensation, der skulle betales til Simet for de ydede tjenester, indgav de italienske myndigheder en rapport til Kommissionen, der var bestilt af Simet og udarbejdet af en ekstern konsulent (»den oprindelige rapport«), uden at godkende de beregninger, den indeholdt. I den oprindelige rapport beregnedes kompensationen til ca. 59,4 mio. EUR (8). |
| --- | --- |

(13)

Med hensyn til størrelsen af den kompensation, der skulle betales til Simet for de ydede tjenester, indgav de italienske myndigheder en rapport til Kommissionen, der var bestilt af Simet og udarbejdet af en ekstern konsulent (»den oprindelige rapport«), uden at godkende de beregninger, den indeholdt. I den oprindelige rapport beregnedes kompensationen til ca. 59,4 mio. EUR (8).

| (14) | Efterfølgende blev påstandene om kompensation imidlertid revurderet, idet Consiglio di Stato efter beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren anmodede om en uafhængig vurdering af, hvilket kompensationsniveau der var det rigtige. Resultatet af denne evaluering er diskuteret i punkterne 2.6 og 2.7. |
| --- | --- |

(14)

Efterfølgende blev påstandene om kompensation imidlertid revurderet, idet Consiglio di Stato efter beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren anmodede om en uafhængig vurdering af, hvilket kompensationsniveau der var det rigtige. Resultatet af denne evaluering er diskuteret i punkterne 2.6 og 2.7.

2.4.   VARIGHED

| (15) | Selvom Simet kræver kompensation for ydelser præsteret indtil udgangen af 2013 (9), er de italienske myndigheder af den opfattelse, at den relevante periode i relation til denne meddelelse kun dækker 1987 til 2003, da dom 1405/2010 kun vedrører den appelsag, som dækker den periode. Især punkt 3.1 i dom 1405/2010 henviser klart til kompensation for årene 1987 til 2003. |
| --- | --- |

(15)

Selvom Simet kræver kompensation for ydelser præsteret indtil udgangen af 2013 (9), er de italienske myndigheder af den opfattelse, at den relevante periode i relation til denne meddelelse kun dækker 1987 til 2003, da dom 1405/2010 kun vedrører den appelsag, som dækker den periode. Især punkt 3.1 i dom 1405/2010 henviser klart til kompensation for årene 1987 til 2003.

2.5.   UDVIKLINGEN I DE NATIONALE RETSSAGER EFTER BESLUTNINGEN OM AT INDLEDE UNDERSØGELSESPROCEDUREN

| (16) | Efter de italienske myndigheders afslag på at opfylde dom 1405/2010 og kendelse 2072/2011 afsagde Consiglio di Stato en ny kendelse, nr. 270/2012, hvorved der udnævntes et panel af uafhængige eksperter til at afgøre, hvorledes dom 1405/2010 skulle opfyldes. |
| --- | --- |

(16)

Efter de italienske myndigheders afslag på at opfylde dom 1405/2010 og kendelse 2072/2011 afsagde Consiglio di Stato en ny kendelse, nr. 270/2012, hvorved der udnævntes et panel af uafhængige eksperter til at afgøre, hvorledes dom 1405/2010 skulle opfyldes.

| (17) | Panelet, der bestod af en formand og to medlemmer, fik til opgave at beregne det kompensationsbeløb, der skulle betales til Simet i henhold til dom 1405/2010. Samtidig udpegede tvistens parter deres egne eksperter, som kommenterede ekspertpanelets foreløbige resultater. Dette førte til udvekslingen af en række rapporter og svar i løbet af de efterfølgende måneder. |
| --- | --- |

(17)

Panelet, der bestod af en formand og to medlemmer, fik til opgave at beregne det kompensationsbeløb, der skulle betales til Simet i henhold til dom 1405/2010. Samtidig udpegede tvistens parter deres egne eksperter, som kommenterede ekspertpanelets foreløbige resultater. Dette førte til udvekslingen af en række rapporter og svar i løbet af de efterfølgende måneder.

| (18) | Ekspertpanelet afsluttede sit arbejde i august 2012. Panelet nåede ikke frem til en enstemmig konklusion. I stedet blev der afgivet to separate rapporter til Consiglio di Stato:






  — | Den 29. august 2012 blev der af formanden for det af Consiglio di Stato udpegede panel afgivet en mindretalsrapport, som konkluderede, at der ikke var tilstrækkelige data til rådighed til at fastslå den kompensation, der skulle betales til Simet, og at der derfor ingen kompensation kunne ydes. |
| --- | --- | --- |

(18)

Ekspertpanelet afsluttede sit arbejde i august 2012. Panelet nåede ikke frem til en enstemmig konklusion. I stedet blev der afgivet to separate rapporter til Consiglio di Stato:

—

Den 29. august 2012 blev der af formanden for det af Consiglio di Stato udpegede panel afgivet en mindretalsrapport, som konkluderede, at der ikke var tilstrækkelige data til rådighed til at fastslå den kompensation, der skulle betales til Simet, og at der derfor ingen kompensation kunne ydes.

| — | Den 20. august 2012 blev der afgivet en flertalsrapport underskrevet af to af de tre eksperter udnævnt af Consiglio di Stato, hvori det konkluderedes, at den kompensation, der skulle betales til Simet, udgjorde 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

—

Den 20. august 2012 blev der afgivet en flertalsrapport underskrevet af to af de tre eksperter udnævnt af Consiglio di Stato, hvori det konkluderedes, at den kompensation, der skulle betales til Simet, udgjorde 22 049 796 EUR.

| (19) | Da statsstøttesagen stadig verserer for Kommissionen, har Consiglio di Stato endnu ikke truffet en endelig afgørelse om den kompensation, der skal betales til Simet. |
| --- | --- |

(19)

Da statsstøttesagen stadig verserer for Kommissionen, har Consiglio di Stato endnu ikke truffet en endelig afgørelse om den kompensation, der skal betales til Simet.

2.6.   MINDRETALSRAPPORTEN

| (20) | I mindretalsrapporten fremhæves særligt følgende punkter:






  — | manglen på pålidelige data til beregning af kompensation (som krævet i kendelse 2072/2011 og dom 1405/2010) |
| --- | --- | --- |

(20)

I mindretalsrapporten fremhæves særligt følgende punkter:

—

manglen på pålidelige data til beregning af kompensation (som krævet i kendelse 2072/2011 og dom 1405/2010)

| — | manglen på separat regnskabsførelse som krævet ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69 som en nødvendig betingelse for at yde kompensation (for at undgå overkompensation) |
| --- | --- |

—

manglen på separat regnskabsførelse som krævet ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69 som en nødvendig betingelse for at yde kompensation (for at undgå overkompensation)

| — | systemet med separate konti kan ikke erstattes af andre regnskabssystemer, som endnu ikke har vist, at de muliggør nøjagtig identifikation af alle omkostnings- og indtægtselementer |
| --- | --- |

—

systemet med separate konti kan ikke erstattes af andre regnskabssystemer, som endnu ikke har vist, at de muliggør nøjagtig identifikation af alle omkostnings- og indtægtselementer

| — | med hensyn til de år, for hvilke der findes omkostningsoplysninger (kun to, nemlig 2002 og 2003), indeholder de dokumenter, der ledsagede regnskaberne (noter til regnskabet og årsberetningen) ikke nogen henvisning til sådanne data. Dette tyder på, at virksomhedsledelsen ikke anvendte omkostningskontiene til at følge virksomhedens drift |
| --- | --- |

—

med hensyn til de år, for hvilke der findes omkostningsoplysninger (kun to, nemlig 2002 og 2003), indeholder de dokumenter, der ledsagede regnskaberne (noter til regnskabet og årsberetningen) ikke nogen henvisning til sådanne data. Dette tyder på, at virksomhedsledelsen ikke anvendte omkostningskontiene til at følge virksomhedens drift

| — | manglen på forudfastsatte parametre for beregning af kompensationen |
| --- | --- |

—

manglen på forudfastsatte parametre for beregning af kompensationen

| — | virksomhedens manglende identifikation af præcise, konkrete og utvetydige offentlige serviceforpligtelser (med henvisning til de typer, der er identificeret i EU-lovgivningen) for de enkelte ruter |
| --- | --- |

—

virksomhedens manglende identifikation af præcise, konkrete og utvetydige offentlige serviceforpligtelser (med henvisning til de typer, der er identificeret i EU-lovgivningen) for de enkelte ruter

| — | den manglende identifikation af den »økonomiske ulempe«, der følger af disse forpligtelser |
| --- | --- |

—

den manglende identifikation af den »økonomiske ulempe«, der følger af disse forpligtelser

| — | manglende bevis for det tab, der er lidt af Simet, hvem det påhvilede at tilvejebringe beviset i den sag, der førte til dom 1405/10. |
| --- | --- |

—

manglende bevis for det tab, der er lidt af Simet, hvem det påhvilede at tilvejebringe beviset i den sag, der førte til dom 1405/10.

| (21) | I lyset af disse mangler konkluderer mindretalsrapporten, at der ikke er nogen pålidelige data til rådighed til brug for beregningen af den kompensation, der er tilkendt ved dom 1405/2010, og at der dermed ikke kan fastslås noget beløb for kompensationen. |
| --- | --- |

(21)

I lyset af disse mangler konkluderer mindretalsrapporten, at der ikke er nogen pålidelige data til rådighed til brug for beregningen af den kompensation, der er tilkendt ved dom 1405/2010, og at der dermed ikke kan fastslås noget beløb for kompensationen.

2.7.   FLERTALSRAPPORTEN

| (22) | I flertalsrapporten anvendes følgende metode til at beregne den kompensation, der tilkommer Simet: |
| --- | --- |

(22)

I flertalsrapporten anvendes følgende metode til at beregne den kompensation, der tilkommer Simet:

2.7.1.   Kompensationselement baseret på forskellen mellem driftsomkostninger og indtægter

2.7.1.1.   Metode til vurdering af omsætning

| (23) | For årene 1987 til 1992 og fra 2002 til 2003 ekstrapolerede eksperterne indtægterne fra busruter direkte fra regnskaberne. For perioden 1993-2001 brugte eksperterne Simets dokumentation for omsætningen, idet regnskaberne for denne periode ikke redegør for indtægterne fra disse tjenester (10). På grundlag af disse beregninger fandtes den samlede omsætning i perioden 1987-2003 at være 57 213 440 EUR. |
| --- | --- |

(23)

For årene 1987 til 1992 og fra 2002 til 2003 ekstrapolerede eksperterne indtægterne fra busruter direkte fra regnskaberne. For perioden 1993-2001 brugte eksperterne Simets dokumentation for omsætningen, idet regnskaberne for denne periode ikke redegør for indtægterne fra disse tjenester (10). På grundlag af disse beregninger fandtes den samlede omsætning i perioden 1987-2003 at være 57 213 440 EUR.

2.7.1.2.   Metode til beregning af omkostninger ved bustjenesten

| (24) | Da der ikke forelå noget omkostningsregnskab for perioden 1987 til 1992, beregnede eksperterne omkostningerne for de interregionale busruter på grundlag af den procentdel af indtægterne, som disse ydelser havde indbragt i perioden. Eksperterne tog det samlede beløb for omkostninger fra hvert af årsregnskaberne. Med henblik på at rekonstruere driftsomkostningerne fratrak eksperterne herefter fra de samlede omkostninger samtlige følgende ikke driftsrelaterede udgifter: renter, finansielle omkostninger, tab ved salg af aktiver, diverse tab og omkostninger, direkte skatter og endelige lageropgørelser. Endelig blev de driftsomkostninger, der kunne henføres til interregional busdrift i fast rute, bestemt på grundlag af den procentdel af indtægterne, som den pågældende busdrift i fast rute havde indbragt. |
| --- | --- |

(24)

Da der ikke forelå noget omkostningsregnskab for perioden 1987 til 1992, beregnede eksperterne omkostningerne for de interregionale busruter på grundlag af den procentdel af indtægterne, som disse ydelser havde indbragt i perioden. Eksperterne tog det samlede beløb for omkostninger fra hvert af årsregnskaberne. Med henblik på at rekonstruere driftsomkostningerne fratrak eksperterne herefter fra de samlede omkostninger samtlige følgende ikke driftsrelaterede udgifter: renter, finansielle omkostninger, tab ved salg af aktiver, diverse tab og omkostninger, direkte skatter og endelige lageropgørelser. Endelig blev de driftsomkostninger, der kunne henføres til interregional busdrift i fast rute, bestemt på grundlag af den procentdel af indtægterne, som den pågældende busdrift i fast rute havde indbragt.

| (25) | For så vidt angår perioden 1993 til 2001, ændrede Simet præsentationen af data i sine årsregnskaber (11). For denne periodes vedkommende fratrak eksperterne derfor værdien af de samlede driftsomkostninger fra virksomhedens årsregnskab, dvs. den algebraiske sum af følgende poster for produktionsomkostninger: hjælpe- og forbrugsstoffer, eksterne ydelser, anvendelse af ikke ejet ejendom, personaleomkostninger, amortisering og afskrivning, variation i lagre af råvarer, hjælpe- og forbrugsstoffer samt diverse driftsudgifter. De driftsomkostninger, der kunne henføres til busdrift i fast rute, blev derpå bestemt på grundlag af den procentdel af indtægterne, som den pågældende busdrift i fast rute havde indbragt (på samme måde som det blev gjort for perioden 1987-1992). Selv om der i et vist omfang blev udarbejdet et omkostningsregnskab i 2000 og 2001, var de relevante dokumenter ikke udtømmende, og derfor blev det besluttet at bruge den samme metode til identifikation af omkostninger, der vedrørte busdriften i fast rute, som for de foregående år. |
| --- | --- |

(25)

For så vidt angår perioden 1993 til 2001, ændrede Simet præsentationen af data i sine årsregnskaber (11). For denne periodes vedkommende fratrak eksperterne derfor værdien af de samlede driftsomkostninger fra virksomhedens årsregnskab, dvs. den algebraiske sum af følgende poster for produktionsomkostninger: hjælpe- og forbrugsstoffer, eksterne ydelser, anvendelse af ikke ejet ejendom, personaleomkostninger, amortisering og afskrivning, variation i lagre af råvarer, hjælpe- og forbrugsstoffer samt diverse driftsudgifter. De driftsomkostninger, der kunne henføres til busdrift i fast rute, blev derpå bestemt på grundlag af den procentdel af indtægterne, som den pågældende busdrift i fast rute havde indbragt (på samme måde som det blev gjort for perioden 1987-1992). Selv om der i et vist omfang blev udarbejdet et omkostningsregnskab i 2000 og 2001, var de relevante dokumenter ikke udtømmende, og derfor blev det besluttet at bruge den samme metode til identifikation af omkostninger, der vedrørte busdriften i fast rute, som for de foregående år.

| (26) | For årene 2002 og 2003 forelå der omkostningsoplysninger. Eksperterne opdelte derfor omkostningerne i følgende kategorier: (i) omkostninger i forbindelse med kørte kilometer, (ii) omkostninger, der direkte kunne henføres til busdrift i fast rute, og iii) allokerbare omkostninger baseret på omsætningen.






  — | Den første kategori af omkostninger omfatter omkostninger til brændstof, motorolie, dæk, reservedele, indkøbt arbejde, bilvask, motorvejsafgifter, obligatorisk køretøjsservice, leasing og afskrivninger på aktiver. Hver af disse udgiftsposter blev divideret med det samlede antal kilometer, og omkostningerne pr. kilometer blev derefter ganget med antallet af kilometer, som alene busser i fast rute havde kørt. |
| --- | --- | --- |

(26)

For årene 2002 og 2003 forelå der omkostningsoplysninger. Eksperterne opdelte derfor omkostningerne i følgende kategorier: (i) omkostninger i forbindelse med kørte kilometer, (ii) omkostninger, der direkte kunne henføres til busdrift i fast rute, og iii) allokerbare omkostninger baseret på omsætningen.

—

Den første kategori af omkostninger omfatter omkostninger til brændstof, motorolie, dæk, reservedele, indkøbt arbejde, bilvask, motorvejsafgifter, obligatorisk køretøjsservice, leasing og afskrivninger på aktiver. Hver af disse udgiftsposter blev divideret med det samlede antal kilometer, og omkostningerne pr. kilometer blev derefter ganget med antallet af kilometer, som alene busser i fast rute havde kørt.

| — | Den anden kategori af udgifter omfatter de udgiftsposter, som på grundlag af omkostningskontiene direkte kan henføres til interregionale busruter. De omfatter: direkte ansatte, bortskaffelse af affald, provisioner, diverse gebyrer, parkeringsafgifter, leje af tredjepartskøretøjer til busdrift i fast rute, indkøb til service om bord samt godtgørelse af det rejsende personales udgifter. |
| --- | --- |

—

Den anden kategori af udgifter omfatter de udgiftsposter, som på grundlag af omkostningskontiene direkte kan henføres til interregionale busruter. De omfatter: direkte ansatte, bortskaffelse af affald, provisioner, diverse gebyrer, parkeringsafgifter, leje af tredjepartskøretøjer til busdrift i fast rute, indkøb til service om bord samt godtgørelse af det rejsende personales udgifter.

| — | Den tredje kategori af omkostninger omfatter »indirekte omkostninger« og består af de indirekte lønomkostninger, indirekte produktionsomkostninger, busforsikring, afgift for eje af køretøj samt leje af lokaliteter. Disse omkostninger blev fordelt på grundlag af den procentdel af indtægterne, som den pågældende busdrift i fast rute havde indbragt. |
| --- | --- |

—

Den tredje kategori af omkostninger omfatter »indirekte omkostninger« og består af de indirekte lønomkostninger, indirekte produktionsomkostninger, busforsikring, afgift for eje af køretøj samt leje af lokaliteter. Disse omkostninger blev fordelt på grundlag af den procentdel af indtægterne, som den pågældende busdrift i fast rute havde indbragt.

| (27) | Efter sammentælling af de tal, der på denne måde var beregnet for hver af de ovennævnte perioder, fandtes de samlede omkostninger i forbindelse med busdriften i fast rute for perioden 1987-2003 at udgøre 59 510 413 EUR. |
| --- | --- |

(27)

Efter sammentælling af de tal, der på denne måde var beregnet for hver af de ovennævnte perioder, fandtes de samlede omkostninger i forbindelse med busdriften i fast rute for perioden 1987-2003 at udgøre 59 510 413 EUR.

| (28) | Ved at trække disse omkostninger fra indtægterne ved busdriften i fast rute, når eksperterne bag flertalsrapporten derfor frem til et driftsunderskud på 2 296 973 EUR for perioden 1987-2003. |
| --- | --- |

(28)

Ved at trække disse omkostninger fra indtægterne ved busdriften i fast rute, når eksperterne bag flertalsrapporten derfor frem til et driftsunderskud på 2 296 973 EUR for perioden 1987-2003.

2.7.2.   Kompensationselement relateret til behovet for at sikre afkast af investeret kapital:

| (29) | For hvert år, der behandledes, fastlagde eksperterne den investerede kapital, dvs. summen af:






  — | egenkapital (E), hvis værdi blev taget fra årsregnskabet i forhold til aktiekapitalen, og |
| --- | --- | --- |

(29)

For hvert år, der behandledes, fastlagde eksperterne den investerede kapital, dvs. summen af:

—

egenkapital (E), hvis værdi blev taget fra årsregnskabet i forhold til aktiekapitalen, og

| — | lånekapital (D). Eksperterne medtog som lånekapital kun finansiel gæld, dvs. gæld til banker og andre långivere. |
| --- | --- |

—

lånekapital (D). Eksperterne medtog som lånekapital kun finansiel gæld, dvs. gæld til banker og andre långivere.

| (30) | Formlen »Weighted Average Cost of Capital [vejet gennemsnitlig kapitalomkostning] (WACC) er brugt som grundlag for fastsættelsen af afkastsatsen for den investerede kapital:



  Hvor:







  Re | = | afkastkrav til egenkapital |
| --- | --- | --- | --- |
| Rd | = | gældsomkostninger, E = virksomhedens egenkapital |
| D | = | virksomhedens gæld; ; |
| E/V | = | procentdel af finansieringen, der er egenkapital; |
| D/V | = | procentdel af finansieringen, der er gæld; |
| Tc | = | selskabsskatteprocent |

(30)

Formlen »Weighted Average Cost of Capital [vejet gennemsnitlig kapitalomkostning] (WACC) er brugt som grundlag for fastsættelsen af afkastsatsen for den investerede kapital:

Formula

Hvor:

Re

=

afkastkrav til egenkapital

Rd

=

gældsomkostninger, E = virksomhedens egenkapital

D

=

virksomhedens gæld; Formula;

E/V

=

procentdel af finansieringen, der er egenkapital;

D/V

=

procentdel af finansieringen, der er gæld;

Tc

=

selskabsskatteprocent

| (31) | Den krævede forrentning af egenkapitalen blev beregnet ved hjælp af »Capital Asset Pricing Model«. Denne model beskriver sammenhængen mellem risiko og forventet afkast:



  Where:







  rf | = | Risk free rate |
| --- | --- | --- | --- |
| βa | = | Bata of the security |
| | = | Expected market return |

(31)

Den krævede forrentning af egenkapitalen blev beregnet ved hjælp af »Capital Asset Pricing Model«. Denne model beskriver sammenhængen mellem risiko og forventet afkast:

Formula

Where:

rf

=

Risk free rate

βa

=

Bata of the security

Formula

=

Expected market return

| (32) | Renten for tiårige statsobligationer, taget fra nationale statistikker, blev brugt som indikator for en risikofri rente(rf). |
| --- | --- |

(32)

Renten for tiårige statsobligationer, taget fra nationale statistikker, blev brugt som indikator for en risikofri rente(rf).

| (33) | For de år, for hvilke kompensationen skulle beregnes, konkluderede eksperterne, at en risikopræmie på 5,8 % (rm-rf) i gennemsnit var den der forlangtes af investorer, der investerede i aktier i stedet for i risikofrie værdipapirer på det italienske marked (12). |
| --- | --- |

(33)

For de år, for hvilke kompensationen skulle beregnes, konkluderede eksperterne, at en risikopræmie på 5,8 % (rm-rf) i gennemsnit var den der forlangtes af investorer, der investerede i aktier i stedet for i risikofrie værdipapirer på det italienske marked (12).

| (34) | Betaværdien (13) for aktierne i Simets kapital blev beregnet ved at tage udgangspunkt i en ugearet beta (14) på 0,39 for busdrifts- og transportsektoren (15). Denne betaværdi blev efterfølgende justeret i forhold til den finansielle struktur, som virksomheden rapporterede for hvert år: |
| --- | --- |

(34)

Betaværdien (13) for aktierne i Simets kapital blev beregnet ved at tage udgangspunkt i en ugearet beta (14) på 0,39 for busdrifts- og transportsektoren (15). Denne betaværdi blev efterfølgende justeret i forhold til den finansielle struktur, som virksomheden rapporterede for hvert år:

Formula

| (35) | Fra 1987 til 1994 var den italienske selskabsskattesats 36 %, fra 1995 til 2000 var den 37 %, og fra 2001 til 2002 var den 36 %. |
| --- | --- |

(35)

Fra 1987 til 1994 var den italienske selskabsskattesats 36 %, fra 1995 til 2000 var den 37 %, og fra 2001 til 2002 var den 36 %.

| (36) | Ifølge eksperterne svarer afkastet af den investerede kapital til den kompensation, som Simet bør modtage efter skat. Da kompensationen vil være skattepligtig, skal den justeres således: |
| --- | --- |

(36)

Ifølge eksperterne svarer afkastet af den investerede kapital til den kompensation, som Simet bør modtage efter skat. Da kompensationen vil være skattepligtig, skal den justeres således:

Formula

| (37) | På grundlag af disse formler når eksperterne frem til, at afkastet af Simets investerede kapital udgør 5 948 150 EUR. |
| --- | --- |

(37)

På grundlag af disse formler når eksperterne frem til, at afkastet af Simets investerede kapital udgør 5 948 150 EUR.

| (38) | Ifølge eksperterne udgør det samlede kompensationsbeløb før tillæg af renter for forsinket betaling derfor 8 245 124 EUR (kompensation relateret til driftstab og afkast af investeret kapital). |
| --- | --- |

(38)

Ifølge eksperterne udgør det samlede kompensationsbeløb før tillæg af renter for forsinket betaling derfor 8 245 124 EUR (kompensation relateret til driftstab og afkast af investeret kapital).

2.7.3.   Beregning af renter for forsinket betaling

| (39) | Da de ovenfor beregnede kompensationsbeløb ikke blev betalt i de år, for hvilke de skyldtes, reviderede eksperterne disse beløb i opadgående retning således:






  — | de oprindeligt beregnede beløb blev opskrevet på grundlag af ISTATs forbrugerprisindeks frem til juli 2012 |
| --- | --- | --- |

(39)

Da de ovenfor beregnede kompensationsbeløb ikke blev betalt i de år, for hvilke de skyldtes, reviderede eksperterne disse beløb i opadgående retning således:

—

de oprindeligt beregnede beløb blev opskrevet på grundlag af ISTATs forbrugerprisindeks frem til juli 2012

| — | derpå blev den lovbestemte rente anvendt på de således fremkomne beløb. |
| --- | --- |

—

derpå blev den lovbestemte rente anvendt på de således fremkomne beløb.

| (40) | Således nåede ekspertpanelet frem til en samlet kompensation på 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

(40)

Således nåede ekspertpanelet frem til en samlet kompensation på 22 049 796 EUR.

2.7.4.   Andre bemærkninger i flertalsrapporten

| (41) | Flertalsrapporten giver udtryk for det synspunkt, at den af Consiglio di Stato tilkendte kompensation ikke vedrører en direkte anvendelse af forordning (EØF) nr. 1191/69, dvs. en direkte tilkendelse, om end med tilbagevirkende kraft, af kompensation i henhold til forordningen. Tværtimod er opfattelsen, at Consiglio di Stato foreslog at anvende kriterierne i denne forordning på de generelle metoder til beregning af kompensation med henblik på at fastslå det tab, som Simet havde lidt som følge af den ulovlige udvidelse i tidens løb af virksomhedens offentlige serviceforpligtelser. |
| --- | --- |

(41)

Flertalsrapporten giver udtryk for det synspunkt, at den af Consiglio di Stato tilkendte kompensation ikke vedrører en direkte anvendelse af forordning (EØF) nr. 1191/69, dvs. en direkte tilkendelse, om end med tilbagevirkende kraft, af kompensation i henhold til forordningen. Tværtimod er opfattelsen, at Consiglio di Stato foreslog at anvende kriterierne i denne forordning på de generelle metoder til beregning af kompensation med henblik på at fastslå det tab, som Simet havde lidt som følge af den ulovlige udvidelse i tidens løb af virksomhedens offentlige serviceforpligtelser.

| (42) | I flertalsrapporten bemærkes det endvidere, at i tilfælde, hvor Kommissionen har vurderet, at forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke fandt anvendelse i forbindelse med vurdering af kompensation for offentlige serviceforpligtelser, har den ofte godkendt en sådan kompensation gennem en analog anvendelse af EF-bestemmelserne for statsstøtte i form for offentlige serviceforpligtelser. Det vigtigste kriterium for Kommissionen var, at kompensationsbeløbet ikke oversteg, hvad der var nødvendigt for at dække omkostningerne ved opfyldelsen af disse forpligtelser. Med hensyn til risikoen for overkompensation i det foreliggende tilfælde gives der i flertalsrapporten udtryk for den opfattelse, at eftersom beregningen af de af virksomheden faktisk afholdte udgifter i fortiden foretages, efter at den krævede busdrift i fast rute er leveret, er eksperternes beregning fri for den usikkerhed, der ligger i prognostiske vurderinger, hvor kompensationen beregnes på forhånd. Der er derfor ikke nogen risiko for overkompensation. |
| --- | --- |

(42)

I flertalsrapporten bemærkes det endvidere, at i tilfælde, hvor Kommissionen har vurderet, at forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke fandt anvendelse i forbindelse med vurdering af kompensation for offentlige serviceforpligtelser, har den ofte godkendt en sådan kompensation gennem en analog anvendelse af EF-bestemmelserne for statsstøtte i form for offentlige serviceforpligtelser. Det vigtigste kriterium for Kommissionen var, at kompensationsbeløbet ikke oversteg, hvad der var nødvendigt for at dække omkostningerne ved opfyldelsen af disse forpligtelser. Med hensyn til risikoen for overkompensation i det foreliggende tilfælde gives der i flertalsrapporten udtryk for den opfattelse, at eftersom beregningen af de af virksomheden faktisk afholdte udgifter i fortiden foretages, efter at den krævede busdrift i fast rute er leveret, er eksperternes beregning fri for den usikkerhed, der ligger i prognostiske vurderinger, hvor kompensationen beregnes på forhånd. Der er derfor ikke nogen risiko for overkompensation.

| (43) | Flertalsrapporten berører spørgsmålet om fravær af kontoadskillelse. Der gives udtryk for det synspunkt, at separate konti anvendes på de virksomheder, der modtager kompensation for levering af en offentlig tjeneste med henblik på at forhindre misbrug af midlerne til virksomhedens øvrige aktiviteter. Men da i den foreliggende sag ingen offentlige midler hidtil er blevet overført til Simet som kompensation for levering af en offentlig tjeneste, bør kravet om kontoadskillelse ikke betragtes som en begrundelse for at nægte betaling af den kompensation, som Consiglio di Stato har tilkendt. |
| --- | --- |

(43)

Flertalsrapporten berører spørgsmålet om fravær af kontoadskillelse. Der gives udtryk for det synspunkt, at separate konti anvendes på de virksomheder, der modtager kompensation for levering af en offentlig tjeneste med henblik på at forhindre misbrug af midlerne til virksomhedens øvrige aktiviteter. Men da i den foreliggende sag ingen offentlige midler hidtil er blevet overført til Simet som kompensation for levering af en offentlig tjeneste, bør kravet om kontoadskillelse ikke betragtes som en begrundelse for at nægte betaling af den kompensation, som Consiglio di Stato har tilkendt.

| (44) | I flertalsrapporten bemærkes det også, at for årene 2002 og 2003, hvor omkostningsregnskaber var til rådighed, var det faktiske driftsunderskud stort set det samme som de tab, man var kommet frem til på grundlag af den metode, der anvendtes på de foregående år, i henhold til hvilken omkostninger blev allokeret til interregionale busruter på grundlag af den procentdel af indtægterne, som de pågældende tjenester havde indbragt (tallene afveg med blot 2,6 %). Derfor er eksperterne af den opfattelse, at den omstændighed, at der ikke findes omkostningskonti for den foregående periode, ikke bør få nogen praktisk betydning for tildeling af kompensation. |
| --- | --- |

(44)

I flertalsrapporten bemærkes det også, at for årene 2002 og 2003, hvor omkostningsregnskaber var til rådighed, var det faktiske driftsunderskud stort set det samme som de tab, man var kommet frem til på grundlag af den metode, der anvendtes på de foregående år, i henhold til hvilken omkostninger blev allokeret til interregionale busruter på grundlag af den procentdel af indtægterne, som de pågældende tjenester havde indbragt (tallene afveg med blot 2,6 %). Derfor er eksperterne af den opfattelse, at den omstændighed, at der ikke findes omkostningskonti for den foregående periode, ikke bør få nogen praktisk betydning for tildeling af kompensation.

3.   GRUNDENE TIL INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (45) | Som der er gjort rede for i beslutningen om at indlede proceduren var Kommissionen på flere punkter i tvivl om, hvorvidt den anmeldte foranstaltning var forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(45)

Som der er gjort rede for i beslutningen om at indlede proceduren var Kommissionen på flere punkter i tvivl om, hvorvidt den anmeldte foranstaltning var forenelig med det indre marked.

| (46) | For det første var Kommissionen i tvivl om kvalificeringen af den anmeldte foranstaltning som en foranstaltning, der ikke udgjorde en støtte. Navnlig var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt de fire betingelser, der var opstillet af Den Europæiske Unions Domstol i Altmark-dommen (16), var opfyldt. |
| --- | --- |

(46)

For det første var Kommissionen i tvivl om kvalificeringen af den anmeldte foranstaltning som en foranstaltning, der ikke udgjorde en støtte. Navnlig var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt de fire betingelser, der var opstillet af Den Europæiske Unions Domstol i Altmark-dommen (16), var opfyldt.

| (47) | For det andet rejste Kommissionen spørgsmålet om den retlige ramme for sagen. Da den kompensation, der var blevet bestemt af Consiglio di Stato, vedrørte offentlige serviceforpligtelser, der angiveligt var pålagt Simet for årene 1987 til 2003, men endnu ikke var betalt, opstod spørgsmålet, om forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EF) nr. 1370/2007 skulle finde anvendelse i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(47)

For det andet rejste Kommissionen spørgsmålet om den retlige ramme for sagen. Da den kompensation, der var blevet bestemt af Consiglio di Stato, vedrørte offentlige serviceforpligtelser, der angiveligt var pålagt Simet for årene 1987 til 2003, men endnu ikke var betalt, opstod spørgsmålet, om forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EF) nr. 1370/2007 skulle finde anvendelse i den foreliggende sag.

| (48) | Kommissionen fandt, at forordning (EØF) nr. 1191/69 ville finde anvendelse i den foreliggende sag, hvis det kunne påvises, at en offentlig serviceforpligtelse faktisk var blevet ensidigt pålagt Simet af de italienske myndigheder, og at den foreslåede kompensation opfyldte alle kravene i denne forordning. Dette skyldes, at kompensation, der betales i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69 for forpligtelser, som er ensidigt pålagt en virksomhed, er fritaget fra kravet om forudgående anmeldelse til Kommissionen. Men hvis ingen af disse to betingelser viste sig at have været opfyldt, ville foreneligheden af den anmeldte foranstaltning skulle vurderes efter forordning (EF) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen fandt, at forordning (EØF) nr. 1191/69 ville finde anvendelse i den foreliggende sag, hvis det kunne påvises, at en offentlig serviceforpligtelse faktisk var blevet ensidigt pålagt Simet af de italienske myndigheder, og at den foreslåede kompensation opfyldte alle kravene i denne forordning. Dette skyldes, at kompensation, der betales i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69 for forpligtelser, som er ensidigt pålagt en virksomhed, er fritaget fra kravet om forudgående anmeldelse til Kommissionen. Men hvis ingen af disse to betingelser viste sig at have været opfyldt, ville foreneligheden af den anmeldte foranstaltning skulle vurderes efter forordning (EF) nr. 1370/2007.

| (49) | For det tredje var Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger i tvivl om, hvorvidt kompensationen opfyldte kravene i forordning (EØF) nr. 1191/69, selv hvis det antoges, at den kompensation, som Consiglio di Stato havde truffet bestemmelse om, faktisk var et resultat af den ensidige pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser. Kommissionen var også i tvivl om det korrekte i at anvende den generelle kompensationsprocedure i forordning (EØF) nr. 1191/69, der gælder for ensidigt pålagte offentlige serviceforpligtelser, for årene efter 1992, idet interregionale busruter fra juli 1992 ikke kunne have været genstand for ensidigt pålagte offentlige serviceforpligtelser (17). |
| --- | --- |

(49)

For det tredje var Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger i tvivl om, hvorvidt kompensationen opfyldte kravene i forordning (EØF) nr. 1191/69, selv hvis det antoges, at den kompensation, som Consiglio di Stato havde truffet bestemmelse om, faktisk var et resultat af den ensidige pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser. Kommissionen var også i tvivl om det korrekte i at anvende den generelle kompensationsprocedure i forordning (EØF) nr. 1191/69, der gælder for ensidigt pålagte offentlige serviceforpligtelser, for årene efter 1992, idet interregionale busruter fra juli 1992 ikke kunne have været genstand for ensidigt pålagte offentlige serviceforpligtelser (17).

| (50) | For det fjerde var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt betingelserne i denne forordning var opfyldt i den foreliggende sag, hvis en nærmere undersøgelse bekræftede, at mindst én af betingelserne for fritagelse for anmeldelsespligten i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke var opfyldt, og at en vurdering efter forordning (EF) nr. 1370/2007 skulle foretages. |
| --- | --- |

(50)

For det fjerde var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt betingelserne i denne forordning var opfyldt i den foreliggende sag, hvis en nærmere undersøgelse bekræftede, at mindst én af betingelserne for fritagelse for anmeldelsespligten i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke var opfyldt, og at en vurdering efter forordning (EF) nr. 1370/2007 skulle foretages.

| (51) | Under alle omstændigheder var Kommissionen, uanset det anvendte retsgrundlag, i tvivl om, hvorvidt den kompensation, som Consiglio di Stato havde truffet bestemmelse om, udelukkede muligheden for overkompensation. Kommissionen noterede sig fraværet af en egentlig kontoadskillelse hos Simet indtil i hvert fald år 2000 (18) og satte spørgsmålstegn ved muligheden for efterfølgende at fastslå omkostningerne til busdrift i fast rute præcist. Den satte også spørgsmålstegn ved, om den krævede forrentning af egenkapitalen, der anvendtes i forbindelse med beregningerne med hensyn til kompensationen, var passende. |
| --- | --- |

(51)

Under alle omstændigheder var Kommissionen, uanset det anvendte retsgrundlag, i tvivl om, hvorvidt den kompensation, som Consiglio di Stato havde truffet bestemmelse om, udelukkede muligheden for overkompensation. Kommissionen noterede sig fraværet af en egentlig kontoadskillelse hos Simet indtil i hvert fald år 2000 (18) og satte spørgsmålstegn ved muligheden for efterfølgende at fastslå omkostningerne til busdrift i fast rute præcist. Den satte også spørgsmålstegn ved, om den krævede forrentning af egenkapitalen, der anvendtes i forbindelse med beregningerne med hensyn til kompensationen, var passende.

4.   BEMÆRKNINGER FRA ITALIEN

| (52) | De italienske myndigheder har i deres indlæg anført, at den anmeldte foranstaltning udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, netop fordi den ikke opfyldte samtlige de betingelser, som Den Europæiske Unions Domstol har opstillet i Altmark-dommen. De italienske myndigheder har også givet udtryk for, at den af Consiglio di Stato tilkendte kompensation hverken var i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EF) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(52)

De italienske myndigheder har i deres indlæg anført, at den anmeldte foranstaltning udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, netop fordi den ikke opfyldte samtlige de betingelser, som Den Europæiske Unions Domstol har opstillet i Altmark-dommen. De italienske myndigheder har også givet udtryk for, at den af Consiglio di Stato tilkendte kompensation hverken var i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EF) nr. 1370/2007.

| (53) | De italienske myndigheder har understreget, at der hverken forelå nogen ensidig eller nogen kontraktlig pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser med hensyn til interregionale busruter i den periode, der behandles. De retlige instrumenter, der regulerede forholdet mellem det offentlige og private virksomheder, der udfører personbefordring, var ensidige koncessioner, hvorved det offentlige til en privat enhed overførte sin egen juridiske ret til at udføre transportydelser for offentligheden, hvilken ret oprindeligt var tillagt staten ved lov nr. 1822/39. |
| --- | --- |

(53)

De italienske myndigheder har understreget, at der hverken forelå nogen ensidig eller nogen kontraktlig pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser med hensyn til interregionale busruter i den periode, der behandles. De retlige instrumenter, der regulerede forholdet mellem det offentlige og private virksomheder, der udfører personbefordring, var ensidige koncessioner, hvorved det offentlige til en privat enhed overførte sin egen juridiske ret til at udføre transportydelser for offentligheden, hvilken ret oprindeligt var tillagt staten ved lov nr. 1822/39.

| (54) | De italienske myndigheder har endvidere erindret om, at de koncessionsbetingelser, der blev udstedt af ministeriet efter anmodning fra virksomheden, klart viste, at tjenesten blev drevet helt på virksomhedens egen risiko, bortset fra den garanti for eksklusiv ret, der eksisterede i den periode. Udførelse af servicen skabte ikke nogen ret til at modtage nogen form for støtte eller kompensation. De pågældende koncessioner var af midlertidig karakter og skulle fornys hvert år på virksomhedens anmodning. Licenserne blev underkastet forskellige ændringer fra det ene år til det næste med hensyn til ruter, stoppesteder, antal afgange osv. i lyset af specifikke anmodninger fra virksomhederne. |
| --- | --- |

(54)

De italienske myndigheder har endvidere erindret om, at de koncessionsbetingelser, der blev udstedt af ministeriet efter anmodning fra virksomheden, klart viste, at tjenesten blev drevet helt på virksomhedens egen risiko, bortset fra den garanti for eksklusiv ret, der eksisterede i den periode. Udførelse af servicen skabte ikke nogen ret til at modtage nogen form for støtte eller kompensation. De pågældende koncessioner var af midlertidig karakter og skulle fornys hvert år på virksomhedens anmodning. Licenserne blev underkastet forskellige ændringer fra det ene år til det næste med hensyn til ruter, stoppesteder, antal afgange osv. i lyset af specifikke anmodninger fra virksomhederne.

| (55) | Med hensyn til det loft over billetpriser, der er beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren, og som eksisterede indtil 2001, har de italienske myndigheder bemærket, at dette loft fandt anvendelse i hele Italien og ikke blot på én bestemt geografisk lokalitet. De har også bemærket, at ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 2, stk. 5, var dette en foranstaltning, der var udtryk for prispolitik, men den udgjorde ikke en takstforpligtelse, der gav ret til obligatorisk kompensation i denne forordnings forstand. |
| --- | --- |

(55)

Med hensyn til det loft over billetpriser, der er beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren, og som eksisterede indtil 2001, har de italienske myndigheder bemærket, at dette loft fandt anvendelse i hele Italien og ikke blot på én bestemt geografisk lokalitet. De har også bemærket, at ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 2, stk. 5, var dette en foranstaltning, der var udtryk for prispolitik, men den udgjorde ikke en takstforpligtelse, der gav ret til obligatorisk kompensation i denne forordnings forstand.

| (56) | Hertil kommer, som anført af de italienske myndigheder, at fra juli 1992 (19) var pålæggelse af ensidige offentlige serviceforpligtelser for interregionale busruter ikke engang tilladt efter forordning (EØF) nr. 1191/69. Forordningens artikel 1, stk. 5, giver kun mulighed for ensidige pålæg i forbindelse med trafik i byer, forstæder og regioner. |
| --- | --- |

(56)

Hertil kommer, som anført af de italienske myndigheder, at fra juli 1992 (19) var pålæggelse af ensidige offentlige serviceforpligtelser for interregionale busruter ikke engang tilladt efter forordning (EØF) nr. 1191/69. Forordningens artikel 1, stk. 5, giver kun mulighed for ensidige pålæg i forbindelse med trafik i byer, forstæder og regioner.

| (57) | Under alle omstændigheder har Simet ifølge de italienske myndigheder aldrig ansøgt om ophævelse af de offentlige serviceforpligtelser som krævet efter artikel 4 i forordning (EØF) nr. 1191/69, hvilket anses for en forudsætning for at fastholde, at de pågældende forpligtelser fandtes. Simets henvendelse i 1999 til ministeriet (20) var en generel ansøgning om kompensation for offentlige serviceforpligtelser, der angiveligt var pålagt gennem de koncessioner, der var udstedt fra 1987 og fremefter. De italienske myndigheder har påpeget, at denne henvendelse ikke angav, hvilke offentlige serviceforpligtelser, der skulle ophæves for at sikre en passende rentabilitet af den interregionale busdrift i fast rute. |
| --- | --- |

(57)

Under alle omstændigheder har Simet ifølge de italienske myndigheder aldrig ansøgt om ophævelse af de offentlige serviceforpligtelser som krævet efter artikel 4 i forordning (EØF) nr. 1191/69, hvilket anses for en forudsætning for at fastholde, at de pågældende forpligtelser fandtes. Simets henvendelse i 1999 til ministeriet (20) var en generel ansøgning om kompensation for offentlige serviceforpligtelser, der angiveligt var pålagt gennem de koncessioner, der var udstedt fra 1987 og fremefter. De italienske myndigheder har påpeget, at denne henvendelse ikke angav, hvilke offentlige serviceforpligtelser, der skulle ophæves for at sikre en passende rentabilitet af den interregionale busdrift i fast rute.

| (58) | De italienske myndigheder har følgelig konkluderet, at Simet ikke havde påvist, at virksomheden påtog sig ansvaret for offentlige serviceforpligtelser (som defineret i artikel 2, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69), og havde navnlig ikke vist, hvilke bestemte og præcise forpligtelser til at drive virksomhed eller til befordring og hvilke forpligtelser med hensyn til billetprisen, virksomheden havde været underlagt. Ifølge Italien havde Simet kun påvist, at virksomheden præsterede forskellige universelle transportydelser på grundlag af statskoncessioner givet af de kompetente myndigheder og udstedt efter virksomhedens anmodning. Det forhold, at Simet havde fået betroet generelle transportydelser viste ikke i sig selv, at Simet havde påtaget sig offentlige serviceforpligtelser efter forordning (EØF) nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(58)

De italienske myndigheder har følgelig konkluderet, at Simet ikke havde påvist, at virksomheden påtog sig ansvaret for offentlige serviceforpligtelser (som defineret i artikel 2, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69), og havde navnlig ikke vist, hvilke bestemte og præcise forpligtelser til at drive virksomhed eller til befordring og hvilke forpligtelser med hensyn til billetprisen, virksomheden havde været underlagt. Ifølge Italien havde Simet kun påvist, at virksomheden præsterede forskellige universelle transportydelser på grundlag af statskoncessioner givet af de kompetente myndigheder og udstedt efter virksomhedens anmodning. Det forhold, at Simet havde fået betroet generelle transportydelser viste ikke i sig selv, at Simet havde påtaget sig offentlige serviceforpligtelser efter forordning (EØF) nr. 1191/69.

| (59) | De italienske myndigheder har endvidere bemærket, at Simet ikke i størstedelen af den periode, der behandles (1987-2001), havde gennemført en ordentlig regnskabsmæssig adskillelse som krævet ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69 artikel 1, stk. 5 (21). Det var derfor ikke muligt at beregne de ekstra nettoomkostninger som følge af opfyldelsen af offentlige serviceforpligtelser, hvilket betød, at de betingelser, som er fastsat i artikel 10 i forordning (EØF) nr. 1191/69, ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

(59)

De italienske myndigheder har endvidere bemærket, at Simet ikke i størstedelen af den periode, der behandles (1987-2001), havde gennemført en ordentlig regnskabsmæssig adskillelse som krævet ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69 artikel 1, stk. 5 (21). Det var derfor ikke muligt at beregne de ekstra nettoomkostninger som følge af opfyldelsen af offentlige serviceforpligtelser, hvilket betød, at de betingelser, som er fastsat i artikel 10 i forordning (EØF) nr. 1191/69, ikke var opfyldt.

| (60) | Endelig har de italienske myndigheder påpeget, at ministeriet ikke fastsatte noget kompensationsbeløb på forhånd, således som det kræves ifølge artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1191/69, idet ministeriet ikke pålagde Simet nogen offentlige serviceforpligtelser. I det foreliggende tilfælde er kompensation til Simet udelukkende blevet beregnet på grundlag af en efterfølgende vurdering. |
| --- | --- |

(60)

Endelig har de italienske myndigheder påpeget, at ministeriet ikke fastsatte noget kompensationsbeløb på forhånd, således som det kræves ifølge artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1191/69, idet ministeriet ikke pålagde Simet nogen offentlige serviceforpligtelser. I det foreliggende tilfælde er kompensation til Simet udelukkende blevet beregnet på grundlag af en efterfølgende vurdering.

| (61) | De italienske myndigheder er af den opfattelse, at en vurdering i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007 rejser stort set de samme spørgsmål som en vurdering i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 (herunder fravær af en klart defineret offentlig serviceforpligtelse, fravær af de objektive og på forhånd fastlagte kompensationsparametre, fravær af kontoadskillelse osv.). Med hensyn til begrebet »rimelig fortjeneste« som anført i bilaget til forordning (EF) nr. 1370/2007 har de italienske myndigheder anført, at det afkast, der blev foreslået af Simet i den indledende rapport, var opskruet i forhold til en situation, hvor kompensation blev bestemt efterfølgende og eliminerede risikoen for uforudsete omkostninger/tab. |
| --- | --- |

(61)

De italienske myndigheder er af den opfattelse, at en vurdering i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007 rejser stort set de samme spørgsmål som en vurdering i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 (herunder fravær af en klart defineret offentlig serviceforpligtelse, fravær af de objektive og på forhånd fastlagte kompensationsparametre, fravær af kontoadskillelse osv.). Med hensyn til begrebet »rimelig fortjeneste« som anført i bilaget til forordning (EF) nr. 1370/2007 har de italienske myndigheder anført, at det afkast, der blev foreslået af Simet i den indledende rapport, var opskruet i forhold til en situation, hvor kompensation blev bestemt efterfølgende og eliminerede risikoen for uforudsete omkostninger/tab.

| (62) | De italienske myndigheder har fuldt ud tiltrådt konklusionerne i mindretalsrapporten, som fastslog, at kompensationen ikke kunne beregnes. Samtidig var de dog af den opfattelse, at flertalsrapporten indeholdt visse materielle og metodiske fejl. For eksempel har de italienske myndigheder betvivlet egnetheden af den antagelsesbaserede metode, der anvendes i rapporten, til at vurdere nettodriftsudgifter i forbindelse med de hævdede offentlige serviceforpligtelser. De har også rejst indsigelse mod det forhold, at den pågældende rapport:






  — | ikke begrænser den investerede kapital til den kapital, der kunne henføres til de offentlige serviceforpligtelser, men bruger den samlede kapital som grundlag for beregningen af kompensationen, dvs. at den kapital, der blev anvendt til andre af virksomhedens aktiviteter, f.eks. rejsebureauer, internationale ruter og udlejning af bus med chauffør, ikke er udelukket fra disse beregninger |
| --- | --- | --- |

(62)

De italienske myndigheder har fuldt ud tiltrådt konklusionerne i mindretalsrapporten, som fastslog, at kompensationen ikke kunne beregnes. Samtidig var de dog af den opfattelse, at flertalsrapporten indeholdt visse materielle og metodiske fejl. For eksempel har de italienske myndigheder betvivlet egnetheden af den antagelsesbaserede metode, der anvendes i rapporten, til at vurdere nettodriftsudgifter i forbindelse med de hævdede offentlige serviceforpligtelser. De har også rejst indsigelse mod det forhold, at den pågældende rapport:

—

ikke begrænser den investerede kapital til den kapital, der kunne henføres til de offentlige serviceforpligtelser, men bruger den samlede kapital som grundlag for beregningen af kompensationen, dvs. at den kapital, der blev anvendt til andre af virksomhedens aktiviteter, f.eks. rejsebureauer, internationale ruter og udlejning af bus med chauffør, ikke er udelukket fra disse beregninger

| — | inkluderer en risikopræmie, der går ud over 100 basispoint, ved fastsættelsen af det krævede kapitalafkast; dette forekommer ikke rigtigt for en kompensation, der beregnes efterfølgende, og |
| --- | --- |

—

inkluderer en risikopræmie, der går ud over 100 basispoint, ved fastsættelsen af det krævede kapitalafkast; dette forekommer ikke rigtigt for en kompensation, der beregnes efterfølgende, og

| — | ikke korrekt beregner den rente, der vedrører det forhold, at kompensationsbeløbene ikke blev betalt i de år, for hvilke de blev beregnet. De af Consiglio di Stato udpegede eksperter anvendte den lovbestemte rente på beløb, der var blevet fuldstændigt opskrevet til 2012, og ikke på de oprindelige beløb, hvilket ville have været det rigtige. |
| --- | --- |

—

ikke korrekt beregner den rente, der vedrører det forhold, at kompensationsbeløbene ikke blev betalt i de år, for hvilke de blev beregnet. De af Consiglio di Stato udpegede eksperter anvendte den lovbestemte rente på beløb, der var blevet fuldstændigt opskrevet til 2012, og ikke på de oprindelige beløb, hvilket ville have været det rigtige.

5.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

| (63) | Den eneste tredjepart, der har fremsat bemærkninger som svar på beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, er Simet, der er den muligt begunstigede ifølge den anmeldte foranstaltning. I sine indlæg har Simet erklæret sig uenig med Kommissionens foreløbige standpunkter i beslutningen om at indlede proceduren. |
| --- | --- |

(63)

Den eneste tredjepart, der har fremsat bemærkninger som svar på beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, er Simet, der er den muligt begunstigede ifølge den anmeldte foranstaltning. I sine indlæg har Simet erklæret sig uenig med Kommissionens foreløbige standpunkter i beslutningen om at indlede proceduren.

| (64) | For at underbygge sin påstand om, at der blev pålagt virksomheden forpligtelser, har Simet fremlagt de koncessioner, virksomheden fik til de af retssagerne omfattede ruter. Ifølge Simet omfattede kravene i de nævnte koncessioner bl.a. takster, ruternes obligatoriske karakter, de stoppesteder, der skulle betjenes, frekvens og køreplan. De omfattede også de betingelser, der regulerer transport af passagerernes bagage samt gratis transport af almindelige breve for postvæsenet og anden post mod betaling af det gebyr, der er fastsat i bestemmelserne for denne transport. Disse koncessioner forpligtede også virksomheden til at indberette alle afbrydelser, ulykker og ændringer af tjenesten og indeholdt forpligtelser til at udstede billetter til transport af passagerer, bagage og landbrugspakker og til at opbevare de relevante bilag i fem år. Simet skulle også indhente forhåndstilladelse fra ministeriets provinsmotorkontor vedrørende typen og karakteristika for busser, der skulle bruges til de tjenester, der var omfattet af koncessionerne, samt yde andre tjenester. |
| --- | --- |

(64)

For at underbygge sin påstand om, at der blev pålagt virksomheden forpligtelser, har Simet fremlagt de koncessioner, virksomheden fik til de af retssagerne omfattede ruter. Ifølge Simet omfattede kravene i de nævnte koncessioner bl.a. takster, ruternes obligatoriske karakter, de stoppesteder, der skulle betjenes, frekvens og køreplan. De omfattede også de betingelser, der regulerer transport af passagerernes bagage samt gratis transport af almindelige breve for postvæsenet og anden post mod betaling af det gebyr, der er fastsat i bestemmelserne for denne transport. Disse koncessioner forpligtede også virksomheden til at indberette alle afbrydelser, ulykker og ændringer af tjenesten og indeholdt forpligtelser til at udstede billetter til transport af passagerer, bagage og landbrugspakker og til at opbevare de relevante bilag i fem år. Simet skulle også indhente forhåndstilladelse fra ministeriets provinsmotorkontor vedrørende typen og karakteristika for busser, der skulle bruges til de tjenester, der var omfattet af koncessionerne, samt yde andre tjenester.

| (65) | Simet har også forelagt, hvad virksomheden hævdede var hele eller delvise afslag fra ministeriets side på at tillade ændringer i de nærmere forhold i forbindelse med de tjenesteydelser, virksomheden leverer. For den periode, der behandles, har Simet forelagt (delvise) afslag med hensyn til (22):






  — | ansøgninger om at måtte betjene nye stoppesteder i tillæg til de eksisterende på ruten Rossano-Napoli (1992), på ruten Cariati-Milano (1995), på ruten Cosenza-Firenze (1999), på ruten Cosenza-Firenze og Cosenza-Pisa (2000) og på ruten San Giovanni-Milan (2003) |
| --- | --- | --- |

(65)

Simet har også forelagt, hvad virksomheden hævdede var hele eller delvise afslag fra ministeriets side på at tillade ændringer i de nærmere forhold i forbindelse med de tjenesteydelser, virksomheden leverer. For den periode, der behandles, har Simet forelagt (delvise) afslag med hensyn til (22):

—

ansøgninger om at måtte betjene nye stoppesteder i tillæg til de eksisterende på ruten Rossano-Napoli (1992), på ruten Cariati-Milano (1995), på ruten Cosenza-Firenze (1999), på ruten Cosenza-Firenze og Cosenza-Pisa (2000) og på ruten San Giovanni-Milan (2003)

| — | en ansøgning om tilladelse til at drive ny rutefart på ruten Cosenza-Napoli (2000). |
| --- | --- |

—

en ansøgning om tilladelse til at drive ny rutefart på ruten Cosenza-Napoli (2000).

| (66) | Simet mener, at disse afslag beviser den ensidige karakter af de italienske myndigheders pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser. Simet hævder endvidere, at myndighederne ikke har tilladt »optimering« af transportforbindelserne gennem udbygning og diversificering af udbuddet. Virksomhedens ruter er i virkeligheden blevet »frosset« og forblev derfor bundet til ministerielle afgørelser, selv om de formelt var klassificeret som »forretningsaktiviteter«. |
| --- | --- |

(66)

Simet mener, at disse afslag beviser den ensidige karakter af de italienske myndigheders pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser. Simet hævder endvidere, at myndighederne ikke har tilladt »optimering« af transportforbindelserne gennem udbygning og diversificering af udbuddet. Virksomhedens ruter er i virkeligheden blevet »frosset« og forblev derfor bundet til ministerielle afgørelser, selv om de formelt var klassificeret som »forretningsaktiviteter«.

| (67) | Simet er uenig i påstanden i betragtning 16 i beslutningen om at indlede proceduren, ifølge hvilken de takster, der blev foreslået af virksomheden, blev optaget i de årlige koncessionsbetingelser. Oprindelig skulle taksterne for langdistanceruter være de samme som for togrejser på anden klasse. Dette fremgår af det ministerielle notat af 19. december 1988 (DC III Div 32 nr. 3846), hvori det hedder »mange virksomheder med koncessioner til offentlige busforbindelser har anmodet om takstforhøjelser; ingen generelle retningslinjer om billetpriser er blevet udstedt for nylig; indtil nye retningslinjer [...] kan [regionale kontorer] direkte give koncessionshavere tilladelse til for de ruter, de driver, at gennemføre en stigning i billetpriserne for at tilpasse dem til prisniveauet for statens jernbaneselskab, Ferrovie dello Stato (FS), for togrejser på anden klasse, plus »ekspresstillægget«, hvis ruterne bruger motorveje [som i den pågældende sag]; ... selvfølgelig bør der ikke ske nogen stigning i billetprisen i tilfælde, hvor niveauet for billetprisen som nævnt ovenfor allerede anvendes.« Ifølge Simet viser dette, at virksomheden ikke fik tilladelse til at fastsætte billetpriser, der var højere end billetprisen for togrejser på anden klasse (dvs. den laveste billetpris, der anvendtes af Ferrovie dello Stato). Som følge af dette blev virksomheden forhindret i at opnå flere indtægter fra sin drift på grund af statens interesse i at opfylde i det væsentlige offentlige behov og formål. |
| --- | --- |

(67)

Simet er uenig i påstanden i betragtning 16 i beslutningen om at indlede proceduren, ifølge hvilken de takster, der blev foreslået af virksomheden, blev optaget i de årlige koncessionsbetingelser. Oprindelig skulle taksterne for langdistanceruter være de samme som for togrejser på anden klasse. Dette fremgår af det ministerielle notat af 19. december 1988 (DC III Div 32 nr. 3846), hvori det hedder »mange virksomheder med koncessioner til offentlige busforbindelser har anmodet om takstforhøjelser; ingen generelle retningslinjer om billetpriser er blevet udstedt for nylig; indtil nye retningslinjer [...] kan [regionale kontorer] direkte give koncessionshavere tilladelse til for de ruter, de driver, at gennemføre en stigning i billetpriserne for at tilpasse dem til prisniveauet for statens jernbaneselskab, Ferrovie dello Stato (FS), for togrejser på anden klasse, plus »ekspresstillægget«, hvis ruterne bruger motorveje [som i den pågældende sag]; ... selvfølgelig bør der ikke ske nogen stigning i billetprisen i tilfælde, hvor niveauet for billetprisen som nævnt ovenfor allerede anvendes.« Ifølge Simet viser dette, at virksomheden ikke fik tilladelse til at fastsætte billetpriser, der var højere end billetprisen for togrejser på anden klasse (dvs. den laveste billetpris, der anvendtes af Ferrovie dello Stato). Som følge af dette blev virksomheden forhindret i at opnå flere indtægter fra sin drift på grund af statens interesse i at opfylde i det væsentlige offentlige behov og formål.

| (68) | I ministeriets cirkulære nr. A/7302 af 3. juli 1992 fastsattes, at billetprisen for det pågældende år skulle forhøjes med 6,1 % for buslinjer under statens ansvarsområde. Ifølge Simet bekræfter dette cirkulære, hvorved ministeriet gav tilladelse til takstforhøjelser alene med henblik på at justere dem i overensstemmelse med ISTAT-tallene, at det var umuligt for virksomheden at kræve de billetpriser, det selv fandt passende. Simet bemærker endvidere, at det i ministeriets cirkulære nr. 3/02 af 5. april 2002, der fastlægger, hvordan billetpriserne skulle konverteres fra lire til euro, anføres (i punkt 2), at billetpriserne er »regulerede takster og priser«. |
| --- | --- |

(68)

I ministeriets cirkulære nr. A/7302 af 3. juli 1992 fastsattes, at billetprisen for det pågældende år skulle forhøjes med 6,1 % for buslinjer under statens ansvarsområde. Ifølge Simet bekræfter dette cirkulære, hvorved ministeriet gav tilladelse til takstforhøjelser alene med henblik på at justere dem i overensstemmelse med ISTAT-tallene, at det var umuligt for virksomheden at kræve de billetpriser, det selv fandt passende. Simet bemærker endvidere, at det i ministeriets cirkulære nr. 3/02 af 5. april 2002, der fastlægger, hvordan billetpriserne skulle konverteres fra lire til euro, anføres (i punkt 2), at billetpriserne er »regulerede takster og priser«.

| (69) | Endelig hedder de i de af ministeriet udstedte koncessioner, at billetprisen er »fastsat« (stabilita), dvs. endeligt bestemt af forvaltningen. Da der ikke er tale blot om en »tilladelse«, men om en »koncession«, hedder det udtrykkeligt i de tilhørende betingelser, at præstationen af tjenesteydelserne er »underlagt de fastsatte regler og dem, der efterfølgende måtte blive fastsat«, og at »forvaltningen kan tilbagekalde koncessionen på ethvert tidspunkt, og operatøren kan ikke gøre krav af nogen art gældende«. I punkt 6 i hver enkelt af koncessionsbetingelserne siges det klart, at køreplanerne og billetpriserne skal være dem, der er godkendt af ministeriets provinsmotorkontor. Simet hævder, at eftersom faste takster udelukker enhver fleksibilitet i de tjenesteydelser, der kan tilbydes brugerne, fik virksomheden ikke lov til at reagere på markedsefterspørgslen eller sine egne behov, som virksomheden skønnede rigtigt. |
| --- | --- |

(69)

Endelig hedder de i de af ministeriet udstedte koncessioner, at billetprisen er »fastsat« (stabilita), dvs. endeligt bestemt af forvaltningen. Da der ikke er tale blot om en »tilladelse«, men om en »koncession«, hedder det udtrykkeligt i de tilhørende betingelser, at præstationen af tjenesteydelserne er »underlagt de fastsatte regler og dem, der efterfølgende måtte blive fastsat«, og at »forvaltningen kan tilbagekalde koncessionen på ethvert tidspunkt, og operatøren kan ikke gøre krav af nogen art gældende«. I punkt 6 i hver enkelt af koncessionsbetingelserne siges det klart, at køreplanerne og billetpriserne skal være dem, der er godkendt af ministeriets provinsmotorkontor. Simet hævder, at eftersom faste takster udelukker enhver fleksibilitet i de tjenesteydelser, der kan tilbydes brugerne, fik virksomheden ikke lov til at reagere på markedsefterspørgslen eller sine egne behov, som virksomheden skønnede rigtigt.

| (70) | Simet gør gældende, at ved at være forpligtet til at opkræve de takster, der blev pålagt virksomheden, blev den forhindret i at gennemføre den prispolitik, der normalt ville blive praktiseret af en virksomhed i et moderne, frit og konkurrencepræget marked. På den ene side understreger Simet, at niveauet for de takster, der blev pålagt af ministeriet (svarende til de billetpriser, som Ferrovie dello Stato tog for rejse på anden klasse) var så lavt, at virksomheden ikke var i stand til at dække omkostningerne ved driften af busruterne. På den anden side har disse foranstaltninger gjorde det muligt for staten at yde uberettiget støtte til sit jernbaneselskab, Ferrovie dello Stato, da koncessionshaverne af interregionale busruter som Simet blev forhindret i at anvende lavere billetpriser end de priser, som jernbaneselskabet tog for en andenklasses billet med eksprestogstillæg. Ferrovie dello Stato blev yderligere begunstiget af det faktum, at støtte til Simet og andre selskaber, der leverer tilsvarende tjenesteydelser, blev afvist. |
| --- | --- |

(70)

Simet gør gældende, at ved at være forpligtet til at opkræve de takster, der blev pålagt virksomheden, blev den forhindret i at gennemføre den prispolitik, der normalt ville blive praktiseret af en virksomhed i et moderne, frit og konkurrencepræget marked. På den ene side understreger Simet, at niveauet for de takster, der blev pålagt af ministeriet (svarende til de billetpriser, som Ferrovie dello Stato tog for rejse på anden klasse) var så lavt, at virksomheden ikke var i stand til at dække omkostningerne ved driften af busruterne. På den anden side har disse foranstaltninger gjorde det muligt for staten at yde uberettiget støtte til sit jernbaneselskab, Ferrovie dello Stato, da koncessionshaverne af interregionale busruter som Simet blev forhindret i at anvende lavere billetpriser end de priser, som jernbaneselskabet tog for en andenklasses billet med eksprestogstillæg. Ferrovie dello Stato blev yderligere begunstiget af det faktum, at støtte til Simet og andre selskaber, der leverer tilsvarende tjenesteydelser, blev afvist.

| (71) | I lyset af ovenstående mener Simet, at de koncessioner, der blev udstedt af ministeriet, og senere afgørelser om afvisning af anmodninger om ændringer vedrørende ruterne, viser, at disse koncessioner opfylder kriterierne for en tjenesteydelsesaftale som omhandlet i artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 ved at pålægge forpligtelser med hensyn til ruter, stoppesteder, billetpriser, gratis befordring af almindelige breve for postvæsenet og af anden post mod betaling af det gebyr, der er fastsat i bestemmelserne for denne transport. |
| --- | --- |

(71)

I lyset af ovenstående mener Simet, at de koncessioner, der blev udstedt af ministeriet, og senere afgørelser om afvisning af anmodninger om ændringer vedrørende ruterne, viser, at disse koncessioner opfylder kriterierne for en tjenesteydelsesaftale som omhandlet i artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 ved at pålægge forpligtelser med hensyn til ruter, stoppesteder, billetpriser, gratis befordring af almindelige breve for postvæsenet og af anden post mod betaling af det gebyr, der er fastsat i bestemmelserne for denne transport.

| (72) | Også selv om det antages, at forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke indeholder nogen ret til kompensation for indehavere af interregionale koncessioner som hævdet af ministeriet, gør Simet gældende, at dette ville betyde, at tjenesten var blevet liberaliseret, og at forvaltningen som en konsekvens heraf ikke kunne pålægge virksomheden nogen forpligtelser, navnlig vedrørende billetpriserne. Simet mener derfor, at ministeriet har handlet i strid med loven, og at der i henhold til national lovgivning (dvs. artikel 35 i lovdekret nr. 80/1998, der bringes i anvendelse af Consiglio di Stato) skal betales skadeserstatning. |
| --- | --- |

(72)

Også selv om det antages, at forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke indeholder nogen ret til kompensation for indehavere af interregionale koncessioner som hævdet af ministeriet, gør Simet gældende, at dette ville betyde, at tjenesten var blevet liberaliseret, og at forvaltningen som en konsekvens heraf ikke kunne pålægge virksomheden nogen forpligtelser, navnlig vedrørende billetpriserne. Simet mener derfor, at ministeriet har handlet i strid med loven, og at der i henhold til national lovgivning (dvs. artikel 35 i lovdekret nr. 80/1998, der bringes i anvendelse af Consiglio di Stato) skal betales skadeserstatning.

| (73) | For Simet er dét, som denne sag drejer sig om, ikke et tilfælde af den type, der er omfattet af forordning (EØF) nr. 1191/69, men en tvist om erstatning. Simet bemærker, at dom 1405/2010 anerkendte Simets ret til erstatning i henhold til artikel 35 i lovdekret nr. 80/1998 som kompensation for skader forårsaget af ministeriets ulovlige afgørelser, hvorved der blev givet afslag på at ophæve den offentlige serviceforpligtelse, der var pålagt Simet. Disse afgørelser, der tilsidesatte den ret til næringsfrihed, der er forankret i artikel 41 i den italienske forfatning, idet de var årsag til væsentlige tab for virksomheden i forbindelse med udøvelsen af dens forretningsmæssige virksomhed, måtte derfor anses for ulovlige og som sådan berettige virksomheden til godtgørelse for de lidte tab. Consiglio di Stato har anerkendt, at ministeriet havde påført Simet ugrundet skade ved at tvinge virksomheden til at udføre offentlige serviceforpligtelser i strid med dens ret til at levere en transportydelse frit og uafhængigt. |
| --- | --- |

(73)

For Simet er dét, som denne sag drejer sig om, ikke et tilfælde af den type, der er omfattet af forordning (EØF) nr. 1191/69, men en tvist om erstatning. Simet bemærker, at dom 1405/2010 anerkendte Simets ret til erstatning i henhold til artikel 35 i lovdekret nr. 80/1998 som kompensation for skader forårsaget af ministeriets ulovlige afgørelser, hvorved der blev givet afslag på at ophæve den offentlige serviceforpligtelse, der var pålagt Simet. Disse afgørelser, der tilsidesatte den ret til næringsfrihed, der er forankret i artikel 41 i den italienske forfatning, idet de var årsag til væsentlige tab for virksomheden i forbindelse med udøvelsen af dens forretningsmæssige virksomhed, måtte derfor anses for ulovlige og som sådan berettige virksomheden til godtgørelse for de lidte tab. Consiglio di Stato har anerkendt, at ministeriet havde påført Simet ugrundet skade ved at tvinge virksomheden til at udføre offentlige serviceforpligtelser i strid med dens ret til at levere en transportydelse frit og uafhængigt.

| (74) | Hvis det imidlertid antages, at forordning (EØF) nr. 1191/69, som ændret, berettigede forvaltningen til at pålægge offentlige serviceforpligtelser for at opfylde behovene i regionen, er det Simets opfattelse, at ministeriet var forpligtet til at sørge for betaling for at kompensere for disse forpligtelser. Ifølge Simet åbner forordning (EØF) nr. 1191/69 mulighed for at pålægge offentlige serviceforpligtelser for at opfylde »en regions transportbehov« og ikke »transportbehovet inden for en region« (artikel 1, stk. 2). |
| --- | --- |

(74)

Hvis det imidlertid antages, at forordning (EØF) nr. 1191/69, som ændret, berettigede forvaltningen til at pålægge offentlige serviceforpligtelser for at opfylde behovene i regionen, er det Simets opfattelse, at ministeriet var forpligtet til at sørge for betaling for at kompensere for disse forpligtelser. Ifølge Simet åbner forordning (EØF) nr. 1191/69 mulighed for at pålægge offentlige serviceforpligtelser for at opfylde »en regions transportbehov« og ikke »transportbehovet inden for en region« (artikel 1, stk. 2).

6.   BEMÆRKNINGER FRA ITALIEN TIL BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

| (75) | I deres kommentarer til bemærkningerne fra tredjeparter har de italienske myndigheder gentaget deres standpunkt, hvorefter der ikke eksisterede offentlige serviceforpligtelser efter forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EF) nr. 1370/2007, og at der ingen kompensation skulle ydes. |
| --- | --- |

(75)

I deres kommentarer til bemærkningerne fra tredjeparter har de italienske myndigheder gentaget deres standpunkt, hvorefter der ikke eksisterede offentlige serviceforpligtelser efter forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EF) nr. 1370/2007, og at der ingen kompensation skulle ydes.

| (76) | For at underbygge deres standpunkt har de italienske myndigheder nærmere forklaret det system, som regulerede passagerbefordring med bus i fast rute efter lov nr. 1822/39 (23) (den lov, der var gældende i den periode, der behandles). Ifølge denne lov, var de lovgivningsmæssige rammer for kørsel i fast rute under statens ansvarsområde (også kendt som »almindelig busdrift i fast rute«) følgende:






  i) | Tjenesten blev drevet efter et system af koncessioner. |
| --- | --- | --- |

(76)

For at underbygge deres standpunkt har de italienske myndigheder nærmere forklaret det system, som regulerede passagerbefordring med bus i fast rute efter lov nr. 1822/39 (23) (den lov, der var gældende i den periode, der behandles). Ifølge denne lov, var de lovgivningsmæssige rammer for kørsel i fast rute under statens ansvarsområde (også kendt som »almindelig busdrift i fast rute«) følgende:

i)

Tjenesten blev drevet efter et system af koncessioner.

| ii) | Koncessionerne blev tildelt efter ansøgning fra virksomhederne. |
| --- | --- |

ii)

Koncessionerne blev tildelt efter ansøgning fra virksomhederne.

| iii) | Der fandtes ingen og blev ikke anvendt nogen udvælgelsesprocedurer for tildeling af koncessioner. |
| --- | --- |

iii)

Der fandtes ingen og blev ikke anvendt nogen udvælgelsesprocedurer for tildeling af koncessioner.

| iv) | I henhold til loven kunne koncessioner være midlertidig eller permanente efter et skøn udøvet af ministeriet, som konstant valgte at give midlertidige koncessioner til alle virksomheder. Derfor varede koncessionerne ét år, og virksomhederne (herunder Simet) ansøgte om forlængelse af koncessionen hvert år. |
| --- | --- |

iv)

I henhold til loven kunne koncessioner være midlertidig eller permanente efter et skøn udøvet af ministeriet, som konstant valgte at give midlertidige koncessioner til alle virksomheder. Derfor varede koncessionerne ét år, og virksomhederne (herunder Simet) ansøgte om forlængelse af koncessionen hvert år.

| v) | Koncessionerne gav operatører eneret til at betjene den rute, der var identificeret i koncessionsbetingelserne. |
| --- | --- |

v)

Koncessionerne gav operatører eneret til at betjene den rute, der var identificeret i koncessionsbetingelserne.

| vi) | Koncessionshavere fik tildelt fortrinsret baseret på det opland, de betjente, defineret på grundlag af »finitimità«-kriteriet, dvs. busrutens nærhed og økonomiske og funktionelle sammenhæng (artikel 5 og 6 i lov nr. 1822/39). |
| --- | --- |

vi)

Koncessionshavere fik tildelt fortrinsret baseret på det opland, de betjente, defineret på grundlag af »finitimità«-kriteriet, dvs. busrutens nærhed og økonomiske og funktionelle sammenhæng (artikel 5 og 6 i lov nr. 1822/39).

| vii) | Der blev også givet fortrinsret til eksisterende tjenester. Med andre ord blev det af hensyn til omkostningseffektiviteten anset for mere fordelagtigt at tilpasse de eksisterende tjenester i stedet for at oprette nye tjenester. |
| --- | --- |

vii)

Der blev også givet fortrinsret til eksisterende tjenester. Med andre ord blev det af hensyn til omkostningseffektiviteten anset for mere fordelagtigt at tilpasse de eksisterende tjenester i stedet for at oprette nye tjenester.

| viii) | Når en koncession til nye tjenester skulle udstedes, anvendtes desuden kriteriet om befolkningens størrelse i oplandet i forhold til den samlede længde af de nye busruter. En befolkningsstørrelse på mindst 300 000 indbyggere blev anset for nødvendigt for tjenester med en samlet længde på op til 500 km. For længere busruter fandt et forholdsmæssighedskriterium anvendelse (24). |
| --- | --- |

viii)

Når en koncession til nye tjenester skulle udstedes, anvendtes desuden kriteriet om befolkningens størrelse i oplandet i forhold til den samlede længde af de nye busruter. En befolkningsstørrelse på mindst 300 000 indbyggere blev anset for nødvendigt for tjenester med en samlet længde på op til 500 km. For længere busruter fandt et forholdsmæssighedskriterium anvendelse (24).

| (77) | Derfor måtte ministeriet, når virksomheder indgav ansøgninger om en ændring af en eksisterende tjeneste eller om en tildeling af en koncession til nye tjenester basere sin beslutning på disse retlige rammer. |
| --- | --- |

(77)

Derfor måtte ministeriet, når virksomheder indgav ansøgninger om en ændring af en eksisterende tjeneste eller om en tildeling af en koncession til nye tjenester basere sin beslutning på disse retlige rammer.

| (78) | Vedrørende de hele eller delvise afslag fra ministeriets side på at godkende de ændringer, Simet anmodede om med hensyn til de præsterede ydelser, har de italienske myndigheder bemærket, at disse udelukkende vedrørte det system, der var reguleret af lov nr. 1822/39. Ministeriet kunne ikke tildele nye koncessioner til at levere nye tjenester eller til at udvide anvendelsesområdet for eksisterende koncessioner (ved at acceptere nye stoppesteder) i tilfælde, hvor det ville have påvirket rettigheder, der tilkom andre operatører af busdrift i fast rute, således som det var fastlagt i loven. Samtidig accepterede ministeriet de ændringer, der ikke var i strid med de principper, der var fastsat i lov nr. 1822/39 (25). |
| --- | --- |

(78)

Vedrørende de hele eller delvise afslag fra ministeriets side på at godkende de ændringer, Simet anmodede om med hensyn til de præsterede ydelser, har de italienske myndigheder bemærket, at disse udelukkende vedrørte det system, der var reguleret af lov nr. 1822/39. Ministeriet kunne ikke tildele nye koncessioner til at levere nye tjenester eller til at udvide anvendelsesområdet for eksisterende koncessioner (ved at acceptere nye stoppesteder) i tilfælde, hvor det ville have påvirket rettigheder, der tilkom andre operatører af busdrift i fast rute, således som det var fastlagt i loven. Samtidig accepterede ministeriet de ændringer, der ikke var i strid med de principper, der var fastsat i lov nr. 1822/39 (25).

| (79) | Selv om det erkendes, at Simet blev nægtet tilladelse til at levere nye tjenester eller tilføje yderligere stoppesteder til de eksisterende tjenester ved en række lejligheder, har de italienske myndigheder gjort gældende, at Simets indlæg og medsendte dokumenter ikke indeholder beviser for formelle anmodninger om at ændre detaljerne i de præsterede tjenester som fastsat i eksisterende koncessionsbetingelser, efterfulgt af afslag. Under alle omstændigheder afviste ministeriet aldrig Simets anmodninger om fjernelse af stoppesteder i tyndt befolkede områder eller ændringer af køreplaner. |
| --- | --- |

(79)

Selv om det erkendes, at Simet blev nægtet tilladelse til at levere nye tjenester eller tilføje yderligere stoppesteder til de eksisterende tjenester ved en række lejligheder, har de italienske myndigheder gjort gældende, at Simets indlæg og medsendte dokumenter ikke indeholder beviser for formelle anmodninger om at ændre detaljerne i de præsterede tjenester som fastsat i eksisterende koncessionsbetingelser, efterfulgt af afslag. Under alle omstændigheder afviste ministeriet aldrig Simets anmodninger om fjernelse af stoppesteder i tyndt befolkede områder eller ændringer af køreplaner.

| (80) | Med hensyn til bestemmelserne i koncessionsbetingelserne om transport af postforsendelser har de italienske myndigheder gjort gældende, at Simet ikke har fremlagt nogen beviser for, at disse tjenester faktisk er blevet ydet, og de dermed forbundne nettoomkostninger. De italienske myndigheder har endvidere bemærket, at Simet ikke har fremlagt nogen dokumentation for, at ministeriet afviste virksomhedens ansøgninger om ændringer af billetpriserne. Desuden har Simet aldrig anmodet om tilladelse til at nedsætte billetpriserne. |
| --- | --- |

(80)

Med hensyn til bestemmelserne i koncessionsbetingelserne om transport af postforsendelser har de italienske myndigheder gjort gældende, at Simet ikke har fremlagt nogen beviser for, at disse tjenester faktisk er blevet ydet, og de dermed forbundne nettoomkostninger. De italienske myndigheder har endvidere bemærket, at Simet ikke har fremlagt nogen dokumentation for, at ministeriet afviste virksomhedens ansøgninger om ændringer af billetpriserne. Desuden har Simet aldrig anmodet om tilladelse til at nedsætte billetpriserne.

| (81) | Med hensyn til trafikministeriets notat af 19. december 1988 (DC III Div 32 nr. 3846) og det efterfølgende ministerielle cirkulære nr. A/66 af 10. januar 1989 (udstedt af ministeriets provinsmotorkontor i Catanzaro) gav disse dokumenter ifølge de italienske myndigheder udbydere af busdrift i fast rute mulighed for at tilpasse deres takster til Ferrovie dello Statos billetpriser, og de skulle ses som en del af en bredere national transportpolitik og en bredere prispolitik. Det samme kan siges om brevet fra provinskontor i Catanzaro nr. 7302 af 3. juli 1992 (også nævnt af Simet), der tager sigte på ved gennemførelse af cirkulære nr. 801/92 (26) at gøre det muligt for operatører med busser i fast rute at hæve billetpriserne med op til 6,1 % i overensstemmelse med inflationen. Denne skrivelse påpeger også, at virksomhederne kunne anvende en anden billetprisordning, forudsat at de indgav en særlig ansøgning herom. De italienske myndigheder har bemærket, at en sådan ansøgning aldrig er blevet indgivet af Simet. Under alle omstændigheder udgjorde hverken det ministerielle notat fra 1988 eller ministeriets brev fra 1992 nogen afvisning af en ansøgning fra Simets side om ophævelse af en offentlig serviceforpligtelse vedrørende billetpriser. |
| --- | --- |

(81)

Med hensyn til trafikministeriets notat af 19. december 1988 (DC III Div 32 nr. 3846) og det efterfølgende ministerielle cirkulære nr. A/66 af 10. januar 1989 (udstedt af ministeriets provinsmotorkontor i Catanzaro) gav disse dokumenter ifølge de italienske myndigheder udbydere af busdrift i fast rute mulighed for at tilpasse deres takster til Ferrovie dello Statos billetpriser, og de skulle ses som en del af en bredere national transportpolitik og en bredere prispolitik. Det samme kan siges om brevet fra provinskontor i Catanzaro nr. 7302 af 3. juli 1992 (også nævnt af Simet), der tager sigte på ved gennemførelse af cirkulære nr. 801/92 (26) at gøre det muligt for operatører med busser i fast rute at hæve billetpriserne med op til 6,1 % i overensstemmelse med inflationen. Denne skrivelse påpeger også, at virksomhederne kunne anvende en anden billetprisordning, forudsat at de indgav en særlig ansøgning herom. De italienske myndigheder har bemærket, at en sådan ansøgning aldrig er blevet indgivet af Simet. Under alle omstændigheder udgjorde hverken det ministerielle notat fra 1988 eller ministeriets brev fra 1992 nogen afvisning af en ansøgning fra Simets side om ophævelse af en offentlig serviceforpligtelse vedrørende billetpriser.

| (82) | De italienske myndigheder er også uenige i Simets påstand om, at punkt 2 i cirkulære nr. 3/02 af 5. april 2002 viser, at billetpriserne for busdrift i fast rute blev fastsat af ministeriet. Cirkulæret gav blot instruktioner om konvertering af billetpriser i lire til euro. Det forhold, at billetpriserne for busdrift i fast rute på lange distancer blev betegnet som værende »regulerede« takster betyder ikke, at de ikke var fastsat af operatørerne. Det betød snarere, at der var tale om billetpriser, som blev fastsat på forhånd af hensyn til gennemsigtighed og til oplysning for passagererne, og som efterfølgende blev godkendt af de kompetente ministerielle tjenester. Da tjenesten er en generel buslinje i fast rute, skal oplysninger om ydelserne såsom ruter, busstoppesteder, køreplaner og billetpriser være kendt på forhånd, i modsætning til lejlighedsvis kørsel. Ifølge de italienske myndigheder eksisterer det samme princip på EU-plan for rutekørsel, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/2009 (27), hvorefter billetpriserne er en integreret del af tilladelserne til rutekørsel (artikel 6, stk. 2, i nævnte forordning). I lyset af disse krav til forudfastlagte køreplaner anfægter de italienske myndigheder også Simets fortolkning af pkt. 6 i koncessionsbetingelserne (28), idet både Simets ansøgning og ministeriets koncessionsbetingelser henviser til forudfastlagte køreplaner og takster for tjenesterne. |
| --- | --- |

(82)

De italienske myndigheder er også uenige i Simets påstand om, at punkt 2 i cirkulære nr. 3/02 af 5. april 2002 viser, at billetpriserne for busdrift i fast rute blev fastsat af ministeriet. Cirkulæret gav blot instruktioner om konvertering af billetpriser i lire til euro. Det forhold, at billetpriserne for busdrift i fast rute på lange distancer blev betegnet som værende »regulerede« takster betyder ikke, at de ikke var fastsat af operatørerne. Det betød snarere, at der var tale om billetpriser, som blev fastsat på forhånd af hensyn til gennemsigtighed og til oplysning for passagererne, og som efterfølgende blev godkendt af de kompetente ministerielle tjenester. Da tjenesten er en generel buslinje i fast rute, skal oplysninger om ydelserne såsom ruter, busstoppesteder, køreplaner og billetpriser være kendt på forhånd, i modsætning til lejlighedsvis kørsel. Ifølge de italienske myndigheder eksisterer det samme princip på EU-plan for rutekørsel, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/2009 (27), hvorefter billetpriserne er en integreret del af tilladelserne til rutekørsel (artikel 6, stk. 2, i nævnte forordning). I lyset af disse krav til forudfastlagte køreplaner anfægter de italienske myndigheder også Simets fortolkning af pkt. 6 i koncessionsbetingelserne (28), idet både Simets ansøgning og ministeriets koncessionsbetingelser henviser til forudfastlagte køreplaner og takster for tjenesterne.

| (83) | For så vidt angår størrelsen af den krævede kompensationen, krævede Simet blot »kompensation ... inden for grænserne af de beløb, der bevisligt er grundlag for«. Ifølge de italienske myndigheder er de omkostningsberegninger, som Simet har fremlagt i tidens løb, både generiske, da de dækker hele virksomhedens erhvervsaktivitet, og også objektivt forkerte og ikke baseret på pålidelige data, da der ikke findes separate konti for størstedelen af den periode, der behandles. |
| --- | --- |

(83)

For så vidt angår størrelsen af den krævede kompensationen, krævede Simet blot »kompensation ... inden for grænserne af de beløb, der bevisligt er grundlag for«. Ifølge de italienske myndigheder er de omkostningsberegninger, som Simet har fremlagt i tidens løb, både generiske, da de dækker hele virksomhedens erhvervsaktivitet, og også objektivt forkerte og ikke baseret på pålidelige data, da der ikke findes separate konti for størstedelen af den periode, der behandles.

| (84) | De italienske myndigheder mener, at det er helt irrelevant, om den pågældende sag drejer sig om tildeling af kompensation for offentlige serviceforpligtelser (og dermed den direkte anvendelse af forordning (EØF) nr. 1191/69) eller om tilkendelse af erstatning. Selv om det måtte antages, at Consiglio di Stato havde til hensigt at anerkende Simets ret til erstatning, hvilket ifølge de italienske myndigheder hverken er en selvfølgelig eller oplagt konklusion på grundlag af en læsning af dom 1405/2010 (29), kunne eventuelle tab kun opstå som følge af offentlige serviceforpligtelser. De italienske myndigheder insisterer på, at der aldrig nogensinde har været pålagt Simet sådanne forpligtelser. |
| --- | --- |

(84)

De italienske myndigheder mener, at det er helt irrelevant, om den pågældende sag drejer sig om tildeling af kompensation for offentlige serviceforpligtelser (og dermed den direkte anvendelse af forordning (EØF) nr. 1191/69) eller om tilkendelse af erstatning. Selv om det måtte antages, at Consiglio di Stato havde til hensigt at anerkende Simets ret til erstatning, hvilket ifølge de italienske myndigheder hverken er en selvfølgelig eller oplagt konklusion på grundlag af en læsning af dom 1405/2010 (29), kunne eventuelle tab kun opstå som følge af offentlige serviceforpligtelser. De italienske myndigheder insisterer på, at der aldrig nogensinde har været pålagt Simet sådanne forpligtelser.

| (85) | Endelig er de italienske myndigheder uenige i, at der kan kræves kompenserende erstatning efter artikel 41 i den italienske forfatning. Transport af passagerer ved interregional busdrift i fast rute kan ikke anses for at være fuldstændig liberaliseret gennem en simpel og direkte anvendelse af artikel 41 i den italienske forfatning, idet den først var omfattet af et koncessionssystem (reguleret ved lov nr. 1822/39 og præsidentielt dekret 369/94) og efterfølgende af et godkendelsessystem (reguleret ved lovdekret 285/05). |
| --- | --- |

(85)

Endelig er de italienske myndigheder uenige i, at der kan kræves kompenserende erstatning efter artikel 41 i den italienske forfatning. Transport af passagerer ved interregional busdrift i fast rute kan ikke anses for at være fuldstændig liberaliseret gennem en simpel og direkte anvendelse af artikel 41 i den italienske forfatning, idet den først var omfattet af et koncessionssystem (reguleret ved lov nr. 1822/39 og præsidentielt dekret 369/94) og efterfølgende af et godkendelsessystem (reguleret ved lovdekret 285/05).

7.   VURDERING AF STØTTEN

7.1.   SPØRGSMÅLET OM, HVORVIDT DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| (86) | Ifølge artikel 107, stk. 1, i TEUF, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(86)

Ifølge artikel 107, stk. 1, i TEUF, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (87) | For at en støtteforanstaltning udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, skal følgende betingelser alle være opfyldt:






  — | den skal være ydet af staten eller med statsmidler |
| --- | --- | --- |

(87)

For at en støtteforanstaltning udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, skal følgende betingelser alle være opfyldt:

—

den skal være ydet af staten eller med statsmidler

| — | den skal give en selektiv fordel ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner |
| --- | --- |

—

den skal give en selektiv fordel ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner

| — | den skal forvride eller true med at forvride konkurrencen |
| --- | --- |

—

den skal forvride eller true med at forvride konkurrencen

| — | støtten skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

støtten skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (88) | Kommissionen vil i det følgende undersøge, om hver enkelt af disse betingelser er opfyldt i det foreliggende tilfælde. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen vil i det følgende undersøge, om hver enkelt af disse betingelser er opfyldt i det foreliggende tilfælde.

7.1.1.   Statsmidler og tilregnelse til staten

| (89) | Kommissionen bemærker, at dommene afsagt af Consiglio di Stato kræver, at ministeriet betaler kompensation til Simet for levering af interregionale bustransportydelser fra 1987 til 2003 på ruter, der henhører under statens ansvarsområde. De ressourcer, hvorfra denne kompensation ville blive betalt, er dem, der er til rådighed for ministeriet, og de udgør dermed statsmidler. Beslutningen om at betale kompensation, som retten har truffet, kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen bemærker, at dommene afsagt af Consiglio di Stato kræver, at ministeriet betaler kompensation til Simet for levering af interregionale bustransportydelser fra 1987 til 2003 på ruter, der henhører under statens ansvarsområde. De ressourcer, hvorfra denne kompensation ville blive betalt, er dem, der er til rådighed for ministeriet, og de udgør dermed statsmidler. Beslutningen om at betale kompensation, som retten har truffet, kan tilregnes staten.

7.1.2.   Selektiv økonomisk fordel

| (90) | Kommissionen bemærker først og fremmest, at Simet udøver en økonomisk aktivitet, nemlig transport af passagerer mod vederlag. Simet skal således klassificeres som en »virksomhed« i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen bemærker først og fremmest, at Simet udøver en økonomisk aktivitet, nemlig transport af passagerer mod vederlag. Simet skal således klassificeres som en »virksomhed« i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten.

| (91) | Tildelingen af foranstaltningen kan også betragtes som selektiv, da den kun er til fordel for Simet. |
| --- | --- |

(91)

Tildelingen af foranstaltningen kan også betragtes som selektiv, da den kun er til fordel for Simet.

| (92) | Med hensyn til spørgsmålet om tildeling af en økonomisk fordel følger det af Altmark-dommen, at den kompensation, der ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler til virksomheder som betaling for de offentlige serviceforpligtelser, der pålægges dem, ikke medfører en sådan fordel for de berørte virksomheder og dermed ikke udgør støtte i henhold til artikel 107, stk. 1, forudsat at følgende fire betingelser er opfyldt (30):






  — | det første skal den pågældende virksomhed faktisk være pålagt at opfylde offentlige serviceforpligtelser, og disse forpligtelser skal være klart definerede, |
| --- | --- | --- |

(92)

Med hensyn til spørgsmålet om tildeling af en økonomisk fordel følger det af Altmark-dommen, at den kompensation, der ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler til virksomheder som betaling for de offentlige serviceforpligtelser, der pålægges dem, ikke medfører en sådan fordel for de berørte virksomheder og dermed ikke udgør støtte i henhold til artikel 107, stk. 1, forudsat at følgende fire betingelser er opfyldt (30):

—

det første skal den pågældende virksomhed faktisk være pålagt at opfylde offentlige serviceforpligtelser, og disse forpligtelser skal være klart definerede,

| — | For det andet skal de kriterier, der er grundlaget for beregningen af kompensationen, være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde, |
| --- | --- |

—

For det andet skal de kriterier, der er grundlaget for beregningen af kompensationen, være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde,

| — | for det tredje må kompensationen ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af offentlige serviceforpligtelser, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne |
| --- | --- |

—

for det tredje må kompensationen ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af offentlige serviceforpligtelser, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne

| — | For det fjerde skal størrelsen af den nødvendige kompensation, når den virksomhed, der skal overdrages en forpligtelse til offentlig tjeneste, ikke udvælges gennem et offentligt udbud, fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at gennemføre forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne. |
| --- | --- |

—

For det fjerde skal størrelsen af den nødvendige kompensation, når den virksomhed, der skal overdrages en forpligtelse til offentlig tjeneste, ikke udvælges gennem et offentligt udbud, fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at gennemføre forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne.

| (93) | Med hensyn til den anden betingelse skal de kriterier, der er grundlaget for beregning af kompensationen, være fastsat på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde for at sikre, at de ikke medfører en økonomisk fordel, der kunne begunstige den støttemodtagende virksomhed i forhold til konkurrerende virksomheder. Men kravet om, at kriterierne for kompensation skal være fastlagt på forhånd, betyder ikke, at kompensationen skal beregnes på grundlag af en bestemt formel. Det afgørende er derimod, at det fra starten er klart, hvordan kompensationen beregnes. |
| --- | --- |

(93)

Med hensyn til den anden betingelse skal de kriterier, der er grundlaget for beregning af kompensationen, være fastsat på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde for at sikre, at de ikke medfører en økonomisk fordel, der kunne begunstige den støttemodtagende virksomhed i forhold til konkurrerende virksomheder. Men kravet om, at kriterierne for kompensation skal være fastlagt på forhånd, betyder ikke, at kompensationen skal beregnes på grundlag af en bestemt formel. Det afgørende er derimod, at det fra starten er klart, hvordan kompensationen beregnes.

| (94) | I det foreliggende tilfælde har Simet ikke fremlagt nogen beviser for, at kompensationskriterierne for levering af de pågældende ydelser i den periode, der behandles, nogensinde blev fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. Tværtimod siges det i de koncessionsbetingelser, som Simet påberåber sig som grundlag for at vise, at virksomheden blev pålagt en offentlig serviceforpligtelse, at udførelsen af tjenesten ikke giver virksomheden ret til et tilskud eller kompensation af nogen art, og at tjenesten drives helt på virksomhedens egen risiko. Det er grunden til, at det i Consiglio di Statos dom 1405/2010 blev bestemt, at den pågældende kompensation skulle beregnes på grundlag af pålidelige data fra virksomhedens regnskaber. Da der ikke på forhånd er fastlagt kompensationskriterier, er alle sådanne beregninger nødvendigvis udelukkende baseret på efterfølgende vurderinger af de nettoomkostninger, der er involveret i den pågældende interregionale busdrift i fast rute, således som tilfældet er med de beregninger, der er indeholdt i den oprindelige rapport og i flertalsrapporten. Den anden Altmark-betingelse er derfor ikke opfyldt i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(94)

I det foreliggende tilfælde har Simet ikke fremlagt nogen beviser for, at kompensationskriterierne for levering af de pågældende ydelser i den periode, der behandles, nogensinde blev fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. Tværtimod siges det i de koncessionsbetingelser, som Simet påberåber sig som grundlag for at vise, at virksomheden blev pålagt en offentlig serviceforpligtelse, at udførelsen af tjenesten ikke giver virksomheden ret til et tilskud eller kompensation af nogen art, og at tjenesten drives helt på virksomhedens egen risiko. Det er grunden til, at det i Consiglio di Statos dom 1405/2010 blev bestemt, at den pågældende kompensation skulle beregnes på grundlag af pålidelige data fra virksomhedens regnskaber. Da der ikke på forhånd er fastlagt kompensationskriterier, er alle sådanne beregninger nødvendigvis udelukkende baseret på efterfølgende vurderinger af de nettoomkostninger, der er involveret i den pågældende interregionale busdrift i fast rute, således som tilfældet er med de beregninger, der er indeholdt i den oprindelige rapport og i flertalsrapporten. Den anden Altmark-betingelse er derfor ikke opfyldt i den foreliggende sag.

| (95) | Med henblik på at udelukke tilstedeværelsen af en økonomisk fordel i tilfælde, hvor der ydes kompensation til virksomheder som betaling for de offentlige serviceforpligtelser, der pålægges dem, kræver Altmark-dommen, at alle fire betingelser skal være opfyldt, og der er derfor ingen grund for Kommissionen til at undersøge, om de andre tre betingelser er opfyldt i det foreliggende tilfælde. Følgelig vil betaling af kompensation til Simet for levering af interregionale bustransportydelser for perioden 1987-2003 give virksomheden en selektiv økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(95)

Med henblik på at udelukke tilstedeværelsen af en økonomisk fordel i tilfælde, hvor der ydes kompensation til virksomheder som betaling for de offentlige serviceforpligtelser, der pålægges dem, kræver Altmark-dommen, at alle fire betingelser skal være opfyldt, og der er derfor ingen grund for Kommissionen til at undersøge, om de andre tre betingelser er opfyldt i det foreliggende tilfælde. Følgelig vil betaling af kompensation til Simet for levering af interregionale bustransportydelser for perioden 1987-2003 give virksomheden en selektiv økonomisk fordel.

7.1.3.   Konkurrenceforvridning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne

| (96) | Med hensyn til disse to kriterier er det nødvendigt at undersøge, om den anmeldte foranstaltning er egnet til at fordreje konkurrencen i et sådant omfang, at den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(96)

Med hensyn til disse to kriterier er det nødvendigt at undersøge, om den anmeldte foranstaltning er egnet til at fordreje konkurrencen i et sådant omfang, at den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (97) | Som det fremgår af Altmark-dommen (31), har flere medlemsstater siden 1995 åbnet visse transportmarkeder for konkurrence fra virksomheder etableret i de øvrige medlemsstater, således at flere virksomheder allerede tilbyder transportydelser i byer, forstæder eller regioner i andre medlemsstater end deres hjemstat. Denne tendens er endnu mere udtalt for interregionale transporttjenester i fast rute som dem, Simet leverer. Derfor må en eventuel kompensation til Simet anses for at kunne fordreje konkurrencevilkårene med hensyn til levering af interregionale bustransporttjenester og at kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne idet den vil have en negativ indvirkning på mulighederne for transportvirksomheder, der er etableret i andre medlemsstater, for at tilbyde deres tjenester i Italien og vil styrke Simets position på markedet. |
| --- | --- |

(97)

Som det fremgår af Altmark-dommen (31), har flere medlemsstater siden 1995 åbnet visse transportmarkeder for konkurrence fra virksomheder etableret i de øvrige medlemsstater, således at flere virksomheder allerede tilbyder transportydelser i byer, forstæder eller regioner i andre medlemsstater end deres hjemstat. Denne tendens er endnu mere udtalt for interregionale transporttjenester i fast rute som dem, Simet leverer. Derfor må en eventuel kompensation til Simet anses for at kunne fordreje konkurrencevilkårene med hensyn til levering af interregionale bustransporttjenester og at kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne idet den vil have en negativ indvirkning på mulighederne for transportvirksomheder, der er etableret i andre medlemsstater, for at tilbyde deres tjenester i Italien og vil styrke Simets position på markedet.

| (98) | Kommissionen bemærker også, at Simet er aktiv på andre markeder som f.eks. internationale rejseydelser, ydelser inden for turisme samt busudlejning og således klart konkurrerer med andre virksomheder i Unionen på disse markeder. Enhver kompensation til Simet ville nødvendigvis også fordreje konkurrencevilkårene og også påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne på disse markeder. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen bemærker også, at Simet er aktiv på andre markeder som f.eks. internationale rejseydelser, ydelser inden for turisme samt busudlejning og således klart konkurrerer med andre virksomheder i Unionen på disse markeder. Enhver kompensation til Simet ville nødvendigvis også fordreje konkurrencevilkårene og også påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne på disse markeder.

| (99) | Kommissionen mener derfor, at den anmeldte foranstaltning vil kunne fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen mener derfor, at den anmeldte foranstaltning vil kunne fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

7.1.4.   Konklusion

| (100) | På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(100)

På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

7.2.   FRITAGELSE FOR UNDERRETNINGSPLIGTEN EFTER FORORDNING (EØF) NR. 1191/69

| (101) | Ifølge Consiglio di Statos begrundelse for afgørelserne erhvervede Simet ret til at modtage kompensation for levering af de pågældende transportydelser på det tidspunkt, da virksomheden leverede disse ydelser. For at dette ræsonnement skal holde, skulle kompensationsbetalingerne have været fritaget for den obligatoriske anmeldelsesprocedure efter forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, idet undladelse af at anmelde kompensationen ellers ville have gjort den ulovlig, da den ville have været i strid med traktatens statsstøttebestemmelser. |
| --- | --- |

(101)

Ifølge Consiglio di Statos begrundelse for afgørelserne erhvervede Simet ret til at modtage kompensation for levering af de pågældende transportydelser på det tidspunkt, da virksomheden leverede disse ydelser. For at dette ræsonnement skal holde, skulle kompensationsbetalingerne have været fritaget for den obligatoriske anmeldelsesprocedure efter forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, idet undladelse af at anmelde kompensationen ellers ville have gjort den ulovlig, da den ville have været i strid med traktatens statsstøttebestemmelser.

| (102) | Dette skyldes, at den kompensation, som i henhold til artikel 17, stk. 2, i nævnte forordning (EØF) nr. 1191/69, betales efter forordningen, er undtaget fra fremgangsmåden med forudgående underretning i traktatens artikel 108, stk. 3, og dermed fra forudgående anmeldelse. Det følger af Combus-dommen, at begrebet »kompensation for offentlig tjeneste« i denne bestemmelses forstand skal fortolkes meget snævert (32). Fritagelsen fra anmeldelse efter artikel 17, stk. 2, omfatter kun kompensation for offentlige serviceforpligtelser, der ensidigt er pålagt en virksomhed i henhold til artikel 2 i nævnte forordning, og som beregnes efter metoden i forordningens artikel 10 til 13 (den fælles kompensationsmetode), og den finder ikke anvendelse på kontrakter om offentlig tjeneste som defineret i artikel 14. Kompensation, der betales i henhold til en kontrakt om offentlig trafikbetjening som defineret i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, der udgør statsstøtte, skal anmeldes til Kommissionen, før den gennemføres. Undladelse af dette vil resultere i, at kompensation bliver anset for ulovligt gennemført støtte. |
| --- | --- |

(102)

Dette skyldes, at den kompensation, som i henhold til artikel 17, stk. 2, i nævnte forordning (EØF) nr. 1191/69, betales efter forordningen, er undtaget fra fremgangsmåden med forudgående underretning i traktatens artikel 108, stk. 3, og dermed fra forudgående anmeldelse. Det følger af Combus-dommen, at begrebet »kompensation for offentlig tjeneste« i denne bestemmelses forstand skal fortolkes meget snævert (32). Fritagelsen fra anmeldelse efter artikel 17, stk. 2, omfatter kun kompensation for offentlige serviceforpligtelser, der ensidigt er pålagt en virksomhed i henhold til artikel 2 i nævnte forordning, og som beregnes efter metoden i forordningens artikel 10 til 13 (den fælles kompensationsmetode), og den finder ikke anvendelse på kontrakter om offentlig tjeneste som defineret i artikel 14. Kompensation, der betales i henhold til en kontrakt om offentlig trafikbetjening som defineret i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, der udgør statsstøtte, skal anmeldes til Kommissionen, før den gennemføres. Undladelse af dette vil resultere i, at kompensation bliver anset for ulovligt gennemført støtte.

| (103) | Spørgsmålet om, hvorvidt artikel 17, stk. 2, faktisk fritog de italienske myndigheder for forhåndsanmeldelse i den foreliggende sag, afhænger derfor for det første af, om de italienske myndigheder rent faktisk ensidigt pålagde Simet en offentlig serviceforpligtelse, og for det andet af, om den kompensation, der betales i henhold til denne forpligtelse, er i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 1191/69. Kommissionen vil i det følgende undersøge begge spørgsmål. |
| --- | --- |

(103)

Spørgsmålet om, hvorvidt artikel 17, stk. 2, faktisk fritog de italienske myndigheder for forhåndsanmeldelse i den foreliggende sag, afhænger derfor for det første af, om de italienske myndigheder rent faktisk ensidigt pålagde Simet en offentlig serviceforpligtelse, og for det andet af, om den kompensation, der betales i henhold til denne forpligtelse, er i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 1191/69. Kommissionen vil i det følgende undersøge begge spørgsmål.

7.2.1.   Pålagde de italienske myndigheder ensidigt Simet en offentlig serviceforpligtelse?

| (104) | Efter Simets opfattelse (33) kan den ensidige pålæggelse af en offentlig serviceforpligtelse udledes af de nærmere betingelser vedrørende de ydelser, der skal leveres, og som er fastsat i koncessionsbetingelserne for hver enkelt interregional buslinje i fast rute, af ministeriets pålæg vedrørende billetpriser og af de ministerielle afslag på at acceptere ændringer i de eksisterende linjer eller at udstede koncessioner på nye linjer. |
| --- | --- |

(104)

Efter Simets opfattelse (33) kan den ensidige pålæggelse af en offentlig serviceforpligtelse udledes af de nærmere betingelser vedrørende de ydelser, der skal leveres, og som er fastsat i koncessionsbetingelserne for hver enkelt interregional buslinje i fast rute, af ministeriets pålæg vedrørende billetpriser og af de ministerielle afslag på at acceptere ændringer i de eksisterende linjer eller at udstede koncessioner på nye linjer.

| (105) | På grundlag af de oplysninger, den har modtaget, finder Kommissionen imidlertid, at Simet ikke på overbevisende måde har vist, at de italienske myndigheder ensidigt pålagde virksomheden en offentlig serviceforpligtelse. |
| --- | --- |

(105)

På grundlag af de oplysninger, den har modtaget, finder Kommissionen imidlertid, at Simet ikke på overbevisende måde har vist, at de italienske myndigheder ensidigt pålagde virksomheden en offentlig serviceforpligtelse.

| (106) | For det første kan det forhold, at Simet på eget initiativ anmodede om fornyelse af koncessionsbetingelserne gennem alle seksten år i den periode, der behandles, ikke forenes med ensidigt pålæg af en offentlig serviceforpligtelse. Formålet med disse betingelser var at give Simet eneret til at levere de relevante ydelser i den pågældende periode. Trods det forhold, at det i hver af disse betingelser hed, at udførelsen af tjenesten ikke gav koncessionshaveren ret til kompensation, og at tjenesten blev drevet udelukkende på virksomhedens egen risiko, anmodede Simet gang på gang om forlængelse af disse rettigheder. |
| --- | --- |

(106)

For det første kan det forhold, at Simet på eget initiativ anmodede om fornyelse af koncessionsbetingelserne gennem alle seksten år i den periode, der behandles, ikke forenes med ensidigt pålæg af en offentlig serviceforpligtelse. Formålet med disse betingelser var at give Simet eneret til at levere de relevante ydelser i den pågældende periode. Trods det forhold, at det i hver af disse betingelser hed, at udførelsen af tjenesten ikke gav koncessionshaveren ret til kompensation, og at tjenesten blev drevet udelukkende på virksomhedens egen risiko, anmodede Simet gang på gang om forlængelse af disse rettigheder.

| (107) | For det andet betyder det forhold, at der i disse betingelser blev fastsat takster, ruter, frekvenser og tider tjenesterne, ikke nødvendigvis, at der blev pålagt Simet offentlige serviceforpligtelser som et resultat af koncessionerne. I betragtning af, at de leverede ydelser var trafik i fast rute, var det nemlig nødvendigt, at der i de koncessionsbetingelser, hvorved der tillagdes Simet en eksklusiv ret til at levere ydelserne, på forhånd blev fastsat oplysninger om de ydelser, der skulle leveres. Der er ikke fremlagt beviser for formelle anmodninger om at ændre disse betingelser efterfulgt af afslag fra ministeriets side. Simet har heller ikke fremlagt dokumentation, der viser, at disse betingelser blev ensidigt pålagt Simet af de italienske myndigheder, snarere end at de blev foreslået af operatøren til gengæld for retten til at levere tjenesteydelser på et eksklusivt grundlag og efterfølgende godkendt af ministeriet. |
| --- | --- |

(107)

For det andet betyder det forhold, at der i disse betingelser blev fastsat takster, ruter, frekvenser og tider tjenesterne, ikke nødvendigvis, at der blev pålagt Simet offentlige serviceforpligtelser som et resultat af koncessionerne. I betragtning af, at de leverede ydelser var trafik i fast rute, var det nemlig nødvendigt, at der i de koncessionsbetingelser, hvorved der tillagdes Simet en eksklusiv ret til at levere ydelserne, på forhånd blev fastsat oplysninger om de ydelser, der skulle leveres. Der er ikke fremlagt beviser for formelle anmodninger om at ændre disse betingelser efterfulgt af afslag fra ministeriets side. Simet har heller ikke fremlagt dokumentation, der viser, at disse betingelser blev ensidigt pålagt Simet af de italienske myndigheder, snarere end at de blev foreslået af operatøren til gengæld for retten til at levere tjenesteydelser på et eksklusivt grundlag og efterfølgende godkendt af ministeriet.

| (108) | For det tredje har Simet, for så vidt angår den påståede forpligtelse til at transportere postforsendelser, ikke fremlagt nogen dokumentation for den faktisk ydede service og de dermed forbundne nettoomkostninger. Simet har heller ikke fremlagt dokumentation for, at virksomheden nogensinde har anfægtet bestemmelserne i koncessionsbetingelserne vedrørende transport af postforsendelser. Det kan enten betyde, at ydelse af denne service ikke var i strid med virksomhedens kommercielle interesser, eller at den anså ydelse af denne service som et rimeligt vederlag for retten til at drive den interregionale transport på et eksklusivt grundlag. |
| --- | --- |

(108)

For det tredje har Simet, for så vidt angår den påståede forpligtelse til at transportere postforsendelser, ikke fremlagt nogen dokumentation for den faktisk ydede service og de dermed forbundne nettoomkostninger. Simet har heller ikke fremlagt dokumentation for, at virksomheden nogensinde har anfægtet bestemmelserne i koncessionsbetingelserne vedrørende transport af postforsendelser. Det kan enten betyde, at ydelse af denne service ikke var i strid med virksomhedens kommercielle interesser, eller at den anså ydelse af denne service som et rimeligt vederlag for retten til at drive den interregionale transport på et eksklusivt grundlag.

| (109) | For det fjerde, hvad angår de billetpriser, som Simet kunne opkræve fra passagererne for de ydelser, virksomheden leverede, har de italienske myndigheder erkendt, at der ganske vist indtil år 2001 faktisk fandtes nationale bestemmelser, der fastsatte generelle retningslinjer for prissætningen af bustransportydelser som led i en bredere national transportpolitik og en bredere prispolitik (34), men operatørerne kunne indgive en særlig ansøgning om at måtte anvende en anden billetpris. Dette er tydeligt forklaret i det ministerielle brev, som Simet refererer til (35). Kommissionen noterer sig imidlertid, at Simet ikke har fremlagt nogen beviser for, at virksomheden nogensinde har indgivet en sådan ansøgning til de italienske myndigheder, eller at eventuelle ansøgninger om billetprisændringer i løbet af perioden 1987-2003 nogensinde blev afvist af ministeriet. |
| --- | --- |

(109)

For det fjerde, hvad angår de billetpriser, som Simet kunne opkræve fra passagererne for de ydelser, virksomheden leverede, har de italienske myndigheder erkendt, at der ganske vist indtil år 2001 faktisk fandtes nationale bestemmelser, der fastsatte generelle retningslinjer for prissætningen af bustransportydelser som led i en bredere national transportpolitik og en bredere prispolitik (34), men operatørerne kunne indgive en særlig ansøgning om at måtte anvende en anden billetpris. Dette er tydeligt forklaret i det ministerielle brev, som Simet refererer til (35). Kommissionen noterer sig imidlertid, at Simet ikke har fremlagt nogen beviser for, at virksomheden nogensinde har indgivet en sådan ansøgning til de italienske myndigheder, eller at eventuelle ansøgninger om billetprisændringer i løbet af perioden 1987-2003 nogensinde blev afvist af ministeriet.

| (110) | I modsætning til det af Simet anførte betyder det forhold, at billetpriserne for busdrift i fast rute på lange distancer var »godkendt« af ministeriets provinsmotorkontor (36) samt henvisningen til »regulerede« takster i cirkulære nr. 3/02 af 5. april 2002 (37) ikke, at disse takster ikke oprindeligt var fastsat af operatørerne. Brugen af disse udtryk betyder blot, at der var tale om billetpriser, som blev fastsat på forhånd af hensyn til gennemsigtighed og til oplysning for passagererne og efterfølgende blev godkendt af de kompetente ministerielle tjenester. |
| --- | --- |

(110)

I modsætning til det af Simet anførte betyder det forhold, at billetpriserne for busdrift i fast rute på lange distancer var »godkendt« af ministeriets provinsmotorkontor (36) samt henvisningen til »regulerede« takster i cirkulære nr. 3/02 af 5. april 2002 (37) ikke, at disse takster ikke oprindeligt var fastsat af operatørerne. Brugen af disse udtryk betyder blot, at der var tale om billetpriser, som blev fastsat på forhånd af hensyn til gennemsigtighed og til oplysning for passagererne og efterfølgende blev godkendt af de kompetente ministerielle tjenester.

| (111) | Under alle omstændigheder udgør sådanne foranstaltninger ikke en »tarifpligt« som omhandlet i artikel 2, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 1191/69, som ville have været omfattet af den fælles kompensationsmetode. Sidstnævnte er begrænset til »transportvirksomhedernes forpligtelse til at anvende af myndighederne fastsatte eller godkendte, med virksomhedens forretningsmæssige interesse uforenelige vederlag, som især forekommer ved bestemte grupper af rejsende, bestemte godsarter eller bestemte forbindelser på grund af påbud om eller afslag på ændring af særlige tarifmæssige foranstaltninger«. Definitionen af tarifpligter »gælder hverken for forpligtelser, som for al erhvervsmæssig virksomhed følger af almindelige prispolitiske foranstaltninger, eller for forpligtelser, der følger af foranstaltninger, som med henblik på organisationen af transportmarkedet eller en del af transportmarkedet træffes med hensyn til de almindelige befordringsvederlag og -vilkår«. |
| --- | --- |

(111)

Under alle omstændigheder udgør sådanne foranstaltninger ikke en »tarifpligt« som omhandlet i artikel 2, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 1191/69, som ville have været omfattet af den fælles kompensationsmetode. Sidstnævnte er begrænset til »transportvirksomhedernes forpligtelse til at anvende af myndighederne fastsatte eller godkendte, med virksomhedens forretningsmæssige interesse uforenelige vederlag, som især forekommer ved bestemte grupper af rejsende, bestemte godsarter eller bestemte forbindelser på grund af påbud om eller afslag på ændring af særlige tarifmæssige foranstaltninger«. Definitionen af tarifpligter »gælder hverken for forpligtelser, som for al erhvervsmæssig virksomhed følger af almindelige prispolitiske foranstaltninger, eller for forpligtelser, der følger af foranstaltninger, som med henblik på organisationen af transportmarkedet eller en del af transportmarkedet træffes med hensyn til de almindelige befordringsvederlag og -vilkår«.

| (112) | Hvad angår de ministerielle afslag, som Simet har forelagt, bemærker Kommissionen afslutningsvis, at disse var anmodninger om udvidelse og ikke vedrørte ændringer i den måde, hvorpå levering af eksisterende tjenester fandt sted. En udvidelse af tjenesterne var ikke altid muligt på grund af den måde, hvorpå drift af passagerbefordring i fast rute reguleres i henhold til lov nr. 1822/39. Koncessioner til at levere nye tjenester eller til at udvide omfanget af eksisterende tjenester kunne kun gives i det omfang, de ikke berørte de rettigheder, der tilkom andre operatører med fast rute. Afslag på at starte nye tjenester eller udvide eksisterende tjenester var således resultatet af en afvejning af forskellige erhvervsdrivendes interesser og ikke en konsekvens af at pålægge offentlige serviceforpligtelser som påstået af Simet. |
| --- | --- |

(112)

Hvad angår de ministerielle afslag, som Simet har forelagt, bemærker Kommissionen afslutningsvis, at disse var anmodninger om udvidelse og ikke vedrørte ændringer i den måde, hvorpå levering af eksisterende tjenester fandt sted. En udvidelse af tjenesterne var ikke altid muligt på grund af den måde, hvorpå drift af passagerbefordring i fast rute reguleres i henhold til lov nr. 1822/39. Koncessioner til at levere nye tjenester eller til at udvide omfanget af eksisterende tjenester kunne kun gives i det omfang, de ikke berørte de rettigheder, der tilkom andre operatører med fast rute. Afslag på at starte nye tjenester eller udvide eksisterende tjenester var således resultatet af en afvejning af forskellige erhvervsdrivendes interesser og ikke en konsekvens af at pålægge offentlige serviceforpligtelser som påstået af Simet.

| (113) | Dermed har Simet ikke godtgjort, at de italienske myndigheder ensidigt pålagde virksomheden en offentlig serviceforpligtelse. |
| --- | --- |

(113)

Dermed har Simet ikke godtgjort, at de italienske myndigheder ensidigt pålagde virksomheden en offentlig serviceforpligtelse.

7.2.2.   Er den kompensation, der betales i henhold til denne forpligtelse, i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 1191/69?

| (114) | Under alle omstændigheder, og selv hvis det blev påvist, at et ensidigt pålæg af offentlige serviceforpligtelser forelå i en eller anden form, skulle kompensationen for disse tjenester for at være fritaget for forudgående anmeldelse efter artikel 17, stk. 2, i den nævnte forordning, stadig opfylde kravene i den fælles kompensationsmetode (afdeling IV) i forordning (EØF) nr. 1191/69. Kommissionen mener ikke, at dette er tilfældet. |
| --- | --- |

(114)

Under alle omstændigheder, og selv hvis det blev påvist, at et ensidigt pålæg af offentlige serviceforpligtelser forelå i en eller anden form, skulle kompensationen for disse tjenester for at være fritaget for forudgående anmeldelse efter artikel 17, stk. 2, i den nævnte forordning, stadig opfylde kravene i den fælles kompensationsmetode (afdeling IV) i forordning (EØF) nr. 1191/69. Kommissionen mener ikke, at dette er tilfældet.

| (115) | Kommissionen bemærker først, at artikel 10 i forordning (EØF) nr. 1191/69 bl.a. bestemmer, at størrelsen af kompensationen i tilfælde af en drifts- eller befordringspligt skal svare til forskellen mellem formindskelsen af byrderne og formindskelsen af indtægterne for virksomheder ved en fuldstændig eller delvis ophævelse af forpligtelsen i det pågældende tidsrum. Kommissionen bemærker endvidere, at ifølge Domstolen i Antrop-dommen er kravet i denne bestemmelse ikke opfyldt, når det »ikke på grundlag af sikre oplysninger [fra virksomhedens regnskaber][er] muligt at fastslå forskellen mellem de omkostninger, der kan henføres til virksomhed i de områder, der er omfattet af [de] respektive koncessioner, og de tilsvarende indtægter, og det [...]derfor ikke [er] muligt at beregne den ekstraomkostning, der følger af [den pågældende virksomheds] opfyldelse af forpligtelserne til offentlig tjeneste« (38). |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen bemærker først, at artikel 10 i forordning (EØF) nr. 1191/69 bl.a. bestemmer, at størrelsen af kompensationen i tilfælde af en drifts- eller befordringspligt skal svare til forskellen mellem formindskelsen af byrderne og formindskelsen af indtægterne for virksomheder ved en fuldstændig eller delvis ophævelse af forpligtelsen i det pågældende tidsrum. Kommissionen bemærker endvidere, at ifølge Domstolen i Antrop-dommen er kravet i denne bestemmelse ikke opfyldt, når det »ikke på grundlag af sikre oplysninger [fra virksomhedens regnskaber][er] muligt at fastslå forskellen mellem de omkostninger, der kan henføres til virksomhed i de områder, der er omfattet af [de] respektive koncessioner, og de tilsvarende indtægter, og det [...]derfor ikke [er] muligt at beregne den ekstraomkostning, der følger af [den pågældende virksomheds] opfyldelse af forpligtelserne til offentlig tjeneste« (38).

| (116) | Pr. 1. juli 1992 kræver forordning (EØF) nr. 1191/69 ifølge artikel 1, stk. 5, litra a), desuden, at en transportvirksomhed når den både præsterer tjenesteydelser, der er omfattet af forpligtelser til offentlig tjeneste, og udfører andre aktiviteter, skal drive de pågældende offentlige tjenester i særlige afdelinger, og: (i) regnskabet for hver af disse driftsaktiviteter skal føres særskilt, og de tilsvarende aktiver skal opføres efter gældende regnskabsforskrifter, og ii) udgifterne skal balancere med driftsindtægterne og de offentlige myndigheders indbetalinger uden mulighed for overførsel fra eller til et andet af virksomhedens aktivitetsområder. |
| --- | --- |

(116)

Pr. 1. juli 1992 kræver forordning (EØF) nr. 1191/69 ifølge artikel 1, stk. 5, litra a), desuden, at en transportvirksomhed når den både præsterer tjenesteydelser, der er omfattet af forpligtelser til offentlig tjeneste, og udfører andre aktiviteter, skal drive de pågældende offentlige tjenester i særlige afdelinger, og: (i) regnskabet for hver af disse driftsaktiviteter skal føres særskilt, og de tilsvarende aktiver skal opføres efter gældende regnskabsforskrifter, og ii) udgifterne skal balancere med driftsindtægterne og de offentlige myndigheders indbetalinger uden mulighed for overførsel fra eller til et andet af virksomhedens aktivitetsområder.

| (117) | I det foreliggende tilfælde har Simet ikke gennemført en egentlig kontoadskillelse for de forskellige tjenester, virksomheden præsterede, før 2002, og der kan rejses spørgsmål om soliditeten af omkostningskontiene med hensyn til kontoadskillelse for årene 2002 og 2003, da der ikke er noget bevis for, at disse omkostningskonti blev brugt af virksomhedens ledelse til at udøve kontrol over virksomhedens drift. Artikel 10 er derfor ikke blevet overholdt. |
| --- | --- |

(117)

I det foreliggende tilfælde har Simet ikke gennemført en egentlig kontoadskillelse for de forskellige tjenester, virksomheden præsterede, før 2002, og der kan rejses spørgsmål om soliditeten af omkostningskontiene med hensyn til kontoadskillelse for årene 2002 og 2003, da der ikke er noget bevis for, at disse omkostningskonti blev brugt af virksomhedens ledelse til at udøve kontrol over virksomhedens drift. Artikel 10 er derfor ikke blevet overholdt.

| (118) | For det andet har Simet ikke påvist, at de »økonomiske ulemper ... [blev opgjort] under hensyntagen til forpligtelsens virkninger på virksomhedens samlede drift« (artikel 5, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1191/69), og kravet om at fastsætte størrelsen af kompensationen på forhånd (forordningens artikel 13) var, som der er gjort rede for i afsnit 7.1.2, heller ikke opfyldt. |
| --- | --- |

(118)

For det andet har Simet ikke påvist, at de »økonomiske ulemper ... [blev opgjort] under hensyntagen til forpligtelsens virkninger på virksomhedens samlede drift« (artikel 5, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1191/69), og kravet om at fastsætte størrelsen af kompensationen på forhånd (forordningens artikel 13) var, som der er gjort rede for i afsnit 7.1.2, heller ikke opfyldt.

| (119) | Endelig dækker kompensationsperioden for den anmeldte foranstaltning årene 1987-2003. Men den fælles kompensationsmetode fandt kun anvendelse på interregional bustrafik indtil juli 1992 og blev efterfølgende, ved Rådets forordning (EØF) nr. 1893/91 (39), begrænset til »transportydelser i byer, forstæder eller regioner«. Definitionen af »transportydelser i regioner«, der er opstillet i forordning (EØF) nr. 1191/69 (»transportydelser, der tager sigte på at opfylde transportbehovene i en region«), kan ikke udvides til at omfatte alle transportydelser, der tjener til at opfylde behovene hos befolkningen i en region, og derfor heller ikke til at omfatte interregionale ruter. Dette skyldes, at en så bred fortolkning ville have gjort forordningen stort set ineffektiv, idet medlemsstaterne kunne udelukke virksomheder, hvis aktiviteter udelukkende omfattede »transportydelser i byer, forstæder eller regioner« (40) fra forordningens anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(119)

Endelig dækker kompensationsperioden for den anmeldte foranstaltning årene 1987-2003. Men den fælles kompensationsmetode fandt kun anvendelse på interregional bustrafik indtil juli 1992 og blev efterfølgende, ved Rådets forordning (EØF) nr. 1893/91 (39), begrænset til »transportydelser i byer, forstæder eller regioner«. Definitionen af »transportydelser i regioner«, der er opstillet i forordning (EØF) nr. 1191/69 (»transportydelser, der tager sigte på at opfylde transportbehovene i en region«), kan ikke udvides til at omfatte alle transportydelser, der tjener til at opfylde behovene hos befolkningen i en region, og derfor heller ikke til at omfatte interregionale ruter. Dette skyldes, at en så bred fortolkning ville have gjort forordningen stort set ineffektiv, idet medlemsstaterne kunne udelukke virksomheder, hvis aktiviteter udelukkende omfattede »transportydelser i byer, forstæder eller regioner« (40) fra forordningens anvendelsesområde.

| (120) | Kommissionen finder derfor, at den anmeldte kompensation ikke er i overensstemmelse med den fælles kompensationsmetode i forordning (EØF) nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen finder derfor, at den anmeldte kompensation ikke er i overensstemmelse med den fælles kompensationsmetode i forordning (EØF) nr. 1191/69.

7.2.3.   Konklusion vedrørende fritagelse for at anmelde

| (121) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den kompensation, som Consiglio di Stato finder skal betales til Simet for levering af interregional bustransport i perioden 1987-2003, ikke var fritaget fra obligatorisk forudgående anmeldelse efter artikel 17, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(121)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den kompensation, som Consiglio di Stato finder skal betales til Simet for levering af interregional bustransport i perioden 1987-2003, ikke var fritaget fra obligatorisk forudgående anmeldelse efter artikel 17, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69.

7.3.   STØTTENS FORENELIGHED

| (122) | Da det ikke er påvist, at kompensationen var fritaget for forudgående anmeldelse efter artikel 17, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69, skal foreneligheden af disse betalinger med det indre marked undersøges, da de, som der er gjort rede for i afsnit 7.1 ovenfor, udgør statsstøtte efter TEUF artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(122)

Da det ikke er påvist, at kompensationen var fritaget for forudgående anmeldelse efter artikel 17, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69, skal foreneligheden af disse betalinger med det indre marked undersøges, da de, som der er gjort rede for i afsnit 7.1 ovenfor, udgør statsstøtte efter TEUF artikel 107, stk. 1.

| (123) | Kommissionen er af den opfattelse, at undersøgelsen af den anmeldte foranstaltnings forenelighed bør ske i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007, der trådte i kraft den 3. december 2009 og ophævede forordning (EØF) nr. 1191/69, da det er den lovgivning, der er gældende på det tidspunkt, hvor denne beslutning vedtages (41). Kommissionen bemærker i den forbindelse, at den kompensation, som Simet har fået tilkendt af Consiglio di Stato, endnu ikke er udbetalt, hvorfor den dato, hvor virkningerne af den planlagte støtte ville vise sig, er den samme som den, på hvilken Kommissionen vedtager beslutningen om støttens forenelighed med det indre marked (42). Desuden er det tvivlsomt, om en ret til kompensation uigenkaldeligt blev givet til Simet forud for dom 1405/2010, der blev afsagt af Consiglio di Stato den 9. marts 2010, og som forpligter den italienske stat til at foretage disse betalinger til den pågældende virksomhed. Som der er gjort rede for i pkt. (94) ovenfor siges det i de koncessionsbetingelser, som Simet påberåber sig som grundlag for at vise, at en offentlig serviceforpligtelse blev pålagt virksomheden, at udførelsen af tjenesten ikke giver virksomheden ret til et tilskud eller kompensation af nogen art, og at tjenesten drives helt på virksomhedens egen risiko. Endelig bør det understreges, at størrelsen af den kompensation, der skal betales til Simet endnu ikke er blevet besluttet af Consiglio di Stato. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen er af den opfattelse, at undersøgelsen af den anmeldte foranstaltnings forenelighed bør ske i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007, der trådte i kraft den 3. december 2009 og ophævede forordning (EØF) nr. 1191/69, da det er den lovgivning, der er gældende på det tidspunkt, hvor denne beslutning vedtages (41). Kommissionen bemærker i den forbindelse, at den kompensation, som Simet har fået tilkendt af Consiglio di Stato, endnu ikke er udbetalt, hvorfor den dato, hvor virkningerne af den planlagte støtte ville vise sig, er den samme som den, på hvilken Kommissionen vedtager beslutningen om støttens forenelighed med det indre marked (42). Desuden er det tvivlsomt, om en ret til kompensation uigenkaldeligt blev givet til Simet forud for dom 1405/2010, der blev afsagt af Consiglio di Stato den 9. marts 2010, og som forpligter den italienske stat til at foretage disse betalinger til den pågældende virksomhed. Som der er gjort rede for i pkt. (94) ovenfor siges det i de koncessionsbetingelser, som Simet påberåber sig som grundlag for at vise, at en offentlig serviceforpligtelse blev pålagt virksomheden, at udførelsen af tjenesten ikke giver virksomheden ret til et tilskud eller kompensation af nogen art, og at tjenesten drives helt på virksomhedens egen risiko. Endelig bør det understreges, at størrelsen af den kompensation, der skal betales til Simet endnu ikke er blevet besluttet af Consiglio di Stato.

| (124) | Forordning (EF) nr. 1370/2007 regulerer indgåelse af kontrakt om offentlig trafikbetjening som defineret i forordningens artikel 2, litra i) inden for offentlig personbefordring ad vej og med jernbane. Ifølge forordningens artikel 9, stk. 1 er »kompensationer for offentlig trafikbetjening i forbindelse med drift af offentlig personbefordring ... der ydes i overensstemmelse med denne forordnings bestemmelser, [...] forenelige med [det indre marked]. Sådanne kompensationer er fritaget for den pligt til forudgående underretning, der er fastsat i traktatens artikel [108, stk. 3].« |
| --- | --- |

(124)

Forordning (EF) nr. 1370/2007 regulerer indgåelse af kontrakt om offentlig trafikbetjening som defineret i forordningens artikel 2, litra i) inden for offentlig personbefordring ad vej og med jernbane. Ifølge forordningens artikel 9, stk. 1 er »kompensationer for offentlig trafikbetjening i forbindelse med drift af offentlig personbefordring ... der ydes i overensstemmelse med denne forordnings bestemmelser, [...] forenelige med [det indre marked]. Sådanne kompensationer er fritaget for den pligt til forudgående underretning, der er fastsat i traktatens artikel [108, stk. 3].«

| (125) | Af de grunde, der er anført nedenfor, mener Kommissionen, at den anmeldte kompensation ikke opfylder betingelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007, og derfor kan den ikke erklæres forenelig med det indre marked på grundlag af forordningens artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

(125)

Af de grunde, der er anført nedenfor, mener Kommissionen, at den anmeldte kompensation ikke opfylder betingelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007, og derfor kan den ikke erklæres forenelig med det indre marked på grundlag af forordningens artikel 9, stk. 1.

| (126) | Kommissionen bemærker især, at selv om koncessionsbetingelserne opfyldte kravene i henhold til artikel 2, litra i), i forordning (EF) nr. 1370/2007 for definitionen af en kontrakt om offentlig trafikbetjening, er det ikke alle bestemmelserne i forordningens artikel 4, som fastlægger det obligatoriske indhold i kontrakter om offentlig trafikbetjening og generelle regler, der er overholdt. For eksempel kræves det i artikel 4, stk. 1, litra b, at de parametre, på grundlag af hvilke kompensationen beregnes, skal være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde, således at overkompensation udelukkes, mens der i artikel 4, stk. 1, litra c) og artikel 4, stk. 2, fastlægges ordninger med hensyn til fordelingen af omkostninger og indtægter. Som der er gjort rede for i forbindelse med Kommissionens undersøgelse af det andet kriterium i Altmark-dommen i afsnit 7.1.2, er det i de pågældende koncessionsbetingelser fastsat, at udførelsen af tjenesten ikke giver Simet nogen ret til et tilskud eller kompensation af nogen art, og at tjenesten drives helt på virksomhedens egen risiko. En sådan udelukkelse af kompensation indebærer nødvendigvis, at kompensationsparametrene ikke er blevet fastlagt på forhånd, hvorfor artikel 4 i forordningen ikke er overholdt. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen bemærker især, at selv om koncessionsbetingelserne opfyldte kravene i henhold til artikel 2, litra i), i forordning (EF) nr. 1370/2007 for definitionen af en kontrakt om offentlig trafikbetjening, er det ikke alle bestemmelserne i forordningens artikel 4, som fastlægger det obligatoriske indhold i kontrakter om offentlig trafikbetjening og generelle regler, der er overholdt. For eksempel kræves det i artikel 4, stk. 1, litra b, at de parametre, på grundlag af hvilke kompensationen beregnes, skal være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde, således at overkompensation udelukkes, mens der i artikel 4, stk. 1, litra c) og artikel 4, stk. 2, fastlægges ordninger med hensyn til fordelingen af omkostninger og indtægter. Som der er gjort rede for i forbindelse med Kommissionens undersøgelse af det andet kriterium i Altmark-dommen i afsnit 7.1.2, er det i de pågældende koncessionsbetingelser fastsat, at udførelsen af tjenesten ikke giver Simet nogen ret til et tilskud eller kompensation af nogen art, og at tjenesten drives helt på virksomhedens egen risiko. En sådan udelukkelse af kompensation indebærer nødvendigvis, at kompensationsparametrene ikke er blevet fastlagt på forhånd, hvorfor artikel 4 i forordningen ikke er overholdt.

| (127) | Endvidere bestemmes det i artikel 6, stk. 1, at i tilfælde af direkte tildelte kontrakter om offentlig trafikbetjening skal kompensationen være i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007 og med de bestemmelser, der er fastsat i bilaget, for at sikre, at kompensationen ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at udføre den offentlige serviceforpligtelse. I det nævnte bilag kræves bl.a. en regnskabsmæssig udskilning (punkt 5), og det angiver, hvordan det maksimale kompensationsbeløb bør fastlægges. |
| --- | --- |

(127)

Endvidere bestemmes det i artikel 6, stk. 1, at i tilfælde af direkte tildelte kontrakter om offentlig trafikbetjening skal kompensationen være i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007 og med de bestemmelser, der er fastsat i bilaget, for at sikre, at kompensationen ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at udføre den offentlige serviceforpligtelse. I det nævnte bilag kræves bl.a. en regnskabsmæssig udskilning (punkt 5), og det angiver, hvordan det maksimale kompensationsbeløb bør fastlægges.

| (128) | Som anført i afsnit (115) ovenfor anvendte Simet i størstedelen af den anmeldte periode (mellem 1987 og 2001) ikke en egentlig kontoadskillelse, ligesom der kunne rejses spørgsmål om soliditeten af omkostningskontiene for 2002 og 2003. Derfor er det umuligt at bevise, at den kompensation, der i sidste ende ydes, uanset dens størrelse, ikke er større end den økonomiske nettovirkning, dvs. summen af de virkninger — såvel positive som negative — som opfyldelse af den offentlige serviceforpligtelse har for de omkostninger og indtægter, som en operatør af offentlig trafikbetjening har (bilagets punkt 2). |
| --- | --- |

(128)

Som anført i afsnit (115) ovenfor anvendte Simet i størstedelen af den anmeldte periode (mellem 1987 og 2001) ikke en egentlig kontoadskillelse, ligesom der kunne rejses spørgsmål om soliditeten af omkostningskontiene for 2002 og 2003. Derfor er det umuligt at bevise, at den kompensation, der i sidste ende ydes, uanset dens størrelse, ikke er større end den økonomiske nettovirkning, dvs. summen af de virkninger — såvel positive som negative — som opfyldelse af den offentlige serviceforpligtelse har for de omkostninger og indtægter, som en operatør af offentlig trafikbetjening har (bilagets punkt 2).

| (129) | Fraværet af forudfastlagte kompensationsparametre medfører desuden, at enhver omkostningsfordeling nødvendigvis må gennemføres efterfølgende på grundlag af vilkårlige antagelser, således som det blev gjort i både den oprindelige rapport og i flertalsrapporten. Kommissionen kan imidlertid ikke acceptere de antagelser, der blev gjort i flertalsrapporten, nemlig at hver eneste tjeneste udført af virksomheden nødvendigvis skulle udgøre den samme forholdsmæssige andel af indtægterne og omkostningerne i et givet år. Da en efterfølgende beregning nødvendigvis vil resultere i fuld kompensation for de omkostninger, der er afholdt ved udførelsen af tjenesten, mener Kommissionen endvidere, at en forrentning af egenkapitalen, der overstiger den relevante swaprente plus 100 basispoint, som blev anvendt i både den oprindelige rapport og i flertalsrapporten, normalt ikke vil blive betragtet som et passende grundlag for beregningen af en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

(129)

Fraværet af forudfastlagte kompensationsparametre medfører desuden, at enhver omkostningsfordeling nødvendigvis må gennemføres efterfølgende på grundlag af vilkårlige antagelser, således som det blev gjort i både den oprindelige rapport og i flertalsrapporten. Kommissionen kan imidlertid ikke acceptere de antagelser, der blev gjort i flertalsrapporten, nemlig at hver eneste tjeneste udført af virksomheden nødvendigvis skulle udgøre den samme forholdsmæssige andel af indtægterne og omkostningerne i et givet år. Da en efterfølgende beregning nødvendigvis vil resultere i fuld kompensation for de omkostninger, der er afholdt ved udførelsen af tjenesten, mener Kommissionen endvidere, at en forrentning af egenkapitalen, der overstiger den relevante swaprente plus 100 basispoint, som blev anvendt i både den oprindelige rapport og i flertalsrapporten, normalt ikke vil blive betragtet som et passende grundlag for beregningen af en rimelig fortjeneste.

| (130) | Kommissionen mener derfor, at den kompensation, som Consiglio di Stato har truffet bestemmelse om, og som ikke er fastsat i koncessionsbetingelserne, ikke ville blive ydet i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007, og at den anmeldte foranstaltning derfor er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen mener derfor, at den kompensation, som Consiglio di Stato har truffet bestemmelse om, og som ikke er fastsat i koncessionsbetingelserne, ikke ville blive ydet i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007, og at den anmeldte foranstaltning derfor er uforenelig med det indre marked.

| (131) | Hvad endelig angår Simets påstand om, at Consiglio di Statos dom 1405/2010 ikke vedrører en tildeling af kompensation for offentlig tjeneste baseret på den gældende forordning, men udgør en tilkendelse af erstatning i forbindelse med en tilsidesættelse af forordning (EØF) nr. 1191/69, som stammer fra den påståede ulovlige ensidige pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser i henhold til forordningens artikel 1, stk. 3 og stk. 5, bemærker Kommissionen, at der ganske vist ikke findes nogen henvisning til forordning (EØF) nr. 1191/69 i konklusionen i dom 1405/2010, men dommen henviser faktisk til Simets ret til at modtage beløb i form af kompensation i henhold til artikel 6, 10 og 11 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som skal fastsættes af myndighederne på grundlag af pålidelige data (43). Endvidere forkastede Consiglio di Stato selv i dom 1405/2010 Simets erstatningskrav, som retten forstod skulle dække de resterende tab, der ikke var dækket af den kompensation, der skulle gives, samt virksomhedens krav vedrørende ugrundet berigelse, da den principale påstand om kompensation i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 var taget til følge (44). Således udtaler Consiglio di Stato i dommens punkt 3.3: »Ingen af de af appellanten fremsatte erstatningskrav kan accepteres på nuværende tidspunkt, fordi man først vil vide, om der vil være et yderligere tab, der ikke er dækket af det fastlagte beløb, og som skal opgøres og bevises af den pågældende virksomhed, når administrationen har fastlagt det beløb, der er nævnt ovenfor.« |
| --- | --- |

(131)

Hvad endelig angår Simets påstand om, at Consiglio di Statos dom 1405/2010 ikke vedrører en tildeling af kompensation for offentlig tjeneste baseret på den gældende forordning, men udgør en tilkendelse af erstatning i forbindelse med en tilsidesættelse af forordning (EØF) nr. 1191/69, som stammer fra den påståede ulovlige ensidige pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser i henhold til forordningens artikel 1, stk. 3 og stk. 5, bemærker Kommissionen, at der ganske vist ikke findes nogen henvisning til forordning (EØF) nr. 1191/69 i konklusionen i dom 1405/2010, men dommen henviser faktisk til Simets ret til at modtage beløb i form af kompensation i henhold til artikel 6, 10 og 11 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som skal fastsættes af myndighederne på grundlag af pålidelige data (43). Endvidere forkastede Consiglio di Stato selv i dom 1405/2010 Simets erstatningskrav, som retten forstod skulle dække de resterende tab, der ikke var dækket af den kompensation, der skulle gives, samt virksomhedens krav vedrørende ugrundet berigelse, da den principale påstand om kompensation i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 var taget til følge (44). Således udtaler Consiglio di Stato i dommens punkt 3.3: »Ingen af de af appellanten fremsatte erstatningskrav kan accepteres på nuværende tidspunkt, fordi man først vil vide, om der vil være et yderligere tab, der ikke er dækket af det fastlagte beløb, og som skal opgøres og bevises af den pågældende virksomhed, når administrationen har fastlagt det beløb, der er nævnt ovenfor.«

| (132) | Under alle omstændigheder mener Kommissionen, at en tilkendelse af erstatning til Simet for de italienske myndigheders påståede ulovlige ensidige pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser, beregnet på grundlag af den fælles kompensationsmetode i forordning (EØF) nr. 1191/69, vil være i strid med traktatens artikel 107 og 108. Dette skyldes, at en sådan tilkendelse ville frembringe nøjagtig samme resultat for Simet som en tilkendelse af kompensation for offentlig tjeneste for den pågældende periode, på trods af at koncessionsbetingelserne for de pågældende tjenesteydelser hverken var fritaget for forhåndsanmeldelse eller var i overensstemmelse med de materielle krav i forordning (EØF) nr. 1191/69 og forordning (EF) nr. 1370/2007, således som det er påvist ovenfor. Den omstændighed, at en sådan erstatning skulle kunne tilkendes, ville således reelt gør det muligt at omgå statsstøttereglerne og de af EU-lovgiveren opstillede betingelser, hvorunder de kompetente myndigheder, når de pålægger eller indgår kontrakter vedrørende offentlige serviceforpligtelser, kompenserer operatører af offentlig trafikbetjening for omkostninger til gengæld for opfyldelsen af forpligtelsen til offentlig trafikbetjening. Endelig, som tidligere nævnt, gav de koncessionsbetingelser, i henhold til hvilke Simet præsterede transportydelserne, ikke mulighed for betaling af nogen økonomisk kompensation. Simet indgik aftale om at udføre tjenesterne i henhold til de betingelser, der var anført i koncessionerne, og på virksomhedens egen risiko. |
| --- | --- |

(132)

Under alle omstændigheder mener Kommissionen, at en tilkendelse af erstatning til Simet for de italienske myndigheders påståede ulovlige ensidige pålæggelse af offentlige serviceforpligtelser, beregnet på grundlag af den fælles kompensationsmetode i forordning (EØF) nr. 1191/69, vil være i strid med traktatens artikel 107 og 108. Dette skyldes, at en sådan tilkendelse ville frembringe nøjagtig samme resultat for Simet som en tilkendelse af kompensation for offentlig tjeneste for den pågældende periode, på trods af at koncessionsbetingelserne for de pågældende tjenesteydelser hverken var fritaget for forhåndsanmeldelse eller var i overensstemmelse med de materielle krav i forordning (EØF) nr. 1191/69 og forordning (EF) nr. 1370/2007, således som det er påvist ovenfor. Den omstændighed, at en sådan erstatning skulle kunne tilkendes, ville således reelt gør det muligt at omgå statsstøttereglerne og de af EU-lovgiveren opstillede betingelser, hvorunder de kompetente myndigheder, når de pålægger eller indgår kontrakter vedrørende offentlige serviceforpligtelser, kompenserer operatører af offentlig trafikbetjening for omkostninger til gengæld for opfyldelsen af forpligtelsen til offentlig trafikbetjening. Endelig, som tidligere nævnt, gav de koncessionsbetingelser, i henhold til hvilke Simet præsterede transportydelserne, ikke mulighed for betaling af nogen økonomisk kompensation. Simet indgik aftale om at udføre tjenesterne i henhold til de betingelser, der var anført i koncessionerne, og på virksomhedens egen risiko.

| (133) | Derfor kan Kommissionen ikke acceptere Simets påstand om, at Consiglio di Statos dom 1405/2010 udgør en tilkendelse af erstatning i forbindelse med en tilsidesættelse af forordning (EØF) nr. 1191/69 og ikke en ydelse af kompensation for offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

(133)

Derfor kan Kommissionen ikke acceptere Simets påstand om, at Consiglio di Statos dom 1405/2010 udgør en tilkendelse af erstatning i forbindelse med en tilsidesættelse af forordning (EØF) nr. 1191/69 og ikke en ydelse af kompensation for offentlig tjeneste.

8.   KONKLUSION

| (134) | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte i henhold til artikel traktatens 107, stk. 1, som er uforenelig med det indre marked, |
| --- | --- |

(134)

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte i henhold til artikel traktatens 107, stk. 1, som er uforenelig med det indre marked,

TRUFFET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De kompensationsbetalinger til Simet, som de italienske myndigheder har anmeldt, udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Støtten var ikke fritaget for forhåndsanmeldelse i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69.

Støtten er ikke forenelig med det indre marked, da betingelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007 ikke er til stede. De italienske myndigheder kan derfor ikke gennemføre støtten.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. oktober 2013.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 216 af 21.7.2010, s. 45.

1

(2)  Lov af 28. september 1939 — Regler om bustransport med passagerer, bagage og landbrugspakker på grundlag af en koncession givet til private erhvervsdrivende (reglerne er senere erstattet af lovdekret 285/2005).

2

(3)  Se http://ngs.Simetspa.it/portale/azienda/

3

(4)  Simets brev af 22. oktober 1999, skr. nr. 175/99.

4

(5)  Præsidentdekret af 22. april 1994 — Bestemmelser om forenkling af koncessionsproceduren for almindelige buslinjer under statens ansvarsområde.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1).

6

(7)  Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 af 26. juni 1969 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (EFT L 156 af 28.6.1969, s. 1).

7

(8)  For hvert år, der behandles, udgjorde den årlige kompensation summen af underskud fra tab på driften, finansielle omkostninger og forrentning af egenkapitalen. Beregningen var baseret på en række teoretiske antagelser, herunder antagelser om de operationelle omkostninger i forbindelse med interregionale busruter i årene før 2000, da der ikke eksisterede nogen adskillelse af kontiene i denne periode. Den krævede forrentning af egenkapital investeret i busdrift i fast rute blev anslået til mellem 20 % og 36 % for perioden 1987 til 2003. Da den årlige kompensation ikke blev betalt i de år, for hvilke den var beregnet, opgjorde konsulenten dens nettonutidsværdi (NNV). Beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren indeholder flere detaljer om den metode, der anvendtes i denne indledende beregning.

8

(9)  I henhold til artikel 9 i lovdekret 285/2005, der ophævede lov 1822/39, kan koncessionerne for rutedrift i henhold til lov 1822/1939 forlænges indtil udgangen af 2013.

9

(10)  Tilsyneladende i lyset af ændringerne til Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (EFT L 222, 14.8.1978, s. 11).

10

(11)  Se foregående fodnote.

11

(12)  Dette tal blev taget fra en database udarbejdet af professor A. Damodaran. Se www.damodaran.com

12

(13)  Et mål for volatiliteten eller systematisk risiko ved et værdipapir eller en portefølje i forhold til markedet som helhed.

13

(14)  Ugearet beta = beta for selskabet uden nogen gæld.

14

Ugearet beta

(15)  Dette tal blev taget fra en database udarbejdet af professor A. Damodaran. Se www.damodaran.com, »biler og lastbiler«.

15

(16)  Sag C-280/00, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg, dom af 24.7.2003, Sml. 2003 I, s. 7747.

16

Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg

(17)  Se artikel 1, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 1191/69 som ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 1893/91 af 20. juni 1991 om ændring af forordning (EØF) nr. 1191/69 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (EFT L 169 af 29.6.1991, s. 1).

17

(18)  Indtil 2000 blev der ikke foretaget nogen kontoadskillelse overhovedet.

18

(19)  Datoen for ikrafttrædelsen af forordning (EØF) nr. 1893/91.

19

(20)  Simets brev af 22. oktober 1999, skr. nr. 175/99.

20

(21)  Der fandtes ingen kontoadskillelse overhovedet før år 2000.

21

(22)  Kommissionen har ikke analyseret andet forelagt materiale, da det ikke vedrører den periode, der er omfattet af Consiglio di Statos beslutninger.

22

(23)  Efterfølgende ophævet og erstattet af lovdekret nr. 285/2005.

23

(24)  Artikel 2, stk. 2, litra e), i præsidentdekret nr. 369 af 22. april 1994.

24

(25)  For eksempel accepterede ministeriet i 1992, at busstoppesteder af sikkerhedsgrunde skulle flyttes på ruten Rossano-Napoli, og i 2000 accepterede ministeriet af hensyn til omkostningseffektiviteten yderligere stoppesteder og ruteændringer med henblik på at betjene nye lokaliteter på ruten Cosenza- Firenze og ruten Cosenza-Pisa. De italienske myndigheder har herudover bemærket, at den af Simet forelagte dokumentation viste, at ministeriet i 1992 accepterede den forhøjelse af billetprisen, som Simet havde anmodet om, på ruten Rossano-Napoli.

25

(26)  Der fastlagde et loft over takststigninger for almindelig busdrift i fast rute, der svarede til inflationen.

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til det internationale marked for buskørsel og om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006 (EFT L 300 af 14.11.2009, s. 88).

27

(28)  I punkt 6 i hver enkelt af koncessionsbetingelserne siges det klart, at køreplanerne og billetpriserne skal være dem, der er godkendt af ministeriets provinsmotorkontor.

28

(29)  Dom 1405/2010 henviser til retten til at modtage beløb som kompensation i henhold til artikel 6, 10 og 11 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som skal fastsættes af administrationen på grundlag af pålidelige data (side 21, punkt 3.3 i dommen). Desuden bekræfter Consiglio di Stato i punkt 3.3, at det ikke har taget stilling til erstatning, fordi: »Ingen af de af appellanten fremsatte erstatningskrav kan accepteres på nuværende tidspunkt, fordi man først vil vide, om der vil være et yderligere tab, der ikke er dækket af det fastlagte beløb, og som skal opgøres og bevises af den pågældende virksomhed, når administrationen har fastlagt det beløb, der er nævnt ovenfor.«

29

Ingen af de af appellanten fremsatte erstatningskrav kan accepteres på nuværende tidspunkt, fordi man først vil vide, om der vil være et yderligere tab, der ikke er dækket af det fastlagte beløb, og som skal opgøres og bevises af den pågældende virksomhed, når administrationen har fastlagt det beløb, der er nævnt ovenfor.

(30)  Sag C-280/00, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg, dom af 24.7.2003, Sml. 2003 I, s. 7747, præmis 87 og 88.

30

Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg

(31)  Præmis 79.

31

(32)  Sag T-157/01, Danske Busvognmænd, dom af 16.3.2004, Sml. II, s. 917, præmis 77 til 79.

32

(33)  Se afsnit 5.

33

(34)  Indtil udgangen af 1991 bestemtes det i cirkulære 13/74 af 30. april 1974, at taksterne på interregionale busruter normalt skulle svare til dem, der anvendte for jernbanetransport på anden klasse. Senere, mellem 1992 og 2000, hed det i memorandum nr. 801 af 17. marts 1992, at takstforhøjelser normalt skulle holdes inden for inflationsraten, som på det tidspunkt blev oplyst af det tværministerielle prissætningsudvalg.

34

(35)  Brev fra provinskontoret i Catanzaro nr. A/7302 af 3. juli 1992.

35

(36)  Punkt 6 i koncessionsbetingelserne.

36

(37)  Punkt 2 i cirkulære nr. 3/02 af 5. april 2002, der gav vejledning om konvertering af billetpriser i lire til euro.

37

(38)  Sag C-504/07, Antrop, dom af 7. maj 2009, Sml. I, s. 3867.

38

(39)  EFT L 169 af 29.6.1991, s. 1.

39

(40)  Artikel 1, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69.

40

(41)  Kommissionen henviser i denne forbindelse til den argumentation, der er anført i punkt (307) til (313) i dens afgørelse af 24. februar 2010 i sag C 41/08 (ex NN 35/08) vedrørende kontrakter om offentlig trafikbetjening mellem Transportministeriet og Danske Statsbaner (EUT L 7 af 11.1.2011, s. 1). Afgørelsen blev annulleret af Retten i sag T-92/11 Jørgen Andersen mod Europa-Kommissionen, dom af 20. marts 2013, endnu ikke offentliggjort i Samlingen af afgørelser, som er appelleret til Domstolen i sag C 303/13. Udfaldet af appellen er ikke relevant for udfaldet af den foreliggende sag, da Retten i den appellerede dom bekræftede, at det med hensyn til støtte, der er blevet anmeldt, men ikke betalt, er de regler, principper og kriterier for vurdering af foreneligheden af statsstøtte, der er i kraft på det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer sin beslutning, der skal finde anvendelse (se præmis 39 i dommen).

41

Jørgen Andersen

Europa-Kommissionen

(42)  Sag C-334/07 P, Kommissionen mod Freistaat Sachsen, dom af 11. december 2008, Sml. I, s. 9465, præmis 50 og 53, sag T-3/09 Italien mod Kommissionen, dom af 3. februar 2011, Sml. II, s. 95, præmis 60.

42

Kommissionen

Freistaat Sachsen

Italien

Kommissionen

(43)  Punkt 3.3 i dom 1405/2010.

43

(44)  Punkt 3.4 i dom 1405/2010.

44

---

| 16.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/68

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 20. marts 2014

om fastlæggelse af Den Europæiske Unions holdning til en afgørelse truffet af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår tilføjelse af specifikationer for computerservere og nødstrømsforsyninger til aftalens bilag C og revision af specifikationerne vedrørende skærme og billedreproducerende udstyr i aftalens bilag C

(EØS-relevant tekst)

(2014/202/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets afgørelse 2013/107/EU af 13. november 2012 om indgåelse på Unionens vegne af aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (1), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge aftalen skal Europa-Kommissionen sammen med Den Amerikanske Miljøstyrelse (Environmental Protection Agency — EPA) udvikle og med jævne mellemrum revidere specifikationerne for kontorudstyr og dermed ændre bilag C til aftalen. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge aftalen skal Europa-Kommissionen sammen med Den Amerikanske Miljøstyrelse (Environmental Protection Agency — EPA) udvikle og med jævne mellemrum revidere specifikationerne for kontorudstyr og dermed ændre bilag C til aftalen.

| (2) | Den Europæiske Unions holdning til ændringen af specifikationerne skal fastlægges af Kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Den Europæiske Unions holdning til ændringen af specifikationerne skal fastlægges af Kommissionen.

| (3) | Foranstaltningerne i denne beslutning tager hensyn til udtalelse fra EU-rådet for Energy Star-programmet, jf. artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 106/2008 af 15. januar 2008 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (2), som ændret ved forordning (EU) nr. 174/2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne beslutning tager hensyn til udtalelse fra EU-rådet for Energy Star-programmet, jf. artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 106/2008 af 15. januar 2008 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (2), som ændret ved forordning (EU) nr. 174/2013 (3).

| (4) | Specifikationerne for skærme i bilag C, del II, og billedreproducerende udstyr i bilag C, del III, bør ophæves og erstattes af de specifikationer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse — |
| --- | --- |

(4)

Specifikationerne for skærme i bilag C, del II, og billedreproducerende udstyr i bilag C, del III, bør ophæves og erstattes af de specifikationer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Vedlagte udkast til afgørelse danner grundlag for den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage vedrørende administrationsenhedernes afgørelse i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for skærme og billedreproducerende udstyr i aftalens bilag C, del II og III.

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. marts 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 63 af 6.3.2013, s. 5.

1

(2)  EUT L 39 af 13.2.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 63 af 6.3.2013, s. 1.

3

---

BILAG I

UDKAST TIL AFGØRELSE

af ...

truffet af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår tilføjelse af specifikationer for computerservere og nødstrømsforsyninger til aftalens bilag C og revision af specifikationer for skærme og billedreproducerende udstyr i aftalens bilag C

ADMINISTRATIONSENHEDERNE HAR —

under henvisning til aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, særlig artikel XII, og ud fra følgende betragtning:

Specifikationer for de nye produkter »computerservere« og »nødstrømsforsyninger« bør tilføjes til aftalen, og de nuværende specifikationer for produkttyperne »billedreproducerende udstyr« og »skærme« bør revideres —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Del I »Skærmspecifikationer«, del II »Specifikationer for nødstrømsforsyninger«, del III »Specifikationer for computerservere« og del IV »Specifikationer for billedreproducerende udstyr« tilføjes til bilag C til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, jf. det følgende.

Del II »Skærmspecifikationer« og del III »billedreproducerende udstyr« i det nuværende bilag C til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr ophæves.

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne afgørelse udfærdiges i to eksemplarer og underskrives af medformændene.

Undertegnet i Washington, den [...]

[...]

på vegne af United States Environmental Protection Agency

Undertegnet i Bruxelles, den [...]

[...]

på vegne af Den Europæiske Union

---

BILAG II

BILAG C

DEL II TIL AFTALEN

»I.   SKÆRMSPECIFIKATIONER

1.   Definitioner

1.1.   Produkttyper

Elektronisk skærm (skærm): Et produkt, der fås i handelen, bestående af en billedskærm med tilhørende elektronik, ofte indkapslet i et fælles kabinet, hvis hovedfunktion er at vise visuel information fra 1) en computer, en arbejdsstation eller en server ved hjælp af en eller flere indgange (f.eks. VGA, DVI, HDMI, Display Port, IEEE 1394, USB), 2) eksterne lagermedier (f.eks. USB-flashdrev, hukommelseskort) eller 3) en netværksforbindelse.

| a) | Computerskærm: elektronisk enhed, typisk med en diagonal skærmstørrelse på mere end 12 tommer og en pixeltæthed større end 5 000 pixels pr. kvadrattomme (pixels/in2), der viser en computers brugergrænseflade og åbne programmer og giver brugeren mulighed for at interagere med computeren, typisk ved hjælp af et tastatur og en mus.
  Højtydende skærm: computerskærm, der indeholder alle de følgende funktioner:






  i) | et kontrastforhold på mindst 60:1 målt ved en horisontal synsvinkel på mindst 85°, med eller uden dækglas over skærmen |
| --- | --- | --- |

a)

Computerskærm: elektronisk enhed, typisk med en diagonal skærmstørrelse på mere end 12 tommer og en pixeltæthed større end 5 000 pixels pr. kvadrattomme (pixels/in2), der viser en computers brugergrænseflade og åbne programmer og giver brugeren mulighed for at interagere med computeren, typisk ved hjælp af et tastatur og en mus.

Højtydende skærm: computerskærm, der indeholder alle de følgende funktioner:

i)

et kontrastforhold på mindst 60:1 målt ved en horisontal synsvinkel på mindst 85°, med eller uden dækglas over skærmen

| ii) | en standardopløsning, der er større end eller lig med 2,3 megapixels (MP) og |
| --- | --- |

ii)

en standardopløsning, der er større end eller lig med 2,3 megapixels (MP) og

| iii) | et farvespektrum på mindst sRGB som defineret i IEC 61966 2-1. Skift i farvespektret er tilladt, så længe 99 % eller derover af de definerede sRGB-farver understøttes. |
| --- | --- |

iii)

et farvespektrum på mindst sRGB som defineret i IEC 61966 2-1. Skift i farvespektret er tilladt, så længe 99 % eller derover af de definerede sRGB-farver understøttes.

| b) | Digital billedramme: en elektronisk enhed, typisk med en diagonal skærmstørrelse på mindre end 12 tommer, hvis primære funktion er at vise digitale billeder. Den kan også have indbygget et programmerbart ur, tilstedeværelsessensor, lyd, video eller bluetooth eller trådløs forbindelse. |
| --- | --- |

b)

Digital billedramme: en elektronisk enhed, typisk med en diagonal skærmstørrelse på mindre end 12 tommer, hvis primære funktion er at vise digitale billeder. Den kan også have indbygget et programmerbart ur, tilstedeværelsessensor, lyd, video eller bluetooth eller trådløs forbindelse.

| c) | Digitalt skilt: en elektronisk enhed, typisk med en diagonal skærmstørrelse på mere end 12 tommer og en pixeltæthed, der er mindre end eller lig med 5 000 pixels/in2. Den markedsføres typisk som et kommercielt skilt til brug i områder, hvor den skal kunne ses af flere personer i ikke-skrivebordsbaserede miljøer som detailbutikker eller stormagasiner, restauranter, museer, hoteller, udendørs faciliteter, lufthavne, konferencelokaler eller klasseværelser. |
| --- | --- |

c)

Digitalt skilt: en elektronisk enhed, typisk med en diagonal skærmstørrelse på mere end 12 tommer og en pixeltæthed, der er mindre end eller lig med 5 000 pixels/in2. Den markedsføres typisk som et kommercielt skilt til brug i områder, hvor den skal kunne ses af flere personer i ikke-skrivebordsbaserede miljøer som detailbutikker eller stormagasiner, restauranter, museer, hoteller, udendørs faciliteter, lufthavne, konferencelokaler eller klasseværelser.

1.2.   Ekstern strømforsyning (EPS): kaldes også for ekstern strømkilde. En komponent indbygget i et separat fysisk kabinet uden for en skærm, der skal omforme indgangsspændingen i form af vekselstrøm fra kontakten til lavere jævnstrømsspænding(er) for at levere strøm til skærmen. En strømforsyning tilsluttes skærmen via en aftagelig eller fastmonteret han/hun-strømforbindelse, et kabel eller en form for ledning.

1.3.   Driftstilstande:

| a) | Tændt tilstand: strømtilstanden, hvor produktet er aktiveret og leverer en eller flere af sine hovedfunktioner. De almindelige betegnelser »aktiv«»i brug« og »normal drift« beskriver også denne tilstand. Strømforbruget i denne tilstand er typisk større end i dvaletilstand og slukket tilstand. |
| --- | --- |

a)

Tændt tilstand: strømtilstanden, hvor produktet er aktiveret og leverer en eller flere af sine hovedfunktioner. De almindelige betegnelser »aktiv«»i brug« og »normal drift« beskriver også denne tilstand. Strømforbruget i denne tilstand er typisk større end i dvaletilstand og slukket tilstand.

| b) | Dvaletilstand: den strømtilstand, produktet går i, efter at have modtaget et signal fra en tilsluttet enhed eller en intern påvirkning. Skærmproduktet kan også indtræde i denne tilstand efter at have modtaget et signal via brugerinput. Produktet skal aktiveres, når det modtager et signal fra et tilsluttet apparat, et netværk, en fjernbetjening og/eller en intern påvirkning. Når produktet er i denne tilstand, er billedet ikke synligt, bortset fra eventuelle bruger- eller beskyttelsesfunktioner såsom produktinformations- eller statusvisning eller detektorfunktioner.







  NB: | 1. | Eksempler på interne påvirkninger er et tidsur eller en tilstedeværelsessensor. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Dvaletilstand: den strømtilstand, produktet går i, efter at have modtaget et signal fra en tilsluttet enhed eller en intern påvirkning. Skærmproduktet kan også indtræde i denne tilstand efter at have modtaget et signal via brugerinput. Produktet skal aktiveres, når det modtager et signal fra et tilsluttet apparat, et netværk, en fjernbetjening og/eller en intern påvirkning. Når produktet er i denne tilstand, er billedet ikke synligt, bortset fra eventuelle bruger- eller beskyttelsesfunktioner såsom produktinformations- eller statusvisning eller detektorfunktioner.

NB:

1.

Eksempler på interne påvirkninger er et tidsur eller en tilstedeværelsessensor.

| 2. | En tænd-/slukknap er ikke et eksempel på brugerinput. |
| --- | --- |

2.

En tænd-/slukknap er ikke et eksempel på brugerinput.

| c) | Slukket tilstand: strømtilstand, hvor produktet er tilsluttet en strømkilde og ikke leverer nogen af funktionerne i tændt tilstand eller dvaletilstand. Denne tilstand kan vare ved i et ubegrænset tidsrum. Produktet kan kun forlade denne tilstand gennem direkte brugerbetjening af en afbryderknap eller -kontrol. Nogle produkter har muligvis ikke denne tilstand. |
| --- | --- |

c)

Slukket tilstand: strømtilstand, hvor produktet er tilsluttet en strømkilde og ikke leverer nogen af funktionerne i tændt tilstand eller dvaletilstand. Denne tilstand kan vare ved i et ubegrænset tidsrum. Produktet kan kun forlade denne tilstand gennem direkte brugerbetjening af en afbryderknap eller -kontrol. Nogle produkter har muligvis ikke denne tilstand.

1.4.   Luminans: fotometrisk måling af lysintensitet pr. arealenhed af lys, der bevæger sig i en givet retning, udtrykt i candela pr. kvadratmeter (cd/m2). Luminans henviser til en skærms lysstyrkeindstilling.

| a) | Højeste angivne luminans: den maksimale luminans, skærmen kan nå ved en forudindstillet tændt tilstand, og som fabrikanten f.eks. angiver i brugervejledningen. |
| --- | --- |

a)

Højeste angivne luminans: den maksimale luminans, skærmen kan nå ved en forudindstillet tændt tilstand, og som fabrikanten f.eks. angiver i brugervejledningen.

| b) | Højeste målte luminans: den maksimale luminans, skærmen kan nå gennem manuel indstilling af f.eks. lysstyrke og kontrast. |
| --- | --- |

b)

Højeste målte luminans: den maksimale luminans, skærmen kan nå gennem manuel indstilling af f.eks. lysstyrke og kontrast.

| c) | Luminans ved levering: skærmens luminans ved den standardfabriksindstilling, som fabrikanten vælger til almindelig brug i hjemmet eller på det relevante marked. Luminansen ved levering af skærme med automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard kan variere afhængigt af de omgivende lysforhold på det sted, hvor skærmen installeres. |
| --- | --- |

c)

Luminans ved levering: skærmens luminans ved den standardfabriksindstilling, som fabrikanten vælger til almindelig brug i hjemmet eller på det relevante marked. Luminansen ved levering af skærme med automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard kan variere afhængigt af de omgivende lysforhold på det sted, hvor skærmen installeres.

1.5.   Skærmområde: den synlige skærmbredde ganget med den synlige skærmhøjde udtrykt i kvadrattommer (in2).

1.6.   Automatisk lysstyrkeregulering: automatisk mekanisme, der regulerer en skærms lysstyrke afhængigt af det omgivende lys.

1.7.   Omgivende lysforhold: kombinationen af lyskilder i en skærms omgivelser såsom en stue eller et kontor.

1.8.   Brokobling: en fysisk forbindelse mellem to fordelere, typisk, men ikke udelukkende USB eller FireWire, som giver mulighed for at udvide porte, typisk for at flytte portene til en mere egnet placering eller øge antallet af tilgængelige porte.

1.9.   Netværksforberedt: evnen til at få tildelt en IP-adresse ved tilslutning til et netværk.

1.10.   Tilstedeværelsessensor: en enhed, der bruges til at konstatere, om der befinder sig et menneske foran eller i området omkring en skærm. En tilstedeværelsessensor bruges typisk til at skifte mellem tændt tilstand og dvaletilstand eller slukket tilstand for en skærm.

1.11.   Produktfamilie: en gruppe af skærme fremstillet under samme mærke, der har en skærm med samme størrelse og opløsning til fælles, og som er indbygget i et enkelt kabinet, der kan indeholde varierende hardwarekonfigurationer.

Eksempel: to computerskærme fra samme modellinje med en diagonal skærmstørrelse på 21 tommer og en opløsning på 2,074 megapixels (MP), men med forskellige funktioner såsom indbyggede højttalere eller kamera kan betegnes en produktfamilie.

1.12.   Repræsentativ model: produktkonfigurationen, der er prøvet med henblik på ENERGY STAR-mærkning, og som skal markedsføres og mærkes som ENERGY STAR.

2.   Anvendelsesområde

2.1.   Omfattede produkter

| 2.1.1. | Produkter, der svarer til definitionen på en skærm som heri angivet, og som får strøm direkte fra et vekselstrømstik, via en ekstern strømforsyning eller via en data- eller netværksforbindelse, kan tildeles ENERGY STAR-mærket med undtagelse af produkterne i afsnit 2.2. |
| --- | --- |

2.1.1.

Produkter, der svarer til definitionen på en skærm som heri angivet, og som får strøm direkte fra et vekselstrømstik, via en ekstern strømforsyning eller via en data- eller netværksforbindelse, kan tildeles ENERGY STAR-mærket med undtagelse af produkterne i afsnit 2.2.

| 2.1.2. | Typiske produkter, der vil kunne godkendes i henhold til denne specifikation, omfatter:






  a) | computerskærme |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Typiske produkter, der vil kunne godkendes i henhold til denne specifikation, omfatter:

a)

computerskærme

| b) | digitale billedrammer |
| --- | --- |

b)

digitale billedrammer

| c) | digitale skilte |
| --- | --- |

c)

digitale skilte

| d) | andre produkter, herunder skærme med omskifterfunktioner via tastatur, video og mus (KVM) samt andre branchespecifikke skærme, der opfylder definitionerne og mærkningskriterierne i denne specifikation. |
| --- | --- |

d)

andre produkter, herunder skærme med omskifterfunktioner via tastatur, video og mus (KVM) samt andre branchespecifikke skærme, der opfylder definitionerne og mærkningskriterierne i denne specifikation.

2.2.   Ikke-omfattede produkter

| 2.2.1. | Produkter, der er omfattet af andre ENERGY STAR-produktspecifikationer, kan ikke mærkes under denne specifikation. Listen over nugældende specifikationer findes på www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Produkter, der er omfattet af andre ENERGY STAR-produktspecifikationer, kan ikke mærkes under denne specifikation. Listen over nugældende specifikationer findes på www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Følgende produkter kan ikke opnå mærket i henhold til denne specifikation:






  a) | produkter med en diagonal synlig skærmstørrelse, der er større end 61 tommer |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Følgende produkter kan ikke opnå mærket i henhold til denne specifikation:

a)

produkter med en diagonal synlig skærmstørrelse, der er større end 61 tommer

| b) | produkter med indbygget tv-tuner |
| --- | --- |

b)

produkter med indbygget tv-tuner

| c) | produkter, der markedsføres og sælges som fjernsynsapparater, herunder produkter med en computerinputport (f.eks. VGA), der primært markedsføres og sælges som fjernsynsapparater |
| --- | --- |

c)

produkter, der markedsføres og sælges som fjernsynsapparater, herunder produkter med en computerinputport (f.eks. VGA), der primært markedsføres og sælges som fjernsynsapparater

| d) | produkter, der er komponentopdelte fjernsyn. Et komponentopdelt fjernsyn er et produkt, der består af to eller flere separate komponenter (f.eks. skærmenhed og tuner), som markedsføres og sælges som et fjernsyn under samme model- eller systembetegnelse. Et komponentopdelt fjernsyn kan have mere end ét strømkabel |
| --- | --- |

d)

produkter, der er komponentopdelte fjernsyn. Et komponentopdelt fjernsyn er et produkt, der består af to eller flere separate komponenter (f.eks. skærmenhed og tuner), som markedsføres og sælges som et fjernsyn under samme model- eller systembetegnelse. Et komponentopdelt fjernsyn kan have mere end ét strømkabel

| e) | skærme med dobbeltfunktion som tv-/computerskærm, der markedsføres og sælges som sådan |
| --- | --- |

e)

skærme med dobbeltfunktion som tv-/computerskærm, der markedsføres og sælges som sådan

| f) | mobile computer- og kommunikationsenheder (f.eks. tabletcomputere, tavlecomputere, e-bogslæsere, smartphones) |
| --- | --- |

f)

mobile computer- og kommunikationsenheder (f.eks. tabletcomputere, tavlecomputere, e-bogslæsere, smartphones)

| g) | produkter, der skal overholde specifikationer for medicinske anordninger, der forhindrer strømstyringsfunktioner og/eller ikke har en strømtilstand, der svarer til definitionen for dvaletilstand |
| --- | --- |

g)

produkter, der skal overholde specifikationer for medicinske anordninger, der forhindrer strømstyringsfunktioner og/eller ikke har en strømtilstand, der svarer til definitionen for dvaletilstand

| h) | tynde klienter, ultratynde klienter eller zero clients. |
| --- | --- |

h)

tynde klienter, ultratynde klienter eller zero clients.

3.   Kvalifikationskriterier

3.1.   Betydende ciffer og afrunding

| 3.1.1. | Alle beregninger skal gennemføres med direkte målte (ikke-afrundede) værdier. |
| --- | --- |

3.1.1.

Alle beregninger skal gennemføres med direkte målte (ikke-afrundede) værdier.

| 3.1.2. | Medmindre andet anføres, vurderes overholdelsen af specifikationens krav ved hjælp af direkte målte eller beregnede værdier uden fordele i form af afrunding. |
| --- | --- |

3.1.2.

Medmindre andet anføres, vurderes overholdelsen af specifikationens krav ved hjælp af direkte målte eller beregnede værdier uden fordele i form af afrunding.

| 3.1.3. | Direkte målte eller beregnede værdier, der indsendes til offentliggørelse på ENERGY STAR-webstedet, skal afrundes til nærmeste betydende ciffer som angivet i de tilhørende specifikationskrav. |
| --- | --- |

3.1.3.

Direkte målte eller beregnede værdier, der indsendes til offentliggørelse på ENERGY STAR-webstedet, skal afrundes til nærmeste betydende ciffer som angivet i de tilhørende specifikationskrav.

3.2.   Generelle krav

| 3.2.1. | Ekstern strømforsyning: Hvis produktet leveres med en ekstern strømforsyning, skal denne opfylde niveau V-ydelseskravene i International Efficiency Marking Protocol og være forsynet med niveau V-mærkning. Yderligere oplysninger om mærkningsprotokollen findes på www.energystar.gov/powersupplies.
  Eksterne strømforsyninger skal overholde niveau V-kravene, når de prøves i henhold til Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies, 11. august, 2004. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ekstern strømforsyning: Hvis produktet leveres med en ekstern strømforsyning, skal denne opfylde niveau V-ydelseskravene i International Efficiency Marking Protocol og være forsynet med niveau V-mærkning. Yderligere oplysninger om mærkningsprotokollen findes på www.energystar.gov/powersupplies.

Eksterne strømforsyninger skal overholde niveau V-kravene, når de prøves i henhold til Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies, 11. august, 2004.

| 3.2.2. | Strømstyring:






  a) | Produkter skal have mindst en strømstyringsfunktion, der er aktiveret som standard, og som kan bruges til automatisk at skifte mellem tændt tilstand og dvaletilstand, enten via en tilsluttet værtsenhed eller internt (f.eks. understøttelse af VESA Display Power Management Signalling (DPMS) aktiveret som standard). |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Strømstyring:

a)

Produkter skal have mindst en strømstyringsfunktion, der er aktiveret som standard, og som kan bruges til automatisk at skifte mellem tændt tilstand og dvaletilstand, enten via en tilsluttet værtsenhed eller internt (f.eks. understøttelse af VESA Display Power Management Signalling (DPMS) aktiveret som standard).

| b) | Produkter, der genererer indhold til fremvisning fra en eller flere interne kilder, skal have en sensor eller timer aktiveret som standard, som automatisk sætter enheden i dvale eller slukket tilstand. |
| --- | --- |

b)

Produkter, der genererer indhold til fremvisning fra en eller flere interne kilder, skal have en sensor eller timer aktiveret som standard, som automatisk sætter enheden i dvale eller slukket tilstand.

| c) | For produkter, der har en intern standardforsinkelse, hvorefter produktet skifter fra tændt tilstand til dvaletilstand eller slukket tilstand, skal forsinkelsen angives. |
| --- | --- |

c)

For produkter, der har en intern standardforsinkelse, hvorefter produktet skifter fra tændt tilstand til dvaletilstand eller slukket tilstand, skal forsinkelsen angives.

| d) | Computerskærme skal automatisk gå i dvaletilstand eller slukket tilstand inden for 15 minutter efter at være blevet koblet fra en værtscomputer. |
| --- | --- |

d)

Computerskærme skal automatisk gå i dvaletilstand eller slukket tilstand inden for 15 minutter efter at være blevet koblet fra en værtscomputer.

3.3.   Krav til tændt tilstand

| 3.3.1. | Strømforbruget i tændt tilstand (PON), som måles i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden, skal være mindre end eller lig med det maksimale strømforbrug i tændt tilstand (PON_MAX) som beregnet og afrundet i henhold til nedenstående tabel 1.
  Hvis produktets pixeltæthed (DP) som beregnet i henhold til ligning 1 er større end 20 000 pixels/in2, fastslås skærmopløsningen (r) til beregning af PON_MAX ved hjælp af ligning 2.

  Ligning 1: Beregning af pixeltæthed



  hvor:






  — | DP er produktets pixeltæthed afrundet til nærmeste heltal, i pixels/in2 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Strømforbruget i tændt tilstand (PON), som måles i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden, skal være mindre end eller lig med det maksimale strømforbrug i tændt tilstand (PON_MAX) som beregnet og afrundet i henhold til nedenstående tabel 1.

Hvis produktets pixeltæthed (DP) som beregnet i henhold til ligning 1 er større end 20 000 pixels/in2, fastslås skærmopløsningen (r) til beregning af PON_MAX ved hjælp af ligning 2.

Ligning 1: Beregning af pixeltæthed

Formula

hvor:

—

DP er produktets pixeltæthed afrundet til nærmeste heltal, i pixels/in2

| — | r er skærmopløsningen i megapixels |
| --- | --- |

—

r er skærmopløsningen i megapixels

| — | A er det synlige skærmareal i in2. |
| --- | --- |

—

A er det synlige skærmareal i in2.

Ligning 2: Beregning af opløsningen, hvis produktets pixeltæthed (DP) er større end 20 000 pixels/in2

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

hvor:

| — | r1 og r2 er skærmopløsningerne angivet i megapixels, som bruges til beregning af PON_MAX |
| --- | --- |

—

r1 og r2 er skærmopløsningerne angivet i megapixels, som bruges til beregning af PON_MAX

| — | DP er produktets pixeltæthed afrundet til nærmeste heltal, i pixels/in |
| --- | --- |

—

DP er produktets pixeltæthed afrundet til nærmeste heltal, i pixels/in

| — | A er det synlige skærmareal i in2. |
| --- | --- |

—

A er det synlige skærmareal i in2.

Tabel 1

Beregning af det maksimale strømforbrug i tændt tilstand (PON_MAX)

| Produkttype og
  diagonal skærmstørrelse, d

  (i tommer) | PON_MAX

  hvor Dp ≤ 20 000 pixels/in2

  (i watt)

  hvor:


  r = skærmopløsning i megapixels


  A = synligt skærmareal i in2



  resultatet skal afrundes til nærmeste tiendedel af en watt | PON_MAX

  hvor DP > 20 000 pixels/in2

  (i watt)

  hvor:


  r = skærmopløsning i megapixels


  A = synligt skærmareal i in2



  resultatet skal afrundes til nærmeste tiendedel af en watt |
| --- | --- | --- |
| d < 12,0 | | |
| 12,0 ≤ d < 17,0 | | |
| 17,0 ≤ d < 23,0 | | |
| 23,0 ≤ d < 25,0 | | |
| 25,0 ≤ d ≤ 61,0 | | |
| 30,0 ≤ d ≤ 61,0

  (for produkter, der kun opfylder definitionen på et digitalt skilt) | | |

Produkttype og

diagonal skærmstørrelse, d

(i tommer)

PON_MAX

hvor Dp ≤ 20 000 pixels/in2

(i watt)

hvor:

r = skærmopløsning i megapixels

A = synligt skærmareal i in2

resultatet skal afrundes til nærmeste tiendedel af en watt

PON_MAX

hvor DP > 20 000 pixels/in2

(i watt)

hvor:

r = skærmopløsning i megapixels

A = synligt skærmareal i in2

resultatet skal afrundes til nærmeste tiendedel af en watt

d < 12,0

Formula

Formula

12,0 ≤ d < 17,0

Formula

Formula

17,0 ≤ d < 23,0

Formula

Formula

23,0 ≤ d < 25,0

Formula

Formula

25,0 ≤ d ≤ 61,0

Formula

Formula

30,0 ≤ d ≤ 61,0

(for produkter, der kun opfylder definitionen på et digitalt skilt)

Formula

Formula

| 3.3.2. | For produkter, der opfylder definitionen på en højtydende skærm, tillægges et ekstra strømforbrug (PEP) som beregnet i henhold til ligning 3 til PON_MAX som beregnet i henhold til tabel 1. I dette tilfælde skal PON som målt i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden være mindre end eller lig med summen af PON_MAX og PEP.

  Ligning 3: Beregning af strømforbrug i tændt tilstand for højtydende skærme






  hvor:






  — | PEP< 27′′ er strømforbruget i tændt tilstand for en højtydende skærm med en diagonal skærmstørrelse på mindre end 27 tommer |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

For produkter, der opfylder definitionen på en højtydende skærm, tillægges et ekstra strømforbrug (PEP) som beregnet i henhold til ligning 3 til PON_MAX som beregnet i henhold til tabel 1. I dette tilfælde skal PON som målt i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden være mindre end eller lig med summen af PON_MAX og PEP.

Ligning 3: Beregning af strømforbrug i tændt tilstand for højtydende skærme

Formula

Formula

hvor:

—

PEP< 27′′ er strømforbruget i tændt tilstand for en højtydende skærm med en diagonal skærmstørrelse på mindre end 27 tommer

| — | PEP< 27′′ er strømforbruget i tændt tilstand for en højtydende skærm med en diagonal skærmstørrelse på mere end 27 tommer |
| --- | --- |

—

PEP< 27′′ er strømforbruget i tændt tilstand for en højtydende skærm med en diagonal skærmstørrelse på mere end 27 tommer

| — | PON_MAX er det maksimale strømforbrug i tændt tilstand målt i watt. |
| --- | --- |

—

PON_MAX er det maksimale strømforbrug i tændt tilstand målt i watt.

| 3.3.3. | For produkter med automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard tillægges et ekstra strømforbrug (PABC) som beregnet i henhold til ligning 5 til PON_MAX som beregnet i henhold til tabel 1, hvis strømreduktionen i tændt tilstand (RABC) som beregnet i henhold til ligning 4 er større end eller lig med 20 %.






  a) | Hvis RABC er mindre end 20 %, lægges PABC ikke til PON_MAX. |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

For produkter med automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard tillægges et ekstra strømforbrug (PABC) som beregnet i henhold til ligning 5 til PON_MAX som beregnet i henhold til tabel 1, hvis strømreduktionen i tændt tilstand (RABC) som beregnet i henhold til ligning 4 er større end eller lig med 20 %.

a)

Hvis RABC er mindre end 20 %, lægges PABC ikke til PON_MAX.

| b) | PON som målt med automatisk lysstyrkeregulering deaktiveret i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden skal være mindre end eller lig med PON_MAX. |
| --- | --- |

b)

PON som målt med automatisk lysstyrkeregulering deaktiveret i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden skal være mindre end eller lig med PON_MAX.

Ligning 4: Beregning af strømbegrænsning i tændt tilstand for produkter med automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard

Formula

hvor:

| — | RABC er strømreduktionen i tændt tilstand som følge af den automatiske lysstyrkeregulering målt i procent |
| --- | --- |

—

RABC er strømreduktionen i tændt tilstand som følge af den automatiske lysstyrkeregulering målt i procent

| — | P300 er det målte strømforbrug i tændt tilstand i watt målt ved et omgivende lysniveau på 300 lux |
| --- | --- |

—

P300 er det målte strømforbrug i tændt tilstand i watt målt ved et omgivende lysniveau på 300 lux

| — | P10 er strømforbruget målt i tændt tilstand i watt målt ved et omgivende lysniveau på 10 lux. |
| --- | --- |

—

P10 er strømforbruget målt i tændt tilstand i watt målt ved et omgivende lysniveau på 10 lux.

Ligning 5: Beregning af ekstra strømforbrug i tændt tilstand for produkter med automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard

Formula

hvor:

| — | PABC er strømforbruget i tændt tilstand i watt |
| --- | --- |

—

PABC er strømforbruget i tændt tilstand i watt

| — | PON_MAX er det maksimale strømforbrug i tændt tilstand i watt. |
| --- | --- |

—

PON_MAX er det maksimale strømforbrug i tændt tilstand i watt.

| 3.3.4. | For produkter, der forsynes fra en jævnstrømskilde med lav spænding, skal PON som beregnet i henhold til ligning 6 være mindre end eller lig med PON_MAX som beregnet i henhold til tabel 1.

  Ligning 6: Beregning af strømforbrug i tændt tilstand for produkter, der forsynes med en lavspændingsjævnstrømskilde



  hvor:






  — | PON er det beregnede strømforbrug i tændt tilstand i watt |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

For produkter, der forsynes fra en jævnstrømskilde med lav spænding, skal PON som beregnet i henhold til ligning 6 være mindre end eller lig med PON_MAX som beregnet i henhold til tabel 1.

Ligning 6: Beregning af strømforbrug i tændt tilstand for produkter, der forsynes med en lavspændingsjævnstrømskilde

Formula

hvor:

—

PON er det beregnede strømforbrug i tændt tilstand i watt

| — | PL er forbruget af vekselstrøm målt i watt for lavspændingsjævnstrømsforsyningen med den prøvede enhed som belastning |
| --- | --- |

—

PL er forbruget af vekselstrøm målt i watt for lavspændingsjævnstrømsforsyningen med den prøvede enhed som belastning

| — | PS er det marginale tab for kildens jævnstrømsforsyning i watt. |
| --- | --- |

—

PS er det marginale tab for kildens jævnstrømsforsyning i watt.

3.4.   Krav til dvaletilstand

| 3.4.1. | Det målte strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP) for produkter uden de data- eller netværksfunktioner, der angives i tabel 3 eller 4, skal være mindre end eller lig med det maksimale strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP_MAX) som angivet i tabel 2.

  Tabel 2


  Maksimalt strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP_MAX)

  PSLEEP_MAX

  (watt)
  0,5 |
| --- | --- |

3.4.1.

Det målte strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP) for produkter uden de data- eller netværksfunktioner, der angives i tabel 3 eller 4, skal være mindre end eller lig med det maksimale strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP_MAX) som angivet i tabel 2.

Tabel 2

Maksimalt strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP_MAX)

PSLEEP_MAX

(watt)

0,5

| 3.4.2. | Målt strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP) for produkter med en eller flere af de data- eller netværksfunktioner, der angives i tabel 3 eller 4, skal være mindre end eller lig med det maksimale strømforbrug i data-/netværksdvaletilstand (PSLEEP_AP) som beregnet i henhold til ligning 7.

  Ligning 7: Beregning af maksimal data-/netværksdvaletilstand



  hvor:






  — | PSLEEP_AP er det maksimale strømforbrug i dvaletilstand i watt for produkter, der blev prøvet med supplerende strømforbrug |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Målt strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP) for produkter med en eller flere af de data- eller netværksfunktioner, der angives i tabel 3 eller 4, skal være mindre end eller lig med det maksimale strømforbrug i data-/netværksdvaletilstand (PSLEEP_AP) som beregnet i henhold til ligning 7.

Ligning 7: Beregning af maksimal data-/netværksdvaletilstand

Formula

hvor:

—

PSLEEP_AP er det maksimale strømforbrug i dvaletilstand i watt for produkter, der blev prøvet med supplerende strømforbrug

| — | PSLEEP_MAX er det maksimale strømforbrug i dvaletilstand i watt som angivet i tabel 2 |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX er det maksimale strømforbrug i dvaletilstand i watt som angivet i tabel 2

| — | PDN er strømforbruget i watt som angivet i tabel 3 for data- eller netværksfunktioner, der er tilsluttet under prøvningen af dvaletilstand |
| --- | --- |

—

PDN er strømforbruget i watt som angivet i tabel 3 for data- eller netværksfunktioner, der er tilsluttet under prøvningen af dvaletilstand

| — | PADD er strømforbruget i watt som angivet i tabel 4 med supplerende funktioner aktiveret som standard, som er aktive under prøvningen af dvaletilstand. |
| --- | --- |

—

PADD er strømforbruget i watt som angivet i tabel 4 med supplerende funktioner aktiveret som standard, som er aktive under prøvningen af dvaletilstand.

Tabel 3

Strømforbrug i dvaletilstand til data- eller netværksfunktioner

| Funktion | Omfattede typer | PDN

  (watt) |
| --- | --- | --- |
| | USB 1.x | 0,1 |
| USB 2.x | 0,5 |
| USB 3.x, DisplayPort (ikke videoforbindelse), Thunderbolt | 0,7 |
| Netværk | Fast Ethernet | 0,2 |
| Gigabit Ethernet | 1,0 |
| Wi-Fi | 2,0 |

Funktion

Omfattede typer

PDN

(watt)

USB 1.x

0,1

USB 2.x

0,5

USB 3.x, DisplayPort (ikke videoforbindelse), Thunderbolt

0,7

Netværk

Fast Ethernet

0,2

Gigabit Ethernet

1,0

Wi-Fi

2,0

Tabel 4

Strømforbrug i dvaletilstand for ekstrafunktioner

| Funktion | Omfattede typer | PADD

  (watt) |
| --- | --- | --- |
| Sensor | Tilstedeværelsessensor | 0,5 |
| Hukommelse | Flash memory-kort/smart-card-læsere, kameragrænseflader, PictBridge | 0,2 |

Funktion

Omfattede typer

PADD

(watt)

Sensor

Tilstedeværelsessensor

0,5

Hukommelse

Flash memory-kort/smart-card-læsere, kameragrænseflader, PictBridge

0,2

Eksempel 1: En digital billedramme med kun en brokoblings- eller netværksfunktion tilsluttet og aktiveret under prøvningen af dvaletilstand, Wi-Fi, og ingen supplerende funktioner aktiveret under prøvningen af dvaletilstand vil svare til tilføjelse af 2.0 W Wi-Fi. Der erindres om, at Formula, Formula.

Eksempel 2: En computerskærm med USB 3.x- og DisplayPort- (ikke videoforbindelse) brokoblingsfunktion skal prøves med kun USB 3.x tilsluttet og aktiveret. Hvis man forudsætter, at ingen supplerende funktioner er aktiveret under prøvningen af dvaletilstand, vil denne skærm svare til tilføjelse af 0,7 W USB 3.x. Der erindres om, at Formula, Formula.

Eksempel 3: En computerskærm med en brokoblings- og en netværksfunktion, USB 3.x og Wi-Fi, skal prøves med begge funktioner tilsluttet og aktiveret under prøvningen af dvaletilstand. Hvis man forudsætter, at ingen supplerende funktioner er aktiveret under prøvningen af dvaletilstand, vil denne skulle have tilføjet 0,7 W USB 3.x og 2,0 W Wi-Fi. Der erindres om, at Formula, Formula.

| 3.4.3. | For produkter med mere end én dvaletilstand (f.eks. »Dvale« og »Dyb dvale«) må det målte strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP) i nogen af dvaletilstandene ikke overstige PSLEEP_MAX for produkter uden data- eller netværksforbindelsesfunktioner eller PSLEEP_AP for produkter prøvet med supplerende strømforbrugende funktioner såsom brokoblede dataforbindelser eller netværksforbindelser. Hvis produktet har en række dvaletilstande, der kan vælges manuelt, eller hvis produktet kan gå i dvaletilstand ved hjælp af forskellige metoder (f.eks. fjernbetjening eller ved at sætte værts-PC'en i dvaletilstand), skal det målte strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP) for dvaletilstanden med den højeste PSLEEP målt i henhold til afsnit 6.5 i prøvningsmetoden, være den PSLEEP, der indberettes med henblik på mærkning. Hvis produktet automatisk gennemgår sine forskellige dvaletilstande, skal den gennemsnitlige PSLEEP for alle dvaletilstande som målt i henhold til afsnit 6.5 i prøvningsmetoden være den PSLEEP, der indberettes med henblik på mærkning. |
| --- | --- |

3.4.3.

For produkter med mere end én dvaletilstand (f.eks. »Dvale« og »Dyb dvale«) må det målte strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP) i nogen af dvaletilstandene ikke overstige PSLEEP_MAX for produkter uden data- eller netværksforbindelsesfunktioner eller PSLEEP_AP for produkter prøvet med supplerende strømforbrugende funktioner såsom brokoblede dataforbindelser eller netværksforbindelser. Hvis produktet har en række dvaletilstande, der kan vælges manuelt, eller hvis produktet kan gå i dvaletilstand ved hjælp af forskellige metoder (f.eks. fjernbetjening eller ved at sætte værts-PC'en i dvaletilstand), skal det målte strømforbrug i dvaletilstand (PSLEEP) for dvaletilstanden med den højeste PSLEEP målt i henhold til afsnit 6.5 i prøvningsmetoden, være den PSLEEP, der indberettes med henblik på mærkning. Hvis produktet automatisk gennemgår sine forskellige dvaletilstande, skal den gennemsnitlige PSLEEP for alle dvaletilstande som målt i henhold til afsnit 6.5 i prøvningsmetoden være den PSLEEP, der indberettes med henblik på mærkning.

3.5.   Krav til slukket tilstand

3.5.1. Strømforbruget i slukket tilstand (POFF) skal være mindre end eller lig med det maksimale strømforbrug i slukket tilstand (POFF_MAX), som angives i tabel 5.

Tabel 5

Maksimalt strømforbrug i slukket tilstand (POFF_MAX)

POFF_MAX

(watt)

0,5

3.6.   Den maksimale opgivne og maksimale målte luminans skal indberettes for alle produkter. Luminans ved levering skal indberettes for alle produkter undtagen produkter, hvor automatisk lysstyrkeregulering er aktiveret som standard.

4.   Prøvningskrav

4.1.   Prøvningsmetode

For produkter, der markedsføres i Den Europæiske Union, skal fabrikanterne udføre ydelsesprøvninger og foretage selvcertificering af de modeller, der opfylder Energy Star-retningslinjerne. Nedenstående prøvningsmetoder anvendes til at afgøre, hvorvidt de kan tildeles ENERGY STAR-mærket.

| Produkttype | Prøvningsmetode |
| --- | --- |
| Alle produkttyper og skærmstørrelser | ENERGY STAR Test Method for Determining Displays Energy Use Version 6.0 — Rev. Jan-2013 |

Produkttype

Prøvningsmetode

Alle produkttyper og skærmstørrelser

ENERGY STAR Test Method for Determining Displays Energy Use Version 6.0 — Rev. Jan-2013

4.2.   Krav til antallet af prøvningsenheder

| 4.2.1. | En enhed af en repræsentativ model som defineret i afsnit 1 skal udvælges til prøvning. |
| --- | --- |

4.2.1.

En enhed af en repræsentativ model som defineret i afsnit 1 skal udvælges til prøvning.

| 4.2.2. | Med henblik på mærkning af en produktfamilie skal den produktkonfiguration, der repræsenterer det største mulige strømforbrug i hver produktkategori inden for familien, anses for den repræsentative model. |
| --- | --- |

4.2.2.

Med henblik på mærkning af en produktfamilie skal den produktkonfiguration, der repræsenterer det største mulige strømforbrug i hver produktkategori inden for familien, anses for den repræsentative model.

4.3.   Mærkning til det internationale marked

Produkter skal prøves med henblik på mærkning ved alle de relevante kombinationer af spænding/frekvens for hvert marked, hvor de vil blive solgt og markedsført som ENERGY STAR-mærkede.

5.   Brugergrænseflade

Fabrikanterne tilskyndes til at designe produkterne i overensstemmelse med brugergrænsefladestandarden IEEE P1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments. Nærmere oplysninger findes på adressen http://eetd.LBL.gov/Controls. Hvis fabrikanten ikke anvender IEEE P1621, skal denne fremsende sin begrundelse herfor til EPA eller Europa-Kommissionen.

6.   Ikrafttrædelsesdato

| 6.1. | Datoen, hvor fabrikanterne kan begynde at mærke produkter som Energy Star under denne version 6.0, vil blive defineret som aftalens ikrafttrædelsesdato. For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en produktmodel opfylde den gældende ENERGY STAR-specifikation på fremstillingsdatoen. Fremstillingsdatoen er specifik for hver enkelt enhed og er den dato (f.eks. måned og år), hvor en enhed anses for at være fuldstændig samlet. |
| --- | --- |

6.1.

Datoen, hvor fabrikanterne kan begynde at mærke produkter som Energy Star under denne version 6.0, vil blive defineret som aftalens ikrafttrædelsesdato. For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en produktmodel opfylde den gældende ENERGY STAR-specifikation på fremstillingsdatoen. Fremstillingsdatoen er specifik for hver enkelt enhed og er den dato (f.eks. måned og år), hvor en enhed anses for at være fuldstændig samlet.

| 6.2. | Kommende revisioner af specifikationer: EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig retten til at ændre denne specifikation, hvis teknologiske og/eller markedsmæssige ændringer påvirker dens nytteværdi for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter. Hvis der foretages en revision af en specifikation, skal man være opmærksom på, at ENERGY STAR-mærkningen ikke automatisk tildeles for en models levetid. |
| --- | --- |

6.2.

Kommende revisioner af specifikationer: EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig retten til at ændre denne specifikation, hvis teknologiske og/eller markedsmæssige ændringer påvirker dens nytteværdi for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter. Hvis der foretages en revision af en specifikation, skal man være opmærksom på, at ENERGY STAR-mærkningen ikke automatisk tildeles for en models levetid.

7.   Overvejelser vedrørende fremtidige revisioner

7.1.   Skærme med en diagonal skærmstørrelse på mere end 61 tommer

Det er klart, at interaktive skærme, der har en diagonal skærmstørrelse på mere end 60 tommer, findes på markedet i øjeblikket og især bruges til kommercielle og undervisningsmæssige formål. Der er interesse i at opnå en bedre forståelse af disse produkters strømforbrug, når de prøves i henhold til Displays Test Method, og EPA og Europa-Kommissionen vil samarbejde med interessenterne forud for og under den næste redaktionsproces for udarbejdelsen af specifikationsændringer for at få adgang til oplysningerne. EPA og Europa-Kommissionen er i princippet interesseret i at undersøge muligheden for at udvide de omfattede produkter til produkter med en diagonal skærmstørrelse på mere end 61 tommer i den næste revision af specifikationen.

7.2.   Berøringsfølsomme skærme

EPA og Europa-Kommissionen lægger vægt på at fortsætte arbejdet med ydeevnen for skærme med nye funktioner og foregribe, at berøringsfølsomme skærme, som er en del af anvendelsesområdet for denne specifikation, vil indtage en større plads på markedet, navnlig blandt digitale skilte. Fremover vil EPA, DOE og Europa-Kommissionen sammen med interessenterne undersøge, hvorvidt skærmenes berøringsfølsomme funktioner påvirker strømforbruget i tændt tilstand for at afgøre, hvorvidt man bør tage berøringsfunktionerne med i den næste redaktionsproces for specifikationer.

II.   SPECIFIKATIONER FOR NØDSTRØMSFORSYNINGER

1.   Definitioner

Medmindre andet angives, er alle betegnelser i dette dokument i overensstemmelse med definitionerne i International Electrical Commission (IEC)-standarden IEC 62040-3 (1).

I forbindelse med denne specifikation gælder følgende definitioner:

Nødstrømforsyning (UPS): kombination af konvertere, kontakter og energilagringsenheder (f.eks. batterier), der udgør et strømforsyningssystem til opretholdelse af en konstant nytteeffekt i tilfælde af strømsvigt på inputsiden (2).

| 1.1. | Mekanisme til strømomformning:






  a) | Statisk UPS: UPS, hvor halvlederbaserede elektroniske komponenter leverer udgangsspændingen. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Mekanisme til strømomformning:

a)

Statisk UPS: UPS, hvor halvlederbaserede elektroniske komponenter leverer udgangsspændingen.

| b) | Roterende UPS: UPS, hvor en eller flere elektriske roterende maskiner leverer udgangsspændingen.






  1) | Roterende UPS (RUPS) uden diesel: roterende UPS, som ikke indeholder en hel dieselmotor, der leverer strøm til belastningen ved strømsvigt på inputsiden. |
| --- | --- | --- |

b)

Roterende UPS: UPS, hvor en eller flere elektriske roterende maskiner leverer udgangsspændingen.

1)

Roterende UPS (RUPS) uden diesel: roterende UPS, som ikke indeholder en hel dieselmotor, der leverer strøm til belastningen ved strømsvigt på inputsiden.

| 2) | Dieselkoblet roterende UPS (DRUPS): roterende UPS, som indeholder en hel dieselmotor, der kan bruges til at levere strøm til belastningen ved et strømsvigt på inputsiden. |
| --- | --- |

2)

Dieselkoblet roterende UPS (DRUPS): roterende UPS, som indeholder en hel dieselmotor, der kan bruges til at levere strøm til belastningen ved et strømsvigt på inputsiden.

| c) | Udgangsstrøm:






  1) | UPS med vekselstrøm som udgangsstrøm: UPS, som leverer strøm med en stabil strøm af elektrisk ladning, der regelmæssigt skifter retning. |
| --- | --- | --- |

c)

Udgangsstrøm:

1)

UPS med vekselstrøm som udgangsstrøm: UPS, som leverer strøm med en stabil strøm af elektrisk ladning, der regelmæssigt skifter retning.

| 2) | UPS med jævnstrøm som udgangsstrøm/vekselretter: UPS, som leverer strøm med en stabil strøm af ensrettet elektrisk ladning. Omfatter både individuelle vekselretterenheder til jævnstrømsanvendelser og hele UPS-strukturer eller -systemer med jævnstrøm, der består af vekselrettermoduler, kontrolenheder og eventuelle andre støttekomponenter.

  NB: UPS'er med jævnstrøms-output kaldes også for vekselrettere. I dette dokument anvendes betegnelsen »UPS med jævnstrøm som udgangsstrøm/vekselretter«, fordi en »vekselretter« også kan betegne et UPS-delsystem med vekselstrøm som udgangsstrøm. |
| --- | --- |

2)

UPS med jævnstrøm som udgangsstrøm/vekselretter: UPS, som leverer strøm med en stabil strøm af ensrettet elektrisk ladning. Omfatter både individuelle vekselretterenheder til jævnstrømsanvendelser og hele UPS-strukturer eller -systemer med jævnstrøm, der består af vekselrettermoduler, kontrolenheder og eventuelle andre støttekomponenter.

NB: UPS'er med jævnstrøms-output kaldes også for vekselrettere. I dette dokument anvendes betegnelsen »UPS med jævnstrøm som udgangsstrøm/vekselretter«, fordi en »vekselretter« også kan betegne et UPS-delsystem med vekselstrøm som udgangsstrøm.

| 1.2. | Modulopbygget UPS: UPS bestående af to eller flere enkelte UPS-enheder, der deler en eller flere fælles strukturer og et fælles energilagringssystem, hvis udgange i normal driftstilstand er tilkoblet en fælles udgangsbus, som er fuldstændig indbygget i strukturen/strukturerne. Den samlede mængde af enkelte UPS-enheder i en modulopbygget UPS er lig med »n + r«, hvor n er antallet af enkelte UPS-enheder, der er nødvendige for at klare belastningen, og r er antallet af redundante UPS-enheder. Modulopbyggede UPS'er kan bruges til at skabe redundans, til at skalere kapacitet eller begge dele. |
| --- | --- |

1.2.

Modulopbygget UPS: UPS bestående af to eller flere enkelte UPS-enheder, der deler en eller flere fælles strukturer og et fælles energilagringssystem, hvis udgange i normal driftstilstand er tilkoblet en fælles udgangsbus, som er fuldstændig indbygget i strukturen/strukturerne. Den samlede mængde af enkelte UPS-enheder i en modulopbygget UPS er lig med »n + r«, hvor n er antallet af enkelte UPS-enheder, der er nødvendige for at klare belastningen, og r er antallet af redundante UPS-enheder. Modulopbyggede UPS'er kan bruges til at skabe redundans, til at skalere kapacitet eller begge dele.

| 1.3. | Redundans: tilføjelse af UPS-enheder i en parallel UPS for at forbedre kontinuiteten af nytteeffekten, der klassificeres som følger:






  a) | N + 0: UPS, der ikke kan tolerere udfald ved opretholdelse af drift i normaltilstand. Ingen redundans. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Redundans: tilføjelse af UPS-enheder i en parallel UPS for at forbedre kontinuiteten af nytteeffekten, der klassificeres som følger:

a)

N + 0: UPS, der ikke kan tolerere udfald ved opretholdelse af drift i normaltilstand. Ingen redundans.

| b) | N + 1: parallel UPS, der kan tolerere udfald af en UPS eller en gruppe af UPS-enheder og samtidig opretholde drift i normal tilstand. |
| --- | --- |

b)

N + 1: parallel UPS, der kan tolerere udfald af en UPS eller en gruppe af UPS-enheder og samtidig opretholde drift i normal tilstand.

| c) | 2N: parallel UPS, der kan tolerere udfald af halvdelen af UPS-enhederne og samtidig opretholde drift i normal tilstand. |
| --- | --- |

c)

2N: parallel UPS, der kan tolerere udfald af halvdelen af UPS-enhederne og samtidig opretholde drift i normal tilstand.

| 1.4. | UPS-driftstilstande:






  a) | Normal tilstand: stabil driftstilstand, som UPS'en når under følgende forhold:






  1) | Vekselstrømsforsyningen ligger inden for de krævede tolerancer og leverer strøm til UPS'en. |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.

UPS-driftstilstande:

a)

Normal tilstand: stabil driftstilstand, som UPS'en når under følgende forhold:

1)

Vekselstrømsforsyningen ligger inden for de krævede tolerancer og leverer strøm til UPS'en.

| 2) | Energilagringssystemet er fortsat opladet eller er under opladning. |
| --- | --- |

2)

Energilagringssystemet er fortsat opladet eller er under opladning.

| 3) | Belastningen ligger inden for UPS'ens specifikationer. |
| --- | --- |

3)

Belastningen ligger inden for UPS'ens specifikationer.

| 4) | Der er mulighed for bypass, og dette ligger inden for de specificerede tolerancer (hvis dette er relevant). |
| --- | --- |

4)

Der er mulighed for bypass, og dette ligger inden for de specificerede tolerancer (hvis dette er relevant).

| b) | Lagret energitilstand: stabil driftstilstand, som UPS'en når under følgende forhold:






  1) | Vekselstrømforsyningen er afbrudt eller ligger uden for den krævede tolerance. |
| --- | --- | --- |

b)

Lagret energitilstand: stabil driftstilstand, som UPS'en når under følgende forhold:

1)

Vekselstrømforsyningen er afbrudt eller ligger uden for den krævede tolerance.

| 2) | Al strøm hentes fra energilagringssystemet eller for en DRUPS fra den indbyggede dieselmotor eller en kombination af begge. |
| --- | --- |

2)

Al strøm hentes fra energilagringssystemet eller for en DRUPS fra den indbyggede dieselmotor eller en kombination af begge.

| 3) | Belastningen ligger inden for UPS'ens specifikationer. |
| --- | --- |

3)

Belastningen ligger inden for UPS'ens specifikationer.

| c) | Bypass-tilstand: Driftstilstand, som UPS'en når, når den leverer den belastning, der udelukkende leveres via bypass. |
| --- | --- |

c)

Bypass-tilstand: Driftstilstand, som UPS'en når, når den leverer den belastning, der udelukkende leveres via bypass.

| 1.5. | Kendetegn for UPS-inputafhængighed:






  a) | Spændings- og frekvensafhængig (VFD): i stand til at beskytte belastningen mod strømudfald (3). |
| --- | --- | --- |

1.5.

Kendetegn for UPS-inputafhængighed:

a)

Spændings- og frekvensafhængig (VFD): i stand til at beskytte belastningen mod strømudfald (3).

| b) | Spændingsuafhængig (VI): kan beskytte belastningen som krævet for ovenstående VFD og desuden mod:






  1) | konstant underspænding på inputsiden. |
| --- | --- | --- |

b)

Spændingsuafhængig (VI): kan beskytte belastningen som krævet for ovenstående VFD og desuden mod:

1)

konstant underspænding på inputsiden.

| 2) | konstant overspænding på inputsiden (4) |
| --- | --- |

2)

konstant overspænding på inputsiden (4)

| c) | Spændings- og frekvensuafhængigt (VFI): uafhængigt af spændings- og frekvensvariationer og i stand til at beskytte belastningen mod negative virkninger ved sådanne variationer uden at tømme den lagrede energikilde. |
| --- | --- |

c)

Spændings- og frekvensuafhængigt (VFI): uafhængigt af spændings- og frekvensvariationer og i stand til at beskytte belastningen mod negative virkninger ved sådanne variationer uden at tømme den lagrede energikilde.

| 1.6. | UPS med en enkelt normaltilstand: UPS, der fungerer i normal tilstand inden for parametrene for bare ét sæt inputafhængige karakteristika, f.eks. en UPS, der kun fungerer som VFI. |
| --- | --- |

1.6.

UPS med en enkelt normaltilstand: UPS, der fungerer i normal tilstand inden for parametrene for bare ét sæt inputafhængige karakteristika, f.eks. en UPS, der kun fungerer som VFI.

| 1.7. | UPS med flere normaltilstande: UPS, der fungerer i normal tilstand inden for parametrene for mere end et sæt inputafhængige karakteristika, f.eks. en UPS, der kan fungere som enten VFI eller VFD. |
| --- | --- |

1.7.

UPS med flere normaltilstande: UPS, der fungerer i normal tilstand inden for parametrene for mere end et sæt inputafhængige karakteristika, f.eks. en UPS, der kan fungere som enten VFI eller VFD.

| 1.8. | Bypass: strømvej, der går uden om vekselstrømskonverteren.






  a) | Vedligeholdelses-bypass (vej): alternativ strømvej, der har til formål at sikre kontinuiteten af nytteeffekten ved vedligeholdelsesaktiviteter. |
| --- | --- | --- |

1.8.

Bypass: strømvej, der går uden om vekselstrømskonverteren.

a)

Vedligeholdelses-bypass (vej): alternativ strømvej, der har til formål at sikre kontinuiteten af nytteeffekten ved vedligeholdelsesaktiviteter.

| b) | Automatisk bypass: strømvej (primær eller stand-by), der går uden om den indirekte vekselstrømskonverter.






  1) | Mekanisk bypass: Styringen sker via en kontakt med mekanisk adskilte kontakter. |
| --- | --- | --- |

b)

Automatisk bypass: strømvej (primær eller stand-by), der går uden om den indirekte vekselstrømskonverter.

1)

Mekanisk bypass: Styringen sker via en kontakt med mekanisk adskilte kontakter.

| 2) | Statisk bypass (elektronisk bypass): Styringen foregår via en elektronisk afbryder, f.eks. transistorer, tyristorer, triacer eller en eller flere andre halvlederenheder. |
| --- | --- |

2)

Statisk bypass (elektronisk bypass): Styringen foregår via en elektronisk afbryder, f.eks. transistorer, tyristorer, triacer eller en eller flere andre halvlederenheder.

| 3) | Hybrid bypass: Styringen foregår via en afbryder med mekanisk adskilte kontakter kombineret med mindst én styret elektronisk ventilenhed. |
| --- | --- |

3)

Hybrid bypass: Styringen foregår via en afbryder med mekanisk adskilte kontakter kombineret med mindst én styret elektronisk ventilenhed.

| 1.9. | Referenceprøvningsbelastning: belastning eller tilstand, hvor UPS'ens udgang leverer den aktive strøm (W), som UPS'en er specificeret til (5). |
| --- | --- |

1.9.

Referenceprøvningsbelastning: belastning eller tilstand, hvor UPS'ens udgang leverer den aktive strøm (W), som UPS'en er specificeret til (5).

| 1.10. | Prøvningsenhed: UPS'en, der gennemgår prøvning, konfigureret, som om den skulle sendes til forbrugeren, og inklusive alt tilbehør (f.eks. filtre eller transformatorer), der er nødvendige for at opfylde kravene til prøvningsopstillingen som angivet i afsnit 3 i ENERGY STAR-prøvningsmetoden. |
| --- | --- |

1.10.

Prøvningsenhed: UPS'en, der gennemgår prøvning, konfigureret, som om den skulle sendes til forbrugeren, og inklusive alt tilbehør (f.eks. filtre eller transformatorer), der er nødvendige for at opfylde kravene til prøvningsopstillingen som angivet i afsnit 3 i ENERGY STAR-prøvningsmetoden.

| 1.11. | Effektfaktor: forholdet mellem den absolutte værdi for den aktive effekt P og den tilsyneladende effekt S. |
| --- | --- |

1.11.

Effektfaktor: forholdet mellem den absolutte værdi for den aktive effekt P og den tilsyneladende effekt S.

| 1.12. | Produktfamilie: en gruppe produktmodeller, der er 1) lavet af samme fabrikant, 2) omfattet af samme ENERGY STAR-kvalifikationskriterier og 3) har samme fælles grunddesign. For UPS'er omfatter acceptable variationer inden for en produktfamilie:






  a) | antal installerede moduler |
| --- | --- | --- |

1.12.

Produktfamilie: en gruppe produktmodeller, der er 1) lavet af samme fabrikant, 2) omfattet af samme ENERGY STAR-kvalifikationskriterier og 3) har samme fælles grunddesign. For UPS'er omfatter acceptable variationer inden for en produktfamilie:

a)

antal installerede moduler

| b) | redundans |
| --- | --- |

b)

redundans

| c) | type og antal af indgangs- og udgangsfiltre |
| --- | --- |

c)

type og antal af indgangs- og udgangsfiltre

| d) | antal vekselretterimpulser (6) |
| --- | --- |

d)

antal vekselretterimpulser (6)

| e) | energilagringssystemets kapacitet. |
| --- | --- |

e)

energilagringssystemets kapacitet.

| 1.13. | Forkortelser:
  a)   A: ampere
  b)   ac: vekselstrøm
  (c)   dc: jævnstrøm
  d)   DRUPS: roterende UPS med dieselmotor
  e)   RUPS: roterende UPS
  f)   THD: total harmonisk forvrængning
  g)   UPS: nødstrømforsyning
  h)   UUT: prøvningsenhed
  i)   V: volt
  j)   VFD: spændings- og frekvensafhængig
  k)   VFI: spændings- og frekvensuafhængig
  l)   VI: spændingsuafhængig
  m)   W: watt
  n)   Wh: watttimer |
| --- | --- |

1.13.

Forkortelser:

a)   A: ampere

b)   ac: vekselstrøm

(c)   dc: jævnstrøm

d)   DRUPS: roterende UPS med dieselmotor

e)   RUPS: roterende UPS

f)   THD: total harmonisk forvrængning

g)   UPS: nødstrømforsyning

h)   UUT: prøvningsenhed

i)   V: volt

j)   VFD: spændings- og frekvensafhængig

k)   VFI: spændings- og frekvensuafhængig

l)   VI: spændingsuafhængig

m)   W: watt

n)   Wh: watttimer

2.   Anvendelsesområde

2.1.   Produkter, der opfylder definitionen på nødstrømforsyning (UPS) som specificeret heri, inklusive statiske og roterende UPS'er, UPS'er med vekselstrøm som udgangsstrøm og UPS'er/vekselrettere med jævnstrøm kan gøres til genstand for ENERGY STAR-mærkning med undtagelse af de i afsnit 2.3 anførte produkter.

2.2.   Produkter, der kan mærkes i henhold til denne specifikation, omfatter:

| a) | UPS'er til forbrugere beregnet til beskyttelse af personlige computere og tilhørende periferiudstyr og/eller enheder i underholdningscentre som tv-apparater, tv-bokse, digitale videooptagere samt Blu-ray- og DVD-afspillere |
| --- | --- |

a)

UPS'er til forbrugere beregnet til beskyttelse af personlige computere og tilhørende periferiudstyr og/eller enheder i underholdningscentre som tv-apparater, tv-bokse, digitale videooptagere samt Blu-ray- og DVD-afspillere

| b) | kommercielle UPS'er beregnet til at beskytte informations- og kommunikationsteknologisk udstyr i mindre virksomheder og afdelinger af større virksomheder såsom servere, netværksswitche og routere samt mindre datalagringsenheder |
| --- | --- |

b)

kommercielle UPS'er beregnet til at beskytte informations- og kommunikationsteknologisk udstyr i mindre virksomheder og afdelinger af større virksomheder såsom servere, netværksswitche og routere samt mindre datalagringsenheder

| c) | UPS'er til datacentre beregnet til at beskytte store anlæg med informations- og kommunikationsteknologisk udstyr såsom virksomhedsservere, netværksudstyr og store datalagringsenheder |
| --- | --- |

c)

UPS'er til datacentre beregnet til at beskytte store anlæg med informations- og kommunikationsteknologisk udstyr såsom virksomhedsservere, netværksudstyr og store datalagringsenheder

| d) | jævnstrøms-UPS'er/vekselrettere til telekommunikation beregnet til at beskytte telekommunikationsnetsystemer, der er placeret på et centralt kontor eller på en fjern placering med trådløs/mobil forbindelse. |
| --- | --- |

d)

jævnstrøms-UPS'er/vekselrettere til telekommunikation beregnet til at beskytte telekommunikationsnetsystemer, der er placeret på et centralt kontor eller på en fjern placering med trådløs/mobil forbindelse.

2.3.   Ikke-omfattede produkter

| 2.3.1. | Produkter, der er omfattet af andre ENERGY STAR-produktspecifikationer, kan ikke mærkes i henhold til denne specifikation. Listen over nugældende specifikationer findes på www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.3.1.

Produkter, der er omfattet af andre ENERGY STAR-produktspecifikationer, kan ikke mærkes i henhold til denne specifikation. Listen over nugældende specifikationer findes på www.eu-energystar.org.

| 2.3.2. | Følgende produkter kan ikke opnå mærket i henhold til denne specifikation:






  a) | produkter, der er indbygget i en computer eller et andet produkt til slutanvendelse (f.eks. intern strømforsyning med batteri eller batteribaseret backup til modemmer, sikkerhedssystemer osv.) |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Følgende produkter kan ikke opnå mærket i henhold til denne specifikation:

a)

produkter, der er indbygget i en computer eller et andet produkt til slutanvendelse (f.eks. intern strømforsyning med batteri eller batteribaseret backup til modemmer, sikkerhedssystemer osv.)

| b) | industrielle UPS'er, der er specifikt beregnet til at beskytte kritiske kontrol-, fremstillings- eller produktionsprocesser eller -operationer |
| --- | --- |

b)

industrielle UPS'er, der er specifikt beregnet til at beskytte kritiske kontrol-, fremstillings- eller produktionsprocesser eller -operationer

| c) | UPS'er til forsyning beregnet til brug som en del af elektriske transmissions- og distributionssystemer (f.eks. elfordelerstationer eller lokale UPS'er) |
| --- | --- |

c)

UPS'er til forsyning beregnet til brug som en del af elektriske transmissions- og distributionssystemer (f.eks. elfordelerstationer eller lokale UPS'er)

| d) | UPS'er til kabel-tv beregnet til at levere strøm til distributionssystemet til kabel-tv-signaler uden for udstyr i bygninger, som er koblet direkte eller indirekte til selve kablet. Kablet kan være et koaksialkabel (metaltråd), fiberoptisk eller trådløst (f.eks. »Wi-Fi«) |
| --- | --- |

d)

UPS'er til kabel-tv beregnet til at levere strøm til distributionssystemet til kabel-tv-signaler uden for udstyr i bygninger, som er koblet direkte eller indirekte til selve kablet. Kablet kan være et koaksialkabel (metaltråd), fiberoptisk eller trådløst (f.eks. »Wi-Fi«)

| e) | UPS'er beregnet til at overholde specifikke UL-sikkerhedsstandarder for sikkerhedsrelaterede anvendelser såsom nødbelysning, -operationer eller udgange eller udstyr til medicinsk diagnosticering |
| --- | --- |

e)

UPS'er beregnet til at overholde specifikke UL-sikkerhedsstandarder for sikkerhedsrelaterede anvendelser såsom nødbelysning, -operationer eller udgange eller udstyr til medicinsk diagnosticering

| f) | UPS'er beregnet til mobile anvendelser eller om bord på skibe eller fly eller til søs. |
| --- | --- |

f)

UPS'er beregnet til mobile anvendelser eller om bord på skibe eller fly eller til søs.

3.   Kvalifikationskriterier

3.1.   Betydende ciffer og afrunding

| 3.1.1. | Alle beregninger skal gennemføres med direkte målte (ikke-afrundede) værdier. |
| --- | --- |

3.1.1.

Alle beregninger skal gennemføres med direkte målte (ikke-afrundede) værdier.

| 3.1.2. | Medmindre andet anføres, vurderes overholdelsen af specifikationens krav ved hjælp af direkte målte eller beregnede værdier uden fordele i form af afrunding. |
| --- | --- |

3.1.2.

Medmindre andet anføres, vurderes overholdelsen af specifikationens krav ved hjælp af direkte målte eller beregnede værdier uden fordele i form af afrunding.

| 3.1.3. | Direkte målte eller beregnede værdier, der indsendes til offentliggørelse på ENERGY STAR-webstedet, skal afrundes til nærmeste betydende ciffer som angivet i de tilhørende specifikationskrav. |
| --- | --- |

3.1.3.

Direkte målte eller beregnede værdier, der indsendes til offentliggørelse på ENERGY STAR-webstedet, skal afrundes til nærmeste betydende ciffer som angivet i de tilhørende specifikationskrav.

3.2.   Energieffektivitetskrav for UPS'er, der leverer vekselstrøm

| 3.2.1. | UPS'er med enkelt normaltilstand: Den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 1 skal være større end eller lig med det minimale gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) i henhold til tabel 2 for den specificerede udgangseffekt og karakteristika for inputafhængighed, undtagen som nedenfor angivet.
  For produkter med en specificeret nominel udgangseffekt på over 10 000 W, som har kommunikations- og målingsfunktioner som angivet i afsnit 3.6, skal den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 1 være større end eller lig med det minimale gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) i henhold til tabel 3 for de specificerede inputafhængige karakteristika.

  Ligning 1: Beregning af gennemsnitlig effektivitet for UPS'er, der leverer vekselstrøm



  hvor:






  — | EffAVG er den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

UPS'er med enkelt normaltilstand: Den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 1 skal være større end eller lig med det minimale gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) i henhold til tabel 2 for den specificerede udgangseffekt og karakteristika for inputafhængighed, undtagen som nedenfor angivet.

For produkter med en specificeret nominel udgangseffekt på over 10 000 W, som har kommunikations- og målingsfunktioner som angivet i afsnit 3.6, skal den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 1 være større end eller lig med det minimale gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) i henhold til tabel 3 for de specificerede inputafhængige karakteristika.

Ligning 1: Beregning af gennemsnitlig effektivitet for UPS'er, der leverer vekselstrøm

Formula

hvor:

—

EffAVG er den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet

| — | tn % er den andel af tiden, der bruges ved netop n% af referenceprøvningsbelastningen som angivet i de antagede belastninger i tabel 1 |
| --- | --- |

—

tn % er den andel af tiden, der bruges ved netop n% af referenceprøvningsbelastningen som angivet i de antagede belastninger i tabel 1

| — | Eff|n % er effektiviteten ved netop n% af referenceprøvningsbelastningen målt i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden. |
| --- | --- |

—

Eff|n % er effektiviteten ved netop n% af referenceprøvningsbelastningen målt i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden.

Tabel 1

Antaget belastning for UPS, der leverer vekselstrøm, til beregning af gennemsnitlig effektivitet

| Nominel udgangseffekt, P, i watt (W) | Inputafhængige
  karakteristika | Andel af tiden brugt ved den specificerede andel af reference- prøvningsbelastningen,
  tn % |
| --- | --- | --- |
| 25 % | 50 % | 75 % | 100 % |
| P ≤ 1 500 W | VFD | 0,2 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| VFD | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | VFD, VI eller VFI | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| P > 10 000 W | VFD, VI eller VFI | 0,25 | 0,5 | 0,25 | 0 |

Nominel udgangseffekt, P, i watt (W)

Inputafhængige

karakteristika

Andel af tiden brugt ved den specificerede andel af reference- prøvningsbelastningen,

tn %

25 %

50 %

75 %

100 %

P ≤ 1 500 W

VFD

0,2

0,2

0,3

0,3

VFD

0

0,3

0,4

0,3

1 500 W < P ≤ 10 000 W

VFD, VI eller VFI

0

0,3

0,4

0,3

P > 10 000 W

VFD, VI eller VFI

0,25

0,5

0,25

0

Tabel 2

Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav for UPS, der leverer vekselstrøm

| Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN), hvor:
  P er den nominelle udgangseffekt i watt (W)
  ln er den naturlige logaritme. |
| --- |
| Nominel udgangseffekt | Inputafhængige karakteristika |
| VFD | VI | VFI |
| P ≤ 1 500 W | 0,967 | 0,0099 × ln(P) + 0,815 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | 0,970 | 0,967 |
| P > 10 000 W | 0,970 | 0,950 | 0,0099 × ln(P) + 0,805 |

Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN), hvor:

P er den nominelle udgangseffekt i watt (W)

ln er den naturlige logaritme.

Nominel udgangseffekt

Inputafhængige karakteristika

VFD

VI

VFI

P ≤ 1 500 W

0,967

0,0099 × ln(P) + 0,815

1 500 W < P ≤ 10 000 W

0,970

0,967

P > 10 000 W

0,970

0,950

0,0099 × ln(P) + 0,805

Tabel 3

Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav for UPS'er, der leverer vekselstrøm, til produkter med måle- og kommunikationsfunktioner

| Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN), hvor:
  P er den nominelle udgangseffekt i watt (W)
  ln er den naturlige logaritme. |
| --- |
| Nominel udgangseffekt | Inputafhængige karakteristika |
| VFD | VI | VFI |
| P > 10 000 W | 0,960 | 0,940 | 0,0099 × ln(P) + 0,795 |

Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN), hvor:

P er den nominelle udgangseffekt i watt (W)

ln er den naturlige logaritme.

Nominel udgangseffekt

Inputafhængige karakteristika

VFD

VI

VFI

P > 10 000 W

0,960

0,940

0,0099 × ln(P) + 0,795

| 3.2.2. | UPS'er med flere normaltilstande, der ikke leveres med højeste inputafhængige tilstand aktiveret som standard: Hvis en UPS med flere normaltilstande ikke leveres med sin højeste inputafhængige tilstand aktiveret som standard, skal dens gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 1 være større end eller lig med:






  a) | det mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) som fastsat i tabel 2 for den nominelle udgangseffekt og den laveste inputafhængige tilstand leveret af UPS'en for modeller med en udgangseffekt, der er mindre end eller lig med 10 000 W, eller som ikke har indbygget kommunikations- og målingsfunktion som angivet i afsnit 3.6, eller |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

UPS'er med flere normaltilstande, der ikke leveres med højeste inputafhængige tilstand aktiveret som standard: Hvis en UPS med flere normaltilstande ikke leveres med sin højeste inputafhængige tilstand aktiveret som standard, skal dens gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 1 være større end eller lig med:

a)

det mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) som fastsat i tabel 2 for den nominelle udgangseffekt og den laveste inputafhængige tilstand leveret af UPS'en for modeller med en udgangseffekt, der er mindre end eller lig med 10 000 W, eller som ikke har indbygget kommunikations- og målingsfunktion som angivet i afsnit 3.6, eller

| b) | det mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) som fastsat i tabel 3 for den nominelle udgangseffekt og den laveste inputafhængige tilstand leveret af UPS'en for modeller med en udgangseffekt, der er større end 10 000 W, eller som ikke har indbygget kommunikations- og målingsfunktion som angivet i afsnit 3.6. |
| --- | --- |

b)

det mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) som fastsat i tabel 3 for den nominelle udgangseffekt og den laveste inputafhængige tilstand leveret af UPS'en for modeller med en udgangseffekt, der er større end 10 000 W, eller som ikke har indbygget kommunikations- og målingsfunktion som angivet i afsnit 3.6.

| 3.2.3. | UPS'er med flere normaltilstande, der leveres med højeste inputafhængige tilstand aktiveret som standard: Hvis en UPS med flere normaltilstande leveres med sin højeste inputafhængige tilstand aktiveret som standard, skal dens gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 2 være større end eller lig med:






  a) | det mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) som fastsat i tabel 2 for den nominelle udgangseffekt og den laveste inputafhængige tilstand leveret af UPS'en for modeller med en udgangseffekt, der er mindre end eller lig med 10 000 W, eller som ikke har indbygget kommunikations- og målingsfunktion som angivet i afsnit 3.6 eller |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

UPS'er med flere normaltilstande, der leveres med højeste inputafhængige tilstand aktiveret som standard: Hvis en UPS med flere normaltilstande leveres med sin højeste inputafhængige tilstand aktiveret som standard, skal dens gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 2 være større end eller lig med:

a)

det mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) som fastsat i tabel 2 for den nominelle udgangseffekt og den laveste inputafhængige tilstand leveret af UPS'en for modeller med en udgangseffekt, der er mindre end eller lig med 10 000 W, eller som ikke har indbygget kommunikations- og målingsfunktion som angivet i afsnit 3.6 eller

| b) | det mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) som fastsat i tabel 3 for den nominelle udgangseffekt og den laveste inputafhængige tilstand leveret af UPS'en for modeller med en udgangseffekt, der er større end 10 000 W, eller som ikke har indbygget kommunikations- og målingsfunktion som angivet i afsnit 3.6. |
| --- | --- |

b)

det mindste gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) som fastsat i tabel 3 for den nominelle udgangseffekt og den laveste inputafhængige tilstand leveret af UPS'en for modeller med en udgangseffekt, der er større end 10 000 W, eller som ikke har indbygget kommunikations- og målingsfunktion som angivet i afsnit 3.6.

Ligning 2: Beregning af gennemsnitlig effektivitet for UPS'er med flere normaltilstande, der leverer vekselstrøm

Formula

hvor:

| — | EffAVG er den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet |
| --- | --- |

—

EffAVG er den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet

| — | Eff1 er den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet i den laveste inputafhængige tilstand (dvs. VFI eller VI) som beregnet i henhold til ligning 1 |
| --- | --- |

—

Eff1 er den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet i den laveste inputafhængige tilstand (dvs. VFI eller VI) som beregnet i henhold til ligning 1

| — | Eff2 er den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet i den højeste inputafhængige tilstand (dvs. VFD) som beregnet i henhold til ligning 1. |
| --- | --- |

—

Eff2 er den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet i den højeste inputafhængige tilstand (dvs. VFD) som beregnet i henhold til ligning 1.

3.3.   Energieffektivitetskrav for UPS'er, der leverer vekselstrøm/vekselrettere

Den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 3 skal være større end eller lig med det minimale gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) i henhold til tabel 4. Dette krav gælder for alle fuldstændige systemer og individuelle moduler. Fabrikanterne kan mærke i henhold til nedenstående krav enten:

| a) | Komplette systemer, der også er modulopbyggede, skal mærkes som modulopbyggede UPS-produktfamilier med en særlig modulmodel installeret. |
| --- | --- |

a)

Komplette systemer, der også er modulopbyggede, skal mærkes som modulopbyggede UPS-produktfamilier med en særlig modulmodel installeret.

| b) | Mærkning af enkeltmoduler får ingen betydning for mærkningen af modulopbyggede systemer, medmindre de samlede systemer også mærkes som anført ovenfor. |
| --- | --- |

b)

Mærkning af enkeltmoduler får ingen betydning for mærkningen af modulopbyggede systemer, medmindre de samlede systemer også mærkes som anført ovenfor.

| c) | For produkter med en specificeret nominel udgangseffekt på over 10 000 W, som har kommunikations- og målingsfunktioner som angivet i afsnit 3.6, skal den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 1 være større end eller lig med det minimale gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) i henhold til tabel 5. |
| --- | --- |

c)

For produkter med en specificeret nominel udgangseffekt på over 10 000 W, som har kommunikations- og målingsfunktioner som angivet i afsnit 3.6, skal den gennemsnitlige belastningsjusterede effektivitet (EffAVG) som beregnet i henhold til ligning 1 være større end eller lig med det minimale gennemsnitlige effektivitetskrav (EffAVG_MIN) i henhold til tabel 5.

Ligning 3: Beregning af gennemsnitlig effektivitet for alle UPS'er, der leverer jævnstrøm

Formula

Tabel 4

Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav for UPS'er, der leverer vekselstrøm/vekselretter

Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav

(EffAVG_MIN)

0,955

Tabel 5

Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav for UPS'er, der leverer vekselstrøm/vekselrettere, til produkter med måle- og kommunikationsfunktioner

| Nominel udgangs-
  effekt | Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav
  (EffAVG_MIN) |
| --- | --- |
| P > 10 000 W | 0,945 |

Nominel udgangs-

effekt

Mindste gennemsnitlige effektivitetskrav

(EffAVG_MIN)

P > 10 000 W

0,945

3.4.   Krav vedrørende effektfaktor

Den målte indgangseffektfaktor for alle UPS'er, der leverer vekselstrøm ved 100 procent af referenceprøvningsbelastningen, skal være større end eller lig med det minimale effektfaktorkrav, som angives i tabel 6 for alle VFI- og VI-normaltilstande, der er kræves i forbindelse med mærkning.

Tabel 6

Minimumindgangseffektfaktorkrav for UPS'er, der leverer vekselstrøm

Krav til minimumeffektfaktor

0,90

3.5.   Rapporteringskrav for standardoplysninger

| 3.5.1. | Data for et standardiseret effekt- og ydelsesdatablad (PPDS) skal indsendes til EPA og/eller Europa-Kommissionen for hver model eller produktfamilie. |
| --- | --- |

3.5.1.

Data for et standardiseret effekt- og ydelsesdatablad (PPDS) skal indsendes til EPA og/eller Europa-Kommissionen for hver model eller produktfamilie.

| 3.5.2. | Yderligere oplysninger om PPDS findes på ENERGY STAR's webside om UPS på www.energistar.gov/products.
  PPDS indeholder følgende oplysninger:






  a) | generelle karakteristika (fabrikant, modelnavn- og nummer) |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

Yderligere oplysninger om PPDS findes på ENERGY STAR's webside om UPS på www.energistar.gov/products.

PPDS indeholder følgende oplysninger:

a)

generelle karakteristika (fabrikant, modelnavn- og nummer)

| b) | elektriske karakteristika (effektkonverteringsmekanisme, topologi, indgangs- og udgangsspænding og -frekvens) |
| --- | --- |

b)

elektriske karakteristika (effektkonverteringsmekanisme, topologi, indgangs- og udgangsspænding og -frekvens)

| c) | gennemsnitlig effektivitet anvendt ved mærkning |
| --- | --- |

c)

gennemsnitlig effektivitet anvendt ved mærkning

| d) | effektivitet ved hvert af belastningspunkterne og prøvningsresultater vedrørende effektfaktor i hver af de relevante normaltilstande og for både de prøvede maksimum- og minimumkonfigurationer for modulopbyggede UPS-produktfamilier |
| --- | --- |

d)

effektivitet ved hvert af belastningspunkterne og prøvningsresultater vedrørende effektfaktor i hver af de relevante normaltilstande og for både de prøvede maksimum- og minimumkonfigurationer for modulopbyggede UPS-produktfamilier

| e) | målings- og kommunikationsfunktioner (data, der vises på måleren, data leveret over netværket og tilgængelige protokoller) |
| --- | --- |

e)

målings- og kommunikationsfunktioner (data, der vises på måleren, data leveret over netværket og tilgængelige protokoller)

| f) | weblink til tilgængeligt offentligt dokument, der indeholder retningslinjer for den modelspecifikke prøvningsprocedure, hvis dette forefindes |
| --- | --- |

f)

weblink til tilgængeligt offentligt dokument, der indeholder retningslinjer for den modelspecifikke prøvningsprocedure, hvis dette forefindes

| g) | karakteristika for batteri/enhed til energilagring |
| --- | --- |

g)

karakteristika for batteri/enhed til energilagring

| h) | fysiske dimensioner. |
| --- | --- |

h)

fysiske dimensioner.

| 3.5.3. | EPA og Europa-Kommissionen kan revidere denne PPDS regelmæssigt, når det er nødvendigt, og underretter partnerne om revisionsprocessen. |
| --- | --- |

3.5.3.

EPA og Europa-Kommissionen kan revidere denne PPDS regelmæssigt, når det er nødvendigt, og underretter partnerne om revisionsprocessen.

3.6.   Krav vedrørende kommunikation og måling

| 3.6.1. | UPS'er, der leverer vekselstrøm og UPS'er, der leverer jævnstrøm/vekselrettere med en nominel udgangseffekt på mere end 10 000 W kan tildeles et effektivitetsincitament på 1 procentpoint, jf. tabel 3 og tabel 5, hvis de sælges med en energimåler med følgende karakteristika:






  a) | Måleren leveres enten som en uafhængig ekstern komponent, der leveres sammen med UPS'en på salgsstedet eller er indbygget i UPS'en. |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

UPS'er, der leverer vekselstrøm og UPS'er, der leverer jævnstrøm/vekselrettere med en nominel udgangseffekt på mere end 10 000 W kan tildeles et effektivitetsincitament på 1 procentpoint, jf. tabel 3 og tabel 5, hvis de sælges med en energimåler med følgende karakteristika:

a)

Måleren leveres enten som en uafhængig ekstern komponent, der leveres sammen med UPS'en på salgsstedet eller er indbygget i UPS'en.

| b) | Måleren måler UPS'ens udgangsenergi i kWh på hver af normaltilstandene. |
| --- | --- |

b)

Måleren måler UPS'ens udgangsenergi i kWh på hver af normaltilstandene.

| c) | Måleren kan videresende måleresultaterne over et netværk via en af følgende protokoller: Modbus RTU, Modbus TCP eller SNMP (v1, 2, eller 3). |
| --- | --- |

c)

Måleren kan videresende måleresultaterne over et netværk via en af følgende protokoller: Modbus RTU, Modbus TCP eller SNMP (v1, 2, eller 3).

| d) | Hvis måleren ikke er indbygget i UPS'en, opfylder den kravene i afsnit 3.6.2. |
| --- | --- |

d)

Hvis måleren ikke er indbygget i UPS'en, opfylder den kravene i afsnit 3.6.2.

| e) | Hvis måleren er indbygget i UPS'en, opfylder den kravene i afsnit 3.6.3. |
| --- | --- |

e)

Hvis måleren er indbygget i UPS'en, opfylder den kravene i afsnit 3.6.3.

| 3.6.2. | Krav til eksterne målere: Eksterne målere, der leveres sammen med UPS'en, skal opfylde et af følgende krav, for at UPS'en kan tildeles måleeffektivitetsincitamentet:






  a) | skal opfylde Accuracy Class 2 eller bedre (dvs. Class 1, Class 0.5 S eller Class 0.2 S) som angivet i IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) eller ANSI C12.2 (9) |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Krav til eksterne målere: Eksterne målere, der leveres sammen med UPS'en, skal opfylde et af følgende krav, for at UPS'en kan tildeles måleeffektivitetsincitamentet:

a)

skal opfylde Accuracy Class 2 eller bedre (dvs. Class 1, Class 0.5 S eller Class 0.2 S) som angivet i IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) eller ANSI C12.2 (9)

| b) | skal have en relativ fejl ved energimålinger, der er mindre end eller lig med 2 procent sammenlignet med en standard under de i afsnit 3.6.4 anførte forhold, med undtagelse af strømstyrke, som skal prøves ved 25 procent og 100 procent af målerens maksimale strømstyrke eller |
| --- | --- |

b)

skal have en relativ fejl ved energimålinger, der er mindre end eller lig med 2 procent sammenlignet med en standard under de i afsnit 3.6.4 anførte forhold, med undtagelse af strømstyrke, som skal prøves ved 25 procent og 100 procent af målerens maksimale strømstyrke eller

| c) | skal have en relativ fejl i energimåling, der er mindre end eller lig med 5 procent sammenlignet med en standard, når den er en del af et fuldstændigt målesystem (inklusive strømtransformatorer, der kan bygges sammen med måleren og UPS'en) under de i afsnit 3.6.4 anførte forhold. |
| --- | --- |

c)

skal have en relativ fejl i energimåling, der er mindre end eller lig med 5 procent sammenlignet med en standard, når den er en del af et fuldstændigt målesystem (inklusive strømtransformatorer, der kan bygges sammen med måleren og UPS'en) under de i afsnit 3.6.4 anførte forhold.

| 3.6.3. | Krav til indbyggede målere: Indbyggede målere skal opfylde følgende krav under de forhold, som angives i afsnit 3.6.4, for at UPS'en skal kunne tildeles måleeffektivitetsincitamentet:
  skal have en relativ fejl ved energimåling, der er mindre end eller lig med 5 procent sammenlignet med en standard, når den er en del af et fuldstændigt målesystem (inklusive strømtransformatorer, der er bygget sammen med måleren og UPS'en). |
| --- | --- |

3.6.3.

Krav til indbyggede målere: Indbyggede målere skal opfylde følgende krav under de forhold, som angives i afsnit 3.6.4, for at UPS'en skal kunne tildeles måleeffektivitetsincitamentet:

skal have en relativ fejl ved energimåling, der er mindre end eller lig med 5 procent sammenlignet med en standard, når den er en del af et fuldstændigt målesystem (inklusive strømtransformatorer, der er bygget sammen med måleren og UPS'en).

| 3.6.4. | Miljømæssige og elektriske forhold for målingspræcision: Måleren skal opfylde kravene, som angives i afsnit 3.6.2 eller 3.6.3, under følgende forhold:






  a) | Miljømæssige forhold: overensstemmelse med ENERGY STAR-prøvningsmetoden og de heri indeholdte standarder |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

Miljømæssige og elektriske forhold for målingspræcision: Måleren skal opfylde kravene, som angives i afsnit 3.6.2 eller 3.6.3, under følgende forhold:

a)

Miljømæssige forhold: overensstemmelse med ENERGY STAR-prøvningsmetoden og de heri indeholdte standarder

| b) | Elektriske forhold: overensstemmelse med hvert af belastningspunkterne i ENERGY STAR-prøvningsmetoden og de heri indeholdte standarder. |
| --- | --- |

b)

Elektriske forhold: overensstemmelse med hvert af belastningspunkterne i ENERGY STAR-prøvningsmetoden og de heri indeholdte standarder.

4.   Prøvning

4.1.   Prøvningsmetode

For produkter, der markedsføres i Den Europæiske Union, skal fabrikanterne udføre ydelsesprøvninger og foretage selvcertificering af de modeller, der opfylder Energy Star-retningslinjerne. Ved prøvning af UPS'er skal de i tabel 7 anførte prøvningsmetoder anvendes til at bestemme ENERGY STAR-mærkningen.

Tabel 7

ENERGY STAR-prøvningsmetoder

| Produkttype | Prøvningsmetode |
| --- | --- |
| Alle UPS'er | ENERGY STAR Test Method for Uninterruptible Power Supplies, Rev. maj 2012 |

Produkttype

Prøvningsmetode

Alle UPS'er

ENERGY STAR Test Method for Uninterruptible Power Supplies, Rev. maj 2012

4.2.   Krav til antallet af prøvningsenheder

| 4.2.1. | Der skal vælges repræsentative modeller til prøvning, som skal overholde følgende krav:






  a) | Til mærkning af en enkelt produktmodel anses en produktkonfiguration svarende til den, der påtænkes markedsført og ENERGY STAR-mærket, for den repræsentative model |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Der skal vælges repræsentative modeller til prøvning, som skal overholde følgende krav:

a)

Til mærkning af en enkelt produktmodel anses en produktkonfiguration svarende til den, der påtænkes markedsført og ENERGY STAR-mærket, for den repræsentative model

| b) | Til mærkning af en modulopbygget UPS-produktfamilie, hvor modellerne varierer med hensyn til antal installerede moduler, skal fabrikanten vælge de maksimale og minimale konfigurationer, der skal fungere som repræsentative modeller — dvs. at et modulopbygget system skal opfylde kriterierne i både sine maksimale og minimale ikke-redundante konfigurationer. Hvis de maksimale og minimale konfigurationer af repræsentative modeller opfylder ENERGY STAR-mærkningskriterierne ved deres respektive udgangseffektniveauer, vil alle mellemliggende konfigurationsmodeller inden for en modulopbygget UPS-produktfamilie kunne ENERGY STAR-mærkes. |
| --- | --- |

b)

Til mærkning af en modulopbygget UPS-produktfamilie, hvor modellerne varierer med hensyn til antal installerede moduler, skal fabrikanten vælge de maksimale og minimale konfigurationer, der skal fungere som repræsentative modeller — dvs. at et modulopbygget system skal opfylde kriterierne i både sine maksimale og minimale ikke-redundante konfigurationer. Hvis de maksimale og minimale konfigurationer af repræsentative modeller opfylder ENERGY STAR-mærkningskriterierne ved deres respektive udgangseffektniveauer, vil alle mellemliggende konfigurationsmodeller inden for en modulopbygget UPS-produktfamilie kunne ENERGY STAR-mærkes.

| c) | Til mærkning af en UPS-produktfamilie, hvor modellerne hører sammen som følge af andre karakteristika end antallet af installerede moduler, skal konfigurationen med det højeste energiforbrug inden for produktfamilien betragtes som den repræsentative model med undtagelse af variationer i energilagringssystemet — fabrikanten kan frit vælge et energilagringssystem til prøvningen, der ligger inden for kravene til ENERGY STAR-prøvningsmetoden. Der er ikke krav om prøvning af andre produkter inden for en produktfamilie med henblik på mærkning, men de forventes at opfylde de relevante ENERGY STAR-mærkningskriterier og kan gøres til genstand for verifikationsprøvning på et tidspunkt efter den oprindelige mærkning. |
| --- | --- |

c)

Til mærkning af en UPS-produktfamilie, hvor modellerne hører sammen som følge af andre karakteristika end antallet af installerede moduler, skal konfigurationen med det højeste energiforbrug inden for produktfamilien betragtes som den repræsentative model med undtagelse af variationer i energilagringssystemet — fabrikanten kan frit vælge et energilagringssystem til prøvningen, der ligger inden for kravene til ENERGY STAR-prøvningsmetoden. Der er ikke krav om prøvning af andre produkter inden for en produktfamilie med henblik på mærkning, men de forventes at opfylde de relevante ENERGY STAR-mærkningskriterier og kan gøres til genstand for verifikationsprøvning på et tidspunkt efter den oprindelige mærkning.

| 4.2.2. | En enkelt enhed af hver repræsentativ model vælges til prøvning. |
| --- | --- |

4.2.2.

En enkelt enhed af hver repræsentativ model vælges til prøvning.

| 4.2.3. | Alle prøvede enheder skal opfylde ENERGY STAR-mærkningskriterierne. |
| --- | --- |

4.2.3.

Alle prøvede enheder skal opfylde ENERGY STAR-mærkningskriterierne.

5.   Ikrafttrædelsesdato

| 5.1. | Datoen, hvor fabrikanterne kan begynde at mærke produkter som Energy Star under denne version 1.0, vil blive defineret som aftalens ikrafttrædelsesdato. For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en produktmodel opfylde den gældende ENERGY STAR-specifikation på fremstillingsdatoen. Fremstillingsdatoen er specifik for hver enkelt enhed, og det er den dato, hvor en enhed anses for at være færdigsamlet. |
| --- | --- |

5.1.

Datoen, hvor fabrikanterne kan begynde at mærke produkter som Energy Star under denne version 1.0, vil blive defineret som aftalens ikrafttrædelsesdato. For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en produktmodel opfylde den gældende ENERGY STAR-specifikation på fremstillingsdatoen. Fremstillingsdatoen er specifik for hver enkelt enhed, og det er den dato, hvor en enhed anses for at være færdigsamlet.

| 5.2. | Kommende revisioner af specifikationer: EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig retten til at ændre denne specifikation, hvis teknologiske og/eller markedsmæssige ændringer påvirker dens nytteværdi for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter. Hvis der foretages en revision af en specifikation, gøres der opmærksom på, at et produkt ikke automatisk ENERGY STAR-mærkes i hele dets levetid. |
| --- | --- |

5.2.

Kommende revisioner af specifikationer: EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig retten til at ændre denne specifikation, hvis teknologiske og/eller markedsmæssige ændringer påvirker dens nytteværdi for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter. Hvis der foretages en revision af en specifikation, gøres der opmærksom på, at et produkt ikke automatisk ENERGY STAR-mærkes i hele dets levetid.

III.   SPECIFIKATION FOR COMPUTERSERVERE (VERSION 2.0)

1.   Definitioner

1.1.   Produkttyper:

| 1.1.1. | Computerserver: en computer, der leverer tjenester til og administrerer ressourcer i et netværk for klientenheder (f.eks. personlige computere, notebookcomputere, tynde klienter, trådløse enheder, PDA'er, IP-telefoner, andre computerservere eller andre netværksenheder). En computerserver sælges gennem virksomhedskanaler til brug i datacentre og kontor-/virksomhedsmiljøer. En computerserver tilgås hovedsagelig via netværksforbindelser i modsætning til direkte tilsluttede brugerinputenheder som et tastatur eller en mus. I forbindelse med denne specifikation skal en computerserver opfylde alle de følgende kriterier:






  a) | markedsføres og sælges som en computerserver |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Computerserver: en computer, der leverer tjenester til og administrerer ressourcer i et netværk for klientenheder (f.eks. personlige computere, notebookcomputere, tynde klienter, trådløse enheder, PDA'er, IP-telefoner, andre computerservere eller andre netværksenheder). En computerserver sælges gennem virksomhedskanaler til brug i datacentre og kontor-/virksomhedsmiljøer. En computerserver tilgås hovedsagelig via netværksforbindelser i modsætning til direkte tilsluttede brugerinputenheder som et tastatur eller en mus. I forbindelse med denne specifikation skal en computerserver opfylde alle de følgende kriterier:

a)

markedsføres og sælges som en computerserver

| b) | er beregnet til og står opført som understøttende et eller flere styresystemer til computerservere og/eller hypervisorer |
| --- | --- |

b)

er beregnet til og står opført som understøttende et eller flere styresystemer til computerservere og/eller hypervisorer

| c) | er beregnet til at afvikle brugerinstallerede applikationer, typisk, men ikke udelukkende af erhvervsmæssig karakter |
| --- | --- |

c)

er beregnet til at afvikle brugerinstallerede applikationer, typisk, men ikke udelukkende af erhvervsmæssig karakter

| d) | understøtter fejlretningskode (ECC) og/eller bufferhukommelse (herunder både dobbeltrækker af hukommelsesmoduler (DIMM) til bufferlagring og konfigurationer på bundkortet (BOB) til bufferlagring). |
| --- | --- |

d)

understøtter fejlretningskode (ECC) og/eller bufferhukommelse (herunder både dobbeltrækker af hukommelsesmoduler (DIMM) til bufferlagring og konfigurationer på bundkortet (BOB) til bufferlagring).

| e) | pakkes og sælges med en eller flere vekselstrøm-jævnstrøm- eller jævnstrøm-jævnstrøm-strømforsyninger og |
| --- | --- |

e)

pakkes og sælges med en eller flere vekselstrøm-jævnstrøm- eller jævnstrøm-jævnstrøm-strømforsyninger og

| f) | er udformet på en sådan måde, at alle processorer har adgang til en fælles systemhukommelse og er synlige for et enkelt styresystem eller en enkelt hypervisor. |
| --- | --- |

f)

er udformet på en sådan måde, at alle processorer har adgang til en fælles systemhukommelse og er synlige for et enkelt styresystem eller en enkelt hypervisor.

| 1.1.2. | Administreret server: en computerserver, der er udformet med henblik på at sikre en høj grad af tilgængelighed i et miljø med en høj grad af administration. I forbindelse med denne specifikation skal en administreret server opfylde alle de følgende kriterier:






  g) | være beregnet til at konfigureres med redundante strømforsyninger og |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Administreret server: en computerserver, der er udformet med henblik på at sikre en høj grad af tilgængelighed i et miljø med en høj grad af administration. I forbindelse med denne specifikation skal en administreret server opfylde alle de følgende kriterier:

g)

være beregnet til at konfigureres med redundante strømforsyninger og

| h) | indeholder en installeret dedikeret administrationscontroller (f.eks. en hjælpeprocessor). |
| --- | --- |

h)

indeholder en installeret dedikeret administrationscontroller (f.eks. en hjælpeprocessor).

| 1.1.3. | Blade-system: et system bestående af et blade-chassis og en eller flere aftagelige blade-servere og/eller andre enheder (f.eks. blade-lagre, netværksudstyr i blade-format). Blade-systemer giver mulighed for skalerbar kombination af flere blade-server- eller lagerenheder i et enkelt kabinet, og formålet er at give serviceteknikere mulighed for nemt at tilføje eller udskifte blade-enheder, mens systemet er i drift (hot-swap).






  a) | Blade-server: en computerserver, der er beregnet til brug i et blade-chassis. En blade-server er en enhed med høj tæthed, der fungerer som en selvstændig computerserver og omfatter mindst en processor og systemhukommelse, men er afhængig af delte ressourcer i blade-chassiset (f.eks. strømforsyning, køling) for at kunne fungere. En processor eller et hukommelsesmodul, der er beregnet til opskalering af en separat server, betragtes ikke som en blade-server.






  1) | Blade-server med flere holdere: blade-server, der kræver mere end et stativ til installation i et blade-chassis. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

Blade-system: et system bestående af et blade-chassis og en eller flere aftagelige blade-servere og/eller andre enheder (f.eks. blade-lagre, netværksudstyr i blade-format). Blade-systemer giver mulighed for skalerbar kombination af flere blade-server- eller lagerenheder i et enkelt kabinet, og formålet er at give serviceteknikere mulighed for nemt at tilføje eller udskifte blade-enheder, mens systemet er i drift (hot-swap).

a)

Blade-server: en computerserver, der er beregnet til brug i et blade-chassis. En blade-server er en enhed med høj tæthed, der fungerer som en selvstændig computerserver og omfatter mindst en processor og systemhukommelse, men er afhængig af delte ressourcer i blade-chassiset (f.eks. strømforsyning, køling) for at kunne fungere. En processor eller et hukommelsesmodul, der er beregnet til opskalering af en separat server, betragtes ikke som en blade-server.

1)

Blade-server med flere holdere: blade-server, der kræver mere end et stativ til installation i et blade-chassis.

| 2) | Blade-server i enkelt bredde: blade-server, der kræver bredden på et standard-blade-serverstativ. |
| --- | --- |

2)

Blade-server i enkelt bredde: blade-server, der kræver bredden på et standard-blade-serverstativ.

| 3) | Blade-server i dobbelt bredde: blade-server, der kræver to gange bredden på et standard-blade-serverstativ. |
| --- | --- |

3)

Blade-server i dobbelt bredde: blade-server, der kræver to gange bredden på et standard-blade-serverstativ.

| 4) | Blade-server i halv højde: blade-server, der kræver halvdelen af højden på et standard-blade-serverstativ. |
| --- | --- |

4)

Blade-server i halv højde: blade-server, der kræver halvdelen af højden på et standard-blade-serverstativ.

| 5) | Blade-server i kvart højde: blade-server, der kræver en fjerdedel af højden på et standard-blade-serverstativ. |
| --- | --- |

5)

Blade-server i kvart højde: blade-server, der kræver en fjerdedel af højden på et standard-blade-serverstativ.

| 6) | Blade-server med flere knudepunkter: blade-server med flere serverknuder. Selve blade-serveren understøtter hot-swap, men det gælder ikke de enkelte server-punkter. |
| --- | --- |

6)

Blade-server med flere knudepunkter: blade-server med flere serverknuder. Selve blade-serveren understøtter hot-swap, men det gælder ikke de enkelte server-punkter.

| b) | Blade-chassis: kabinet, der indeholder fælles ressourcer til driften af blade-servere, blade-lagermedier og andre enheder med blade-formfaktor. Fælles ressourcer, der leveres af et chassis, kan omfatte strømforsyning, datalagring og hardware til jævnstrømsforsyning, varmeadministration, systemadministration og netværkstjenester. |
| --- | --- |

b)

Blade-chassis: kabinet, der indeholder fælles ressourcer til driften af blade-servere, blade-lagermedier og andre enheder med blade-formfaktor. Fælles ressourcer, der leveres af et chassis, kan omfatte strømforsyning, datalagring og hardware til jævnstrømsforsyning, varmeadministration, systemadministration og netværkstjenester.

| c) | Blade-lager: lagringsenhed, der er beregnet til brug i et blade-chassis. En blade-lagringsenhed er afhængig af fælles ressourcer i blade-chassiset (f.eks. strømforsyning og køling) for at fungere. |
| --- | --- |

c)

Blade-lager: lagringsenhed, der er beregnet til brug i et blade-chassis. En blade-lagringsenhed er afhængig af fælles ressourcer i blade-chassiset (f.eks. strømforsyning og køling) for at fungere.

| 1.1.4. | Fuldstændig fejltolerant server: computerserver, der er udformet med fuldstændig hardwareredundans, hvor alle beregningskomponenter dubleres mellem to serverknuder, der afvikler identiske og samtidige processer (dvs. at hvis en serverknude fejler eller skal repareres, kan den anden serverknude afvikle processerne alene for at undgå nedetid). En fuldstændig fejltolerant server bruger to systemer til samtidigt og gentagne gange til at afvikle en enkelt proces for at sikre konstant tilgængelighed i en missionskritisk applikation. |
| --- | --- |

1.1.4.

Fuldstændig fejltolerant server: computerserver, der er udformet med fuldstændig hardwareredundans, hvor alle beregningskomponenter dubleres mellem to serverknuder, der afvikler identiske og samtidige processer (dvs. at hvis en serverknude fejler eller skal repareres, kan den anden serverknude afvikle processerne alene for at undgå nedetid). En fuldstændig fejltolerant server bruger to systemer til samtidigt og gentagne gange til at afvikle en enkelt proces for at sikre konstant tilgængelighed i en missionskritisk applikation.

| 1.1.5. | Fleksibel server: computerserver, der er designet med omfattende pålidelighed, tilgængelighed og serviceegnethed (Reliability, Availability, Serviceability — RAS) og skalerbarhedsfunktioner integreret i systemets mikroarkitektur, CPU og chips. Med henblik på ENERGY STAR-mærkning i henhold til denne specifikation skal en fleksibel server have de karakteristika, der er beskrevet i appendiks B i denne specifikation. |
| --- | --- |

1.1.5.

Fleksibel server: computerserver, der er designet med omfattende pålidelighed, tilgængelighed og serviceegnethed (Reliability, Availability, Serviceability — RAS) og skalerbarhedsfunktioner integreret i systemets mikroarkitektur, CPU og chips. Med henblik på ENERGY STAR-mærkning i henhold til denne specifikation skal en fleksibel server have de karakteristika, der er beskrevet i appendiks B i denne specifikation.

| 1.1.6. | Server med flere knudepunkter: computerserver, der er designet med to eller flere uafhængige serverknuder, der deler et fælles kabinet og en eller flere strømforsyninger. I en server med flere serverknuder fordeles strømmen til alle serverknuder gennem en fælles strømforsyning. Serverknuderne i en server med flere serverknuder er ikke beregnet til hot-swap.
  Server med to serverknuder: en fælles serverkonfiguration, der består af to serverknuder. |
| --- | --- |

1.1.6.

Server med flere knudepunkter: computerserver, der er designet med to eller flere uafhængige serverknuder, der deler et fælles kabinet og en eller flere strømforsyninger. I en server med flere serverknuder fordeles strømmen til alle serverknuder gennem en fælles strømforsyning. Serverknuderne i en server med flere serverknuder er ikke beregnet til hot-swap.

Server med to serverknuder: en fælles serverkonfiguration, der består af to serverknuder.

| 1.1.7. | Serverenhed: computerserver, som leveres med et forudinstalleret styresystem og applikationssoftware, der bruges til at udføre en dedikeret funktion eller et sæt af tæt forbundne funktioner. Serverenheder leverer tjenester gennem et eller flere netværk (f.eks. IP eller SAN) og forvaltes typisk via en webbaseret eller kommandolinjebaseret grænseflade. Leverandøren skræddersyr hardware- og softwarekonfigurationer til serverenheden med henblik på udførelsen af en bestemt opgave (f.eks. navnetjenester, firewall-tjenester, autentificeringstjenester, krypteringstjenester og voice-over-IP-tjenester (VoIP)) og er ikke beregnet til at afvikle software, der leveres af brugeren. |
| --- | --- |

1.1.7.

Serverenhed: computerserver, som leveres med et forudinstalleret styresystem og applikationssoftware, der bruges til at udføre en dedikeret funktion eller et sæt af tæt forbundne funktioner. Serverenheder leverer tjenester gennem et eller flere netværk (f.eks. IP eller SAN) og forvaltes typisk via en webbaseret eller kommandolinjebaseret grænseflade. Leverandøren skræddersyr hardware- og softwarekonfigurationer til serverenheden med henblik på udførelsen af en bestemt opgave (f.eks. navnetjenester, firewall-tjenester, autentificeringstjenester, krypteringstjenester og voice-over-IP-tjenester (VoIP)) og er ikke beregnet til at afvikle software, der leveres af brugeren.

| 1.1.8. | Højtydende databehandlingssystem (High Performance Computing — HPC): computersystem, der er designet og optimeret til at afvikle yderst parallelle applikationer. HPC-systemer indeholder et stort antal homogene serverknuder, der ofte har højhastighedsforbindelser til databehandling samt stor hukommelseskapacitet og båndbredde. HPC-systemer kan bygges til et bestemt formål eller samles af mere almindeligt tilgængelige computerservere. HPC-systemer skal opfylde ALLE de følgende kriterier:






  a) | markedsføres og sælges som en computerserver optimeret til krævende computerapplikationer |
| --- | --- | --- |

1.1.8.

Højtydende databehandlingssystem (High Performance Computing — HPC): computersystem, der er designet og optimeret til at afvikle yderst parallelle applikationer. HPC-systemer indeholder et stort antal homogene serverknuder, der ofte har højhastighedsforbindelser til databehandling samt stor hukommelseskapacitet og båndbredde. HPC-systemer kan bygges til et bestemt formål eller samles af mere almindeligt tilgængelige computerservere. HPC-systemer skal opfylde ALLE de følgende kriterier:

a)

markedsføres og sælges som en computerserver optimeret til krævende computerapplikationer

| b) | designet (eller samlet) og optimeret til at afvikle særdeles parallelle applikationer |
| --- | --- |

b)

designet (eller samlet) og optimeret til at afvikle særdeles parallelle applikationer

| c) | består af et antal typisk homogene beregningsknuder, der er samlet i en klynge især med henblik på at forbedre beregningsfunktionen |
| --- | --- |

c)

består af et antal typisk homogene beregningsknuder, der er samlet i en klynge især med henblik på at forbedre beregningsfunktionen

| d) | indeholder højhastighedsforbindelser mellem beregningsknuderne. |
| --- | --- |

d)

indeholder højhastighedsforbindelser mellem beregningsknuderne.

| 1.1.9. | Jævnstrømsserver: en computerserver, der udelukkende er beregnet til at fungere med jævnstrøm. |
| --- | --- |

1.1.9.

Jævnstrømsserver: en computerserver, der udelukkende er beregnet til at fungere med jævnstrøm.

| 1.1.10. | Stor server: en fleksibel/skalerbar server, der er integreret og afprøvet på forhånd og indbygget i et eller flere kabinetter eller racks, og som indeholder et I/O-subsystem med høj konnektivitet med mindst 32 dedikerede I/O-porte. |
| --- | --- |

1.1.10.

Stor server: en fleksibel/skalerbar server, der er integreret og afprøvet på forhånd og indbygget i et eller flere kabinetter eller racks, og som indeholder et I/O-subsystem med høj konnektivitet med mindst 32 dedikerede I/O-porte.

1.2.   Produktkategori

Klassifikation eller undertype i anden række inden for en produkttype, der er baseret på produktkarakteristika og installerede komponenter. I denne specifikation anvendes produktkategorier til at fastlægge mærknings- og prøvningskrav.

1.3.   Formfaktorer for computerservere

| 1.3.1. | Rackmonteret server: en computerserver, der er beregnet til indsættelse i et standard 19-tommers datacenterrack som defineret i EIA-310, IEC 60297 eller DIN 41494. I forbindelse med denne specifikation anses en blade-server for at tilhøre en separat kategori og er ikke medtaget i den rackmonterede kategori. |
| --- | --- |

1.3.1.

Rackmonteret server: en computerserver, der er beregnet til indsættelse i et standard 19-tommers datacenterrack som defineret i EIA-310, IEC 60297 eller DIN 41494. I forbindelse med denne specifikation anses en blade-server for at tilhøre en separat kategori og er ikke medtaget i den rackmonterede kategori.

| 1.3.2. | Tårnserver: en selvstændig computerserver, der indeholder strømforsyninger, køling, I/O-enheder og andre ressourcer, der er nødvendige for selvstændig drift. Kabinettet til en tårnserver minder om en klientcomputer i et tårnkabinet. |
| --- | --- |

1.3.2.

Tårnserver: en selvstændig computerserver, der indeholder strømforsyninger, køling, I/O-enheder og andre ressourcer, der er nødvendige for selvstændig drift. Kabinettet til en tårnserver minder om en klientcomputer i et tårnkabinet.

1.4.   Computerserverkomponenter

| 1.4.1. | Strømforsyning (PSU): en enhed, der omformer indgangsstrøm i form af vekselstrøm eller jævnstrøm til et eller flere jævnstrømsudtag, der bruges til at levere strøm til en computerserver. Strømforsyningen til en computerserver skal være separat og fysisk adskilt fra bundkortet og skal tilsluttes systemet gennem en aftagelig eller fast elforbindelse.






  a) | Strømforsyning, vekselstrøm-jævnstrøm: en strømforsyning, der omformer indgangsspænding fra stikket i form af vekselstrøm til et eller flere jævnstrømsudtag, der bruges til at levere strøm til en computerserver. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

Strømforsyning (PSU): en enhed, der omformer indgangsstrøm i form af vekselstrøm eller jævnstrøm til et eller flere jævnstrømsudtag, der bruges til at levere strøm til en computerserver. Strømforsyningen til en computerserver skal være separat og fysisk adskilt fra bundkortet og skal tilsluttes systemet gennem en aftagelig eller fast elforbindelse.

a)

Strømforsyning, vekselstrøm-jævnstrøm: en strømforsyning, der omformer indgangsspænding fra stikket i form af vekselstrøm til et eller flere jævnstrømsudtag, der bruges til at levere strøm til en computerserver.

| b) | Strømforsyning, jævnstrøm-jævnstrøm: en strømforsyning, der omformer indgangsstrøm fra stikket i form af vekselstrøm til et eller flere jævnstrømsudtag, der bruges til at levere strøm til en computerserver. I forbindelse med denne specifikation betragtes en jævnstrøm-jævnstrøm-konverter (også kendt som en spændingsstabilisator), der er indbygget i en computerserver og bruges til omforme en lavspændingsjævnstrøm (f.eks. 12 V jævnstrøm) til andre jævnstrømsudgangsspændinger til brug i computerserverkomponenter, ikke som en jævnstrøm-jævnstrøm-strømforsyning. |
| --- | --- |

b)

Strømforsyning, jævnstrøm-jævnstrøm: en strømforsyning, der omformer indgangsstrøm fra stikket i form af vekselstrøm til et eller flere jævnstrømsudtag, der bruges til at levere strøm til en computerserver. I forbindelse med denne specifikation betragtes en jævnstrøm-jævnstrøm-konverter (også kendt som en spændingsstabilisator), der er indbygget i en computerserver og bruges til omforme en lavspændingsjævnstrøm (f.eks. 12 V jævnstrøm) til andre jævnstrømsudgangsspændinger til brug i computerserverkomponenter, ikke som en jævnstrøm-jævnstrøm-strømforsyning.

| c) | Strømforsyning med et enkelt udtag: en strømforsyning, der leverer størstedelen af sin nominelle udgangseffekt til en primær jævnstrømsudgang for at levere strøm til en computerserver. Strømforsyninger med et enkelt udtag kan omfatte et eller flere reserveudtag, der forbliver aktive, når de er tilsluttet en indgangsstrømkilde. I forbindelse med denne specifikation må den nominelle udgangseffekt fra alle supplerende udtag fra strømforsyningen, der ikke er primære udtag eller reserveudtag, ikke være større end 20 watt. Strømforsyninger, der omfatter flere udtag med samme spænding som det primære udtag, betragtes som strømforsyninger med et enkelt udtag, medmindre disse udtag 1) får strøm fra separate konvertere eller har separate udgangsensrettertrin eller 2) har uafhængige strømgrænser. |
| --- | --- |

c)

Strømforsyning med et enkelt udtag: en strømforsyning, der leverer størstedelen af sin nominelle udgangseffekt til en primær jævnstrømsudgang for at levere strøm til en computerserver. Strømforsyninger med et enkelt udtag kan omfatte et eller flere reserveudtag, der forbliver aktive, når de er tilsluttet en indgangsstrømkilde. I forbindelse med denne specifikation må den nominelle udgangseffekt fra alle supplerende udtag fra strømforsyningen, der ikke er primære udtag eller reserveudtag, ikke være større end 20 watt. Strømforsyninger, der omfatter flere udtag med samme spænding som det primære udtag, betragtes som strømforsyninger med et enkelt udtag, medmindre disse udtag 1) får strøm fra separate konvertere eller har separate udgangsensrettertrin eller 2) har uafhængige strømgrænser.

| d) | Strømforsyning med flere udtag: en strømforsyning, der leverer størstedelen af sin nominelle udgangseffekt til mere end ét primært jævnstrømsudtag for at levere strøm til en computerserver. Strømforsyninger med flere udtag kan omfatte et eller flere reserveudtag, der forbliver aktive, når de er tilsluttet en indgangsstrømkilde. I forbindelse med denne specifikation er den nominelle udgangseffekt fra alle supplerende udtag fra strømforsyningen, der ikke er primære udtag eller reserveudtag, større end eller lig med 20 watt. |
| --- | --- |

d)

Strømforsyning med flere udtag: en strømforsyning, der leverer størstedelen af sin nominelle udgangseffekt til mere end ét primært jævnstrømsudtag for at levere strøm til en computerserver. Strømforsyninger med flere udtag kan omfatte et eller flere reserveudtag, der forbliver aktive, når de er tilsluttet en indgangsstrømkilde. I forbindelse med denne specifikation er den nominelle udgangseffekt fra alle supplerende udtag fra strømforsyningen, der ikke er primære udtag eller reserveudtag, større end eller lig med 20 watt.

| 1.4.2. | I/O-enhed: en enhed, der varetager inddata- og uddatafunktioner mellem en computerserver og andre enheder. En I/O-enhed kan være monteret på computerserverens bundkort eller være tilsluttet bundkortet via udvidelsesporte (f.eks. PCI, PCIe). Af eksempler på I/O-enheder kan nævnes diskrete Ethernet-enheder, InfiniBand-enheder, RAID/SAS-controllere og Fibre Channel-enheder.
  I/O-port: fysisk kredsløb inde i en I/O-enhed, hvor en uafhængig I/O-session kan etableres. En port er ikke det samme som en stikforbindelse; det er muligt, at en enkelt stikforbindelse kan betjene flere porte i samme grænseflade. |
| --- | --- |

1.4.2.

I/O-enhed: en enhed, der varetager inddata- og uddatafunktioner mellem en computerserver og andre enheder. En I/O-enhed kan være monteret på computerserverens bundkort eller være tilsluttet bundkortet via udvidelsesporte (f.eks. PCI, PCIe). Af eksempler på I/O-enheder kan nævnes diskrete Ethernet-enheder, InfiniBand-enheder, RAID/SAS-controllere og Fibre Channel-enheder.

I/O-port: fysisk kredsløb inde i en I/O-enhed, hvor en uafhængig I/O-session kan etableres. En port er ikke det samme som en stikforbindelse; det er muligt, at en enkelt stikforbindelse kan betjene flere porte i samme grænseflade.

| 1.4.3. | Bundkort: hovedkredsløbskortet i serveren. I forbindelse med denne specifikation omfatter bundkortet forbindelser til tilslutning af supplerende kort og omfatter typisk følgende komponenter: processor, hukommelse, BIOS og udvidelsesporte. |
| --- | --- |

1.4.3.

Bundkort: hovedkredsløbskortet i serveren. I forbindelse med denne specifikation omfatter bundkortet forbindelser til tilslutning af supplerende kort og omfatter typisk følgende komponenter: processor, hukommelse, BIOS og udvidelsesporte.

| 1.4.4. | Processor: logisk kredsløb, der reagerer på og behandler de grundlæggende instruktioner, der driver en server. I forbindelse med denne specifikation er processoren den centrale databehandlingsenhed (CPU) i computerserveren. En typisk CPU er en fysisk enhed, der installeres på serverens bundkort via en sokkel, eller som loddes fast. CPU-enheden kan indeholde en eller flere processorkerner. |
| --- | --- |

1.4.4.

Processor: logisk kredsløb, der reagerer på og behandler de grundlæggende instruktioner, der driver en server. I forbindelse med denne specifikation er processoren den centrale databehandlingsenhed (CPU) i computerserveren. En typisk CPU er en fysisk enhed, der installeres på serverens bundkort via en sokkel, eller som loddes fast. CPU-enheden kan indeholde en eller flere processorkerner.

| 1.4.5. | Hukommelse: I forbindelse med denne specifikation er hukommelse en del af en server, der ligger uden for processoren, hvor oplysninger lagres, så processoren kan anvende dem med det samme. |
| --- | --- |

1.4.5.

Hukommelse: I forbindelse med denne specifikation er hukommelse en del af en server, der ligger uden for processoren, hvor oplysninger lagres, så processoren kan anvende dem med det samme.

| 1.4.6. | Harddisk (HDD): den primære lagringsenhed på en computer, der læser og skriver til en eller flere roterende magnetiske runde plader. |
| --- | --- |

1.4.6.

Harddisk (HDD): den primære lagringsenhed på en computer, der læser og skriver til en eller flere roterende magnetiske runde plader.

| 1.4.7. | Solid State Drive (SSD): en lagringsenhed, der benytter hukommelseschips i stedet for roterende magnetiske plader til datalagring. |
| --- | --- |

1.4.7.

Solid State Drive (SSD): en lagringsenhed, der benytter hukommelseschips i stedet for roterende magnetiske plader til datalagring.

1.5.   Andet datacenterudstyr:

| 1.5.1. | Netværksudstyr: en enhed, hvis primære funktion er at overføre data mellem forskellige netværksgrænseflader og etablere dataforbindelser mellem de tilsluttede enheder (f.eks. routere og switche). Dataforbindelsen opnås gennem fremsendelse af datapakker, der er pakket i henhold til Internet Protocol, Fibre Channel, InfiniBand eller en lignende protokol. |
| --- | --- |

1.5.1.

Netværksudstyr: en enhed, hvis primære funktion er at overføre data mellem forskellige netværksgrænseflader og etablere dataforbindelser mellem de tilsluttede enheder (f.eks. routere og switche). Dataforbindelsen opnås gennem fremsendelse af datapakker, der er pakket i henhold til Internet Protocol, Fibre Channel, InfiniBand eller en lignende protokol.

| 1.5.2. | Lagringsprodukt: et fuldt funktionelt lagringssystem, der leverer datalagringstjenester til klienter og enheder, som er tilsluttet direkte eller gennem et netværk. Komponenter og undersystemer, der er en integreret del af lagringsproduktets arkitektur (f.eks. til at sikre den interne kommunikation mellem controllere og diske) anses for at være en del af lagringsproduktet. Derimod betragtes komponenter, der normalt forbindes med et lagringsmiljø på datacenterniveau (f.eks. nødvendige enheder til drift af et eksternt SAN), ikke som en del af lagringsproduktet. Et lagringsprodukt kan bestå af integrerede lagringscontrollere, lagringsenheder, indbyggede netværkselementer, software og andre enheder. Mens lagringsprodukter kan indeholde en eller flere indbyggede processorer, afvikler disse processorer ikke softwareapplikationer, som kommer fra brugerne, men kan afvikle dataspecifikke applikationer (f.eks. datakopiering, sikkerhedskopieringsfunktioner, datakomprimering og installationsagenter). |
| --- | --- |

1.5.2.

Lagringsprodukt: et fuldt funktionelt lagringssystem, der leverer datalagringstjenester til klienter og enheder, som er tilsluttet direkte eller gennem et netværk. Komponenter og undersystemer, der er en integreret del af lagringsproduktets arkitektur (f.eks. til at sikre den interne kommunikation mellem controllere og diske) anses for at være en del af lagringsproduktet. Derimod betragtes komponenter, der normalt forbindes med et lagringsmiljø på datacenterniveau (f.eks. nødvendige enheder til drift af et eksternt SAN), ikke som en del af lagringsproduktet. Et lagringsprodukt kan bestå af integrerede lagringscontrollere, lagringsenheder, indbyggede netværkselementer, software og andre enheder. Mens lagringsprodukter kan indeholde en eller flere indbyggede processorer, afvikler disse processorer ikke softwareapplikationer, som kommer fra brugerne, men kan afvikle dataspecifikke applikationer (f.eks. datakopiering, sikkerhedskopieringsfunktioner, datakomprimering og installationsagenter).

| 1.5.3. | Nødstrømforsyning (UPS): kombination af konvertere, kontakter og energilagringsenheder (f.eks. batterier), der udgør et strømsystem, som opretholder en stabil nytteeffekt i tilfælde af strømsvigt på inputsiden. |
| --- | --- |

1.5.3.

Nødstrømforsyning (UPS): kombination af konvertere, kontakter og energilagringsenheder (f.eks. batterier), der udgør et strømsystem, som opretholder en stabil nytteeffekt i tilfælde af strømsvigt på inputsiden.

1.6.   Driftstilstande og effekttilstande

| 1.6.1. | Hviletilstand: driftstilstand, hvor styresystemet og anden software er færdigindlæst, computerserveren kan afvikle nyttetransaktioner, men hvor systemet ikke anmodes om at afvikle eller venter på at afvikle aktive opgaver (dvs. computerserveren er operationel, men ikke udfører nyttearbejde). For systemer, der er omfattet af ACPI-standarderne, svarer hviletilstanden kun til ACPI-systemniveau S0. |
| --- | --- |

1.6.1.

Hviletilstand: driftstilstand, hvor styresystemet og anden software er færdigindlæst, computerserveren kan afvikle nyttetransaktioner, men hvor systemet ikke anmodes om at afvikle eller venter på at afvikle aktive opgaver (dvs. computerserveren er operationel, men ikke udfører nyttearbejde). For systemer, der er omfattet af ACPI-standarderne, svarer hviletilstanden kun til ACPI-systemniveau S0.

| 1.6.2. | Aktiv tilstand: driftstilstand, hvor computerserveren udfører arbejde som reaktion på tidligere eller samtidige eksterne forespørgsler (f.eks. instrukser via netværket). Den aktive tilstand omfatter både 1) aktiv databehandling og 2) søgning/hentning af data fra hukommelse, cachehukommelse eller interne/eksterne lagre, mens den afventer yderligere input over netværket. |
| --- | --- |

1.6.2.

Aktiv tilstand: driftstilstand, hvor computerserveren udfører arbejde som reaktion på tidligere eller samtidige eksterne forespørgsler (f.eks. instrukser via netværket). Den aktive tilstand omfatter både 1) aktiv databehandling og 2) søgning/hentning af data fra hukommelse, cachehukommelse eller interne/eksterne lagre, mens den afventer yderligere input over netværket.

1.7.   Andre centrale betegnelser

| 1.7.1. | Controllersystem: en computer eller computerserver, der administrerer en benchmarkevalueringsproces. Controllersystemet udfører følgende funktioner:






  a) | start og stop af de enkelte segmenter (faser) af ydelsesbenchmarket |
| --- | --- | --- |

1.7.1.

Controllersystem: en computer eller computerserver, der administrerer en benchmarkevalueringsproces. Controllersystemet udfører følgende funktioner:

a)

start og stop af de enkelte segmenter (faser) af ydelsesbenchmarket

| b) | kontrol med arbejdsbelastningen for ydelsesbenchmarket |
| --- | --- |

b)

kontrol med arbejdsbelastningen for ydelsesbenchmarket

| c) | start og stop af dataindsamling fra effektanalysatoren, så der kan etableres en korrelation mellem effekt- og ydelsesdata fra de enkelte faser |
| --- | --- |

c)

start og stop af dataindsamling fra effektanalysatoren, så der kan etableres en korrelation mellem effekt- og ydelsesdata fra de enkelte faser

| d) | lagring af logfiler, der indeholder benchmarkoplysninger om effekt og ydelse |
| --- | --- |

d)

lagring af logfiler, der indeholder benchmarkoplysninger om effekt og ydelse

| e) | konvertering af rådata til et format, der er egnet til rapportering, indsendelse og validering af benchmarks |
| --- | --- |

e)

konvertering af rådata til et format, der er egnet til rapportering, indsendelse og validering af benchmarks

| f) | indsamling og lagring af miljødata, hvis dette er automatiseret for det pågældende benchmark. |
| --- | --- |

f)

indsamling og lagring af miljødata, hvis dette er automatiseret for det pågældende benchmark.

| 1.7.2. | Netværksklient (prøvning): en computer eller computerserver, der genererer nyttetrafik til transmission til en prøvningsenhed, der er tilsluttet via en netværksswitch. |
| --- | --- |

1.7.2.

Netværksklient (prøvning): en computer eller computerserver, der genererer nyttetrafik til transmission til en prøvningsenhed, der er tilsluttet via en netværksswitch.

| 1.7.3. | RAS-funktioner: RAS er et akronym for pålideligheds- og tilgængelighedsfunktioner samt serviceegnethed. RAS udvides undertiden til RASM, hvor man tilføjer kriterier for »administrerbarhed«. De tre primære komponenter af RAS i forbindelse med en computerserver defineres som følger:






  a) | pålidelighedsfunktioner: funktioner, der understøtter en servers evne til at udføre sin tiltænkte funktion uden afbrydelse på grund af komponentsvigt (f.eks. komponentvalg, reduktion af temperatur og/eller spænding, fejldetektering og -korrektion) |
| --- | --- | --- |

1.7.3.

RAS-funktioner: RAS er et akronym for pålideligheds- og tilgængelighedsfunktioner samt serviceegnethed. RAS udvides undertiden til RASM, hvor man tilføjer kriterier for »administrerbarhed«. De tre primære komponenter af RAS i forbindelse med en computerserver defineres som følger:

a)

pålidelighedsfunktioner: funktioner, der understøtter en servers evne til at udføre sin tiltænkte funktion uden afbrydelse på grund af komponentsvigt (f.eks. komponentvalg, reduktion af temperatur og/eller spænding, fejldetektering og -korrektion)

| b) | tilgængelighedsfunktioner: funktioner, der understøtter en servers evne til at maksimere driften ved normal kapacitet i en bestemt nedetidsperiode (f.eks. redundans (på både mikro- og makroniveau)) |
| --- | --- |

b)

tilgængelighedsfunktioner: funktioner, der understøtter en servers evne til at maksimere driften ved normal kapacitet i en bestemt nedetidsperiode (f.eks. redundans (på både mikro- og makroniveau))

| c) | funktioner vedrørende serviceegnethed: funktioner, der understøtter mulighederne for at udføre service på en server uden at afbryde driften (f.eks. hot plugging). |
| --- | --- |

c)

funktioner vedrørende serviceegnethed: funktioner, der understøtter mulighederne for at udføre service på en server uden at afbryde driften (f.eks. hot plugging).

| 1.7.4. | Udnyttelse af serverprocessoren: forholdet mellem processorens beregningsaktivitet og en fuldt belastet processorberegningsaktivitet ved en fastlagt spænding og frekvens, enten som øjebliksmåling eller målt som et kortvarigt gennemsnit over et sæt cykler, hvor processoren er aktiv og/eller i hvile. |
| --- | --- |

1.7.4.

Udnyttelse af serverprocessoren: forholdet mellem processorens beregningsaktivitet og en fuldt belastet processorberegningsaktivitet ved en fastlagt spænding og frekvens, enten som øjebliksmåling eller målt som et kortvarigt gennemsnit over et sæt cykler, hvor processoren er aktiv og/eller i hvile.

| 1.7.5. | Hypervisor: en teknik til hardwarevirtualisering, der giver flere gæstestyresystemer mulighed for at køre samtidigt på et enkelt værtssystem. |
| --- | --- |

1.7.5.

Hypervisor: en teknik til hardwarevirtualisering, der giver flere gæstestyresystemer mulighed for at køre samtidigt på et enkelt værtssystem.

| 1.7.6. | Hjælpeprocessorer (APA): tilføjelseskort til udvidelse af beregningskapaciteten, der installeres i standardudvidelsesslots (f.eks. GPGPU'er, der installeres i et PCI-slot). |
| --- | --- |

1.7.6.

Hjælpeprocessorer (APA): tilføjelseskort til udvidelse af beregningskapaciteten, der installeres i standardudvidelsesslots (f.eks. GPGPU'er, der installeres i et PCI-slot).

| 1.7.7. | DDR-kanal til bufferhukommelse: kanal eller hukommelsesport, der forbinder en hukommelsescontroller til et defineret antal hukommelsesenheder (f.eks. DIMM) i en computerserver. En typisk computerserver kan indeholde flere hukommelsescontrollere, der igen kan understøtte en eller flere DDR-kanaler til bufferhukommelse. Dermed betjener hver af DDR-kanalerne med bufferhukommelse kun en brøkdel af den samlede adressérbare hukommelsesplads i en computerserver. |
| --- | --- |

1.7.7.

DDR-kanal til bufferhukommelse: kanal eller hukommelsesport, der forbinder en hukommelsescontroller til et defineret antal hukommelsesenheder (f.eks. DIMM) i en computerserver. En typisk computerserver kan indeholde flere hukommelsescontrollere, der igen kan understøtte en eller flere DDR-kanaler til bufferhukommelse. Dermed betjener hver af DDR-kanalerne med bufferhukommelse kun en brøkdel af den samlede adressérbare hukommelsesplads i en computerserver.

1.8.   Produktfamilie

Højniveaubeskrivelse, der henviser til en gruppe af computere, der deles om en chassis-/bundkortkombination, der ofte indeholder hundredvis af mulige hardware- og softwarekonfigurationer.

1.8.1.   Fælles karakteristika for produktfamilien: et sæt af funktioner, der er fælles for alle modeller/konfigurationer inden for en produktfamilie, der udgør et fælles grunddesign. Alle modeller/konfigurationer inden for en produktfamilie skal være fælles om følgende:

| a) | være fra samme modellinje eller maskintype |
| --- | --- |

a)

være fra samme modellinje eller maskintype

| b) | enten have samme formfaktor (dvs. rackmonteret, blade eller tårn) eller samme mekaniske og elektriske design med blot overfladiske mekaniske forskelle, således at et design kan understøtte flere formfaktorer |
| --- | --- |

b)

enten have samme formfaktor (dvs. rackmonteret, blade eller tårn) eller samme mekaniske og elektriske design med blot overfladiske mekaniske forskelle, således at et design kan understøtte flere formfaktorer

| c) | enten deles om processorer fra en enkelt defineret processorserie eller deles om processorer, der monteres i samme sokkeltype |
| --- | --- |

c)

enten deles om processorer fra en enkelt defineret processorserie eller deles om processorer, der monteres i samme sokkeltype

| d) | have fælles strømforsyninger, der har en effektiv ydelse, som er større end eller lig med effektiviteten af alle de krævede belastningspunkter, som angives i afsnit 3.2 (dvs. 10 %, 20 %, 50 % og 100 % af den maksimale nominelle belastning for strømforsyninger med et enkelt udtag og 20 %, 50 % og 100 % af den maksimale nominelle belastning med flere udtag). |
| --- | --- |

d)

have fælles strømforsyninger, der har en effektiv ydelse, som er større end eller lig med effektiviteten af alle de krævede belastningspunkter, som angives i afsnit 3.2 (dvs. 10 %, 20 %, 50 % og 100 % af den maksimale nominelle belastning for strømforsyninger med et enkelt udtag og 20 %, 50 % og 100 % af den maksimale nominelle belastning med flere udtag).

1.8.2.   Produktfamilie — prøvede produktkonfigurationer

| a) | Variationer, som bør overvejes i forbindelse med indkøbet:






  1) | Konfiguration med lav ydelse: kombinationen af effekt til processorsokkel, strømforsyninger, hukommelse, lagerenheder (HDD/SDD) og I/O-enheder, der svarer til en computerplatform i det lavere prisinterval eller med lavere ydelse inden for produktfamilien. |
| --- | --- | --- |

a)

Variationer, som bør overvejes i forbindelse med indkøbet:

1)

Konfiguration med lav ydelse: kombinationen af effekt til processorsokkel, strømforsyninger, hukommelse, lagerenheder (HDD/SDD) og I/O-enheder, der svarer til en computerplatform i det lavere prisinterval eller med lavere ydelse inden for produktfamilien.

| 2) | Konfiguration med høj ydelse: kombinationen af effekt til processorsokkel, strømforsyninger, hukommelse, lagerenheder (HDD/SDD) og I/O-enheder, der svarer til en computerplatform i det højere prisinterval eller med højere ydelse inden for produktfamilien. |
| --- | --- |

2)

Konfiguration med høj ydelse: kombinationen af effekt til processorsokkel, strømforsyninger, hukommelse, lagerenheder (HDD/SDD) og I/O-enheder, der svarer til en computerplatform i det højere prisinterval eller med højere ydelse inden for produktfamilien.

| b) | Typisk konfiguration:
  Typisk konfiguration: en produktkonfiguration, der ligger mellem konfigurationerne med minimum- og maksimumeffekt, og som er repræsentativ for et anvendt produkt med store salgsvolumener. |
| --- | --- |

b)

Typisk konfiguration:

Typisk konfiguration: en produktkonfiguration, der ligger mellem konfigurationerne med minimum- og maksimumeffekt, og som er repræsentativ for et anvendt produkt med store salgsvolumener.

| c) | Variationer i strømudnyttelse:






  1) | Konfiguration med minimumeffekt: minimumkonfiguration, der kan starte op og afvikle de understøttede styresystemer. Mininumkonfigurationen indeholder den laveste effekt til processorsokkel, det laveste antal installerede strømforsyninger, hukommelse, lagerenheder (HDD/SDD) og I/O-enheder, der både udbydes til salg, og som kan opfylde ENERGY STAR-kravene. |
| --- | --- | --- |

c)

Variationer i strømudnyttelse:

1)

Konfiguration med minimumeffekt: minimumkonfiguration, der kan starte op og afvikle de understøttede styresystemer. Mininumkonfigurationen indeholder den laveste effekt til processorsokkel, det laveste antal installerede strømforsyninger, hukommelse, lagerenheder (HDD/SDD) og I/O-enheder, der både udbydes til salg, og som kan opfylde ENERGY STAR-kravene.

| 2) | Konfiguration med maksimumeffekt: leverandørens valgte kombination af komponenter, der maksimerer effektforbruget inden for produktfamilien, når de er installeret og sat i drift. Maksimumkonfigurationen indeholder den højeste effekt til processorsokkel, det største antal installerede strømforsyninger, hukommelse, lagerenheder (HDD/SDD) og I/O-enheder, der både udbydes til salg, og som kan opfylde ENERGY STAR-kravene. |
| --- | --- |

2)

Konfiguration med maksimumeffekt: leverandørens valgte kombination af komponenter, der maksimerer effektforbruget inden for produktfamilien, når de er installeret og sat i drift. Maksimumkonfigurationen indeholder den højeste effekt til processorsokkel, det største antal installerede strømforsyninger, hukommelse, lagerenheder (HDD/SDD) og I/O-enheder, der både udbydes til salg, og som kan opfylde ENERGY STAR-kravene.

2.   Anvendelsesområde

2.1.   Omfattede produkter

Et produkt skal svare til definitionen på en computerserver, jf. afsnit 1 i dette dokument, for at være berettiget til ENERGY STAR-mærkning i henhold til denne specifikation. Version 2.0 vedrører kun computerservere, der er blade-baserede, omfatter flere serverknuder, er rackmonterede eller tårnmonterede, og som har højst fire processorsokler (eller pr. blade eller knude ved blade-baserede servere eller serverknuder). Produkter, der udtrykkeligt er udelukket fra version 2.0, nævnes i afsnit 2.2.

2.2.   Ikke-omfattede produkter

| 2.2.1. | Produkter, der er omfattet af andre ENERGY STAR-produktspecifikationer, kan ikke mærkes i henhold til denne specifikation. Den gældende liste over specifikationer kan findes på www.eu-energystar.org/. |
| --- | --- |

2.2.1.

Produkter, der er omfattet af andre ENERGY STAR-produktspecifikationer, kan ikke mærkes i henhold til denne specifikation. Den gældende liste over specifikationer kan findes på www.eu-energystar.org/.

| 2.2.2. | Følgende produkter kan ikke opnå mærket i henhold til denne specifikation:






  a) | fuldstændig fejltolerante servere |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Følgende produkter kan ikke opnå mærket i henhold til denne specifikation:

a)

fuldstændig fejltolerante servere

| b) | serverudstyr |
| --- | --- |

b)

serverudstyr

| c) | højtydende databehandlingssystemer |
| --- | --- |

c)

højtydende databehandlingssystemer

| d) | store servere |
| --- | --- |

d)

store servere

| e) | lagringsprodukter, herunder blade-lagring |
| --- | --- |

e)

lagringsprodukter, herunder blade-lagring

| f) | netværksudstyr. |
| --- | --- |

f)

netværksudstyr.

3.   Kvalifikationskriterier

3.1.   Betydende ciffer og afrunding

| 3.1.1. | Alle beregninger skal gennemføres med direkte målte (ikke-afrundede) værdier. |
| --- | --- |

3.1.1.

Alle beregninger skal gennemføres med direkte målte (ikke-afrundede) værdier.

| 3.1.2. | Medmindre andet anføres, vurderes overholdelsen af specifikationens krav ved hjælp af direkte målte eller beregnede værdier uden fordele i form af afrunding. |
| --- | --- |

3.1.2.

Medmindre andet anføres, vurderes overholdelsen af specifikationens krav ved hjælp af direkte målte eller beregnede værdier uden fordele i form af afrunding.

| 3.1.3. | Direkte målte eller beregnede værdier, der indsendes til offentliggørelse på ENERGY STAR-webstedet, skal afrundes til nærmeste betydende ciffer som angivet i de tilhørende specifikationskrav. |
| --- | --- |

3.1.3.

Direkte målte eller beregnede værdier, der indsendes til offentliggørelse på ENERGY STAR-webstedet, skal afrundes til nærmeste betydende ciffer som angivet i de tilhørende specifikationskrav.

3.2.   Strømforsyningskrav

| 3.2.1. | Prøvningsdata for strømforsyningen og prøvningsrapporter for prøvningsenheder, som er godkendt af EPA til at foretage prøvning af strømforsyninger, skal accepteres med henblik på mærkning af ENERGY STAR-produktet. |
| --- | --- |

3.2.1.

Prøvningsdata for strømforsyningen og prøvningsrapporter for prøvningsenheder, som er godkendt af EPA til at foretage prøvning af strømforsyninger, skal accepteres med henblik på mærkning af ENERGY STAR-produktet.

| 3.2.2. | Effektivitetskriterier for strømforsyning: Strømforsyninger, der anvendes i produkter, som er omfattet af denne specifikation, skal opfylde følgende krav, når de prøves i overensstemmelse med Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 (findes på www.efficientpowersupply.org). Data for strømforsyninger, der genereres i henhold til Rev. 6.4.2 (som krævet i version 1.1), 6.4.3 eller 6.5, accepteres, hvis prøvningen er foretaget forud for ikrafttrædelsesdatoen for version 2.0 af denne specifikation.






  a) | Tårn- og rackmonterede servere: For at kunne ENERGY STAR-mærkes skal en tårn- eller rackmonteret computerserver udelukkende konfigureres med strømforsyninger, der opfylder eller overstiger de gældende effektivitetskrav, som angives i tabel 1, forud for levering. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Effektivitetskriterier for strømforsyning: Strømforsyninger, der anvendes i produkter, som er omfattet af denne specifikation, skal opfylde følgende krav, når de prøves i overensstemmelse med Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 (findes på www.efficientpowersupply.org). Data for strømforsyninger, der genereres i henhold til Rev. 6.4.2 (som krævet i version 1.1), 6.4.3 eller 6.5, accepteres, hvis prøvningen er foretaget forud for ikrafttrædelsesdatoen for version 2.0 af denne specifikation.

a)

Tårn- og rackmonterede servere: For at kunne ENERGY STAR-mærkes skal en tårn- eller rackmonteret computerserver udelukkende konfigureres med strømforsyninger, der opfylder eller overstiger de gældende effektivitetskrav, som angives i tabel 1, forud for levering.

| b) | Blade-servere og servere med flere serverknuder: For at kunne ENERGY STAR-mærkes skal en blade-server eller computerserver med flere serverknuder konfigureres, så alle strømforsyninger, der leverer strøm til chassiset, opfylder eller overstiger de gældende effektivitetskrav, som angives i tabel 1, forud for levering.

  Tabel 1


  Effektivitetskrav for strømforsyninger











  Strømforsyningstype | Nominel udgangseffekt | 10 % belastning | 20 % belastning | 50 % belastning | 100 % belastning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flere udtag
  (vekselstrøm-jævnstrøm) | Alle udgangsniveauer | Ikke relevant | 85 % | 88 % | 85 % |
| Enkelt udtag
  (vekselstrøm-jævnstrøm) | Alle udgangsniveauer | 80 % | 88 % | 92 % | 88 % |

b)

Blade-servere og servere med flere serverknuder: For at kunne ENERGY STAR-mærkes skal en blade-server eller computerserver med flere serverknuder konfigureres, så alle strømforsyninger, der leverer strøm til chassiset, opfylder eller overstiger de gældende effektivitetskrav, som angives i tabel 1, forud for levering.

Tabel 1

Effektivitetskrav for strømforsyninger

Strømforsyningstype

Nominel udgangseffekt

10 % belastning

20 % belastning

50 % belastning

100 % belastning

Flere udtag

(vekselstrøm-jævnstrøm)

Alle udgangsniveauer

Ikke relevant

85 %

88 %

85 %

Enkelt udtag

(vekselstrøm-jævnstrøm)

Alle udgangsniveauer

80 %

88 %

92 %

88 %

| 3.2.3. | Effektfaktorkriterier for strømforsyninger: Strømforsyninger, som anvendes i computere, der er omfattet af denne specifikation, skal opfylde følgende krav, når de prøves i overensstemmelse med Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 (findes på www.efficientpowersupply.org). Data for strømforsyninger, der genereres i overensstemmelse med Rev. 6.4.2 (som krævet i version 1.1), 6.4.3 eller 6.5 accepteres, hvis prøvningen er foretaget forud for ikrafttrædelsesdatoen for version 2.0.






  a) | Tårn- og rackmonterede servere: For at kunne ENERGY STAR-mærkes skal en tårn- eller rackmonteret computerserver udelukkende konfigureres med strømforsyninger, der opfylder eller overstiger de gældende effektfaktorkrav, som angives i tabel 2, forud for levering under alle de belastningsforhold, hvor udgangseffekten er højere end eller lig med 75 watt. Partnerne skal måle og indberette strømforsyningens effektfaktor under belastningsforhold på under 75 watt, selv om der ikke gælder nogen minimumkrav til effektfaktor. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Effektfaktorkriterier for strømforsyninger: Strømforsyninger, som anvendes i computere, der er omfattet af denne specifikation, skal opfylde følgende krav, når de prøves i overensstemmelse med Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 (findes på www.efficientpowersupply.org). Data for strømforsyninger, der genereres i overensstemmelse med Rev. 6.4.2 (som krævet i version 1.1), 6.4.3 eller 6.5 accepteres, hvis prøvningen er foretaget forud for ikrafttrædelsesdatoen for version 2.0.

a)

Tårn- og rackmonterede servere: For at kunne ENERGY STAR-mærkes skal en tårn- eller rackmonteret computerserver udelukkende konfigureres med strømforsyninger, der opfylder eller overstiger de gældende effektfaktorkrav, som angives i tabel 2, forud for levering under alle de belastningsforhold, hvor udgangseffekten er højere end eller lig med 75 watt. Partnerne skal måle og indberette strømforsyningens effektfaktor under belastningsforhold på under 75 watt, selv om der ikke gælder nogen minimumkrav til effektfaktor.

| b) | Blade-servere og servere med flere knuder: For at kunne ENERGY STAR-mærkes skal en blade-server eller en server med flere serverknuder, der leveres med et chassis, konfigureres, så alle strømforsyninger, der leverer strøm til chassiset, opfylder eller overstiger de gældende effektfaktorkrav, som angives i tabel 2, forud for levering under alle de belastningsforhold, hvor udgangseffekten er højere end eller lig med 75 watt. Partnerne skal måle og indberette strømforsyningens effektfaktor under belastningsforhold på under 75 watt, selv om der ikke gælder nogen minimumkrav til effektfaktor. |
| --- | --- |

b)

Blade-servere og servere med flere knuder: For at kunne ENERGY STAR-mærkes skal en blade-server eller en server med flere serverknuder, der leveres med et chassis, konfigureres, så alle strømforsyninger, der leverer strøm til chassiset, opfylder eller overstiger de gældende effektfaktorkrav, som angives i tabel 2, forud for levering under alle de belastningsforhold, hvor udgangseffekten er højere end eller lig med 75 watt. Partnerne skal måle og indberette strømforsyningens effektfaktor under belastningsforhold på under 75 watt, selv om der ikke gælder nogen minimumkrav til effektfaktor.

Tabel 2

Effektfaktorkrav for strømforsyninger

| Strømforsyningstype | Nominel udgangseffekt | 10 % belastning | 20 % belastning | 50 % belastning | 100 % belastning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Strømforsyning med flere udtag, vekselstrøm-jævnstrøm | Alle udgangseffekter | Ikke relevant | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Enkelt udtag, vekselstrøm-jævnstrøm | Udgangseffekt ≤ 500 W | Ikke relevant | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Udgangseffekt > 500 W
  og
  udgangseffekt ≤ 1 000 W | 0,65 | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Udgangseffekt > 1 000 watt | 0,80 | 0,90 | 0,90 | 0,95 |

Strømforsyningstype

Nominel udgangseffekt

10 % belastning

20 % belastning

50 % belastning

100 % belastning

Strømforsyning med flere udtag, vekselstrøm-jævnstrøm

Alle udgangseffekter

Ikke relevant

0,80

0,90

0,95

Enkelt udtag, vekselstrøm-jævnstrøm

Udgangseffekt ≤ 500 W

Ikke relevant

0,80

0,90

0,95

Udgangseffekt > 500 W

og

udgangseffekt ≤ 1 000 W

0,65

0,80

0,90

0,95

Udgangseffekt > 1 000 watt

0,80

0,90

0,90

0,95

3.3.   Strømstyringskrav

| 3.3.1. | Strømstyring for serverprocessor: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en computerserver omfatte strømstyring af processoren, der er aktiveret som standard i BIOS og/eller gennem en administrationscontroller, hjælpeprocessor og/eller det styresystem, der leveres med computerserveren. Alle processorer skal kunne sænke strømforbruget i perioder med lav udnyttelse ved at:






  a) | sænke spændingen og/eller frekvensen gennem dynamisk spændings- og frekvensskalering (DVFS) eller |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Strømstyring for serverprocessor: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en computerserver omfatte strømstyring af processoren, der er aktiveret som standard i BIOS og/eller gennem en administrationscontroller, hjælpeprocessor og/eller det styresystem, der leveres med computerserveren. Alle processorer skal kunne sænke strømforbruget i perioder med lav udnyttelse ved at:

a)

sænke spændingen og/eller frekvensen gennem dynamisk spændings- og frekvensskalering (DVFS) eller

| b) | aktivere tilstande med lavere strømforbrug for processoren eller kernerne, når en kerne eller en sokkel ikke er i brug. |
| --- | --- |

b)

aktivere tilstande med lavere strømforbrug for processoren eller kernerne, når en kerne eller en sokkel ikke er i brug.

| 3.3.2. | Overvågning af strømstyring: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal et produkt med et præinstalleret overvågningssystem (f.eks. et styresystem eller en hypervisor) være forsynet med strømstyring af overvågningssystemet, der er aktiveret som standard. |
| --- | --- |

3.3.2.

Overvågning af strømstyring: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal et produkt med et præinstalleret overvågningssystem (f.eks. et styresystem eller en hypervisor) være forsynet med strømstyring af overvågningssystemet, der er aktiveret som standard.

| 3.3.3. | Rapportering om strømstyring: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal alle strømstyringsteknikker, der er aktiveret som standard, opføres på databladet vedrørende effekt og ydelse. Dette krav gælder for strømstyringsfunktioner i BIOS, styresystemet eller andre kilder, der kan konfigureres af slutbrugeren. |
| --- | --- |

3.3.3.

Rapportering om strømstyring: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal alle strømstyringsteknikker, der er aktiveret som standard, opføres på databladet vedrørende effekt og ydelse. Dette krav gælder for strømstyringsfunktioner i BIOS, styresystemet eller andre kilder, der kan konfigureres af slutbrugeren.

3.4.   Systemkriterier for blade-servere og servere med flere serverknuder

| 3.4.1. | Varmeadministration og overvågning af blade-servere og servere med flere serverknuder: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en blade-server eller en server med flere serverknuder være forsynet med temperaturovervågning i realtid i chassiset eller ved indsugningen til blade-enheden/serverknuden og en funktion til styring af blæserhastighed, der er aktiveret som standard. |
| --- | --- |

3.4.1.

Varmeadministration og overvågning af blade-servere og servere med flere serverknuder: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en blade-server eller en server med flere serverknuder være forsynet med temperaturovervågning i realtid i chassiset eller ved indsugningen til blade-enheden/serverknuden og en funktion til styring af blæserhastighed, der er aktiveret som standard.

| 3.4.2. | Forsendelsesdokumentation for blade-servere og servere med flere serverknuder: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en blade-server eller en server med flere serverknuder, der leveres til en kunde uafhængig af chassiset, ledsages af dokumentation, hvori forbrugeren informeres om, at blade-serveren eller serveren med flere serverknuder kun er ENERGY STAR-mærket, hvis den er installeret i et chassis, der opfylder kravene i afsnit 3.4.1 i dette dokument. Der skal også medfølge en liste med godkendte chassis- og mærkningsoplysninger sammen med de øvrige dokumenter, der leveres sammen med blade-serveren eller serveren med flere serverknuder. Disse krav kan opfyldes ved hjælp af enten trykt materiale, elektronisk dokumentation, der leveres sammen med blade-serveren eller serveren med flere serverknuder, eller offentligt tilgængelige oplysninger på partnerens websted, hvor man kan finde oplysninger om blade-serveren eller serveren med flere serverknuder. |
| --- | --- |

3.4.2.

Forsendelsesdokumentation for blade-servere og servere med flere serverknuder: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en blade-server eller en server med flere serverknuder, der leveres til en kunde uafhængig af chassiset, ledsages af dokumentation, hvori forbrugeren informeres om, at blade-serveren eller serveren med flere serverknuder kun er ENERGY STAR-mærket, hvis den er installeret i et chassis, der opfylder kravene i afsnit 3.4.1 i dette dokument. Der skal også medfølge en liste med godkendte chassis- og mærkningsoplysninger sammen med de øvrige dokumenter, der leveres sammen med blade-serveren eller serveren med flere serverknuder. Disse krav kan opfyldes ved hjælp af enten trykt materiale, elektronisk dokumentation, der leveres sammen med blade-serveren eller serveren med flere serverknuder, eller offentligt tilgængelige oplysninger på partnerens websted, hvor man kan finde oplysninger om blade-serveren eller serveren med flere serverknuder.

3.5.   Kriterier vedrørende effektivitet i aktiv tilstand

| 3.5.1. | Rapportering af effektivitet i aktiv tilstand: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en computerserver eller en produktfamilie af computerservere indgives til mærkning, idet følgende information anføres fuldt ud og i forbindelse med den fuldstændige prøvningsrapport om effektiviteten i aktiv tilstand:






  a) | de endelige resultater af SERT-vurderingsværktøjer, som omfatter filerne med resultater (både i html- og tekstformat) og alle png-filer med resultattabeller |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

Rapportering af effektivitet i aktiv tilstand: For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en computerserver eller en produktfamilie af computerservere indgives til mærkning, idet følgende information anføres fuldt ud og i forbindelse med den fuldstændige prøvningsrapport om effektiviteten i aktiv tilstand:

a)

de endelige resultater af SERT-vurderingsværktøjer, som omfatter filerne med resultater (både i html- og tekstformat) og alle png-filer med resultattabeller

| b) | foreløbige resultater af SERT-vurderingsværktøjer for hele prøvningsforløbet, som omfatter filerne med resultater (både i html- og tekstformat) og alle png-filer med resultattabeller. |
| --- | --- |

b)

foreløbige resultater af SERT-vurderingsværktøjer for hele prøvningsforløbet, som omfatter filerne med resultater (både i html- og tekstformat) og alle png-filer med resultattabeller.

Kravene til datarapportering og formatering behandles i afsnit 4.1 i denne specifikation.

| 3.5.2. | Ufuldstændig rapportering: Partnerne må ikke selektivt indberette enkeltresultater for arbejdsmoduler eller på anden måde fremlægge resultater af effektivitetsvurderinger i kundedokumentation eller markedsføringsmateriale i andre former end en fuldstændig prøvningsrapport. |
| --- | --- |

3.5.2.

Ufuldstændig rapportering: Partnerne må ikke selektivt indberette enkeltresultater for arbejdsmoduler eller på anden måde fremlægge resultater af effektivitetsvurderinger i kundedokumentation eller markedsføringsmateriale i andre former end en fuldstændig prøvningsrapport.

3.6.   Effektivitetskriterier i hviletilstand — servere med en sokkel (1S) og to sokler (2S) (hverken blade-servere eller servere med flere serverknuder)

| 3.6.1. | Datarapportering for hviletilstand: Maksimaleffekten i hviletilstand (PIDLE_MAX) skal måles og indberettes, både i mærkningsmaterialet og som krævet i afsnit 4. |
| --- | --- |

3.6.1.

Datarapportering for hviletilstand: Maksimaleffekten i hviletilstand (PIDLE_MAX) skal måles og indberettes, både i mærkningsmaterialet og som krævet i afsnit 4.

| 3.6.2. | Effektivitet i hviletilstand: Den målte effekt i hviletilstand (PIDLE) skal være mindre end eller lig med det maksimale strømforsyningskrav i hviletilstand (PIDLE_MAX) som beregnet i henhold til ligning 1.

  Ligning 1: Beregning af maksimumeffekt i hviletilstand



  hvor:






  — | PIDLE_MAX er det maksimale strømforsyningskrav i hviletilstand |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Effektivitet i hviletilstand: Den målte effekt i hviletilstand (PIDLE) skal være mindre end eller lig med det maksimale strømforsyningskrav i hviletilstand (PIDLE_MAX) som beregnet i henhold til ligning 1.

Ligning 1: Beregning af maksimumeffekt i hviletilstand

Formula

hvor:

—

PIDLE_MAX er det maksimale strømforsyningskrav i hviletilstand

| — | PBASE er det grundlæggende strømforsyningskrav i hviletilstand som fastsat i tabel 3. |
| --- | --- |

—

PBASE er det grundlæggende strømforsyningskrav i hviletilstand som fastsat i tabel 3.

| — | PADDL_i er det grundlæggende strømforsyningskrav i hviletilstand for ekstra komponenter som fastsat i tabel 4.






  a) | Disse effektgrænser i hviletilstand gælder kun for systemer med en og to sokler. |
| --- | --- | --- |

—

PADDL_i er det grundlæggende strømforsyningskrav i hviletilstand for ekstra komponenter som fastsat i tabel 4.

a)

Disse effektgrænser i hviletilstand gælder kun for systemer med en og to sokler.

| b) | Brug afsnit 6.1 i ENERGY STAR's prøvningsmetode for computerservere for at fastslå strømforbruget i hviletilstand med henblik på mærkning. |
| --- | --- |

b)

Brug afsnit 6.1 i ENERGY STAR's prøvningsmetode for computerservere for at fastslå strømforbruget i hviletilstand med henblik på mærkning.

| c) | Den fleksible kategori i tabel 3 gælder kun for systemer med to sokler, der svarer til definitionen på fleksible servere som anført i appendiks B. |
| --- | --- |

c)

Den fleksible kategori i tabel 3 gælder kun for systemer med to sokler, der svarer til definitionen på fleksible servere som anført i appendiks B.

| d) | Alle mængder (med undtagelse af installerede processorer) i tabel 3 og 4 henviser til det antal komponenter, der er installeret i systemet, ikke det maksimale antal komponenter, som systemet understøtter (f.eks. installeret hukommelse, ikke understøttet hukommelse osv.) |
| --- | --- |

d)

Alle mængder (med undtagelse af installerede processorer) i tabel 3 og 4 henviser til det antal komponenter, der er installeret i systemet, ikke det maksimale antal komponenter, som systemet understøtter (f.eks. installeret hukommelse, ikke understøttet hukommelse osv.)

| e) | Tillægget for yderligere strømforsyninger kan anvendes for hver af de redundante strømforsyninger, der anvendes i konfigurationen. |
| --- | --- |

e)

Tillægget for yderligere strømforsyninger kan anvendes for hver af de redundante strømforsyninger, der anvendes i konfigurationen.

| f) | Med henblik på at fastlægge tillægget i hviletilstand skal al hukommelseskapacitet være afrundet til nærmeste GB (10). |
| --- | --- |

f)

Med henblik på at fastlægge tillægget i hviletilstand skal al hukommelseskapacitet være afrundet til nærmeste GB (10).

| g) | Tillægget for ekstra I/O-enheder kan anvendes for alle I/O-enheder ud over basiskonfigurationen (dvs. Ethernet-enheder ud over to porte med en kapacitet, der er større end eller lig med 1 Gigabit pr. sekund (Gbit/s), Ethernet på bundkortet plus andre ikke-Ethernetbaserede I/O-enheder), herunder I/O-enheder på bundkortet og supplerende I/O-enheder, der installeres i udvidelsesslots. Dette tillæg må anvendes for alle de følgende typer af I/O-funktion: Ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel og Infiniband. |
| --- | --- |

g)

Tillægget for ekstra I/O-enheder kan anvendes for alle I/O-enheder ud over basiskonfigurationen (dvs. Ethernet-enheder ud over to porte med en kapacitet, der er større end eller lig med 1 Gigabit pr. sekund (Gbit/s), Ethernet på bundkortet plus andre ikke-Ethernetbaserede I/O-enheder), herunder I/O-enheder på bundkortet og supplerende I/O-enheder, der installeres i udvidelsesslots. Dette tillæg må anvendes for alle de følgende typer af I/O-funktion: Ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel og Infiniband.

| h) | Tillægget for ekstra I/O-enheder skal beregnes ud fra den nominelle forbindelseshastighed for en enkelt forbindelse afrundet til nærmeste Gbit. I/O-enheder med en hastighed på under 1 Gbit opfylder ikke kriterierne for tillægget for en ekstra I/O-enhed. |
| --- | --- |

h)

Tillægget for ekstra I/O-enheder skal beregnes ud fra den nominelle forbindelseshastighed for en enkelt forbindelse afrundet til nærmeste Gbit. I/O-enheder med en hastighed på under 1 Gbit opfylder ikke kriterierne for tillægget for en ekstra I/O-enhed.

| i) | Tillægget for ekstra I/O-enheder anvendes kun for I/O-enheder, der er aktive/aktiveret ved levering, og som kan fungere, når de er tilsluttet en aktiv switch. |
| --- | --- |

i)

Tillægget for ekstra I/O-enheder anvendes kun for I/O-enheder, der er aktive/aktiveret ved levering, og som kan fungere, når de er tilsluttet en aktiv switch.

Tabel 3

Tilladt grundlæggende strømforbrug for i hviletilstand for 1S- og 2S-servere

| Kategori | Højeste antal installerede processorer
  (# P) | Administreret server | Grundlæggende strømforbrug i hviletilstand, PBASE

  (watt) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Nej | 47,0 |
| B | 1 | Ja | 57,0 |
| C | 2 | Nej | 92,0 |
| D | 2 | Ja | 142,0 |
| Fleksibel | 2 | Ja | 205,0 |

Kategori

Højeste antal installerede processorer

(# P)

Administreret server

Grundlæggende strømforbrug i hviletilstand, PBASE

(watt)

A

1

Nej

47,0

B

1

Ja

57,0

C

2

Nej

92,0

D

2

Ja

142,0

Fleksibel

2

Ja

205,0

Tabel 4

Tillæg for supplerende strømforbrug i hviletilstand for ekstra komponenter

| Systemkarakteristika | Gælder for: | Tillæg for ekstra strømforbrug i hviletilstand |
| --- | --- | --- |
| Ekstra
  strømforsyninger | Strømforsyninger installeret udelukkende til effektredundans | 20 watt pr. strømforsyning |
| Harddiske (herunder solid state-drev) | Pr. installeret harddisk | 8,0 watt pr. harddisk |
| Supplerende hukommelse | Installeret hukommelse over 4 GB | 0,75 watt pr. GB |
| Ekstra DDR-kanal som bufferfunktion | Installerede DDR-kanaler som bufferfunktion ud over 8 kanaler
  (kun fleksible servere) | 4,0 watt pr. DDR-kanal som bufferfunktion |
| Ekstra
  I/O-enheder | Installerede enheder med mere end to porte på ≥ 1 Gbit, Ethernet på bundkortet | < 1 Gbit: intet tillæg
  = 1 Gbit: 2,0 watt pr. aktiv port
  > 1 Gbit og < 10 Gbit: 4,0 watt pr. aktiv port
  ≥ 10 Gbit: 8,0 watt pr. aktiv port |

Systemkarakteristika

Gælder for:

Tillæg for ekstra strømforbrug i hviletilstand

Ekstra

strømforsyninger

Strømforsyninger installeret udelukkende til effektredundans

20 watt pr. strømforsyning

Harddiske (herunder solid state-drev)

Pr. installeret harddisk

8,0 watt pr. harddisk

Supplerende hukommelse

Installeret hukommelse over 4 GB

0,75 watt pr. GB

Ekstra DDR-kanal som bufferfunktion

Installerede DDR-kanaler som bufferfunktion ud over 8 kanaler

(kun fleksible servere)

4,0 watt pr. DDR-kanal som bufferfunktion

Ekstra

I/O-enheder

Installerede enheder med mere end to porte på ≥ 1 Gbit, Ethernet på bundkortet

< 1 Gbit: intet tillæg

= 1 Gbit: 2,0 watt pr. aktiv port

> 1 Gbit og < 10 Gbit: 4,0 watt pr. aktiv port

≥ 10 Gbit: 8,0 watt pr. aktiv port

3.7.   Effektivitetskriterier i hviletilstand — servere med tre sokler (3S) og fire sokler (2S) (hverken blade-servere eller servere med flere serverknuder)

Datarapportering for hviletilstand: Effekt i hviletilstand (PIDLE) skal måles og indberettes, både i mærkningsmateriale og som krævet i afsnit 4.

3.8.   Effektivitetskriterier i hviletilstand — blade-servere

| 3.8.1. | Datarapportering for hviletilstand: Strømforbrug i hviletilstand (PTOT_BLADE_SYS) og (PBLADE) skal måles og indberettes, både i mærkningsmateriale og som krævet i afsnit 4. |
| --- | --- |

3.8.1.

Datarapportering for hviletilstand: Strømforbrug i hviletilstand (PTOT_BLADE_SYS) og (PBLADE) skal måles og indberettes, både i mærkningsmateriale og som krævet i afsnit 4.

| 3.8.2. | Prøvningen af blade-servere, for så vidt angår overholdelsen af afsnit 3.8.1, skal ske på samtlige nedenstående betingelser:






  a) | Effektværdierne skal måles og indberettes for et halvfyldt blade-chassis. Blade-servere med flere effektdomæner: Her vælges det antal effektdomæner, der er tættest på at fylde halvdelen af blade-chassiset. Når der er to muligheder, som ligger lige tæt på halvdelen, foretages prøvningen med det domæne eller den kombination af domæner, der anvender det højeste antal blade-servere. Antallet af blades, der prøves i prøvningen af det halvfyldte blade-chassis, indberettes. |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

Prøvningen af blade-servere, for så vidt angår overholdelsen af afsnit 3.8.1, skal ske på samtlige nedenstående betingelser:

a)

Effektværdierne skal måles og indberettes for et halvfyldt blade-chassis. Blade-servere med flere effektdomæner: Her vælges det antal effektdomæner, der er tættest på at fylde halvdelen af blade-chassiset. Når der er to muligheder, som ligger lige tæt på halvdelen, foretages prøvningen med det domæne eller den kombination af domæner, der anvender det højeste antal blade-servere. Antallet af blades, der prøves i prøvningen af det halvfyldte blade-chassis, indberettes.

| b) | Det er også muligt at måle strømforbruget for et fyldt blade-chassis, når blot man også fremlægger oplysninger for et halvfyldt chassis. |
| --- | --- |

b)

Det er også muligt at måle strømforbruget for et fyldt blade-chassis, når blot man også fremlægger oplysninger for et halvfyldt chassis.

| c) | Alle blade-servere, der er installeret i blade-chassiset, skal have samme konfiguration (homogen). |
| --- | --- |

c)

Alle blade-servere, der er installeret i blade-chassiset, skal have samme konfiguration (homogen).

| d) | Effektværdierne pr. blade skal beregnes ved hjælp af ligning 2. |
| --- | --- |

d)

Effektværdierne pr. blade skal beregnes ved hjælp af ligning 2.

Ligning 2: Beregning af effekt for et enkelt blademodul

Formula

hvor:

| — | PBLADE er effekten pr. blade-server |
| --- | --- |

—

PBLADE er effekten pr. blade-server

| — | PTOT_BLADE_SYS er den samlede målte effekt for blade-systemet |
| --- | --- |

—

PTOT_BLADE_SYS er den samlede målte effekt for blade-systemet

| — | NINST_BLADE_SRV er antallet af installerede blade-servere i det prøvede blade-chassis. |
| --- | --- |

—

NINST_BLADE_SRV er antallet af installerede blade-servere i det prøvede blade-chassis.

3.9.   Effektivitetskriterier i hviletilstand — servere med flere serverknuder

| 3.9.1. | Datarapportering for hviletilstand: Strømforbrug i hviletilstand (PTOT_BLADE_SYS) og (PBLADE) skal måles og indberettes, både i mærkningsmateriale og som krævet i afsnit 4 nedenfor. |
| --- | --- |

3.9.1.

Datarapportering for hviletilstand: Strømforbrug i hviletilstand (PTOT_BLADE_SYS) og (PBLADE) skal måles og indberettes, både i mærkningsmateriale og som krævet i afsnit 4 nedenfor.

| 3.9.2. | Prøvningen af servere med flere serverknuder, for så vidt angår overholdelsen af afsnit 3.9.1, skal ske på samtlige nedenstående betingelser:






  a) | Effektværdierne skal måles og indberettes for et fyldt chassis med servere med flere serverknuder. |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

Prøvningen af servere med flere serverknuder, for så vidt angår overholdelsen af afsnit 3.9.1, skal ske på samtlige nedenstående betingelser:

a)

Effektværdierne skal måles og indberettes for et fyldt chassis med servere med flere serverknuder.

| b) | Alle servere med flere serverknuder, der er installeret i chassiset til servere med flere serverknuder, skal have samme konfiguration (homogen). |
| --- | --- |

b)

Alle servere med flere serverknuder, der er installeret i chassiset til servere med flere serverknuder, skal have samme konfiguration (homogen).

| c) | Effektværdierne pr. knude skal beregnes ved hjælp af ligning 3. |
| --- | --- |

c)

Effektværdierne pr. knude skal beregnes ved hjælp af ligning 3.

Ligning 3: Beregning af effekt for en enkelt serverknude

Formula

hvor:

| — | PNODE er effekten pr. blade-server |
| --- | --- |

—

PNODE er effekten pr. blade-server

| — | PTOT_NODE_SYS er den samlede målte effekt for serveren med flere serverknuder |
| --- | --- |

—

PTOT_NODE_SYS er den samlede målte effekt for serveren med flere serverknuder

| — | NINST_NODE_SRV er antallet af installerede servere med flere serverknuder i det prøvede chassis til servere med flere serverknuder. |
| --- | --- |

—

NINST_NODE_SRV er antallet af installerede servere med flere serverknuder i det prøvede chassis til servere med flere serverknuder.

3.10.   Andre prøvningskriterier

Krav til hjælpeprocessorer: For alle computerservere, der sælges med hjælpeprocessorer, gælder følgende kriterier og bestemmelser:

| a) | For enkeltkonfigurationer: Alle prøvninger i hviletilstand skal foretages både med og uden hjælpeprocessorerne installeret. Målingerne i hviletilstand både med og uden hjælpeprocessorerne installeret skal indsendes til enten EPA eller Europa-Kommissionen som en del af materialet til ENERGY STAR-mærkning. |
| --- | --- |

a)

For enkeltkonfigurationer: Alle prøvninger i hviletilstand skal foretages både med og uden hjælpeprocessorerne installeret. Målingerne i hviletilstand både med og uden hjælpeprocessorerne installeret skal indsendes til enten EPA eller Europa-Kommissionen som en del af materialet til ENERGY STAR-mærkning.

| b) | For produktfamilier: Prøvningen i hviletilstand skal foretages både med og uden hjælpeprocessorerne installeret i konfigurationen med maksimal effekt/den højtydende konfiguration i afsnit 1.8.2. Prøvning med og uden hjælpeprocessorerne installeret kan eventuelt foretages og offentliggøres på de øvrige prøvningspunkter. |
| --- | --- |

b)

For produktfamilier: Prøvningen i hviletilstand skal foretages både med og uden hjælpeprocessorerne installeret i konfigurationen med maksimal effekt/den højtydende konfiguration i afsnit 1.8.2. Prøvning med og uden hjælpeprocessorerne installeret kan eventuelt foretages og offentliggøres på de øvrige prøvningspunkter.

| c) | Effektmålingerne i hviletilstand både med og uden hjælpeprocessorerne installeret skal indsendes til enten EPA eller Europa-Kommissionen som en del af materialet til ENERGY STAR-mærkning. Disse målinger skal indsendes for hvert af de produkter med hjælpeprocessorer, der planlægges solgt med den mærkede konfiguration. |
| --- | --- |

c)

Effektmålingerne i hviletilstand både med og uden hjælpeprocessorerne installeret skal indsendes til enten EPA eller Europa-Kommissionen som en del af materialet til ENERGY STAR-mærkning. Disse målinger skal indsendes for hvert af de produkter med hjælpeprocessorer, der planlægges solgt med den mærkede konfiguration.

| d) | Målinger af PIDLE i afsnit 3.6 og 3.7, PBLADE i afsnit 3.8 og PNODE i afsnit 3.9 skal foretages uden hjælpeprocessorerne installeret, selv om de er installeret ved levering. Disse målinger skal så gentages med de enkelte hjælpeprocessorer installeret, en ad gangen, for at evaluere strømforbruget i hviletilstand for hver af de installerede hjælpeprocessorer. |
| --- | --- |

d)

Målinger af PIDLE i afsnit 3.6 og 3.7, PBLADE i afsnit 3.8 og PNODE i afsnit 3.9 skal foretages uden hjælpeprocessorerne installeret, selv om de er installeret ved levering. Disse målinger skal så gentages med de enkelte hjælpeprocessorer installeret, en ad gangen, for at evaluere strømforbruget i hviletilstand for hver af de installerede hjælpeprocessorer.

| e) | Strømforbruget i hviletilstand for hver installeret hjælpeprocessor i mærkede konfigurationer må ikke overstige 46 watt. |
| --- | --- |

e)

Strømforbruget i hviletilstand for hver installeret hjælpeprocessor i mærkede konfigurationer må ikke overstige 46 watt.

| f) | Strømforbruget i hviletilstand for hvert enkelt produkt med hjælpeprocessor, der sælges i en mærket konfiguration, skal indberettes. |
| --- | --- |

f)

Strømforbruget i hviletilstand for hvert enkelt produkt med hjælpeprocessor, der sælges i en mærket konfiguration, skal indberettes.

4.   Rapporteringskrav for standardoplysninger

Dataindberetningskrav

| 4.1. | Alle krævede datafelter på formularen for ENERGY STAR Version 2.0 Computer Servers Qualified Product Exchange skal udfyldes og indsendes til Europa-Kommissionen for hver enkelt ENERGY STAR-mærket computerserver eller produktfamilie af computerservere.






  a) | Partnerne tilskyndes til at levere et sæt data for hver ENERGY STAR-mærket produktkonfiguration, selv om Europa-Kommissionen også vil acceptere et datasæt for hver mærket produktfamilie. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Alle krævede datafelter på formularen for ENERGY STAR Version 2.0 Computer Servers Qualified Product Exchange skal udfyldes og indsendes til Europa-Kommissionen for hver enkelt ENERGY STAR-mærket computerserver eller produktfamilie af computerservere.

a)

Partnerne tilskyndes til at levere et sæt data for hver ENERGY STAR-mærket produktkonfiguration, selv om Europa-Kommissionen også vil acceptere et datasæt for hver mærket produktfamilie.

| b) | Mærkningen af en produktfamilie skal omfatte data for alle de relevante prøvningspunkter, der defineres i 1.8.2. |
| --- | --- |

b)

Mærkningen af en produktfamilie skal omfatte data for alle de relevante prøvningspunkter, der defineres i 1.8.2.

| c) | Når det er muligt, skal partnerne også medsende et hyperlink til en detaljeret effektberegner på deres websted, som køberne kan bruge til at forstå effekt- og ydelsesdata for specifikke konfigurationer inden for produktfamilien. |
| --- | --- |

c)

Når det er muligt, skal partnerne også medsende et hyperlink til en detaljeret effektberegner på deres websted, som køberne kan bruge til at forstå effekt- og ydelsesdata for specifikke konfigurationer inden for produktfamilien.

| 4.2. | Følgende data vises på EU ENERGY STAR-webstedet via produktsøgningsværktøjet:






  a) | modelnavn- og nummer, identifikations-SKU og/eller konfigurations-ID |
| --- | --- | --- |

4.2.

Følgende data vises på EU ENERGY STAR-webstedet via produktsøgningsværktøjet:

a)

modelnavn- og nummer, identifikations-SKU og/eller konfigurations-ID

| b) | systemkarakteristika (formfaktor, tilgængelige sokler/slots, effektspecifikationer osv.) |
| --- | --- |

b)

systemkarakteristika (formfaktor, tilgængelige sokler/slots, effektspecifikationer osv.)

| c) | systemtype (uadministreret, administreret, skalerbar osv.) |
| --- | --- |

c)

systemtype (uadministreret, administreret, skalerbar osv.)

| d) | systemkonfigurationer (herunder mærkning af konfiguration med lav ydelse, konfiguration med høj ydelse, konfiguration med minimumeffekt, konfiguration med maksimumeffekt og typisk konfiguration for produktfamilie) |
| --- | --- |

d)

systemkonfigurationer (herunder mærkning af konfiguration med lav ydelse, konfiguration med høj ydelse, konfiguration med minimumeffekt, konfiguration med maksimumeffekt og typisk konfiguration for produktfamilie)

| e) | data for strømforbrug og ydelse, de krævede prøvninger af effektivitetskriterier i aktiv tilstand og hviletilstand, herunder results.xml, results.html, results.txt, alle png-filer med resultattabeller, results-details.html, results-details.txt og alle filer med tabeller med resultatdetaljer |
| --- | --- |

e)

data for strømforbrug og ydelse, de krævede prøvninger af effektivitetskriterier i aktiv tilstand og hviletilstand, herunder results.xml, results.html, results.txt, alle png-filer med resultattabeller, results-details.html, results-details.txt og alle filer med tabeller med resultatdetaljer

| f) | tilgængelige og aktiverede strømbesparende funktioner (f.eks. strømadministration) |
| --- | --- |

f)

tilgængelige og aktiverede strømbesparende funktioner (f.eks. strømadministration)

| g) | en liste over udvalgte data fra ASHRAE Thermal Report |
| --- | --- |

g)

en liste over udvalgte data fra ASHRAE Thermal Report

| h) | temperaturmålinger af indsugningsluften foretaget inden prøvningen, efter afslutningen af prøvningen af hviletilstand og efter prøvningen af aktiv tilstand |
| --- | --- |

h)

temperaturmålinger af indsugningsluften foretaget inden prøvningen, efter afslutningen af prøvningen af hviletilstand og efter prøvningen af aktiv tilstand

| i) | i forbindelse med mærkning af produktfamilier forelægges en liste med mærkede konfigurationer med mærkede SKU'er eller konfigurations-ID'er |
| --- | --- |

i)

i forbindelse med mærkning af produktfamilier forelægges en liste med mærkede konfigurationer med mærkede SKU'er eller konfigurations-ID'er

| j) | for en blade-server en liste over kompatible blade-chassiser, der opfylder ENERGY STAR-mærkningskriterierne. |
| --- | --- |

j)

for en blade-server en liste over kompatible blade-chassiser, der opfylder ENERGY STAR-mærkningskriterierne.

| 4.3. | EPA og Europa-Kommissionen kan revidere denne liste regelmæssigt, når det er nødvendigt, og opfordrer interessenterne til at involvere sig i en sådan revisionsproces. |
| --- | --- |

4.3.

EPA og Europa-Kommissionen kan revidere denne liste regelmæssigt, når det er nødvendigt, og opfordrer interessenterne til at involvere sig i en sådan revisionsproces.

5.   Måling af standardydelsesdata og outputkrav

5.1.   Måling og output

| 5.1.1. | En computerserver skal levere data om indgangsstrømforbrug (W), indsugningsluftens temperatur (°C) og den gennemsnitlige brug af alle logiske CPU'er. Oplysningerne skal stilles til rådighed i et offentligt eller brugertilgængeligt format, der kan læses med tredjeparts-, ikke-proprietær administrationssoftware over et standardnetværk. For blade-servere og servere og systemer med flere serverknuder kan dataene aggregeres på chassisniveau. |
| --- | --- |

5.1.1.

En computerserver skal levere data om indgangsstrømforbrug (W), indsugningsluftens temperatur (°C) og den gennemsnitlige brug af alle logiske CPU'er. Oplysningerne skal stilles til rådighed i et offentligt eller brugertilgængeligt format, der kan læses med tredjeparts-, ikke-proprietær administrationssoftware over et standardnetværk. For blade-servere og servere og systemer med flere serverknuder kan dataene aggregeres på chassisniveau.

| 5.1.2. | Computerservere, der er klassificeret som Class B-udstyr i henhold til EN 55022:2006, er undtaget fra kravet om at levere data om indgangsstrømforbrug og temperaturen af indsugningsluften i 5.1.1. Class B henviser til udstyr til brug i husholdninger og hjemmekontorer (der er beregnet til brug i hjemmet). Alle computerservere i programmet skal opfylde kravet om og betingelserne for at indberette udnyttelsen af alle logiske CPU'er. |
| --- | --- |

5.1.2.

Computerservere, der er klassificeret som Class B-udstyr i henhold til EN 55022:2006, er undtaget fra kravet om at levere data om indgangsstrømforbrug og temperaturen af indsugningsluften i 5.1.1. Class B henviser til udstyr til brug i husholdninger og hjemmekontorer (der er beregnet til brug i hjemmet). Alle computerservere i programmet skal opfylde kravet om og betingelserne for at indberette udnyttelsen af alle logiske CPU'er.

5.2.   Gennemførelse af rapporteringen

| 5.2.1. | Produkterne kan benytte enten indbyggede komponenter eller tilsluttede enheder, der leveres sammen med computerserveren, til at stille data til rådighed for slutbrugerne (f.eks. en hjælpeprocessor, indbygget strøm- eller varmemåler (eller andre teknologier uden for båndet) eller et forudinstalleret styresystem). |
| --- | --- |

5.2.1.

Produkterne kan benytte enten indbyggede komponenter eller tilsluttede enheder, der leveres sammen med computerserveren, til at stille data til rådighed for slutbrugerne (f.eks. en hjælpeprocessor, indbygget strøm- eller varmemåler (eller andre teknologier uden for båndet) eller et forudinstalleret styresystem).

| 5.2.2. | Produkter, der omfatter et forudinstalleret styresystem, skal omfatte alle nødvendige drivere og software til, at slutbrugerne kan få adgang til standardiserede data som angivet i dette dokument. Produkter, der ikke omfatter et forudinstalleret styresystem, skal leveres med trykt dokumentation, der viser, hvordan man kan få adgang til registre, der indeholder relevante føleroplysninger. Dette krav kan opfyldes ved hjælp af enten trykt materiale, elektronisk dokumentation, der leveres sammen med computerserveren, eller offentligt tilgængelige oplysninger på partnerens websted, hvor man kan finde oplysninger om computerserveren. |
| --- | --- |

5.2.2.

Produkter, der omfatter et forudinstalleret styresystem, skal omfatte alle nødvendige drivere og software til, at slutbrugerne kan få adgang til standardiserede data som angivet i dette dokument. Produkter, der ikke omfatter et forudinstalleret styresystem, skal leveres med trykt dokumentation, der viser, hvordan man kan få adgang til registre, der indeholder relevante føleroplysninger. Dette krav kan opfyldes ved hjælp af enten trykt materiale, elektronisk dokumentation, der leveres sammen med computerserveren, eller offentligt tilgængelige oplysninger på partnerens websted, hvor man kan finde oplysninger om computerserveren.

| 5.2.3. | Når en åben og almindeligt tilgængelig dataindsamlings- og indberetningsstandard bliver tilgængelig, bør fabrikanter indbygge den universelle standard i deres systemer. |
| --- | --- |

5.2.3.

Når en åben og almindeligt tilgængelig dataindsamlings- og indberetningsstandard bliver tilgængelig, bør fabrikanter indbygge den universelle standard i deres systemer.

| 5.2.4. | Vurderingen af kravene til præcision (5.3) og stikprøver (5.4) skal foretages ved gennemgang af data fra komponenternes produktdatablade. Hvis disse data mangler, anvendes partnerens erklæring til at vurdere præcisionen og stikprøveudtagelsen. |
| --- | --- |

5.2.4.

Vurderingen af kravene til præcision (5.3) og stikprøver (5.4) skal foretages ved gennemgang af data fra komponenternes produktdatablade. Hvis disse data mangler, anvendes partnerens erklæring til at vurdere præcisionen og stikprøveudtagelsen.

5.3.   Målepræcision

| 5.3.1. | Indgangseffekt: Målingerne skal indberettes med en præcision på mindst ± 5 % af den faktiske værdi, med et maksimalt præcisionsniveau på ± 10 W for hver installeret strømforsyning (dvs. indberetningsnøjagtigheden af effekten for hver af strømforsyningerne behøver aldrig at være bedre end ± 10 watt) gennem driftsintervallet fra hvile til fuld styrke. |
| --- | --- |

5.3.1.

Indgangseffekt: Målingerne skal indberettes med en præcision på mindst ± 5 % af den faktiske værdi, med et maksimalt præcisionsniveau på ± 10 W for hver installeret strømforsyning (dvs. indberetningsnøjagtigheden af effekten for hver af strømforsyningerne behøver aldrig at være bedre end ± 10 watt) gennem driftsintervallet fra hvile til fuld styrke.

| 5.3.2. | Processorudnyttelse: Den gennemsnitlige udnyttelse skal vurderes for hver af de logiske CPU'er, der er synlige for styresystemet, og skal indberettes til brugeren af computerserveren gennem driftsmiljøet (styresystem eller hypervisor). |
| --- | --- |

5.3.2.

Processorudnyttelse: Den gennemsnitlige udnyttelse skal vurderes for hver af de logiske CPU'er, der er synlige for styresystemet, og skal indberettes til brugeren af computerserveren gennem driftsmiljøet (styresystem eller hypervisor).

| 5.3.3. | Indsugningsluftens temperatur: Målingerne skal indberettes med en præcision på mindst ± 2 °C. |
| --- | --- |

5.3.3.

Indsugningsluftens temperatur: Målingerne skal indberettes med en præcision på mindst ± 2 °C.

5.4.   Prøveudtagningskrav

| 5.4.1. | Indgangseffekt og processorudnyttelse: Målingerne af indgangseffekt og processorudnyttelse skal foretages inde i computerserveren med et interval, der er større end eller lig med målingen pr. sammenhængende 10-sekunders periode. Et rullende gennemsnit, der omfatter en periode på højst 30 sekunder, skal udtages inde i computerserveren med en hyppighed, der er større end eller lig med en gang pr. 10 sekunder. |
| --- | --- |

5.4.1.

Indgangseffekt og processorudnyttelse: Målingerne af indgangseffekt og processorudnyttelse skal foretages inde i computerserveren med et interval, der er større end eller lig med målingen pr. sammenhængende 10-sekunders periode. Et rullende gennemsnit, der omfatter en periode på højst 30 sekunder, skal udtages inde i computerserveren med en hyppighed, der er større end eller lig med en gang pr. 10 sekunder.

| 5.4.2. | Indsugningsluftens temperatur: Målingerne af indsugningsluftens temperatur skal foretages inde i computerserveren med et interval, der er større end eller lig med en måling hvert 10. sekund. |
| --- | --- |

5.4.2.

Indsugningsluftens temperatur: Målingerne af indsugningsluftens temperatur skal foretages inde i computerserveren med et interval, der er større end eller lig med en måling hvert 10. sekund.

| 5.4.3. | Tidsmærkning: Systemer, der anvender tidsmærkning af miljødata, skal registrere data inde i computerserveren med et interval, der er større end eller lig med en måling hvert 30. sekund. |
| --- | --- |

5.4.3.

Tidsmærkning: Systemer, der anvender tidsmærkning af miljødata, skal registrere data inde i computerserveren med et interval, der er større end eller lig med en måling hvert 30. sekund.

| 5.4.4. | Styringssoftware: Alle prøvningsmålinger skal være tilgængelige for ekstern styringssoftware enten gennem udtrækning på anmodning eller via en koordineret fremsendelsesmetode. I begge tilfælde har systemets styringssoftware ansvaret for at udarbejde tidsplanen for datalevering, mens computerserveren har ansvaret for at sikre, at de leverede data opfylder ovenstående prøvnings- og nøjagtighedskrav. |
| --- | --- |

5.4.4.

Styringssoftware: Alle prøvningsmålinger skal være tilgængelige for ekstern styringssoftware enten gennem udtrækning på anmodning eller via en koordineret fremsendelsesmetode. I begge tilfælde har systemets styringssoftware ansvaret for at udarbejde tidsplanen for datalevering, mens computerserveren har ansvaret for at sikre, at de leverede data opfylder ovenstående prøvnings- og nøjagtighedskrav.

6.   Prøvning

6.1.   Prøvningsmetode

| 6.1.1. | Ved prøvning af computerserverprodukter, skal de i tabel 5 identificerede prøvningsmetoder anvendes til at fastslå ENERGY STAR-mærkningen.

  Tabel 5


  ENERGY STAR-prøvningsmetoder







  Produkttype eller komponent | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- |
| Alle | ENERGY STAR Test Method for Computer Servers (Rev. marts 2013) |
| Alle | Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC) Server Efficiency Rating Tool (SERT), Version 1.0.0, Rev. 26. februar, 2013 |

6.1.1.

Ved prøvning af computerserverprodukter, skal de i tabel 5 identificerede prøvningsmetoder anvendes til at fastslå ENERGY STAR-mærkningen.

Tabel 5

ENERGY STAR-prøvningsmetoder

Produkttype eller komponent

Prøvningsmetode

Alle

ENERGY STAR Test Method for Computer Servers (Rev. marts 2013)

Alle

Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC) Server Efficiency Rating Tool (SERT), Version 1.0.0, Rev. 26. februar, 2013

| 6.1.2. | Ved prøvning af computerserverprodukter skal de prøvede enheder have alle processorsokler i brug under prøvningen.
  Hvis en computerserver ikke understøtter, at alle processorsokler er i brug under prøvning, skal systemet fyldes op til sin maksimale funktion. Disse systemer er omfattet af grundtillægget for strømforbrug i hviletilstand baseret på antallet af sokler i systemet. |
| --- | --- |

6.1.2.

Ved prøvning af computerserverprodukter skal de prøvede enheder have alle processorsokler i brug under prøvningen.

Hvis en computerserver ikke understøtter, at alle processorsokler er i brug under prøvning, skal systemet fyldes op til sin maksimale funktion. Disse systemer er omfattet af grundtillægget for strømforbrug i hviletilstand baseret på antallet af sokler i systemet.

6.2.   Krav til antallet af prøvningsenheder

Der skal vælges repræsentative modeller til prøvning, som skal overholde følgende krav:

| a) | Til mærkning af en enkelt produktkonfiguration anses den eneste konfiguration, der påtænkes markedsført og mærket som ENERGI STAR, for den repræsentative model. |
| --- | --- |

a)

Til mærkning af en enkelt produktkonfiguration anses den eneste konfiguration, der påtænkes markedsført og mærket som ENERGI STAR, for den repræsentative model.

| b) | Til mærkning af en produktfamilie af alle produkttyper anses en produktkonfiguration for hvert af de fem punkter, der identificeres i definitionerne i 1.8.2 inden for familien, for repræsentative modeller. Alle sådanne repræsentative modeller skal have samme fælles karakteristika i produktfamilien som defineret i 1.8.1. |
| --- | --- |

b)

Til mærkning af en produktfamilie af alle produkttyper anses en produktkonfiguration for hvert af de fem punkter, der identificeres i definitionerne i 1.8.2 inden for familien, for repræsentative modeller. Alle sådanne repræsentative modeller skal have samme fælles karakteristika i produktfamilien som defineret i 1.8.1.

6.3.   Mærkning af produktfamilier

| 6.3.1. | Partnerne tilskyndes til at prøve og indsende data om individuelle produktkonfigurationer med henblik på ENERGY STAR-mærkning. En partner kan dog medtage flere produktkonfigurationer under en produktfamiliebetegnelse, hvis hver af konfigurationerne inden for familien opfylder et af følgende krav:






  a) | De individuelle produkter er bygget på samme platform, er berettigede til mærkning i henhold til og opfylder de samme specifikke krav i denne specifikation og er i alle henseender identiske med den prøvede, repræsentative produktkonfiguration undtagen med hensyn til kabinet og farve, eller |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Partnerne tilskyndes til at prøve og indsende data om individuelle produktkonfigurationer med henblik på ENERGY STAR-mærkning. En partner kan dog medtage flere produktkonfigurationer under en produktfamiliebetegnelse, hvis hver af konfigurationerne inden for familien opfylder et af følgende krav:

a)

De individuelle produkter er bygget på samme platform, er berettigede til mærkning i henhold til og opfylder de samme specifikke krav i denne specifikation og er i alle henseender identiske med den prøvede, repræsentative produktkonfiguration undtagen med hensyn til kabinet og farve, eller

| b) | de individuelle produkter opfylder kravene til en produktfamilie som defineret i afsnit 1.8 ovenfor. I dette tilfælde skal partnerne prøve og indsende data i henhold til kravene i litra b). |
| --- | --- |

b)

de individuelle produkter opfylder kravene til en produktfamilie som defineret i afsnit 1.8 ovenfor. I dette tilfælde skal partnerne prøve og indsende data i henhold til kravene i litra b).

| 6.3.2. | Partnerne skal indsende et datablad med effekt og ydelse for hver af de produktfamilier, der ønskes mærket. |
| --- | --- |

6.3.2.

Partnerne skal indsende et datablad med effekt og ydelse for hver af de produktfamilier, der ønskes mærket.

| 6.3.3. | Alle produktkonfigurationer inden for en produktfamilie, der ønskes mærket, skal opfylde ENERGY STAR-kravene, herunder produkter for hvilke der ikke er indberettet data. |
| --- | --- |

6.3.3.

Alle produktkonfigurationer inden for en produktfamilie, der ønskes mærket, skal opfylde ENERGY STAR-kravene, herunder produkter for hvilke der ikke er indberettet data.

7.   Ikrafttrædelsesdato

| 7.1. | Ikrafttrædelsesdatoen for denne version 2.0 af ENERGY STAR-specifikation for computerservere defineres som ikrafttrædelsesdatoen for aftalen. For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en produktmodel opfylde den gældende ENERGY STAR-specifikation på fremstillingsdatoen. Fremstillingsdatoen er specifik for hver enkelt enhed, og det er den dato, hvor en enhed anses for at være færdigsamlet. |
| --- | --- |

7.1.

Ikrafttrædelsesdatoen for denne version 2.0 af ENERGY STAR-specifikation for computerservere defineres som ikrafttrædelsesdatoen for aftalen. For at kunne opnå ENERGY STAR-mærkning skal en produktmodel opfylde den gældende ENERGY STAR-specifikation på fremstillingsdatoen. Fremstillingsdatoen er specifik for hver enkelt enhed, og det er den dato, hvor en enhed anses for at være færdigsamlet.

| 7.2. | Kommende revisioner af specifikationer: EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig retten til at ændre denne specifikation, hvis teknologiske og/eller markedsmæssige ændringer påvirker dens nytteværdi for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter. Hvis der foretages en revision af en specifikation, gøres der opmærksom på, at et produkt ikke automatisk ENERGY STAR-mærkes i hele dets levetid. |
| --- | --- |

7.2.

Kommende revisioner af specifikationer: EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig retten til at ændre denne specifikation, hvis teknologiske og/eller markedsmæssige ændringer påvirker dens nytteværdi for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter. Hvis der foretages en revision af en specifikation, gøres der opmærksom på, at et produkt ikke automatisk ENERGY STAR-mærkes i hele dets levetid.

8.   Overvejelser vedrørende fremtidige revisioner

| 8.1. | Kriterier vedrørende effektiviteten i aktiv tilstand: EPA og Europa-Kommissionen regner med at fastlægge kriterier for effektiviteten i aktiv tilstand i version 3.0 for alle computerserverkategorier, hvor man har tilstrækkeligt mange SERT-data til at kunne differentiere mellem produkterne. |
| --- | --- |

8.1.

Kriterier vedrørende effektiviteten i aktiv tilstand: EPA og Europa-Kommissionen regner med at fastlægge kriterier for effektiviteten i aktiv tilstand i version 3.0 for alle computerserverkategorier, hvor man har tilstrækkeligt mange SERT-data til at kunne differentiere mellem produkterne.

| 8.2. | Korrekt dimensionering af strømforsyninger: EPA og Europa-Kommissionen vil undersøge mulighederne for at tilskynde til korrekt dimensionering af strømforsyninger i version 3.0. |
| --- | --- |

8.2.

Korrekt dimensionering af strømforsyninger: EPA og Europa-Kommissionen vil undersøge mulighederne for at tilskynde til korrekt dimensionering af strømforsyninger i version 3.0.

| 8.3. | Medtagelse af jævnstrøm-jævnstrøm-computerservere: EPA og Europa-Kommissionen tilskynder fabrikanterne til at samarbejde med SPEC for at udvikle understøttelse af jævnstrømsservere i SERT, så jævnstrømscomputerservere kan undersøges med henblik på mærkning i version 3.0. |
| --- | --- |

8.3.

Medtagelse af jævnstrøm-jævnstrøm-computerservere: EPA og Europa-Kommissionen tilskynder fabrikanterne til at samarbejde med SPEC for at udvikle understøttelse af jævnstrømsservere i SERT, så jævnstrømscomputerservere kan undersøges med henblik på mærkning i version 3.0.

| 8.4. | Medtagelse af supplerende systemarkitekturer: EPA og Europa-Kommissionen tilskynder fabrikanterne til at samarbejde med SPEC om at udvikle understøttelse af arkitekturer, som SERT ikke understøtter i øjeblikket, men som tegner sig for en betydelig andel af markedet for computerservere. EPA og Europa-Kommissionen vil overveje enhver arkitektur, der understøttes af SERT, forud for udarbejdelsen af version 3.0. |
| --- | --- |

8.4.

Medtagelse af supplerende systemarkitekturer: EPA og Europa-Kommissionen tilskynder fabrikanterne til at samarbejde med SPEC om at udvikle understøttelse af arkitekturer, som SERT ikke understøtter i øjeblikket, men som tegner sig for en betydelig andel af markedet for computerservere. EPA og Europa-Kommissionen vil overveje enhver arkitektur, der understøttes af SERT, forud for udarbejdelsen af version 3.0.

| 8.5. | Fjernelse af tilføjelsen for supplerende redundante strømforsyninger: EPA og Europa-Kommissionen er opmærksomme på teknologien, der gør det muligt at holde redundante strømforsyninger i standby-tilstand og først aktivere dem, når der er brug for det. EPA og Europa-Kommissionen tilskynder til indførelsen af denne teknologi i computerservere og vil undersøge, hvorvidt den nuværende tilføjelse for supplerende redundante strømforsyninger stadig er nødvendig i version 3.0. |
| --- | --- |

8.5.

Fjernelse af tilføjelsen for supplerende redundante strømforsyninger: EPA og Europa-Kommissionen er opmærksomme på teknologien, der gør det muligt at holde redundante strømforsyninger i standby-tilstand og først aktivere dem, når der er brug for det. EPA og Europa-Kommissionen tilskynder til indførelsen af denne teknologi i computerservere og vil undersøge, hvorvidt den nuværende tilføjelse for supplerende redundante strømforsyninger stadig er nødvendig i version 3.0.

| 8.6. | Krav til hjælpeprocessor (APA): EPA og Europa-Kommissionen har til hensigt at revidere og muligvis udvide APA-kravene i version 3.0 baseret på de APA-data, der er indsamlet fra version 2.0, samt den mulige medtagelse af APA-evaluering i SERT. |
| --- | --- |

8.6.

Krav til hjælpeprocessor (APA): EPA og Europa-Kommissionen har til hensigt at revidere og muligvis udvide APA-kravene i version 3.0 baseret på de APA-data, der er indsamlet fra version 2.0, samt den mulige medtagelse af APA-evaluering i SERT.

| 8.7. | Varmerapportering og prøvningskrav: EPA og Europa-Kommissionen planlægger at revurdere de nuværende varmerapporterings- og prøvningskrav for at maksimere værdien af de indsamlede data for såvel fabrikanter som datacenteroperatører. |
| --- | --- |

8.7.

Varmerapportering og prøvningskrav: EPA og Europa-Kommissionen planlægger at revurdere de nuværende varmerapporterings- og prøvningskrav for at maksimere værdien af de indsamlede data for såvel fabrikanter som datacenteroperatører.

Appendiks A

Stikprøveberegninger

1.   Effektkrav i hviletilstand

For at fastlægge det maksimale strømforsyningsbehov i hviletilstand med henblik på ENERGY STAR-mærkning fastlægges basisniveauet i hviletilstand fra tabel 3, og hertil lægges effekttillæggene fra tabel 4 (findes i afsnit 3.6 i disse mærkningskriterier). Der vises et eksempel nedenfor:

Eksempel: En standardcomputerserver med en enkelt processor og 8 GB hukommelse, to harddiske og to I/O-enheder (den første med to 1 Gbit-porte og den anden med seks 1 Gbit-porte).

| 1.1. | Basistillæg:






  a) | Basistillægget i hviletilstand findes i tabel 3, som er medtaget nedenfor. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Basistillæg:

a)

Basistillægget i hviletilstand findes i tabel 3, som er medtaget nedenfor.

| b) | Serveren i eksemplet vurderes i Kategori A og må højst forbruge 47,0 watt i hviletilstand for at kunne ENERGY STAR-mærkes.








  Kategori | Antal installerede processorer
  (# P) | Administreret server | Basisstrømforbrug i hviletilstand
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Nej | 47,0 |
| B | 1 | Ja | 57,0 |
| C | 2 | Nej | 92,0 |
| D | 2 | Ja | 142,0 |
| Fleksibel | 2 | Ja | 205,0 |

b)

Serveren i eksemplet vurderes i Kategori A og må højst forbruge 47,0 watt i hviletilstand for at kunne ENERGY STAR-mærkes.

Kategori

Antal installerede processorer

(# P)

Administreret server

Basisstrømforbrug i hviletilstand

(W)

A

1

Nej

47,0

B

1

Ja

57,0

C

2

Nej

92,0

D

2

Ja

142,0

Fleksibel

2

Ja

205,0

| 1.2. | Tillæg for ekstra strømforbrug i hviletilstand: Tillægget for ekstra strømforbrug for ekstra komponenter beregnes ved hjælp af tabel 4, som er medtaget nedenfor.







  Systemkarakteristika | Gælder for | Tillæg for ekstra strømforbrug i hviletilstand |
| --- | --- | --- | --- |
| Ekstra strømforsyninger | Strømforsyninger installeret udelukkende til effektredundans | 20,0 watt pr. strømforsyning |
| Harddiske (herunder solid state-drev) | Alle installerede harddiske | 8,0 watt pr. harddisk |
| Supplerende hukommelse | Installeret hukommelse over 4 GB | 0,75 watt pr. GB |
| Ekstra DDR-kanal som bufferfunktion | Installerede DDR-kanaler som bufferfunktion ud over 8 kanaler
  (kun fleksible servere) | 4,0 watt pr. DDR-kanal som bufferfunktion |
| Ekstra I/O-enheder (enkelt forbindelseshastighed afrundet til nærmeste Gbit) | Installerede enheder med mere end to porte på 1 Gbit, Ethernet på bundkortet | < 1 Gbit: intet tillæg
  = 1 Gbit: 2,0 watt pr. aktiv port
  > 1 Gbit og < 10 Gbit: 4,0 watt pr. aktiv port
  ≥ 10 Gbit: 8,0 watt pr. aktiv port |

1.2.

Tillæg for ekstra strømforbrug i hviletilstand: Tillægget for ekstra strømforbrug for ekstra komponenter beregnes ved hjælp af tabel 4, som er medtaget nedenfor.

Systemkarakteristika

Gælder for

Tillæg for ekstra strømforbrug i hviletilstand

Ekstra strømforsyninger

Strømforsyninger installeret udelukkende til effektredundans

20,0 watt pr. strømforsyning

Harddiske (herunder solid state-drev)

Alle installerede harddiske

8,0 watt pr. harddisk

Supplerende hukommelse

Installeret hukommelse over 4 GB

0,75 watt pr. GB

Ekstra DDR-kanal som bufferfunktion

Installerede DDR-kanaler som bufferfunktion ud over 8 kanaler

(kun fleksible servere)

4,0 watt pr. DDR-kanal som bufferfunktion

Ekstra I/O-enheder (enkelt forbindelseshastighed afrundet til nærmeste Gbit)

Installerede enheder med mere end to porte på 1 Gbit, Ethernet på bundkortet

< 1 Gbit: intet tillæg

= 1 Gbit: 2,0 watt pr. aktiv port

> 1 Gbit og < 10 Gbit: 4,0 watt pr. aktiv port

≥ 10 Gbit: 8,0 watt pr. aktiv port

| a) | Serveren i eksemplet har to harddiske. Den får derfor et tillæg på 16,0 watt for hver harddisk (2 HDD × 8,0 watt). |
| --- | --- |

a)

Serveren i eksemplet har to harddiske. Den får derfor et tillæg på 16,0 watt for hver harddisk (2 HDD × 8,0 watt).

| b) | Serveren i eksemplet har 4 GB mere end grundkonfigurationen. Den får derfor et tillæg på 3,0 watt for hukommelse (4 ekstra GB × 0,75 watt/GB). |
| --- | --- |

b)

Serveren i eksemplet har 4 GB mere end grundkonfigurationen. Den får derfor et tillæg på 3,0 watt for hukommelse (4 ekstra GB × 0,75 watt/GB).

| c) | Serveren i eksemplet har et I/O-kort, der ikke opfylder betingelserne for effekttillæg: Den første enhed har kun to Ethernet-porte og når ikke over grænsen på to porte. Den anden enhed opfylder betingelserne for effekttillæg: Serveren får et tillæg på 12,0 watt for enheden (seks 1 Gbit-porte × 2,0 watt pr. aktiv port). |
| --- | --- |

c)

Serveren i eksemplet har et I/O-kort, der ikke opfylder betingelserne for effekttillæg: Den første enhed har kun to Ethernet-porte og når ikke over grænsen på to porte. Den anden enhed opfylder betingelserne for effekttillæg: Serveren får et tillæg på 12,0 watt for enheden (seks 1 Gbit-porte × 2,0 watt pr. aktiv port).

| 1.3. | Det endelige tillæg i hviletilstand beregnes ved at lægge grundtillægget sammen med de ekstra tillæg for strømforbrug. Systemet i eksemplet forventes ikke at forbruge mere end 78,0 watt i hviletilstand for at kunne blive mærket (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W). |
| --- | --- |

1.3.

Det endelige tillæg i hviletilstand beregnes ved at lægge grundtillægget sammen med de ekstra tillæg for strømforbrug. Systemet i eksemplet forventes ikke at forbruge mere end 78,0 watt i hviletilstand for at kunne blive mærket (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W).

2.   Tillæg for ekstra strømforbrug i hviletilstand — strømforsyninger

Følgende eksempler viser tillæggene for strømforbrug i hviletilstand for supplerende strømforsyninger:

| 2.1. | Hvis en computerserver skal bruge to strømforsyninger for at kunne fungere, og konfigurationen omfatter tre installerede strømforsyninger, får serveren et tillæg på 20,0 watt i hviletilstand. |
| --- | --- |

2.1.

Hvis en computerserver skal bruge to strømforsyninger for at kunne fungere, og konfigurationen omfatter tre installerede strømforsyninger, får serveren et tillæg på 20,0 watt i hviletilstand.

| 2.2. | Hvis den samme server i stedet blev leveret med fire strømforsyninger installeret, ville den få et ekstra tillæg på 40,0 watt. |
| --- | --- |

2.2.

Hvis den samme server i stedet blev leveret med fire strømforsyninger installeret, ville den få et ekstra tillæg på 40,0 watt.

3.   Tillæg for ekstra strømforbrug i hviletilstand — ekstra DDR-kanal som bufferfunktion

Følgende eksempler viser tillæggene i hviletilstand for supplerende DDR-kanaler som bufferfunktion:

| 3.1. | Hvis en fleksibel computerserver leveres med seks installerede DDR-kanaler som bufferfunktion, vil serveren ikke få et ekstra tillæg for strømforbrug i hviletilstand. |
| --- | --- |

3.1.

Hvis en fleksibel computerserver leveres med seks installerede DDR-kanaler som bufferfunktion, vil serveren ikke få et ekstra tillæg for strømforbrug i hviletilstand.

| 3.2. | Hvis den samme fleksible server i stedet blev leveret med 16 installerede DDR-kanaler som bufferfunktion, ville den få et ekstra tillæg i hviletilstand på 32,0 watt (de første 8 kanaler = intet tillæg, de næste 8 kanaler = 4,0 watt × 8 DDR-kanaler som bufferfunktion). |
| --- | --- |

3.2.

Hvis den samme fleksible server i stedet blev leveret med 16 installerede DDR-kanaler som bufferfunktion, ville den få et ekstra tillæg i hviletilstand på 32,0 watt (de første 8 kanaler = intet tillæg, de næste 8 kanaler = 4,0 watt × 8 DDR-kanaler som bufferfunktion).

Appendiks B

Identifikation af fleksibel serverklasse

| 1. | RAS og skalerbarhed for processor — Alle nedenstående funktioner skal være understøttet:






  1.1. | Processor-RAS: Processoren skal have funktioner til at detektere, korrigere og inddæmme datafejl som beskrevet i alle følgende punkter:






  a) | fejldetektering i L1-cachelagre, registre og adresseoversættelsesbuffere ved hjælp af paritetsbeskyttelse |
| --- | --- | --- | --- |

1.

RAS og skalerbarhed for processor — Alle nedenstående funktioner skal være understøttet:

1.1.

Processor-RAS: Processoren skal have funktioner til at detektere, korrigere og inddæmme datafejl som beskrevet i alle følgende punkter:

a)

fejldetektering i L1-cachelagre, registre og adresseoversættelsesbuffere ved hjælp af paritetsbeskyttelse

| b) | korrektion af enkelt-bit-fejl (eller bedre) ved hjælp af ECC på cachelagre, der kan indeholde ændrede data. De rettede data leveres til modtageren (dvs. der anvendes ikke fejlkorrektion blot til baggrundsfejlretning) |
| --- | --- |

b)

korrektion af enkelt-bit-fejl (eller bedre) ved hjælp af ECC på cachelagre, der kan indeholde ændrede data. De rettede data leveres til modtageren (dvs. der anvendes ikke fejlkorrektion blot til baggrundsfejlretning)

| c) | genopretning efter fejl og inddæmning af fejl ved hjælp af 1) nyt forsøg og genopretning ved processorens kontrolpunkt, 2) indikering (mærkning) af fejlbehæftede data (tagging) og formidling eller 3) begge metoder. Mekanismerne giver styresystemet eller hypervisoren besked på at inddæmme fejlen inden for en proces eller partition, hvorved man mindsker behovet for genstart af systemet |
| --- | --- |

c)

genopretning efter fejl og inddæmning af fejl ved hjælp af 1) nyt forsøg og genopretning ved processorens kontrolpunkt, 2) indikering (mærkning) af fejlbehæftede data (tagging) og formidling eller 3) begge metoder. Mekanismerne giver styresystemet eller hypervisoren besked på at inddæmme fejlen inden for en proces eller partition, hvorved man mindsker behovet for genstart af systemet

| d) | 1) evne til selvstændige fejlafhjælpningsforanstaltninger internt i processorens hardware såsom deaktivering af fejlbehæftede dele af et cachelager, 2) understøttelse af prædiktiv fejlanalyse ved at give styresystemet, hypervisoren eller hjælpeprocessoren besked om fejlenes placering og/eller årsag eller (3) begge dele. |
| --- | --- |

d)

1) evne til selvstændige fejlafhjælpningsforanstaltninger internt i processorens hardware såsom deaktivering af fejlbehæftede dele af et cachelager, 2) understøttelse af prædiktiv fejlanalyse ved at give styresystemet, hypervisoren eller hjælpeprocessoren besked om fejlenes placering og/eller årsag eller (3) begge dele.

| 1.2. | Processorteknologien, der anvendes i fleksible og skalerbare servere, er beregnet til at levere supplerende funktioner og funktionalitet uden supplerende chipsæt, således at de kan anvendes til systemer med minimum fire processorsokler. Processorerne har supplerende infrastruktur til at understøtte ekstra indbyggede processorbusser for at kunne imødekomme efterspørgslen på større systemer. |
| --- | --- |

1.2.

Processorteknologien, der anvendes i fleksible og skalerbare servere, er beregnet til at levere supplerende funktioner og funktionalitet uden supplerende chipsæt, således at de kan anvendes til systemer med minimum fire processorsokler. Processorerne har supplerende infrastruktur til at understøtte ekstra indbyggede processorbusser for at kunne imødekomme efterspørgslen på større systemer.

| 1.3. | Serveren leverer I/O-grænseflader med stor båndbredde til tilslutning til eksterne I/O-udvidelsesenheder eller fjern-I/O-enheder uden at reducere det antal processorsokler, der kan kobles sammen. Der kan være tale om proprietære grænseflader eller standardgrænseflader som PCIe. Den højtydende I/O-controller, der understøtter disse slots, kan være indbygget i hovedprocessorsoklen eller på bundkortet. |
| --- | --- |

1.3.

Serveren leverer I/O-grænseflader med stor båndbredde til tilslutning til eksterne I/O-udvidelsesenheder eller fjern-I/O-enheder uden at reducere det antal processorsokler, der kan kobles sammen. Der kan være tale om proprietære grænseflader eller standardgrænseflader som PCIe. Den højtydende I/O-controller, der understøtter disse slots, kan være indbygget i hovedprocessorsoklen eller på bundkortet.

| 2. | RAS og skalerbarhed for hukommelse — Alle nedenstående funktioner og karakteristika skal være til stede:






  a) | fejldetektion og -genopretning i hukommelsen via Extended ECC |
| --- | --- | --- |

2.

RAS og skalerbarhed for hukommelse — Alle nedenstående funktioner og karakteristika skal være til stede:

a)

fejldetektion og -genopretning i hukommelsen via Extended ECC

| b) | i x4 DIMM-moduler, genopretning efter fejl på to hosliggende chips i samme række |
| --- | --- |

b)

i x4 DIMM-moduler, genopretning efter fejl på to hosliggende chips i samme række

| c) | hukommelsesmigration: Hukommelse, der er på vej til at svigte, kan deaktiveres proaktivt og de pågældende data flyttes til ledig hukommelse. Dette kan ske på detaljeringsniveauet DIMM-moduler eller logiske hukommelsesblokke. En anden mulighed er spejling af hukommelsen |
| --- | --- |

c)

hukommelsesmigration: Hukommelse, der er på vej til at svigte, kan deaktiveres proaktivt og de pågældende data flyttes til ledig hukommelse. Dette kan ske på detaljeringsniveauet DIMM-moduler eller logiske hukommelsesblokke. En anden mulighed er spejling af hukommelsen

| d) | brug af hukommelsesbuffere til forbindelser med højere hastighed mellem processor og hukommelse til DIMM-moduler, der er tilsluttet DDR-kanaler med lavere hastighed. Hukommelsesbufferen kan være en separat, selvstændig bufferchip, der er integreret i bundkortet eller indbygget i skræddersyede hukommelseskort. Brugen af bufferchippen er nødvendig ved udvidet DIMM-understøttelse; de giver mulighed for større hukommelseskapacitet takket være understøttelsen af DIMM-moduler med større kapacitet, flere DIMM-slots pr. hukommelseskanal og højere hukommelsesbåndbredde pr. hukommelseskanal end direkte tilsluttede DIMM-moduler. Hukommelsesmoduler kan også være specialbyggede med hukommelsesbuffere og DRAM-chips integreret på samme kort |
| --- | --- |

d)

brug af hukommelsesbuffere til forbindelser med højere hastighed mellem processor og hukommelse til DIMM-moduler, der er tilsluttet DDR-kanaler med lavere hastighed. Hukommelsesbufferen kan være en separat, selvstændig bufferchip, der er integreret i bundkortet eller indbygget i skræddersyede hukommelseskort. Brugen af bufferchippen er nødvendig ved udvidet DIMM-understøttelse; de giver mulighed for større hukommelseskapacitet takket være understøttelsen af DIMM-moduler med større kapacitet, flere DIMM-slots pr. hukommelseskanal og højere hukommelsesbåndbredde pr. hukommelseskanal end direkte tilsluttede DIMM-moduler. Hukommelsesmoduler kan også være specialbyggede med hukommelsesbuffere og DRAM-chips integreret på samme kort

| e) | brug af fleksible forbindelser mellem processorer og hukommelsesbuffere med mekanismer til genoprettelse efter forbigående fejl på forbindelsen |
| --- | --- |

e)

brug af fleksible forbindelser mellem processorer og hukommelsesbuffere med mekanismer til genoprettelse efter forbigående fejl på forbindelsen

| f) | ledige signalveje i forbindelserne mellem processor og hukommelse. Der er en eller flere ekstra signalveje tilgængelige i tilfælde af en permanent fejl på en af signalvejene. |
| --- | --- |

f)

ledige signalveje i forbindelserne mellem processor og hukommelse. Der er en eller flere ekstra signalveje tilgængelige i tilfælde af en permanent fejl på en af signalvejene.

| 3. | RAS for strømforsyninger: Alle strømforsyninger, der er installeret i eller leveres sammen med serveren, skal være redundante og kunne vedligeholdes sideløbende. De redundante og reparerbare komponenter kan også være monteret i en enkelt fysisk strømforsyning, men skal kunne repareres, uden at systemet skal lukkes ned. Det skal være muligt at benytte systemet i reduceret tilstand, når strømforsyningen er reduceret på grund af svigt i den fysiske strømforsyning eller manglende indgangseffekt. |
| --- | --- |

3.

RAS for strømforsyninger: Alle strømforsyninger, der er installeret i eller leveres sammen med serveren, skal være redundante og kunne vedligeholdes sideløbende. De redundante og reparerbare komponenter kan også være monteret i en enkelt fysisk strømforsyning, men skal kunne repareres, uden at systemet skal lukkes ned. Det skal være muligt at benytte systemet i reduceret tilstand, når strømforsyningen er reduceret på grund af svigt i den fysiske strømforsyning eller manglende indgangseffekt.

| 4. | RAS for varmebortledning og køling: Alle aktive kølingskomponenter som blæsere eller vandkølingssystemer skal være redundante og kunne vedligeholdes samtidig. Processorkomplekset skal omfatte mekanismer, der giver mulighed for at skrue op og ned for den i nødsituationer på grund af varme. Systemet skal understøtte, at systemet kan benyttes i reduceret tilstand, når der konstateres nødsituationer på grund af varme i systemkomponenterne. |
| --- | --- |

4.

RAS for varmebortledning og køling: Alle aktive kølingskomponenter som blæsere eller vandkølingssystemer skal være redundante og kunne vedligeholdes samtidig. Processorkomplekset skal omfatte mekanismer, der giver mulighed for at skrue op og ned for den i nødsituationer på grund af varme. Systemet skal understøtte, at systemet kan benyttes i reduceret tilstand, når der konstateres nødsituationer på grund af varme i systemkomponenterne.

| 5. | Systemfleksibilitet — mindst seks af følgende karakteristika skal være til stede i serveren:






  a) | Understøttelse af redundante lagringscontrollere eller en redundant sti til ekstern lagring. |
| --- | --- | --- |

5.

Systemfleksibilitet — mindst seks af følgende karakteristika skal være til stede i serveren:

a)

Understøttelse af redundante lagringscontrollere eller en redundant sti til ekstern lagring.

| b) | Redundante hjælpeprocessorer. |
| --- | --- |

b)

Redundante hjælpeprocessorer.

| c) | Redundante jævnstrøm-jævnstrøm-reguleringstrin efter strømforsyningsudtagene. |
| --- | --- |

c)

Redundante jævnstrøm-jævnstrøm-reguleringstrin efter strømforsyningsudtagene.

| d) | Serverhardwaren understøtter deaktivering af processorer under kørsel. |
| --- | --- |

d)

Serverhardwaren understøtter deaktivering af processorer under kørsel.

| e) | I/O-adaptere eller harddiske understøtter hot-swap. |
| --- | --- |

e)

I/O-adaptere eller harddiske understøtter hot-swap.

| f) | Understøtter gentaget forsøg ende-til-ende ved busfejl på forbindelser mellem processor og hukommelse eller mellem processor og processor. |
| --- | --- |

f)

Understøtter gentaget forsøg ende-til-ende ved busfejl på forbindelser mellem processor og hukommelse eller mellem processor og processor.

| g) | Understøtter online-udvidelse/reduktion af hardwareressourcer uden behov for genstart af styresystemet (funktioner på anmodning). |
| --- | --- |

g)

Understøtter online-udvidelse/reduktion af hardwareressourcer uden behov for genstart af styresystemet (funktioner på anmodning).

| h) | Migration af processorsokler: Med bistand fra hypervisoren og/eller styresystemet kan opgaver, der udføres på en processorsokkel, overføres til andre processorsokler, uden at systemet behøver at blive genstartet. |
| --- | --- |

h)

Migration af processorsokler: Med bistand fra hypervisoren og/eller styresystemet kan opgaver, der udføres på en processorsokkel, overføres til andre processorsokler, uden at systemet behøver at blive genstartet.

| i) | Hukommelsesafsøgning eller baggrundsfejlretning er aktiveret for at sikre proaktiv detektering og rettelse af fejl for at mindske sandsynligheden for uløselige fejl. |
| --- | --- |

i)

Hukommelsesafsøgning eller baggrundsfejlretning er aktiveret for at sikre proaktiv detektering og rettelse af fejl for at mindske sandsynligheden for uløselige fejl.

| j) | Intern lagringsfleksibilitet: Fleksible systemer har en eller anden form for RAID-hardware i deres basiskonfiguration, enten understøttet på bundkortet eller en dedikeret slot til et RAID-controllerkort, der understøtter servernes indbyggede drev. |
| --- | --- |

j)

Intern lagringsfleksibilitet: Fleksible systemer har en eller anden form for RAID-hardware i deres basiskonfiguration, enten understøttet på bundkortet eller en dedikeret slot til et RAID-controllerkort, der understøtter servernes indbyggede drev.

| 6. | Systemskalerbarhed — alle nedenstående elementer skal være til stede i serveren:






  a) | større hukommelseskapacitet: ≥ 8 DDR3 eller DDR4 DIMM-porte pr. sokkel med fleksible forbindelser mellem processorsoklen og hukommelsesbufferne |
| --- | --- | --- |

6.

Systemskalerbarhed — alle nedenstående elementer skal være til stede i serveren:

a)

større hukommelseskapacitet: ≥ 8 DDR3 eller DDR4 DIMM-porte pr. sokkel med fleksible forbindelser mellem processorsoklen og hukommelsesbufferne

| b) | større udvidelsesmuligheder for I/O: større basis-I/O-infrastruktur og understøttelse af et større antal I/O-slots. Mindst 32 dedikerede PCIe Gen 2-signalveje eller tilsvarende I/O-båndbredde med mindst et x16-slot eller en anden type dedikeret interface til understøttelse af ekstern PCIe, proprietær I/O-grænseflade eller andre I/O-grænseflader, der overholder industristandarden. |
| --- | --- |

b)

større udvidelsesmuligheder for I/O: større basis-I/O-infrastruktur og understøttelse af et større antal I/O-slots. Mindst 32 dedikerede PCIe Gen 2-signalveje eller tilsvarende I/O-båndbredde med mindst et x16-slot eller en anden type dedikeret interface til understøttelse af ekstern PCIe, proprietær I/O-grænseflade eller andre I/O-grænseflader, der overholder industristandarden.

Appendiks C

Prøvningsmetode

1.   Oversigt

Følgende prøvningsmetode skal anvendes til at fastslå overholdelsen af kravene i ENERGY STAR-produktspecifikationen for computerservere og ved indhentning af prøvningsdata til indberetning af data om strømforbrug i hviletilstand og aktiv tilstand på ENERGY STAR-databladet vedrørende strømforbrug og ydelse.

2.   Anvendelsesområde

Følgende prøvningsmetode gælder for alle produkter, der kan mærkes i henhold til ENERGY STAR-produktspecifikationen for computerservere.

3.   Definitioner

Medmindre andet angives, er alle betegnelser, der anvendes i dette dokument, i overensstemmelse med definitionerne i ENERGY STAR-produktspecifikationen for computerservere.

4.   Prøveopstilling

| 4.1. | Indgangseffekt: Indgangseffekten skal være som angivet i tabel 6 og 7. Frekvensen for indgangseffekten skal være som angivet i tabel 8.

  Tabel 6


  Krav til indgangseffekt for produkter med et vejledende nominelt strømforbrug, der er mindre end eller lig med 1 500 watt (W)









  Produkttype | Forsyningsspænding | Spændingstolerance | Maksimal samlet harmonisk forvrængning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Servere med strømforsyninger med vekselstrøm-jævnstrøm med et enkelt udtag | 230 V vekselstrøm eller 115 V vekselstrøm (11) | +/- 1,0 % | 2,0 % |
| Servere med strømforsyninger med vekselstrøm-jævnstrøm med flere udtag | 230 V vekselstrøm eller 115 V vekselstrøm (11) |
| Valgfri prøvningsforhold til vekselstrøm-jævnstrøm (det japanske marked) | 100 V vekselstrøm |
| Trefasede servere (det nordamerikanske marked) | 208 V vekselstrøm |
| Trefasede servere (det europæiske marked) | 400 V vekselstrøm |

4.1.

Indgangseffekt: Indgangseffekten skal være som angivet i tabel 6 og 7. Frekvensen for indgangseffekten skal være som angivet i tabel 8.

Tabel 6

Krav til indgangseffekt for produkter med et vejledende nominelt strømforbrug, der er mindre end eller lig med 1 500 watt (W)

Produkttype

Forsyningsspænding

Spændingstolerance

Maksimal samlet harmonisk forvrængning

Servere med strømforsyninger med vekselstrøm-jævnstrøm med et enkelt udtag

230 V vekselstrøm eller 115 V vekselstrøm (11)

+/- 1,0 %

2,0 %

Servere med strømforsyninger med vekselstrøm-jævnstrøm med flere udtag

230 V vekselstrøm eller 115 V vekselstrøm (11)

Valgfri prøvningsforhold til vekselstrøm-jævnstrøm (det japanske marked)

100 V vekselstrøm

Trefasede servere (det nordamerikanske marked)

208 V vekselstrøm

Trefasede servere (det europæiske marked)

400 V vekselstrøm

Tabel 7

Krav til indgangseffekt for produkter med et vejledende nominelt strømforbrug, der er større end eller lig med 1 500 watt (W)

| Produkttype | Forsyningsspænding | Spændingstolerance | Maksimal samlet harmonisk forvrængning |
| --- | --- | --- | --- |
| Servere med strømforsyninger med vekselstrøm-jævnstrøm med et enkelt udtag | 230 V vekselstrøm eller 115 V vekselstrøm (11) | +/- 4,0 % | 5,0 % |
| Servere med strømforsyninger med vekselstrøm-jævnstrøm med flere udtag | 230 V vekselstrøm eller 115 V vekselstrøm (11) |
| Valgfri prøvningsforhold til vekselstrøm-jævnstrøm (det japanske marked) | 100 V veksel-strøm |
| Trefasede servere
  (det nordamerikanske marked) | 208 V veksel-strøm |
| Trefasede servere (det europæiske marked) | 400 V veksel-strøm |

Produkttype

Forsyningsspænding

Spændingstolerance

Maksimal samlet harmonisk forvrængning

Servere med strømforsyninger med vekselstrøm-jævnstrøm med et enkelt udtag

230 V vekselstrøm eller 115 V vekselstrøm (11)

+/- 4,0 %

5,0 %

Servere med strømforsyninger med vekselstrøm-jævnstrøm med flere udtag

230 V vekselstrøm eller 115 V vekselstrøm (11)

Valgfri prøvningsforhold til vekselstrøm-jævnstrøm (det japanske marked)

100 V veksel-strøm

Trefasede servere

(det nordamerikanske marked)

208 V veksel-strøm

Trefasede servere (det europæiske marked)

400 V veksel-strøm

Tabel 8

Indgangsfrekvenskrav for alle produkter

| Forsyningsspænding | Frekvens | Frekvenstolerance |
| --- | --- | --- |
| 100 V vekselstrøm | 50 eller 60 Hz | ± 1,0 % |
| 115 V vekselstrøm | 60 Hz |
| 230 V vekselstrøm | 50 eller 60 Hz |
| Trefaset
  (det nordamerikanske marked) | 60 Hz |
| Trefaset
  (det europæiske marked) | 50 Hz |

Forsyningsspænding

Frekvens

Frekvenstolerance

100 V vekselstrøm

50 eller 60 Hz

± 1,0 %

115 V vekselstrøm

60 Hz

230 V vekselstrøm

50 eller 60 Hz

Trefaset

(det nordamerikanske marked)

60 Hz

Trefaset

(det europæiske marked)

50 Hz

| 4.2. | Omgivende temperatur: Den omgivende temperatur skal ligge inden for 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.2.

Omgivende temperatur: Den omgivende temperatur skal ligge inden for 25 ± 5 °C.

| 4.3. | Relativ fugtighed: Den relative fugtighed skal ligge mellem 15 og 80 %. |
| --- | --- |

4.3.

Relativ fugtighed: Den relative fugtighed skal ligge mellem 15 og 80 %.

| 4.4. | Effektanalysator: Effektanalysatoren skal gengive den reelle kvadratiske middelværdi (RMS) af effekten og mindst to af følgende måleenheder: spænding, strømstyrke og effektfaktor. Strømanalysatoren skal have følgende attributter:






  a) | Overholdelse: Effektanalysatoren skal udvælges fra listen over effektmålingsenheder, som angives i Server Efficiency Rating Tool (SERT)TM
   (12) Design Document 1.0.0 (13). |
| --- | --- | --- |

4.4.

Effektanalysator: Effektanalysatoren skal gengive den reelle kvadratiske middelværdi (RMS) af effekten og mindst to af følgende måleenheder: spænding, strømstyrke og effektfaktor. Strømanalysatoren skal have følgende attributter:

a)

Overholdelse: Effektanalysatoren skal udvælges fra listen over effektmålingsenheder, som angives i Server Efficiency Rating Tool (SERT)TM
   (12) Design Document 1.0.0 (13).

| b) | Kalibrering: Analysatoren skal være kalibreret inden for et år fra prøvningsdatoen i henhold til en standard, der er baseret på National Institute of Science and Technology (USA) eller et tilsvarende nationalt metrologiinstitut i andre lande. |
| --- | --- |

b)

Kalibrering: Analysatoren skal være kalibreret inden for et år fra prøvningsdatoen i henhold til en standard, der er baseret på National Institute of Science and Technology (USA) eller et tilsvarende nationalt metrologiinstitut i andre lande.

| c) | Amplitudeforhold: Et tilgængeligt amplitudeforhold på 3 eller derover ved den nominelle intervalværdi. Ved analysatorer, hvor amplitudeforholdet ikke angives, skal analysatoren være i stand til at måle en maksimal ampereværdi på mindst tre gange den maksimale amperestyrke, der er målt i en hvilken som helst periode på 1 sekund. |
| --- | --- |

c)

Amplitudeforhold: Et tilgængeligt amplitudeforhold på 3 eller derover ved den nominelle intervalværdi. Ved analysatorer, hvor amplitudeforholdet ikke angives, skal analysatoren være i stand til at måle en maksimal ampereværdi på mindst tre gange den maksimale amperestyrke, der er målt i en hvilken som helst periode på 1 sekund.

| d) | Minimal frekvensrespons: 3,0 kHz. |
| --- | --- |

d)

Minimal frekvensrespons: 3,0 kHz.

| e) | Minimumopløsning:






  1) | 0,01 W for målingsværdier under 10 W |
| --- | --- | --- |

e)

Minimumopløsning:

1)

0,01 W for målingsværdier under 10 W

| 2) | 0,1 W for målingsværdier fra 10 W til 100 W |
| --- | --- |

2)

0,1 W for målingsværdier fra 10 W til 100 W

| 3) | 1,0 W for målingsværdier over 100 W. |
| --- | --- |

3)

1,0 W for målingsværdier over 100 W.

| f) | Logning: Udlæsningshyppigheden, som analysatoren understøtter, skal være mindst 1 sæt målinger pr. sekund, hvor sæt er defineret som en effektmåling i watt. Analysatorens gennemsnitlige datainterval skal være i overensstemmelse med aflæsningsintervallet. Det gennemsnitlige datainterval defineres som det tidsrum, hvor der beregnes et gennemsnit af de stikprøver, der er indsamlet af analysatorens højhastigheds-stikprøveelektronik, som så udgør målingssættet. |
| --- | --- |

f)

Logning: Udlæsningshyppigheden, som analysatoren understøtter, skal være mindst 1 sæt målinger pr. sekund, hvor sæt er defineret som en effektmåling i watt. Analysatorens gennemsnitlige datainterval skal være i overensstemmelse med aflæsningsintervallet. Det gennemsnitlige datainterval defineres som det tidsrum, hvor der beregnes et gennemsnit af de stikprøver, der er indsamlet af analysatorens højhastigheds-stikprøveelektronik, som så udgør målingssættet.

| g) | Målepræcision: Analysatoren skal gengive effektmålingerne med en samlet nøjagtighed på 1 % eller bedre for alle de målte effektværdier. |
| --- | --- |

g)

Målepræcision: Analysatoren skal gengive effektmålingerne med en samlet nøjagtighed på 1 % eller bedre for alle de målte effektværdier.

| 4.5. | Temperaturføler: Temperaturføleren skal have følgende karakteristika:






  a) | Overholdelse: Temperaturføleren skal udvælges fra listen over temperaturmålingsenheder, som angives i SERT Design Document 1.0.0. |
| --- | --- | --- |

4.5.

Temperaturføler: Temperaturføleren skal have følgende karakteristika:

a)

Overholdelse: Temperaturføleren skal udvælges fra listen over temperaturmålingsenheder, som angives i SERT Design Document 1.0.0.

| b) | Logning: Føleren skal have en mindste udlæsningshastighed på 4 stikprøver i minuttet. |
| --- | --- |

b)

Logning: Føleren skal have en mindste udlæsningshastighed på 4 stikprøver i minuttet.

| c) | Målepræcision: Temperaturen skal måles højst 50 mm foran (med luftstrømmen) hovedluftindtaget i prøvningsenheden og indberettes med en føler med en samlet nøjagtighed på ± 0,5 °C eller bedre. |
| --- | --- |

c)

Målepræcision: Temperaturen skal måles højst 50 mm foran (med luftstrømmen) hovedluftindtaget i prøvningsenheden og indberettes med en føler med en samlet nøjagtighed på ± 0,5 °C eller bedre.

| 4.6. | Prøvningsværktøj for aktiv tilstand: SERT 1.0.0 leveret af Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC) (14). |
| --- | --- |

4.6.

Prøvningsværktøj for aktiv tilstand: SERT 1.0.0 leveret af Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC) (14).

| 4.7. | Controllersystem: Controllersystemet kan være en server, en stationær computer eller en bærbar computer og skal benyttes til at registrere effekt- og temperaturdata.






  a) | Effektanalysatoren og temperaturføleren skal være tilsluttet controllersystemet. |
| --- | --- | --- |

4.7.

Controllersystem: Controllersystemet kan være en server, en stationær computer eller en bærbar computer og skal benyttes til at registrere effekt- og temperaturdata.

a)

Effektanalysatoren og temperaturføleren skal være tilsluttet controllersystemet.

| b) | Controllersystemet og prøvningsenheden skal være forbundet med hinanden via en Ethernet-netværksswitch. |
| --- | --- |

b)

Controllersystemet og prøvningsenheden skal være forbundet med hinanden via en Ethernet-netværksswitch.

| 4.8. | Generelle SERT-krav: Alle supplerende krav, som angives i et af SPEC- eller SERT 1.0.0-støttedokumenterne, skal overholdes, medmindre andet angives i denne prøvningsmetode. Støttedokumenterne fra SPEC omfatter:






  a) | SPEC Power og Performance Methodology |
| --- | --- | --- |

4.8.

Generelle SERT-krav: Alle supplerende krav, som angives i et af SPEC- eller SERT 1.0.0-støttedokumenterne, skal overholdes, medmindre andet angives i denne prøvningsmetode. Støttedokumenterne fra SPEC omfatter:

a)

SPEC Power og Performance Methodology

| b) | SPEC Power Measurement Setup Guide |
| --- | --- |

b)

SPEC Power Measurement Setup Guide

| c) | SPEC PTDaemon Design Document |
| --- | --- |

c)

SPEC PTDaemon Design Document

| d) | SERT Design Document |
| --- | --- |

d)

SERT Design Document

| e) | SERT Run and Reporting Rules |
| --- | --- |

e)

SERT Run and Reporting Rules

| f) | SERT User Guide |
| --- | --- |

f)

SERT User Guide

| g) | SERT JVM Options |
| --- | --- |

g)

SERT JVM Options

| h) | SERT Result File Fields |
| --- | --- |

h)

SERT Result File Fields

5.   Gennemførelse af prøvningen

5.1.   Prøvningskonfiguration

Effekten og effektiviteten skal prøves og indberettes for de prøvede computerservere. Prøvningen skal foretages på følgende måde:

| 5.1.1. | Tilstand ved levering: Produkterne skal prøves i deres leverede konfiguration, som omfatter både hardwarekonfiguration og systemindstillinger, medmindre andet angives i denne prøvningsmetode. Når det er relevant, skal alle softwarefunktioner være indstillet til deres standardfunktion. |
| --- | --- |

5.1.1.

Tilstand ved levering: Produkterne skal prøves i deres leverede konfiguration, som omfatter både hardwarekonfiguration og systemindstillinger, medmindre andet angives i denne prøvningsmetode. Når det er relevant, skal alle softwarefunktioner være indstillet til deres standardfunktion.

| 5.1.2. | Målingsplacering: Alle effektmålinger skal foretages på et punkt mellem vekselstrømkilden og prøvningsenheden. Ingen nødstrømforsyningsenheder (UPS) må være tilsluttet mellem effektmåleren og prøvningsenheden. Effektmåleren skal blive siddende, indtil alle effektdata i hviletilstand og aktiv tilstand er registreret fuldt ud. Ved prøvning af et blade-system skal effekten måles ved indgangen til blade-chassiset (dvs. ved den strømforsyning, der omformer datacenterdistributionsstrømmen til chassisdistributionsstrøm). |
| --- | --- |

5.1.2.

Målingsplacering: Alle effektmålinger skal foretages på et punkt mellem vekselstrømkilden og prøvningsenheden. Ingen nødstrømforsyningsenheder (UPS) må være tilsluttet mellem effektmåleren og prøvningsenheden. Effektmåleren skal blive siddende, indtil alle effektdata i hviletilstand og aktiv tilstand er registreret fuldt ud. Ved prøvning af et blade-system skal effekten måles ved indgangen til blade-chassiset (dvs. ved den strømforsyning, der omformer datacenterdistributionsstrømmen til chassisdistributionsstrøm).

| 5.1.3. | Luftstrøm: Det er forbudt bevidst at dirigere luften i nærheden af det målte udstyr på en måde, der vil være uforenelig med normal praksis i datacentret. |
| --- | --- |

5.1.3.

Luftstrøm: Det er forbudt bevidst at dirigere luften i nærheden af det målte udstyr på en måde, der vil være uforenelig med normal praksis i datacentret.

| 5.1.4. | Strømforsyninger: Alle strømforsyninger skal være tilsluttet og operationelle.
  Prøvede enheder med flere strømforsyninger: Alle strømforsyninger skal være tilsluttet jævnstrømskilden og være operationelle under prøvningen. Hvis det er nødvendigt, kan man benytte en strømfordelingsenhed (PDU) til at tilslutte flere strømforsyninger til en enkelt kilde. Hvis man benytter en PDU, skal eventuelt ekstra strømforbrug, der skyldes PDU'en, medtages i strømmålingen for prøvningsenheden. Ved prøvning af blade-servere med halvfyldte chassiskonfigurationer kan strømforsyningen til de strømområder, der ikke er i brug (se afsnit 5.2, litra b), for flere oplysninger) frakobles. |
| --- | --- |

5.1.4.

Strømforsyninger: Alle strømforsyninger skal være tilsluttet og operationelle.

Prøvede enheder med flere strømforsyninger: Alle strømforsyninger skal være tilsluttet jævnstrømskilden og være operationelle under prøvningen. Hvis det er nødvendigt, kan man benytte en strømfordelingsenhed (PDU) til at tilslutte flere strømforsyninger til en enkelt kilde. Hvis man benytter en PDU, skal eventuelt ekstra strømforbrug, der skyldes PDU'en, medtages i strømmålingen for prøvningsenheden. Ved prøvning af blade-servere med halvfyldte chassiskonfigurationer kan strømforsyningen til de strømområder, der ikke er i brug (se afsnit 5.2, litra b), for flere oplysninger) frakobles.

| 5.1.5. | Strømstyring og styresystem: Det leverede styresystem eller et repræsentativt styresystem skal være installeret. Produkter, der leveres uden styresystemer, skal prøves med et kompatibelt styresystem installeret. For alle prøvninger skal strømstyringsteknikker og/eller strømbesparende funktioner stå i samme position som ved levering. Alle strømstyringsfunktioner, der kræver, at der er et styresystem installeret (dvs. funktioner, der ikke eksplicit styres af Basic Input Output System (BIOS) eller administrationscontrolleren), skal prøves med kun de strømstyringsfunktioner, der aktiveres af styresystemet som standard. |
| --- | --- |

5.1.5.

Strømstyring og styresystem: Det leverede styresystem eller et repræsentativt styresystem skal være installeret. Produkter, der leveres uden styresystemer, skal prøves med et kompatibelt styresystem installeret. For alle prøvninger skal strømstyringsteknikker og/eller strømbesparende funktioner stå i samme position som ved levering. Alle strømstyringsfunktioner, der kræver, at der er et styresystem installeret (dvs. funktioner, der ikke eksplicit styres af Basic Input Output System (BIOS) eller administrationscontrolleren), skal prøves med kun de strømstyringsfunktioner, der aktiveres af styresystemet som standard.

| 5.1.6. | Lagring: Produkter prøves med henblik på mærkning med mindst en harddisk (HDD) eller en Solid State-disk (SSD) installeret. Produkter, der ikke omfatter forudinstallerede harddiske (HDD eller SSD), skal prøves ved hjælp af en lagringskonfiguration, der bruges i en identisk salgsmodel, som omfatter forudinstallerede harddiske. Produkter, der ikke understøtter installation af harddiske (HDD eller SSD) og i stedet udelukkende benytter eksterne lagringsløsninger (f.eks. storage area network), skal prøves ved hjælp af eksterne lagringsløsninger. |
| --- | --- |

5.1.6.

Lagring: Produkter prøves med henblik på mærkning med mindst en harddisk (HDD) eller en Solid State-disk (SSD) installeret. Produkter, der ikke omfatter forudinstallerede harddiske (HDD eller SSD), skal prøves ved hjælp af en lagringskonfiguration, der bruges i en identisk salgsmodel, som omfatter forudinstallerede harddiske. Produkter, der ikke understøtter installation af harddiske (HDD eller SSD) og i stedet udelukkende benytter eksterne lagringsløsninger (f.eks. storage area network), skal prøves ved hjælp af eksterne lagringsløsninger.

| 5.1.7. | Blade-servere og servere med to eller flere serverknuder: En blade-server eller en server med to eller flere serverknuder skal have identiske konfigurationer for hver serverknude eller blade-server inklusive alle hardwarekomponenter og software-/strømstyringsindstillinger. Disse systemer skal også måles på en sådan måde, at hele strømforbruget for alle prøvede serverknuder/blade-servere måles af strømmåleren gennem hele prøvningen. |
| --- | --- |

5.1.7.

Blade-servere og servere med to eller flere serverknuder: En blade-server eller en server med to eller flere serverknuder skal have identiske konfigurationer for hver serverknude eller blade-server inklusive alle hardwarekomponenter og software-/strømstyringsindstillinger. Disse systemer skal også måles på en sådan måde, at hele strømforbruget for alle prøvede serverknuder/blade-servere måles af strømmåleren gennem hele prøvningen.

| 5.1.8. | Blade-chassis: Blade-chassiset skal som minimum have strøm, køling og netværksfunktioner for alle blade-servere. Chassiset skal udfyldes som angivet i afsnit 5.2.4. Alle strømmålinger for blade-systemer skal foretages ved indgangen til chassiset. |
| --- | --- |

5.1.8.

Blade-chassis: Blade-chassiset skal som minimum have strøm, køling og netværksfunktioner for alle blade-servere. Chassiset skal udfyldes som angivet i afsnit 5.2.4. Alle strømmålinger for blade-systemer skal foretages ved indgangen til chassiset.

| 5.1.9. | Systemindstillinger for BIOS og prøvningsenhed: Alle BIOS-indstillinger skal forblive som ved levering, medmindre andet angives i prøvningsmetoden. |
| --- | --- |

5.1.9.

Systemindstillinger for BIOS og prøvningsenhed: Alle BIOS-indstillinger skal forblive som ved levering, medmindre andet angives i prøvningsmetoden.

| 5.1.10. | Input/Output (I/O) og netværksforbindelse: Prøvningsenheden skal have mindst en port tilsluttet en Ethernet-netværksswitch. Switchen skal kunne understøtte prøvningsenhedens højeste og laveste nominelle netværkshastigheder. Netværksforbindelsen skal være tilsluttet under alle prøvninger, og selvom forbindelsen skal være klar og i stand til at sende pakker, stilles der ingen specifikke krav om trafik over forbindelsen under prøvningen. I forbindelse med prøvningen skal det sikres, at prøvningsenheden har mindst en Ethernet-port (ved hjælp af kun ét indstikskort, hvis der ikke er Ethernet-understøttelse på bundkortet). |
| --- | --- |

5.1.10.

Input/Output (I/O) og netværksforbindelse: Prøvningsenheden skal have mindst en port tilsluttet en Ethernet-netværksswitch. Switchen skal kunne understøtte prøvningsenhedens højeste og laveste nominelle netværkshastigheder. Netværksforbindelsen skal være tilsluttet under alle prøvninger, og selvom forbindelsen skal være klar og i stand til at sende pakker, stilles der ingen specifikke krav om trafik over forbindelsen under prøvningen. I forbindelse med prøvningen skal det sikres, at prøvningsenheden har mindst en Ethernet-port (ved hjælp af kun ét indstikskort, hvis der ikke er Ethernet-understøttelse på bundkortet).

| 5.1.11. | Ethernet-forbindelser: Produkter, der leveres med understøttelse af Energy Efficient Ethernet (i henhold til IEEE 802.3az) skal kun være tilsluttet Energy Efficient Ethernet-kompatibelt netværksudstyr under prøvningen. Der skal træffes relevante foranstaltninger for at aktivere EEE-funktioner i begge ender af netværksforbindelsen under alle prøvninger. |
| --- | --- |

5.1.11.

Ethernet-forbindelser: Produkter, der leveres med understøttelse af Energy Efficient Ethernet (i henhold til IEEE 802.3az) skal kun være tilsluttet Energy Efficient Ethernet-kompatibelt netværksudstyr under prøvningen. Der skal træffes relevante foranstaltninger for at aktivere EEE-funktioner i begge ender af netværksforbindelsen under alle prøvninger.

5.2.   Forberedelse af prøvningsenheden

| 5.2.1. | Prøvningsenheden skal prøves med processorsoklerne i brug som angivet i afsnit 6.1.2 i ENERGY STAR Eligibility Criteria Version 2.0. |
| --- | --- |

5.2.1.

Prøvningsenheden skal prøves med processorsoklerne i brug som angivet i afsnit 6.1.2 i ENERGY STAR Eligibility Criteria Version 2.0.

| 5.2.2. | Prøvningsenheden installeres i et prøvningsrack eller en prøvningsstand. Prøvningsenheden må ikke flyttes fysisk, før prøvningen er afsluttet. |
| --- | --- |

5.2.2.

Prøvningsenheden installeres i et prøvningsrack eller en prøvningsstand. Prøvningsenheden må ikke flyttes fysisk, før prøvningen er afsluttet.

| 5.2.3. | Hvis prøvningsenheden er et system med flere serverknuder, skal den prøves for hver serverknude i en chassiskonfiguration, hvor alle pladser er udfyldt. Alle servere med flere serverknuder, der er installeret i chassiset, skal være identiske og have samme konfiguration. |
| --- | --- |

5.2.3.

Hvis prøvningsenheden er et system med flere serverknuder, skal den prøves for hver serverknude i en chassiskonfiguration, hvor alle pladser er udfyldt. Alle servere med flere serverknuder, der er installeret i chassiset, skal være identiske og have samme konfiguration.

| 5.2.4. | Hvis prøvningsenheden er et blade-system, skal prøvningsenheden prøves med hensyn til blade-serverens strømforbrug i den halvfyldte chassiskonfiguration med en ekstra mulighed for prøvning af prøvningsenheden, når chassiskonfigurationen er fyldt. Ved blade-systemer skal chassiset udfyldes som følger:






  a) | Konfiguration for enkelt blade-server
  Alle blade-servere, der er installeret i chassiset, skal være identiske og have samme konfiguration (homogene). |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Hvis prøvningsenheden er et blade-system, skal prøvningsenheden prøves med hensyn til blade-serverens strømforbrug i den halvfyldte chassiskonfiguration med en ekstra mulighed for prøvning af prøvningsenheden, når chassiskonfigurationen er fyldt. Ved blade-systemer skal chassiset udfyldes som følger:

a)

Konfiguration for enkelt blade-server

Alle blade-servere, der er installeret i chassiset, skal være identiske og have samme konfiguration (homogene).

| b) | Halv udfyldning af chassis (obligatorisk)






  1) | Beregn antallet af blade-servere, der kræves for at udfylde halvdelen af antallet af blade-server-slots i enkelt bredde, der er tilgængelig i blade-chassiset. |
| --- | --- | --- |

b)

Halv udfyldning af chassis (obligatorisk)

1)

Beregn antallet af blade-servere, der kræves for at udfylde halvdelen af antallet af blade-server-slots i enkelt bredde, der er tilgængelig i blade-chassiset.

| 2) | For blade-servere med flere strømdomæner vælges det antal strømdomæner, der er tættest på at fylde halvdelen af chassiset. Når der er to muligheder, som ligger lige tæt på at fylde halvdelen af chassiset, foretages prøvningen med det domæne eller den kombination af domæner, der anvender det højeste antal blade-servere.

  Eksempel 1: Et bestemt blade-chassis understøtter op til 7 blade-servere i enkelt bredde på to strømdomæner. Det ene strømdomæne understøtter 3 blade-servere, og det andet understøtter 4 blade-servere. I dette eksempel vil strømområdet, der understøtter 4 blade-servere være helt fyldt under prøvningen, mens det andet strømområde vil være tomt.

  Eksempel 2: Et bestemt blade-chassis understøtter op til 16 blade-servere i enkelt bredde fordelt på fire strømdomæner. Hvert af de fire strømdomæner understøtter 4 blade-servere. I dette eksempel vil to af strømdomænerne, der understøtter 4 blade-servere, være helt fyldt under prøvningen, mens de to andre strømdomæner vil være tomme. |
| --- | --- |

2)

For blade-servere med flere strømdomæner vælges det antal strømdomæner, der er tættest på at fylde halvdelen af chassiset. Når der er to muligheder, som ligger lige tæt på at fylde halvdelen af chassiset, foretages prøvningen med det domæne eller den kombination af domæner, der anvender det højeste antal blade-servere.

Eksempel 1: Et bestemt blade-chassis understøtter op til 7 blade-servere i enkelt bredde på to strømdomæner. Det ene strømdomæne understøtter 3 blade-servere, og det andet understøtter 4 blade-servere. I dette eksempel vil strømområdet, der understøtter 4 blade-servere være helt fyldt under prøvningen, mens det andet strømområde vil være tomt.

Eksempel 2: Et bestemt blade-chassis understøtter op til 16 blade-servere i enkelt bredde fordelt på fire strømdomæner. Hvert af de fire strømdomæner understøtter 4 blade-servere. I dette eksempel vil to af strømdomænerne, der understøtter 4 blade-servere, være helt fyldt under prøvningen, mens de to andre strømdomæner vil være tomme.

| 3) | Følg alle anbefalinger i brugervejledningen eller fabrikantens anbefalinger vedrørende delvis udfyldning af chassiset, hvilket kan omfatte afkobling af nogle af strømforsyningerne og blæserne til de tomme strømdomæner. |
| --- | --- |

3)

Følg alle anbefalinger i brugervejledningen eller fabrikantens anbefalinger vedrørende delvis udfyldning af chassiset, hvilket kan omfatte afkobling af nogle af strømforsyningerne og blæserne til de tomme strømdomæner.

| 4) | Hvis der ikke foreligger anbefalinger i brugervejledningen, eller disse er ufuldstændige, kan man bruge følgende vejledning:






  i) | Strømdomænerne udfyldes helt. |
| --- | --- | --- |

4)

Hvis der ikke foreligger anbefalinger i brugervejledningen, eller disse er ufuldstændige, kan man bruge følgende vejledning:

i)

Strømdomænerne udfyldes helt.

| ii) | Hvis det er muligt, afbrydes strømforsyninger og blæsere til tomme strømdomæner. |
| --- | --- |

ii)

Hvis det er muligt, afbrydes strømforsyninger og blæsere til tomme strømdomæner.

| iii) | Alle tomme pladser udfyldes med profiler eller tilsvarende begrænsninger af luftstrømmen i hele prøvningens varighed. |
| --- | --- |

iii)

Alle tomme pladser udfyldes med profiler eller tilsvarende begrænsninger af luftstrømmen i hele prøvningens varighed.

| c) | Fuldstændig udfyldning af chassiset (valgfrit)
  Alle tilgængelige pladser i chassiset udfyldes. Alle strømforsyninger og blæsere skal være tilsluttet. Foretag alle de krævede prøvninger i prøvningsproceduren som angivet i afsnit 6. |
| --- | --- |

c)

Fuldstændig udfyldning af chassiset (valgfrit)

Alle tilgængelige pladser i chassiset udfyldes. Alle strømforsyninger og blæsere skal være tilsluttet. Foretag alle de krævede prøvninger i prøvningsproceduren som angivet i afsnit 6.

| 5.2.5. | Tilslut prøvningsenheden til en aktiv Ethernet- (IEEE 802.3) netværksswitch. Den aktive forbindelse skal opretholdes i hele prøvningens varighed, undtagen de korte pauser, der er nødvendige for at skifte mellem transmissionshastighederne. |
| --- | --- |

5.2.5.

Tilslut prøvningsenheden til en aktiv Ethernet- (IEEE 802.3) netværksswitch. Den aktive forbindelse skal opretholdes i hele prøvningens varighed, undtagen de korte pauser, der er nødvendige for at skifte mellem transmissionshastighederne.

| 5.2.6. | Controllersystemet, der kræves for at opnå SERT-kompatibel kontrol af arbejdsbelastning, dataindsamling eller andre former for understøttelse af prøvningen af prøvningsenheden, skal være tilsluttet samme netværksswitch som prøvningsenheden og opfylde alle andre netværkskrav til prøvningsenheden. Både prøvningsenheden og controllersystemet skal være konfigureret til at kommunikere via netværket. |
| --- | --- |

5.2.6.

Controllersystemet, der kræves for at opnå SERT-kompatibel kontrol af arbejdsbelastning, dataindsamling eller andre former for understøttelse af prøvningen af prøvningsenheden, skal være tilsluttet samme netværksswitch som prøvningsenheden og opfylde alle andre netværkskrav til prøvningsenheden. Både prøvningsenheden og controllersystemet skal være konfigureret til at kommunikere via netværket.

| 5.2.7. | Tilslut strømmåleren til en vekselstrømskilde, der er indstillet til den korrekte spænding og frekvens for prøvningen som angivet i afsnit 4. |
| --- | --- |

5.2.7.

Tilslut strømmåleren til en vekselstrømskilde, der er indstillet til den korrekte spænding og frekvens for prøvningen som angivet i afsnit 4.

| 5.2.8. | Sæt prøvningsenheden i strømmålingsudgangen i strømmåleren i henhold til retningslinjerne i 5.1.2. |
| --- | --- |

5.2.8.

Sæt prøvningsenheden i strømmålingsudgangen i strømmåleren i henhold til retningslinjerne i 5.1.2.

| 5.2.9. | Tilslut strømmålerens uddatagrænseflade og temperaturføleren til den korrekte udgang i controllersystemet. |
| --- | --- |

5.2.9.

Tilslut strømmålerens uddatagrænseflade og temperaturføleren til den korrekte udgang i controllersystemet.

| 5.2.10. | Kontrollér, at prøvningsenheden er konfigureret på samme måde som den leverede konfiguration. |
| --- | --- |

5.2.10.

Kontrollér, at prøvningsenheden er konfigureret på samme måde som den leverede konfiguration.

| 5.2.11. | Kontrollér, at controllersystemet og prøvningsenheden er forbundet til det samme interne netværk via en Ethernet-netværksswitch. |
| --- | --- |

5.2.11.

Kontrollér, at controllersystemet og prøvningsenheden er forbundet til det samme interne netværk via en Ethernet-netværksswitch.

| 5.2.12. | Brug en almindelig ping-kommando til at kontrollere, at controllersystemet og prøvningsenheden kan kommunikere med hinanden. |
| --- | --- |

5.2.12.

Brug en almindelig ping-kommando til at kontrollere, at controllersystemet og prøvningsenheden kan kommunikere med hinanden.

| 5.2.13. | Installer SERT 1.0.0 på prøvningsenheden og controllersystemet som angivet i SERT User Guide 1.0.0 (15). |
| --- | --- |

5.2.13.

Installer SERT 1.0.0 på prøvningsenheden og controllersystemet som angivet i SERT User Guide 1.0.0 (15).

6.   Prøvningsprocedure for alle produkter

6.1.   Prøvning i hviletilstand

| 6.1.1. | Tænd for prøvningsenheden, enten ved at tænde for kontakten eller tilslutte den til stikkontakten. |
| --- | --- |

6.1.1.

Tænd for prøvningsenheden, enten ved at tænde for kontakten eller tilslutte den til stikkontakten.

| 6.1.2. | Tænd for controllersystemet. |
| --- | --- |

6.1.2.

Tænd for controllersystemet.

| 6.1.3. | Start registreringen af den anvendte tid. |
| --- | --- |

6.1.3.

Start registreringen af den anvendte tid.

| 6.1.4. | Mellem 5 og 15 minutter efter afslutningen på den første opstart eller login indstilles strømmåleren til at begynde at indsamle strømværdier i hviletilstand i et interval, der er større end eller lig med 1 registrering pr. sekund. |
| --- | --- |

6.1.4.

Mellem 5 og 15 minutter efter afslutningen på den første opstart eller login indstilles strømmåleren til at begynde at indsamle strømværdier i hviletilstand i et interval, der er større end eller lig med 1 registrering pr. sekund.

| 6.1.5. | Indsaml værdier for hviletilstand i 30 minutter. Prøvningsenheden skal forblive i hviletilstand gennem hele denne periode og må ikke gå i lavere strømtilstande med begrænset funktionalitet (f.eks. slumre eller dvale). |
| --- | --- |

6.1.5.

Indsaml værdier for hviletilstand i 30 minutter. Prøvningsenheden skal forblive i hviletilstand gennem hele denne periode og må ikke gå i lavere strømtilstande med begrænset funktionalitet (f.eks. slumre eller dvale).

| 6.1.6. | Registrér det gennemsnitlige strømforbrug i hviletilstand (matematisk gennemsnit) i løbet af denne 30-minutters prøvningsperiode. |
| --- | --- |

6.1.6.

Registrér det gennemsnitlige strømforbrug i hviletilstand (matematisk gennemsnit) i løbet af denne 30-minutters prøvningsperiode.

| 6.1.7. | Prøvning af et system med flere serverknuder eller et blade-system udføres som følger for at finde værdien for strømforbruget for en enkelt serverknude eller en enkelt blade-server:






  a) | Divider det samlede målte strømforbrug i hviletilstand i afsnit 6.1.6 med antallet af serverknuder/blade-servere, der er installeret med henblik på prøvningen. |
| --- | --- | --- |

6.1.7.

Prøvning af et system med flere serverknuder eller et blade-system udføres som følger for at finde værdien for strømforbruget for en enkelt serverknude eller en enkelt blade-server:

a)

Divider det samlede målte strømforbrug i hviletilstand i afsnit 6.1.6 med antallet af serverknuder/blade-servere, der er installeret med henblik på prøvningen.

| b) | Registrer de målte værdier for strømforbrug, både samlet og pr. serverknude/blade-server som beregnet i 6.1.7, litra a), for hver måling. |
| --- | --- |

b)

Registrer de målte værdier for strømforbrug, både samlet og pr. serverknude/blade-server som beregnet i 6.1.7, litra a), for hver måling.

6.2.   Prøvning af aktiv tilstand ved hjælp af SERT

| 6.2.1. | Genstart prøvningsenheden. |
| --- | --- |

6.2.1.

Genstart prøvningsenheden.

| 6.2.2. | Mellem 5 og 15 minutter efter den første opstart eller login følges SERT User Guide 1.0.0 for at aktivere SERT. |
| --- | --- |

6.2.2.

Mellem 5 og 15 minutter efter den første opstart eller login følges SERT User Guide 1.0.0 for at aktivere SERT.

| 6.2.3. | Følg alle skridt, der anføres i SERT User Guide 1.0.0, for at afvikle SERT planmæssigt. |
| --- | --- |

6.2.3.

Følg alle skridt, der anføres i SERT User Guide 1.0.0, for at afvikle SERT planmæssigt.

| 6.2.4. | Manuel indgriben i eller optimering af controllersystem, prøvningsenheden eller dens interne og eksterne miljø er forbudt under afviklingen af SERT. |
| --- | --- |

6.2.4.

Manuel indgriben i eller optimering af controllersystem, prøvningsenheden eller dens interne og eksterne miljø er forbudt under afviklingen af SERT.

| 6.2.5. | Når SERT er afsluttet, medtages følgende outputfiler med alle prøvningsresultater:






  a) | Results.xml |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Når SERT er afsluttet, medtages følgende outputfiler med alle prøvningsresultater:

a)

Results.xml

| b) | Results.html |
| --- | --- |

b)

Results.html

| c) | Results.txt |
| --- | --- |

c)

Results.txt

| d) | Alle png-filer med resultattabeller (f.eks. results-chart0.png, results-chart1.png osv.) |
| --- | --- |

d)

Alle png-filer med resultattabeller (f.eks. results-chart0.png, results-chart1.png osv.)

| e) | Results-details.html |
| --- | --- |

e)

Results-details.html

| f) | Results-details.txt |
| --- | --- |

f)

Results-details.txt

| g) | Alle png-filer med detaljerede resultattabeller (f.eks. results-chart0.png, results-chart1.png osv.) |
| --- | --- |

g)

Alle png-filer med detaljerede resultattabeller (f.eks. results-chart0.png, results-chart1.png osv.)

IV.   SPECIFIKATIONER FOR BILLEDREPRODUCERENDE UDSTYR (VERSION 2.0)

1.   Definitioner

| 1.1. | Produkttyper:






  1.1.1. | Printer: et produkt, hvis primære funktion er at generere papiroutput fra elektronisk input. En printer kan modtage information fra enkeltbruger- eller netcomputere eller andre inputenheder (f.eks. digitale kameraer). Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som printere, og printere, der kan opgraderes til en multifunktionsenhed. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Produkttyper:

1.1.1.

Printer: et produkt, hvis primære funktion er at generere papiroutput fra elektronisk input. En printer kan modtage information fra enkeltbruger- eller netcomputere eller andre inputenheder (f.eks. digitale kameraer). Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som printere, og printere, der kan opgraderes til en multifunktionsenhed.

| 1.1.2. | Scanner: et produkt, hvis primære funktion er at konvertere papiroriginaler til elektroniske billeder, der kan lagres, redigeres, konverteres eller transmitteres, først og fremmest i et PC-miljø. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som scannere. |
| --- | --- |

1.1.2.

Scanner: et produkt, hvis primære funktion er at konvertere papiroriginaler til elektroniske billeder, der kan lagres, redigeres, konverteres eller transmitteres, først og fremmest i et PC-miljø. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som scannere.

| 1.1.3. | Kopimaskine: et produkt, hvis eneste funktion er at fremstille papirkopier af papiroriginaler. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som kopimaskiner, og opgraderbare digitale kopimaskiner. |
| --- | --- |

1.1.3.

Kopimaskine: et produkt, hvis eneste funktion er at fremstille papirkopier af papiroriginaler. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som kopimaskiner, og opgraderbare digitale kopimaskiner.

| 1.1.4. | Telefaxmaskine: et produkt, hvis primære funktioner er 1) scanning af papiroriginaler til elektronisk overførsel til fjernenheder og 2) modtagelse af tilsvarende elektroniske overførsler til papirudskrivning. En telefaxmaskine kan eventuelt også lave papirkopier. Elektronisk overførsel foregår hovedsagelig via det offentlige telefonnet, men kan også foregå via et computernetværk eller internettet. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som telefaxmaskiner. |
| --- | --- |

1.1.4.

Telefaxmaskine: et produkt, hvis primære funktioner er 1) scanning af papiroriginaler til elektronisk overførsel til fjernenheder og 2) modtagelse af tilsvarende elektroniske overførsler til papirudskrivning. En telefaxmaskine kan eventuelt også lave papirkopier. Elektronisk overførsel foregår hovedsagelig via det offentlige telefonnet, men kan også foregå via et computernetværk eller internettet. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som telefaxmaskiner.

| 1.1.5. | Multifunktionsenhed (MFD): et produkt, der udfører to eller flere af en printers, scanners, kopimaskines eller telefaxmaskines centrale funktioner. En MFD kan have et fysisk integreret formfaktor eller bestå af en kombination af funktionelt integrerede komponenter. MFD'ens kopifunktion anses for adskilt fra ad hoc-kopiering af enkelte ark, som kan udføres på telefaxmaskiner. Denne definition omfatter produkter, der markedsføres som MFD'er, og »multi-funktionsprodukter« (MFP’er). |
| --- | --- |

1.1.5.

Multifunktionsenhed (MFD): et produkt, der udfører to eller flere af en printers, scanners, kopimaskines eller telefaxmaskines centrale funktioner. En MFD kan have et fysisk integreret formfaktor eller bestå af en kombination af funktionelt integrerede komponenter. MFD'ens kopifunktion anses for adskilt fra ad hoc-kopiering af enkelte ark, som kan udføres på telefaxmaskiner. Denne definition omfatter produkter, der markedsføres som MFD'er, og »multi-funktionsprodukter« (MFP’er).

| 1.1.6. | Digitale duplikeringsmaskiner: et produkt, der sælges som et fuldautomatiseret duplikeringsmaskinesystem, som fungerer ved hjælp af stencilduplikationsmetoden med en digital gengivelsesfunktion. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, som markedsføres som digitale duplikeringsmaskiner. |
| --- | --- |

1.1.6.

Digitale duplikeringsmaskiner: et produkt, der sælges som et fuldautomatiseret duplikeringsmaskinesystem, som fungerer ved hjælp af stencilduplikationsmetoden med en digital gengivelsesfunktion. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, som markedsføres som digitale duplikeringsmaskiner.

| 1.1.7. | Frankeringsmaskine: et produkt, hvis primære funktion er at printe frankering på forsendelser. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som frankeringsmaskiner. |
| --- | --- |

1.1.7.

Frankeringsmaskine: et produkt, hvis primære funktion er at printe frankering på forsendelser. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som frankeringsmaskiner.

| 1.2. | Printteknologier:






  1.2.1. | Direkte termisk (DT): en printteknologi, som indebærer, at et billede overføres, ved at der brændes punkter på et medie med belægning, når dette medie passerer over et opvarmet printerhoved. Der anvendes ikke bånd til direkte termiske produkter. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Printteknologier:

1.2.1.

Direkte termisk (DT): en printteknologi, som indebærer, at et billede overføres, ved at der brændes punkter på et medie med belægning, når dette medie passerer over et opvarmet printerhoved. Der anvendes ikke bånd til direkte termiske produkter.

| 1.2.2. | Farvestofsublimering (DS): en printteknologi, der indebærer, at der afsættes (sublimeres) farvestof på printmediet i overensstemmelse med den energimængde, som varmeelementerne tilfører. |
| --- | --- |

1.2.2.

Farvestofsublimering (DS): en printteknologi, der indebærer, at der afsættes (sublimeres) farvestof på printmediet i overensstemmelse med den energimængde, som varmeelementerne tilfører.

| 1.2.3. | Elektrofotografi (EP): en printteknologi, der kendetegnes ved belysning af en fotoledende celle ved hjælp af en lyskilde i et mønster, der repræsenterer det ønskede papirbillede, eksponering af billedet med tonerpartikler ved anvendelse af det latente fotoledende billede med henblik på at fastlægge, om der er toner på et givet sted eller ej, overførsel af toner på det endelige papirmedie samt smeltning af toneren for at gøre den ønskede papirkopi permanent. I denne specifikation omfatter farveelektrofotografier tre eller flere unikke tonerfarver, mens monokrome EP-produkter omfatter en eller to unikke tonerfarver. Denne definition omfatter belysningsteknologier med laser, LED (lysdioder) og LCD-skærme (flydende krystalskærme). |
| --- | --- |

1.2.3.

Elektrofotografi (EP): en printteknologi, der kendetegnes ved belysning af en fotoledende celle ved hjælp af en lyskilde i et mønster, der repræsenterer det ønskede papirbillede, eksponering af billedet med tonerpartikler ved anvendelse af det latente fotoledende billede med henblik på at fastlægge, om der er toner på et givet sted eller ej, overførsel af toner på det endelige papirmedie samt smeltning af toneren for at gøre den ønskede papirkopi permanent. I denne specifikation omfatter farveelektrofotografier tre eller flere unikke tonerfarver, mens monokrome EP-produkter omfatter en eller to unikke tonerfarver. Denne definition omfatter belysningsteknologier med laser, LED (lysdioder) og LCD-skærme (flydende krystalskærme).

| 1.2.4. | Anslag: en printteknologi, der kendetegnes ved, at det ønskede outputbillede dannes ved overførsel af farvestof fra et »bånd« til mediet ved hjælp af anslag. Denne definition omfatter punktanslag (Dot Formed Impact) og fuldanslag (Fully-formed Impact). |
| --- | --- |

1.2.4.

Anslag: en printteknologi, der kendetegnes ved, at det ønskede outputbillede dannes ved overførsel af farvestof fra et »bånd« til mediet ved hjælp af anslag. Denne definition omfatter punktanslag (Dot Formed Impact) og fuldanslag (Fully-formed Impact).

| 1.2.5. | Inkjet (IJ): en printteknologi, der kendetegnes ved, at farvestof afsættes som små dråber direkte på printmediet ved hjælp af matrixmetoden. I denne specifikation omfatter farveinkjetprodukter til enhver tid to eller flere unikke farvestoffer, mens monokrome inkjetprodukter til enhver tid omfatter et enkelt farvestof. Denne definition omfatter piezoelektrisk inkjet, inkjetsublimering og termisk inkjet. Definitionen omfatter ikke højtydende inkjet. |
| --- | --- |

1.2.5.

Inkjet (IJ): en printteknologi, der kendetegnes ved, at farvestof afsættes som små dråber direkte på printmediet ved hjælp af matrixmetoden. I denne specifikation omfatter farveinkjetprodukter til enhver tid to eller flere unikke farvestoffer, mens monokrome inkjetprodukter til enhver tid omfatter et enkelt farvestof. Denne definition omfatter piezoelektrisk inkjet, inkjetsublimering og termisk inkjet. Definitionen omfatter ikke højtydende inkjet.

| 1.2.6. | Højtydende inkjet: en højtydende inkjetprintteknologi, der omfatter en dyseenhed, som dækker en sides bredde, og/eller evnen til at tørre blækket på mediet ved hjælp af yderligere medieopvarmende anordninger. Højtydende inkjetprodukter bruges i erhvervsapplikationer, der normalt udføres af elektrofotografiske printprodukter. |
| --- | --- |

1.2.6.

Højtydende inkjet: en højtydende inkjetprintteknologi, der omfatter en dyseenhed, som dækker en sides bredde, og/eller evnen til at tørre blækket på mediet ved hjælp af yderligere medieopvarmende anordninger. Højtydende inkjetprodukter bruges i erhvervsapplikationer, der normalt udføres af elektrofotografiske printprodukter.

| 1.2.7. | Fast blæk (SI): en printteknologi, hvor blækket er fast ved stuetemperatur og flydende, når det opvarmes til stråletrykningstemperaturen. Denne definition omfatter både direkte overførsel og overførsel ved hjælp af offsetmetoden via en mellemtromle eller et mellembånd. |
| --- | --- |

1.2.7.

Fast blæk (SI): en printteknologi, hvor blækket er fast ved stuetemperatur og flydende, når det opvarmes til stråletrykningstemperaturen. Denne definition omfatter både direkte overførsel og overførsel ved hjælp af offsetmetoden via en mellemtromle eller et mellembånd.

| 1.2.8. | Stencil: en printteknologi, der kendetegnes ved, at billeder overføres til trykmediet fra en stencil, der er monteret omkring en sværtet tromle. |
| --- | --- |

1.2.8.

Stencil: en printteknologi, der kendetegnes ved, at billeder overføres til trykmediet fra en stencil, der er monteret omkring en sværtet tromle.

| 1.2.9. | Termisk overførsel (TT): en printteknologi, der er kendetegnet ved, at der afsættes små dråber fast farvestof (almindeligvis farvet voks) i smeltet/flydende form direkte på trykmediet ved hjælp af matrixmetoden. Termisk overførsel adskiller sig fra inkjetmetoden ved, at trykfarven er fast ved stuetemperatur og bliver flydende under varmepåvirkning. |
| --- | --- |

1.2.9.

Termisk overførsel (TT): en printteknologi, der er kendetegnet ved, at der afsættes små dråber fast farvestof (almindeligvis farvet voks) i smeltet/flydende form direkte på trykmediet ved hjælp af matrixmetoden. Termisk overførsel adskiller sig fra inkjetmetoden ved, at trykfarven er fast ved stuetemperatur og bliver flydende under varmepåvirkning.

| 1.3. | Driftstilstande:






  1.3.1. | Tændt tilstand:






  a) | Aktiv tilstand: den strømforbrugstilstand, hvor et produkt er tilsluttet en strømkilde og aktivt producerer udskrifter samt udfører en af produktets øvrige primære funktioner |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Driftstilstande:

1.3.1.

Tændt tilstand:

a)

Aktiv tilstand: den strømforbrugstilstand, hvor et produkt er tilsluttet en strømkilde og aktivt producerer udskrifter samt udfører en af produktets øvrige primære funktioner

| b) | Klar tilstand: den tilstand, hvor et produkt ikke udfører udskrivning, befinder sig i drifttilstand, endnu ikke er indtrådt i energisparetilstand og kan skifte til aktiv tilstand næsten uden forsinkelse. Alle produktets funktioner kan aktiveres i denne tilstand, og produktet kan skifte til aktiv tilstand ved påvirkning fra de potentielle inputmuligheder, herunder ekstern elektrisk påvirkning (f.eks. netværkspåvirkning, faxopkald eller fjernbetjening) samt direkte fysisk indgreb (f.eks. tryk på en fysisk kontakt eller knap). |
| --- | --- |

b)

Klar tilstand: den tilstand, hvor et produkt ikke udfører udskrivning, befinder sig i drifttilstand, endnu ikke er indtrådt i energisparetilstand og kan skifte til aktiv tilstand næsten uden forsinkelse. Alle produktets funktioner kan aktiveres i denne tilstand, og produktet kan skifte til aktiv tilstand ved påvirkning fra de potentielle inputmuligheder, herunder ekstern elektrisk påvirkning (f.eks. netværkspåvirkning, faxopkald eller fjernbetjening) samt direkte fysisk indgreb (f.eks. tryk på en fysisk kontakt eller knap).

| 1.3.2. | Slukket tilstand: den strømforbrugstilstand, som produktet indtræder i, når det er blevet slukket manuelt eller automatisk, men stadig er tilsluttet og tilkoblet elnettet. Der skiftes fra denne tilstand, når produktet påvirkes af input, som f.eks. en manuel tænd-/slukknap eller en timer, der får enheden til at skifte til klar-tilstand. I de tilfælde, hvor denne tilstand er et resultat af brugerens manuelle handling, betegnes tilstanden ofte som manuelt slukket, og hvor den er et resultat af en automatisk eller forudbestemt påvirkning (f.eks. tidsinterval eller timer), betegnes den ofte som auto-slukket. (16) |
| --- | --- |

1.3.2.

Slukket tilstand: den strømforbrugstilstand, som produktet indtræder i, når det er blevet slukket manuelt eller automatisk, men stadig er tilsluttet og tilkoblet elnettet. Der skiftes fra denne tilstand, når produktet påvirkes af input, som f.eks. en manuel tænd-/slukknap eller en timer, der får enheden til at skifte til klar-tilstand. I de tilfælde, hvor denne tilstand er et resultat af brugerens manuelle handling, betegnes tilstanden ofte som manuelt slukket, og hvor den er et resultat af en automatisk eller forudbestemt påvirkning (f.eks. tidsinterval eller timer), betegnes den ofte som auto-slukket. (16)

| 1.3.3. | Dvaletilstand: en energibesparende tilstand, som et produkt enten automatisk skifter til efter en periode med inaktivitet (dvs. standardtidsinterval) som reaktion på brugerens manuelle indgreb (f.eks. på et tidspunkt af dagen, der er fastsat af brugeren eller som reaktion på brugerens aktivering af en fysisk kontakt eller knap) eller som reaktion på ekstern elektrisk påvirkning (f.eks. netværkspåvirkning, faxopkald eller fjernbetjening). For produkter, der er evalueret i henhold til typiske strømforbrugsværdier, muliggør dvaletilstand anvendelse af alle produktets funktioner (herunder opretholdelse af netværksforbindelse) om end med en mulig forsinkelse ved overgang til aktiv tilstand. For produkter, der er evalueret i henhold til prøvningsproceduren for driftsklar tilstand, muliggør dvaletilstand drift af en enkelt netværksgrænseflade samt eventuelt en faxforbindelse, om end med en mulig forsinkelse ved overgang til aktiv tilstand. |
| --- | --- |

1.3.3.

Dvaletilstand: en energibesparende tilstand, som et produkt enten automatisk skifter til efter en periode med inaktivitet (dvs. standardtidsinterval) som reaktion på brugerens manuelle indgreb (f.eks. på et tidspunkt af dagen, der er fastsat af brugeren eller som reaktion på brugerens aktivering af en fysisk kontakt eller knap) eller som reaktion på ekstern elektrisk påvirkning (f.eks. netværkspåvirkning, faxopkald eller fjernbetjening). For produkter, der er evalueret i henhold til typiske strømforbrugsværdier, muliggør dvaletilstand anvendelse af alle produktets funktioner (herunder opretholdelse af netværksforbindelse) om end med en mulig forsinkelse ved overgang til aktiv tilstand. For produkter, der er evalueret i henhold til prøvningsproceduren for driftsklar tilstand, muliggør dvaletilstand drift af en enkelt netværksgrænseflade samt eventuelt en faxforbindelse, om end med en mulig forsinkelse ved overgang til aktiv tilstand.

| 1.3.4. | Standby: den mest energibesparende tilstand, som brugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når produktet er tilsluttet elnettet og anvendes i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger. (17) Standby er produktets mindst strømforbrugende tilstand. For billedbehandlingsprodukter, der er omfattet af denne specifikation, svarer standby normalt til slukket tilstand, men kan svare til klar-tilstand eller dvaletilstand. Et produkt kan ikke skifte fra standby til en mere energibesparende tilstand, medmindre det fysisk frakobles elnettet som følge af et manuelt indgreb. |
| --- | --- |

1.3.4.

Standby: den mest energibesparende tilstand, som brugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når produktet er tilsluttet elnettet og anvendes i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger. (17) Standby er produktets mindst strømforbrugende tilstand. For billedbehandlingsprodukter, der er omfattet af denne specifikation, svarer standby normalt til slukket tilstand, men kan svare til klar-tilstand eller dvaletilstand. Et produkt kan ikke skifte fra standby til en mere energibesparende tilstand, medmindre det fysisk frakobles elnettet som følge af et manuelt indgreb.

| 1.4. | Medieformat:






  1.4.1. | Storformat: produkter, der er konstrueret til at håndtere A2-medier eller endnu større formater, herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på 406 millimeter (mm) eller bredere. Storformatprodukter kan ligeledes udskrive på medier i standardstørrelser eller små formater. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Medieformat:

1.4.1.

Storformat: produkter, der er konstrueret til at håndtere A2-medier eller endnu større formater, herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på 406 millimeter (mm) eller bredere. Storformatprodukter kan ligeledes udskrive på medier i standardstørrelser eller små formater.

| 1.4.2. | Standardformat: produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i standardstørrelser (f.eks. Letter, Legal, Ledger, A3, A4 og B4), herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på mellem 210 mm og 406 mm. Standardstørrelsesprodukter kan ligeledes udskrive på medier i små formater.
  Til A3-format: standardformatprodukter med en papirbanebredde på 275 mm eller derover. |
| --- | --- |

1.4.2.

Standardformat: produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i standardstørrelser (f.eks. Letter, Legal, Ledger, A3, A4 og B4), herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på mellem 210 mm og 406 mm. Standardstørrelsesprodukter kan ligeledes udskrive på medier i små formater.

Til A3-format: standardformatprodukter med en papirbanebredde på 275 mm eller derover.

| 1.4.3. | Små formater: produkter, der er konstrueret til at håndtere mediestørrelser, som er mindre end dem, der defineres som standardstørrelser (f.eks. A6, 4 × 6, mikrofilm), herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på under 210 mm. |
| --- | --- |

1.4.3.

Små formater: produkter, der er konstrueret til at håndtere mediestørrelser, som er mindre end dem, der defineres som standardstørrelser (f.eks. A6, 4 × 6, mikrofilm), herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på under 210 mm.

| 1.4.4. | Produkter til endeløse baner: produkter, der ikke anvender medier i arkstørrelse, og som er konstrueret til centrale applikationer, som f.eks. udskrivning af stregkoder, etiketter, kvitteringer, bannerreklamer og tekniske tegninger. Produkter til endeløse baner kan være små formater, storformater eller standardstørrelser. |
| --- | --- |

1.4.4.

Produkter til endeløse baner: produkter, der ikke anvender medier i arkstørrelse, og som er konstrueret til centrale applikationer, som f.eks. udskrivning af stregkoder, etiketter, kvitteringer, bannerreklamer og tekniske tegninger. Produkter til endeløse baner kan være små formater, storformater eller standardstørrelser.

| 1.5. | Yderligere begreber:






  1.5.1. | Automatisk duplexfunktion: kopimaskiners, telefaxmaskiners, multifunktionsenheders eller printeres mulighed for at udskrive billeder på begge sider af et udskriftsark, uden at der i mellemtiden foregår manuel håndtering. Et produkt anses kun for at have en automatisk duplexfunktion, hvis produktet omfatter alt det nødvendige tilbehør for at opfylde de ovenfor anførte betingelser ved levering. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Yderligere begreber:

1.5.1.

Automatisk duplexfunktion: kopimaskiners, telefaxmaskiners, multifunktionsenheders eller printeres mulighed for at udskrive billeder på begge sider af et udskriftsark, uden at der i mellemtiden foregår manuel håndtering. Et produkt anses kun for at have en automatisk duplexfunktion, hvis produktet omfatter alt det nødvendige tilbehør for at opfylde de ovenfor anførte betingelser ved levering.

| 1.5.2. | Dataforbindelse: en forbindelse, der muliggør informationsudveksling mellem billedbehandlingsudstyr og en anordning eller et lagermedie med ekstern strømforsyning. |
| --- | --- |

1.5.2.

Dataforbindelse: en forbindelse, der muliggør informationsudveksling mellem billedbehandlingsudstyr og en anordning eller et lagermedie med ekstern strømforsyning.

| 1.5.3. | Standardtidsinterval: det tidsinterval, som bestemmer, hvornår produktet skifter til en energisparetilstand (f.eks. dvaletilstand, slukket) efter at have udført sin primære funktion, og som fabrikanten har indstillet inden levering. |
| --- | --- |

1.5.3.

Standardtidsinterval: det tidsinterval, som bestemmer, hvornår produktet skifter til en energisparetilstand (f.eks. dvaletilstand, slukket) efter at have udført sin primære funktion, og som fabrikanten har indstillet inden levering.

| 1.5.4. | Digital front end (DFE): en funktionelt integreret server, der fungerer som vært for andre computere og applikationer, og som fungerer som grænseflade for billedreproducerende udstyr. En DFE øger det billedreproducerende produkts funktionalitet.






  a) | En DFE omfatter mindst tre af følgende avancerede funktioner:






  1) | netværksforbindelse i forskellige miljøer |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.4.

Digital front end (DFE): en funktionelt integreret server, der fungerer som vært for andre computere og applikationer, og som fungerer som grænseflade for billedreproducerende udstyr. En DFE øger det billedreproducerende produkts funktionalitet.

a)

En DFE omfatter mindst tre af følgende avancerede funktioner:

1)

netværksforbindelse i forskellige miljøer

| 2) | mailboksfunktion |
| --- | --- |

2)

mailboksfunktion

| 3) | opgavekøadministration |
| --- | --- |

3)

opgavekøadministration

| 4) | maskinadministration (f.eks. aktivering af billedreproducerende udstyr fra en energibesparende tilstand) |
| --- | --- |

4)

maskinadministration (f.eks. aktivering af billedreproducerende udstyr fra en energibesparende tilstand)

| 5) | avanceret grafisk brugergrænseflade |
| --- | --- |

5)

avanceret grafisk brugergrænseflade

| 6) | mulighed for at indlede kommunikation med andre værtsservere og klientcomputere (f.eks. scanning til e-mail, søgning efter opgaver i fjernmailbokse) |
| --- | --- |

6)

mulighed for at indlede kommunikation med andre værtsservere og klientcomputere (f.eks. scanning til e-mail, søgning efter opgaver i fjernmailbokse)

| 7) | mulighed for at efterbehandle sider (f.eks. omformatering af sider før udskrivning). |
| --- | --- |

7)

mulighed for at efterbehandle sider (f.eks. omformatering af sider før udskrivning).

| b) | DFE, type 1: En DFE, der forsynes med jævnstrøm fra sin egen vekselstrømsforsyning (indbygget eller ekstern), der er adskilt fra den strømforsyning, der leverer strøm til det billedreproducerende udstyr. Denne type DFE kan trække vekselstrøm direkte fra en stikkontakt eller fra den vekselstrøm, der leveres af det billedreproducerende produkts interne strømforsyning. En DFE, type 1, kan sælges med det billedreproducerende produkt som standard eller som tilbehør. |
| --- | --- |

b)

DFE, type 1: En DFE, der forsynes med jævnstrøm fra sin egen vekselstrømsforsyning (indbygget eller ekstern), der er adskilt fra den strømforsyning, der leverer strøm til det billedreproducerende udstyr. Denne type DFE kan trække vekselstrøm direkte fra en stikkontakt eller fra den vekselstrøm, der leveres af det billedreproducerende produkts interne strømforsyning. En DFE, type 1, kan sælges med det billedreproducerende produkt som standard eller som tilbehør.

| c) | DFE, type 2: En DFE, der får jævnstrøm fra samme strømforsyning som det billedreproducerende udstyr, som den anvendes sammen med. DFE'er af type 2 skal have et kort eller en komponent med en særskilt processor, der er i stand til at igangsætte aktivitet via nettet, og som fysisk kan udtages, isoleres eller deaktiveres ved hjælp af almindeligt værktøj, for at gøre det muligt at foretage effektmålinger. |
| --- | --- |

c)

DFE, type 2: En DFE, der får jævnstrøm fra samme strømforsyning som det billedreproducerende udstyr, som den anvendes sammen med. DFE'er af type 2 skal have et kort eller en komponent med en særskilt processor, der er i stand til at igangsætte aktivitet via nettet, og som fysisk kan udtages, isoleres eller deaktiveres ved hjælp af almindeligt værktøj, for at gøre det muligt at foretage effektmålinger.

| d) | Hjælpeprocessor (APA): tilføjelseskort til udvidelse af beregningskapacitet, der installeres i DFE'ens standardudvidelsesslot (f.eks. GPGPU'er, der installeres i et PCI-slot). |
| --- | --- |

d)

Hjælpeprocessor (APA): tilføjelseskort til udvidelse af beregningskapacitet, der installeres i DFE'ens standardudvidelsesslot (f.eks. GPGPU'er, der installeres i et PCI-slot).

| 1.5.5. | Netværksforbindelse: en forbindelse, der muliggør informationsudveksling mellem det billedreproducerende udstyr og en eller flere anordninger med ekstern strømforsyning. |
| --- | --- |

1.5.5.

Netværksforbindelse: en forbindelse, der muliggør informationsudveksling mellem det billedreproducerende udstyr og en eller flere anordninger med ekstern strømforsyning.

| 1.5.6. | Funktionstilføjelse: en data- eller netværksgrænseflade eller anden komponent, der tilføjer funktioner til et billedreproducerende produkts basisprintenhed og medfører et tillæg til strømforbruget i forbindelse med vurdering af produkter i henhold til prøvningsproceduren. |
| --- | --- |

1.5.6.

Funktionstilføjelse: en data- eller netværksgrænseflade eller anden komponent, der tilføjer funktioner til et billedreproducerende produkts basisprintenhed og medfører et tillæg til strømforbruget i forbindelse med vurdering af produkter i henhold til prøvningsproceduren.

| 1.5.7. | Driftsklar tilstand (Operational Mode — OM): i denne specifikation en metode til at sammenligne et produkts energiforbrug gennem en evaluering af effekt (målt i watt) i forskellige driftstilstande, jf. specifikationen i afsnit 9 i ENERGY STAR-prøvningsmetoden for billedreproducerende udstyr. |
| --- | --- |

1.5.7.

Driftsklar tilstand (Operational Mode — OM): i denne specifikation en metode til at sammenligne et produkts energiforbrug gennem en evaluering af effekt (målt i watt) i forskellige driftstilstande, jf. specifikationen i afsnit 9 i ENERGY STAR-prøvningsmetoden for billedreproducerende udstyr.

| 1.5.8. | Typisk strømforbrug (Typical Electricity Consumption — TEC): i denne specifikation en metode til at sammenligne et produkts energiforbrug gennem en evaluering af typisk strømforbrug (målt i kilowatt-timer) under normal drift over et forud fastsat tidsrum, jf. afsnit 8 i ENERGY STAR-prøvningsmetoden for billedreproducerende udstyr. |
| --- | --- |

1.5.8.

Typisk strømforbrug (Typical Electricity Consumption — TEC): i denne specifikation en metode til at sammenligne et produkts energiforbrug gennem en evaluering af typisk strømforbrug (målt i kilowatt-timer) under normal drift over et forud fastsat tidsrum, jf. afsnit 8 i ENERGY STAR-prøvningsmetoden for billedreproducerende udstyr.

| 1.5.9. | Mærkningsanordning: basismaskinen i et billedbehandlingsprodukt, der driver det pågældende produkts billedproduktion. En mærkningsanordning er afhængig af funktionstilføjelser, for at kommunikationsmuligheden og billedbehandlingsfunktionen kan benyttes. Uden yderligere funktionsdele og andre komponenter kan en mærkningsanordning ikke indlæse billeddata til behandling og er ikke-funktionel. |
| --- | --- |

1.5.9.

Mærkningsanordning: basismaskinen i et billedbehandlingsprodukt, der driver det pågældende produkts billedproduktion. En mærkningsanordning er afhængig af funktionstilføjelser, for at kommunikationsmuligheden og billedbehandlingsfunktionen kan benyttes. Uden yderligere funktionsdele og andre komponenter kan en mærkningsanordning ikke indlæse billeddata til behandling og er ikke-funktionel.

| 1.5.10. | Basisprodukt: den mest grundlæggende modelkonfiguration for en bestemt produktmodel, som omfatter det mindst mulige antal funktionstilføjelser. Valgfri komponenter og tilbehør anses ikke for at udgøre en del af et basisprodukt. |
| --- | --- |

1.5.10.

Basisprodukt: den mest grundlæggende modelkonfiguration for en bestemt produktmodel, som omfatter det mindst mulige antal funktionstilføjelser. Valgfri komponenter og tilbehør anses ikke for at udgøre en del af et basisprodukt.

| 1.5.11. | Tilbehørsdel: perifert ekstraudstyr, der ikke er nødvendigt for basisenhedens drift, men som eventuelt kan tilføjes før eller efter levering med henblik på tilføjelse af funktioner. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sammen med et basisprodukt som del af en løsning eller konfiguration. |
| --- | --- |

1.5.11.

Tilbehørsdel: perifert ekstraudstyr, der ikke er nødvendigt for basisenhedens drift, men som eventuelt kan tilføjes før eller efter levering med henblik på tilføjelse af funktioner. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sammen med et basisprodukt som del af en løsning eller konfiguration.

| 1.5.12. | Produktmodel: et billedreproducerende produkt, der sælges eller markedsføres under et enkelt modelnummer eller markedsføringsnavn. En produktmodel kan omfatte et basisprodukt eller et basisprodukt og tilbehørsdele. |
| --- | --- |

1.5.12.

Produktmodel: et billedreproducerende produkt, der sælges eller markedsføres under et enkelt modelnummer eller markedsføringsnavn. En produktmodel kan omfatte et basisprodukt eller et basisprodukt og tilbehørsdele.

| 1.5.13. | Produktfamilie: en gruppe produktmodeller, der er 1) lavet af samme fabrikant, 2) er omfattet af samme ENERGY STAR-kvalifikationskriterier og 3) har samme fælles grunddesign. Produktmodeller i samme familie adskiller sig fra hinanden med hensyn til et eller flere karakteristika eller funktioner, der enten 1) ikke har nogen indvirkning på produktets ydelse i henhold til ENERGY STAR-kvalifikationskriterierne eller 2) er specificeret heri som acceptable variationer inden for en produktfamilie. For billedreproducerende udstyr omfatter acceptable variationer inden for en familie:






  a) | farve |
| --- | --- | --- |

1.5.13.

Produktfamilie: en gruppe produktmodeller, der er 1) lavet af samme fabrikant, 2) er omfattet af samme ENERGY STAR-kvalifikationskriterier og 3) har samme fælles grunddesign. Produktmodeller i samme familie adskiller sig fra hinanden med hensyn til et eller flere karakteristika eller funktioner, der enten 1) ikke har nogen indvirkning på produktets ydelse i henhold til ENERGY STAR-kvalifikationskriterierne eller 2) er specificeret heri som acceptable variationer inden for en produktfamilie. For billedreproducerende udstyr omfatter acceptable variationer inden for en familie:

a)

farve

| b) | kabinet |
| --- | --- |

b)

kabinet

| c) | papirhåndteringstilbehør |
| --- | --- |

c)

papirhåndteringstilbehør

| d) | elektroniske komponenter, der ikke er forbundet med det billedreproducerende produkts mærkningsanordning, herunder DFE'er, type 1 og type 2. |
| --- | --- |

d)

elektroniske komponenter, der ikke er forbundet med det billedreproducerende produkts mærkningsanordning, herunder DFE'er, type 1 og type 2.

2.   Anvendelsesområde

2.1.   Omfattede produkter

| 2.1.1. | Produkter, der findes på markedet, opfylder en af definitionerne af billedreproducerende udstyr i afsnit 1.1 og kan tilsluttes 1) en stikkontakt, 2) en data- eller netværksforbindelse eller 3) både en stikkontakt og en data- eller netværksforbindelse, opfylder kravene for at være berettiget til ENERGY STAR-mærket, dog med undtagelse af produkter opført i afsnit 2.2. |
| --- | --- |

2.1.1.

Produkter, der findes på markedet, opfylder en af definitionerne af billedreproducerende udstyr i afsnit 1.1 og kan tilsluttes 1) en stikkontakt, 2) en data- eller netværksforbindelse eller 3) både en stikkontakt og en data- eller netværksforbindelse, opfylder kravene for at være berettiget til ENERGY STAR-mærket, dog med undtagelse af produkter opført i afsnit 2.2.

| 2.1.2. | Et billedbehandlingsprodukt skal desuden også klassificeres som enten »TEC« eller »OM« i nedenstående tabel 1 afhængigt af metoden i ENERGY STAR-evalueringen.

  Tabel 1


  Evalueringsmetoder til billedreproducerende udstyr









  Udstyrstype | Medieformat | Printteknologi | ENERGY STAR-undersøgelsesmetode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopimaskine | Standard | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| Stort | DT, DS, EP, SI, TT | OM |
| Digital duplikeringsmaskine | Standard | Stencil | TEC |
| Telefax | Standard | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ | OM |
| Frankeringsmaskine | Alle | DT, EP, IJ, TT | OM |
| Multifunktionsenhed | Standard | Højtydende IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, anslag | OM |
| Stort | DT, DS, EP, IJ, SI, TT | OM |
| Printer | Standard | Højtydende IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, anslag | OM |
| Stort eller lille | DT, DS, EP, Impact, IJ, SI, TT | OM |
| Lille | Højtydende inkjet | TEC |
| Scanner | Alle | Ikke relevant | OM |

2.1.2.

Et billedbehandlingsprodukt skal desuden også klassificeres som enten »TEC« eller »OM« i nedenstående tabel 1 afhængigt af metoden i ENERGY STAR-evalueringen.

Tabel 1

Evalueringsmetoder til billedreproducerende udstyr

Udstyrstype

Medieformat

Printteknologi

ENERGY STAR-undersøgelsesmetode

Kopimaskine

Standard

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

Stort

DT, DS, EP, SI, TT

OM

Digital duplikeringsmaskine

Standard

Stencil

TEC

Telefax

Standard

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ

OM

Frankeringsmaskine

Alle

DT, EP, IJ, TT

OM

Multifunktionsenhed

Standard

Højtydende IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, anslag

OM

Stort

DT, DS, EP, IJ, SI, TT

OM

Printer

Standard

Højtydende IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, anslag

OM

Stort eller lille

DT, DS, EP, Impact, IJ, SI, TT

OM

Lille

Højtydende inkjet

TEC

Scanner

Alle

Ikke relevant

OM

2.2.   Ikke-omfattede produkter

| 2.2.1. | Produkter, der er omfattet af andre ENERGY STAR-produktspecifikationer, kan ikke mærkes i henhold til denne specifikation. Listen over nugældende specifikationer findes på www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Produkter, der er omfattet af andre ENERGY STAR-produktspecifikationer, kan ikke mærkes i henhold til denne specifikation. Listen over nugældende specifikationer findes på www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Produkter, der opfylder en eller flere af nedenstående betingelser, er ikke berettigede til at blive godkendt til ENERGY STAR-mærket under denne specifikation:
  Produkter, der er designet til direkte tilslutning til trefasestrøm. |
| --- | --- |

2.2.2.

Produkter, der opfylder en eller flere af nedenstående betingelser, er ikke berettigede til at blive godkendt til ENERGY STAR-mærket under denne specifikation:

Produkter, der er designet til direkte tilslutning til trefasestrøm.

3.   Kvalifikationskriterier

3.1.   Betydende ciffer og afrunding

| 3.1.1. | Alle beregninger skal gennemføres med direkte målte (ikke-afrundede) værdier. |
| --- | --- |

3.1.1.

Alle beregninger skal gennemføres med direkte målte (ikke-afrundede) værdier.

| 3.1.2. | Medmindre andet anføres, vurderes overholdelsen af specifikationens krav ved hjælp af direkte målte eller beregnede værdier uden fordele i form af afrunding. |
| --- | --- |

3.1.2.

Medmindre andet anføres, vurderes overholdelsen af specifikationens krav ved hjælp af direkte målte eller beregnede værdier uden fordele i form af afrunding.

| 3.1.3. | Direkte målte eller beregnede værdier, der indsendes til offentliggørelse på ENERGY STAR-webstedet, skal afrundes til nærmeste betydende ciffer som angivet i de tilhørende specifikationskrav. |
| --- | --- |

3.1.3.

Direkte målte eller beregnede værdier, der indsendes til offentliggørelse på ENERGY STAR-webstedet, skal afrundes til nærmeste betydende ciffer som angivet i de tilhørende specifikationskrav.

3.2.   Generelle krav

| 3.2.1. | Ekstern strømforsyning (EPS):
  Hvis produktet leveres med en ekstern strømforsyning, skal denne opfylde niveau V-ydelseskravene i International Efficiency Marking Protocol og være forsynet med niveau V-mærkning. Yderligere oplysning om mærkningsprotokollen findes på www.energystar.gov/powersupplies.






  — | Eksterne enkeltvoltsstrømforsyninger skal opfylde niveau V-ydelseskrav ved prøvning under anvendelse af Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies af 11. august 2004. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Ekstern strømforsyning (EPS):

Hvis produktet leveres med en ekstern strømforsyning, skal denne opfylde niveau V-ydelseskravene i International Efficiency Marking Protocol og være forsynet med niveau V-mærkning. Yderligere oplysning om mærkningsprotokollen findes på www.energystar.gov/powersupplies.

—

Eksterne enkeltvoltsstrømforsyninger skal opfylde niveau V-ydelseskrav ved prøvning under anvendelse af Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies af 11. august 2004.

| — | Eksterne multivoltsstrømforsyninger skal opfylde niveau V-krav ved prøvning under anvendelse af EPRI 306 Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6. Strømforsyningsdata, der genereres under anvendelse af Rev. 6.4.2 (som krævet i version 1.2), kan godkendes, forudsat at prøvningen fandt sted forud for den faktiske dato for version 2.0. |
| --- | --- |

—

Eksterne multivoltsstrømforsyninger skal opfylde niveau V-krav ved prøvning under anvendelse af EPRI 306 Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6. Strømforsyningsdata, der genereres under anvendelse af Rev. 6.4.2 (som krævet i version 1.2), kan godkendes, forudsat at prøvningen fandt sted forud for den faktiske dato for version 2.0.

| 3.2.2. | Ekstra trådløse håndsæt: Telefaxmaskiner og multifunktionsenheder med faxfunktion, der sælges med ekstra trådløse håndsæt, skal sælges med håndsæt, der bærer ENERGY STAR-mærket, eller som opfylder ENERGY STAR-telefonispecifikationen ved prøvning efter ENERGY STAR-prøvningsmetoden på den dato, hvor det billedreproducerende produkt godkendes til ENERGY STAR-mærket. ENERGY STAR-specifikationen og prøvningsmetoden for telefoniprodukter kan findes på www.energystar.gov/products. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ekstra trådløse håndsæt: Telefaxmaskiner og multifunktionsenheder med faxfunktion, der sælges med ekstra trådløse håndsæt, skal sælges med håndsæt, der bærer ENERGY STAR-mærket, eller som opfylder ENERGY STAR-telefonispecifikationen ved prøvning efter ENERGY STAR-prøvningsmetoden på den dato, hvor det billedreproducerende produkt godkendes til ENERGY STAR-mærket. ENERGY STAR-specifikationen og prøvningsmetoden for telefoniprodukter kan findes på www.energystar.gov/products.

| 3.2.3. | Funktionelt integreret multifunktionsenhed: Hvis en multifunktionsenhed består af et sæt funktionelt integrerede dele (f.eks. hvis multifunktionsenheden ikke er en enkelt fysisk anordning), skal det samlede målte energi- eller strømforbrug for alle dele være under de maksimale energi- eller strømforbrugsværdier, for at multifunktionsenheden kan blive omfattet af ENERGY STAR-ordningen. |
| --- | --- |

3.2.3.

Funktionelt integreret multifunktionsenhed: Hvis en multifunktionsenhed består af et sæt funktionelt integrerede dele (f.eks. hvis multifunktionsenheden ikke er en enkelt fysisk anordning), skal det samlede målte energi- eller strømforbrug for alle dele være under de maksimale energi- eller strømforbrugsværdier, for at multifunktionsenheden kan blive omfattet af ENERGY STAR-ordningen.

| 3.2.4. | DFE-krav: Det typiske elforbrug (TECDFE) for en type 1- eller type 2-DFE, der leveres med et billedbehandlingsudstyr på salgstidspunktet, beregnes under anvendelse af ligning 1 for en DFE uden dvaletilstand eller ligning 2 for en DFE med dvaletilstand. Den deraf resulterende værdi TECDFE skal være under eller svare til det maksimale TECDFE-krav, der er specificeret i tabel 2 for den givne DFE-type.






  a) | TEC-værdien eller strømforbrug i klar-tilstand for en DFE, der opfylder de maksimale TECDFE-krav, skal udelukkes fra eller fratrækkes de relevante TEC-energi- og DT-elmålinger for det billedreproducerende produkt. |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

DFE-krav: Det typiske elforbrug (TECDFE) for en type 1- eller type 2-DFE, der leveres med et billedbehandlingsudstyr på salgstidspunktet, beregnes under anvendelse af ligning 1 for en DFE uden dvaletilstand eller ligning 2 for en DFE med dvaletilstand. Den deraf resulterende værdi TECDFE skal være under eller svare til det maksimale TECDFE-krav, der er specificeret i tabel 2 for den givne DFE-type.

a)

TEC-værdien eller strømforbrug i klar-tilstand for en DFE, der opfylder de maksimale TECDFE-krav, skal udelukkes fra eller fratrækkes de relevante TEC-energi- og DT-elmålinger for det billedreproducerende produkt.

| b) | I afsnit 3.3.2 findes yderligere oplysninger om fratrækning af TECDFE-værdier fra TEC-produkter |
| --- | --- |

b)

I afsnit 3.3.2 findes yderligere oplysninger om fratrækning af TECDFE-værdier fra TEC-produkter

| c) | Afsnit 3.4.2 indeholder nærmere oplysninger om udelukkelse af DFE'er i DT-dvale- og standby-niveauer. |
| --- | --- |

c)

Afsnit 3.4.2 indeholder nærmere oplysninger om udelukkelse af DFE'er i DT-dvale- og standby-niveauer.

Ligning 1: Beregning af TECDFE for digitalt front end-udstyr (DFE-front end) uden dvaletilstand

Formula

hvor:

| — | TECDFE er det typiske ugentlige energiforbrug for DFE'er, udtrykt i kilowatt-timer (kWh) og afrundet til nærmeste 0,1 kWh |
| --- | --- |

—

TECDFE er det typiske ugentlige energiforbrug for DFE'er, udtrykt i kilowatt-timer (kWh) og afrundet til nærmeste 0,1 kWh

| — | PDFE_READY er strømforbruget i klar-tilstand målt ved prøvningsproceduren i watts. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY er strømforbruget i klar-tilstand målt ved prøvningsproceduren i watts.

Ligning 2: Beregning af TECDFE for digitalt front end-udstyr (DFE-front end) med dvaletilstand

Formula

hvor:

| — | TECDFE er det typiske ugentlige energiforbrug for DFE'er, udtrykt i kilowatt-timer (kWh) og afrundet til nærmeste 0,1 kWh |
| --- | --- |

—

TECDFE er det typiske ugentlige energiforbrug for DFE'er, udtrykt i kilowatt-timer (kWh) og afrundet til nærmeste 0,1 kWh

| — | PDFE_READY er DFE'ens strømforbrug i klar-tilstand målt ved prøvningsproceduren i watt. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY er DFE'ens strømforbrug i klar-tilstand målt ved prøvningsproceduren i watt.

| — | PDFE_SLEEP er DFE's strømforbrug i dvaletilstand målt ved prøvningsproceduren i watt. |
| --- | --- |

—

PDFE_SLEEP er DFE's strømforbrug i dvaletilstand målt ved prøvningsproceduren i watt.

Tabel 2

Maksimale TECDFE-krav for DFE'er, type 1 og 2

| DFE-kategori | Kategoribeskrivelse | Maksimalt TECDFE

  (kWh/uge, afrundet til nærmeste 0,1 kWh/uge til rapportering) |
| --- | --- | --- |
| Type 1- DFE | Type 2- DFE |
| A | Alle DFE'er, der ikke opfylder definitionen for kategori B, vurderes under kategori A for ENERGY STAR-mærket. | 10,9 | 8,7 |
| B | For at kunne blive omfattet af kategori B skal DFE'er have:
  2 eller flere fysiske CPU'er eller 1 CPU og ≥ 1 diskret hjælpeprocessor (APA) | 22,7 | 18,2 |

DFE-kategori

Kategoribeskrivelse

Maksimalt TECDFE

(kWh/uge, afrundet til nærmeste 0,1 kWh/uge til rapportering)

Type 1- DFE

Type 2- DFE

A

Alle DFE'er, der ikke opfylder definitionen for kategori B, vurderes under kategori A for ENERGY STAR-mærket.

10,9

8,7

B

For at kunne blive omfattet af kategori B skal DFE'er have:

2 eller flere fysiske CPU'er eller 1 CPU og ≥ 1 diskret hjælpeprocessor (APA)

22,7

18,2

3.3.   Krav til TEC-produkter (typisk strømforbrug)

| 3.3.1. | Automatisk duplexfunktion:






  a) | For alle kopimaskiner, multifunktionsenheder og printere, der gennemgår TEC-prøvningsmetoden, skal den automatiske duplexfunktion være til stede på købstidspunktet, jf. specifikation i tabel 3 og 4. Printere, hvis hovedformål er at udskrive på særlige ensidede medier med henblik på ensidet udskrift (f.eks. belagt papir til etiketter, direkte varmemedier osv.) er undtaget fra dette krav.

  Tabel 3


  Krav vedrørende automatisk duplexfunktion for alle TEC-farveprintere, multifunktionsenheder og printere







  Monokrom produkthastighed, s, som beregnet med prøvningsmetoden
  (billeder pr. minut) | Krav vedrørende automatisk duplexfunktion |
| --- | --- | --- | --- |
| s ≤ 19 | Ingen |
| 19 < s < 35 | Integreret i basisproduktet eller valgfrit tilbehør |
| s ≥ 35 | Integreret i basisproduktet |

3.3.1.

Automatisk duplexfunktion:

a)

For alle kopimaskiner, multifunktionsenheder og printere, der gennemgår TEC-prøvningsmetoden, skal den automatiske duplexfunktion være til stede på købstidspunktet, jf. specifikation i tabel 3 og 4. Printere, hvis hovedformål er at udskrive på særlige ensidede medier med henblik på ensidet udskrift (f.eks. belagt papir til etiketter, direkte varmemedier osv.) er undtaget fra dette krav.

Tabel 3

Krav vedrørende automatisk duplexfunktion for alle TEC-farveprintere, multifunktionsenheder og printere

Monokrom produkthastighed, s, som beregnet med prøvningsmetoden

(billeder pr. minut)

Krav vedrørende automatisk duplexfunktion

s ≤ 19

Ingen

19 < s < 35

Integreret i basisproduktet eller valgfrit tilbehør

s ≥ 35

Integreret i basisproduktet

Tabel 4

Krav vedrørende automatisk duplexfunktion for alle monokrome TEC-kopimaskiner, multifunktionsenheder og printere

| Monokrom produkthastighed, s, som beregnet med prøvningsmetoden
  (billeder pr. minut) | Krav vedr. automatisk duplexfunktion |
| --- | --- |
| s ≤ 24 | Ingen |
| 24 < s < 37 | Integreret i basisproduktet eller valgfrit tilbehør |
| s ≥ 37 | Integreret i basisproduktet |

Monokrom produkthastighed, s, som beregnet med prøvningsmetoden

(billeder pr. minut)

Krav vedr. automatisk duplexfunktion

s ≤ 24

Ingen

24 < s < 37

Integreret i basisproduktet eller valgfrit tilbehør

s ≥ 37

Integreret i basisproduktet

| b) | Hvis det ikke er sikkert, at et produkt leveres sammen med en automatisk duplexbakke, skal partneren i sin produktdokumentation, på sit websted og i institutionel salgsdokumentation gøre det klart, at produktet kun opfylder ENERGY STAR's krav til energieffektivitet, hvis det leveres sammen med eller bruges sammen med en duplexbakke. EPA og Europa-Kommissionen anmoder om, at partnere formidler denne besked til kunderne med følgende ordlyd: »Opnår ENERGY STAR-energibesparelser. Produktet er berettiget til ENERGI STAR-mærket, når det leveres (eller bruges) sammen med en duplexbakke.« |
| --- | --- |

b)

Hvis det ikke er sikkert, at et produkt leveres sammen med en automatisk duplexbakke, skal partneren i sin produktdokumentation, på sit websted og i institutionel salgsdokumentation gøre det klart, at produktet kun opfylder ENERGY STAR's krav til energieffektivitet, hvis det leveres sammen med eller bruges sammen med en duplexbakke. EPA og Europa-Kommissionen anmoder om, at partnere formidler denne besked til kunderne med følgende ordlyd: »Opnår ENERGY STAR-energibesparelser. Produktet er berettiget til ENERGI STAR-mærket, når det leveres (eller bruges) sammen med en duplexbakke.«

| 3.3.2. | Typisk el-forbrug: Det beregnede typiske energiforbrug (TEC) i henhold til ligning 3 eller ligning 4 skal være under eller lig med kravet til maksimalt typisk elforbrug (TECMAX) som anført i ligning 6.






  a) | For billedreproducerende udstyr med en type 2-DFE, der opfylder det maksimale TECDFE-krav til en type 2-DFE som anført i tabel 2, skal DFE'ens energiforbrug deles med 0,80, således at der tages hensyn til strømforsyningstab, og derefter ikke medtages, når man sammenligner produktets målte TEC-værdi med TECMAX. DFE'en må ikke have indflydelse på det billedreproducerende produkts mulighed for at indtræde i eller skifte fra de energibesparende tilstande. DFE'ens energiforbrug kan kun lades ude af betragtning, hvis den er i overensstemmelse med definitionen i afsnit 1 og er en separat processor, der kan igangsætte aktivitet via netværket.

  Eksempel: En printers samlede TEC-resultat er 24,50 kWh/uge, og dens type 2-TECDFE-værdi beregnet i afsnit 3.2.4 er 9,0 kWh/uge. TECDFE-værdien deles så med 0,80, således at der tages hensyn til interne strømforsyningstab, hvor det billedreproducerende udstyr er i klar-tilstand, hvilket resulterer i 11,25 kWh/uge. Den tilpassede elforsyningsværdi fratrækkes den prøvede TEC-værdi: 24,50 kWh/uge – 11,25 kWh/uge = 13,25 kWh/uge. Dette resultat på 13,25 kWh/uge sammenlignes så med den relevante TECMAX for at fastslå, hvorvidt kravene er opfyldt. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Typisk el-forbrug: Det beregnede typiske energiforbrug (TEC) i henhold til ligning 3 eller ligning 4 skal være under eller lig med kravet til maksimalt typisk elforbrug (TECMAX) som anført i ligning 6.

a)

For billedreproducerende udstyr med en type 2-DFE, der opfylder det maksimale TECDFE-krav til en type 2-DFE som anført i tabel 2, skal DFE'ens energiforbrug deles med 0,80, således at der tages hensyn til strømforsyningstab, og derefter ikke medtages, når man sammenligner produktets målte TEC-værdi med TECMAX. DFE'en må ikke have indflydelse på det billedreproducerende produkts mulighed for at indtræde i eller skifte fra de energibesparende tilstande. DFE'ens energiforbrug kan kun lades ude af betragtning, hvis den er i overensstemmelse med definitionen i afsnit 1 og er en separat processor, der kan igangsætte aktivitet via netværket.

Eksempel: En printers samlede TEC-resultat er 24,50 kWh/uge, og dens type 2-TECDFE-værdi beregnet i afsnit 3.2.4 er 9,0 kWh/uge. TECDFE-værdien deles så med 0,80, således at der tages hensyn til interne strømforsyningstab, hvor det billedreproducerende udstyr er i klar-tilstand, hvilket resulterer i 11,25 kWh/uge. Den tilpassede elforsyningsværdi fratrækkes den prøvede TEC-værdi: 24,50 kWh/uge – 11,25 kWh/uge = 13,25 kWh/uge. Dette resultat på 13,25 kWh/uge sammenlignes så med den relevante TECMAX for at fastslå, hvorvidt kravene er opfyldt.

| b) | For printere, faxmaskiner, digitale duplikatorer med printerfunktion og multifunktionsenheder med printerfunktion beregnes TEC i henhold til ligning 3.

  Ligning 3: TEC-beregning for printere, telefaxmaskiner samt digitale duplikeringsmaskiner og multifunktionsenheder med printerfunktioner

  ,
  hvor:






  — | TEC er det typiske ugentlige energiforbrug for printere, telefaxmaskiner samt multifunktionsenheder og digitale duplikeringsmaskiner med printerfunktion, udtrykt i kilowatt-timer (kWh) og afrundet til nærmeste 0,1 kWh |
| --- | --- | --- |

b)

For printere, faxmaskiner, digitale duplikatorer med printerfunktion og multifunktionsenheder med printerfunktion beregnes TEC i henhold til ligning 3.

Ligning 3: TEC-beregning for printere, telefaxmaskiner samt digitale duplikeringsmaskiner og multifunktionsenheder med printerfunktioner

Formula,

hvor:

—

TEC er det typiske ugentlige energiforbrug for printere, telefaxmaskiner samt multifunktionsenheder og digitale duplikeringsmaskiner med printerfunktion, udtrykt i kilowatt-timer (kWh) og afrundet til nærmeste 0,1 kWh

| — | EJOB_DAILY er den daglige energi til opgaver, beregnet i henhold til ligning 5 i kWh |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY er den daglige energi til opgaver, beregnet i henhold til ligning 5 i kWh

| — | EFINAL er den endelige energi som målt i prøvningsproceduren, konverteret til kWh |
| --- | --- |

—

EFINAL er den endelige energi som målt i prøvningsproceduren, konverteret til kWh

| — | NJOBS er antal opgaver pr. dag som beregnet i prøvningsproceduren |
| --- | --- |

—

NJOBS er antal opgaver pr. dag som beregnet i prøvningsproceduren

| — | tFINAL er den endelige energi til dvaletilstand som målt i prøvningsproceduren, konverteret til timer |
| --- | --- |

—

tFINAL er den endelige energi til dvaletilstand som målt i prøvningsproceduren, konverteret til timer

| — | ESLEEP er dvaleenergien som målt i prøvningsproceduren, konverteret til kWh |
| --- | --- |

—

ESLEEP er dvaleenergien som målt i prøvningsproceduren, konverteret til kWh

| — | tSLEEP er dvaletiden som målt i prøvningsproceduren, konverteret til timer. |
| --- | --- |

—

tSLEEP er dvaletiden som målt i prøvningsproceduren, konverteret til timer.

| c) | For kopimaskiner, digitale duplikeringsmaskiner uden printerfunktion og multifunktionsenheder uden printerfunktion beregnes TEC i henhold til ligning 4.

  Ligning 4: TEC-beregning for kopimaskiner, digitale duplikeringsmaskiner uden printerfunktion og multifunktionsenheder uden printerfunktion

  ,
  hvor:






  — | TEC er det typiske ugentlige energiforbrug for kopimaskiner samt digitale duplikeringsmaskiner og multifunktionsenheder uden printerfunktion, udtrykt i kilowatt-timer (kWh) og afrundet til nærmeste 0,1 kWh |
| --- | --- | --- |

c)

For kopimaskiner, digitale duplikeringsmaskiner uden printerfunktion og multifunktionsenheder uden printerfunktion beregnes TEC i henhold til ligning 4.

Ligning 4: TEC-beregning for kopimaskiner, digitale duplikeringsmaskiner uden printerfunktion og multifunktionsenheder uden printerfunktion

Formula,

hvor:

—

TEC er det typiske ugentlige energiforbrug for kopimaskiner samt digitale duplikeringsmaskiner og multifunktionsenheder uden printerfunktion, udtrykt i kilowatt-timer (kWh) og afrundet til nærmeste 0,1 kWh

| — | EJOB_DAILY i er den daglige energi til opgaver, beregnet i henhold til ligning 5, i kWh |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY i er den daglige energi til opgaver, beregnet i henhold til ligning 5, i kWh

| — | EFINAL er den endelige energi som målt i prøvningsproceduren, konverteret til kWh |
| --- | --- |

—

EFINAL er den endelige energi som målt i prøvningsproceduren, konverteret til kWh

| — | NJOBS er antal opgaver pr. dag som beregnet i prøvningsproceduren |
| --- | --- |

—

NJOBS er antal opgaver pr. dag som beregnet i prøvningsproceduren

| — | tFINAL er den endelige energi til dvaletilstand som målt i prøvningsproceduren, konverteret til timer |
| --- | --- |

—

tFINAL er den endelige energi til dvaletilstand som målt i prøvningsproceduren, konverteret til timer

| — | EAUTO er auto-sluk-energien som målt i prøvningsproceduren, konverteret til kWh |
| --- | --- |

—

EAUTO er auto-sluk-energien som målt i prøvningsproceduren, konverteret til kWh

| — | tAUTO er auto-sluk-tiden som målt i prøvningsproceduren, konverteret til timer. |
| --- | --- |

—

tAUTO er auto-sluk-tiden som målt i prøvningsproceduren, konverteret til timer.

| d) | Den daglige energi til opgaver skal beregnes i henhold til ligning 5.

  Ligning 5: Beregning af daglig energi til opgaver for TEC-produkter,

  ,
  hvor:






  — | EJOB_DAILY er den daglige energi til opgaver, udtrykt i kilowatt-timer (kWh) |
| --- | --- | --- |

d)

Den daglige energi til opgaver skal beregnes i henhold til ligning 5.

Ligning 5: Beregning af daglig energi til opgaver for TEC-produkter,

Formula,

hvor:

—

EJOB_DAILY er den daglige energi til opgaver, udtrykt i kilowatt-timer (kWh)

| — | EJOBi er energien til den i'te opgave som målt ved prøvningsproceduren, konverteret til kWh |
| --- | --- |

—

EJOBi er energien til den i'te opgave som målt ved prøvningsproceduren, konverteret til kWh

| — | NJOBS er antal opgaver pr. dag som beregnet i prøvningsproceduren. |
| --- | --- |

—

NJOBS er antal opgaver pr. dag som beregnet i prøvningsproceduren.

Ligning 6: Beregning af krav til maksimalt TEC,

Formula,

hvor:

| — | TECMAX er kravet til maksimalt TEC i kilowatt-timer pr. uge (kWh/uge), afrundet til nærmeste 0,1 kWh/uge med henblik på rapportering |
| --- | --- |

—

TECMAX er kravet til maksimalt TEC i kilowatt-timer pr. uge (kWh/uge), afrundet til nærmeste 0,1 kWh/uge med henblik på rapportering

| — | TECREQ er TEC-kravet som specificeret i tabel 5 i kWh. |
| --- | --- |

—

TECREQ er TEC-kravet som specificeret i tabel 5 i kWh.

| — | AdderA3 er et tillægsforbrug på 0,3 kWh/uge for produkter til A3-format. |
| --- | --- |

—

AdderA3 er et tillægsforbrug på 0,3 kWh/uge for produkter til A3-format.

Tabel 5

TEC-krav før tillægsforbrug til A3-format (hvis relevant)

| Farvefunktion | Monokrom produkt-hastighed, s, som beregnet i prøvningsmetoden (ipm) | TECREQ

  (kWh/uge, afrundet til nærmeste 0,1 kWh/uge mhp. rapportering) |
| --- | --- | --- |
| Til monokrom ikke-MFD | s ≤ 5 | 0,3 |
| 5 < s ≤ 20 | |
| 20 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 40 | |
| 40 < s ≤ 65 | |
| 65 < s ≤ 90 | |
| s > 90 | |
| Til monokrom MFD | s ≤ 5 | 0,4 |
| 5 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 50 | |
| 50 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |
| Farve ikke-MFD | s ≤ 10 | 1,3 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 75 | |
| s > 75 | |
| Farve MFD | s ≤ 10 | 1,5 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 70 | |
| 70 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |

Farvefunktion

Monokrom produkt-hastighed, s, som beregnet i prøvningsmetoden (ipm)

TECREQ

(kWh/uge, afrundet til nærmeste 0,1 kWh/uge mhp. rapportering)

Til monokrom ikke-MFD

s ≤ 5

0,3

5 < s ≤ 20

Formula

20 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 40

Formula

40 < s ≤ 65

Formula

65 < s ≤ 90

Formula

s > 90

Formula

Til monokrom MFD

s ≤ 5

0,4

5 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 50

Formula

50 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

Farve ikke-MFD

s ≤ 10

1,3

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 75

Formula

s > 75

Formula

Farve MFD

s ≤ 10

1,5

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 70

Formula

70 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

| 3.3.3. | Supplerende krav til rapportering af prøvningsresultater:






  a) | Genstartstid for forskellige tilstande (aktiv 0, aktiv 1, aktiv 2 gange) og standardtidsinterval skal rapporteres for alle produkter, der er prøvet under anvendelse af TEC-prøvningsmetoden. |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Supplerende krav til rapportering af prøvningsresultater:

a)

Genstartstid for forskellige tilstande (aktiv 0, aktiv 1, aktiv 2 gange) og standardtidsinterval skal rapporteres for alle produkter, der er prøvet under anvendelse af TEC-prøvningsmetoden.

| b) | DFE-modelnavn/-nummer, forbrug til klar-tilstand, til dvaletilstand og TECDFE skal rapporteres for alle type 1-DFE'er, der leveres med et billedreproducerende produkt, herunder produkter, der ikke prøves med et billedreproducerende produkt i henhold til den højeste energiforbrugskonfiguration som angivet i afsnit 4.2.1, litra c). |
| --- | --- |

b)

DFE-modelnavn/-nummer, forbrug til klar-tilstand, til dvaletilstand og TECDFE skal rapporteres for alle type 1-DFE'er, der leveres med et billedreproducerende produkt, herunder produkter, der ikke prøves med et billedreproducerende produkt i henhold til den højeste energiforbrugskonfiguration som angivet i afsnit 4.2.1, litra c).

3.4.   Krav til produkter i driftsklar tilstand

| 3.4.1. | Flere dvaletilstande: Hvis et produkt automatisk kan gå i flere på hinanden følgende dvaletilstande, skal samme dvaletilstand bruges til at fastslå overholdelse af krav efter kravene til standardtidsinterval til dvale specificeret i afsnit 3.4.3 og kravene til strømforbrug i dvaletilstand specificeret i afsnit 3.4.4. |
| --- | --- |

3.4.1.

Flere dvaletilstande: Hvis et produkt automatisk kan gå i flere på hinanden følgende dvaletilstande, skal samme dvaletilstand bruges til at fastslå overholdelse af krav efter kravene til standardtidsinterval til dvale specificeret i afsnit 3.4.3 og kravene til strømforbrug i dvaletilstand specificeret i afsnit 3.4.4.

| 3.4.2. | DFE-krav: For billedreproducerende udstyr med en funktionelt integreret DFE, der forsynes med strøm via det billedreproducerende udstyr, og som opfylder det relevante krav til maksimalt TECDFE i tabel 2, skal DFE-strømforbruget ikke medregnes under følgende omstændigheder:






  a) | DFE'ens strømforbrug til klar-tilstand som målt i prøvningsmetoden skal deles med 0,60 for at tage hensyn til interne strømforsyningstab.






  1) | Krav til dvaletilstand: Hvis det resulterende strømforbrug i ovenstående litra a) er under eller lig med det billedreproducerende udstyrs strømforbrug i klar-tilstand eller dvaletilstand, skal strømforbruget trækkes fra det billedreproducerende udstyrs målte forbrug i klar-tilstand eller dvaletilstand sammenholdt med kravene til dvaletilstand i afsnit 3.4.4 nedenfor. Ellers skal DFE'ens strømforbrug i dvaletilstand som målt i prøvningsmetoden deles med 0,60 og ikke medregnes i det billedreproducerende udstyrs strømforbrug i klar-tilstand eller dvaletilstand, når man skal undersøge, om kravene er overholdt. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2.

DFE-krav: For billedreproducerende udstyr med en funktionelt integreret DFE, der forsynes med strøm via det billedreproducerende udstyr, og som opfylder det relevante krav til maksimalt TECDFE i tabel 2, skal DFE-strømforbruget ikke medregnes under følgende omstændigheder:

a)

DFE'ens strømforbrug til klar-tilstand som målt i prøvningsmetoden skal deles med 0,60 for at tage hensyn til interne strømforsyningstab.

1)

Krav til dvaletilstand: Hvis det resulterende strømforbrug i ovenstående litra a) er under eller lig med det billedreproducerende udstyrs strømforbrug i klar-tilstand eller dvaletilstand, skal strømforbruget trækkes fra det billedreproducerende udstyrs målte forbrug i klar-tilstand eller dvaletilstand sammenholdt med kravene til dvaletilstand i afsnit 3.4.4 nedenfor. Ellers skal DFE'ens strømforbrug i dvaletilstand som målt i prøvningsmetoden deles med 0,60 og ikke medregnes i det billedreproducerende udstyrs strømforbrug i klar-tilstand eller dvaletilstand, når man skal undersøge, om kravene er overholdt.

| 2) | Standby-krav: Hvis det strømforbrug, der resulterer af beregningen i ovenstående litra a) er mindre end eller lig med det billedreproducerende udstyrs forbrug i klar-tilstand, dvaletilstand eller slukket tilstand, skal strømforbruget ikke medregnes i det billedreproducerende udstyrs forbrug i klar-tilstand, dvaletilstand eller slukket tilstand, når man skal undersøge, om kravene i afsnit 3.4.5 er overholdt. Ellers skal DFE'ens strømforbrug i dvaletilstand som målt i prøvningsmetoden deles med 0,60 og ikke medregnes i det billedreproducerende udstyrs strømforbrug i klar-tilstand, dvaletilstand eller slukket tilstand, når man skal undersøge, hvorvidt kravene er overholdt. |
| --- | --- |

2)

Standby-krav: Hvis det strømforbrug, der resulterer af beregningen i ovenstående litra a) er mindre end eller lig med det billedreproducerende udstyrs forbrug i klar-tilstand, dvaletilstand eller slukket tilstand, skal strømforbruget ikke medregnes i det billedreproducerende udstyrs forbrug i klar-tilstand, dvaletilstand eller slukket tilstand, når man skal undersøge, om kravene i afsnit 3.4.5 er overholdt. Ellers skal DFE'ens strømforbrug i dvaletilstand som målt i prøvningsmetoden deles med 0,60 og ikke medregnes i det billedreproducerende udstyrs strømforbrug i klar-tilstand, dvaletilstand eller slukket tilstand, når man skal undersøge, hvorvidt kravene er overholdt.

| b) | DFE'en må ikke have indflydelse på det billedreproducerende produkts mulighed for at indtræde i eller skifte fra de energibesparende tilstande. |
| --- | --- |

b)

DFE'en må ikke have indflydelse på det billedreproducerende produkts mulighed for at indtræde i eller skifte fra de energibesparende tilstande.

| c) | For at drage fordel af denne udelukkelse skal DFE'en være i overensstemmelse med definitionen i afsnit 1 og være en separat databehandlingsenhed, der kan igangsætte aktivitet via netværket.

  Eksempler: Produkt 1 er et billedreproducerende produkt, hvis type 2-DFE ikke har sin egen dvaletilstand. For type 2-DFE'en er det målte strømforbrug til henholdsvis klar-tilstand og dvaletilstand lig med 30 watt. Det målte strømforbrug i dvaletilstand for produktet er 53 watt. Ved fradrag af 50 watt (30 watt/0,60) fra det målte strømforbrug i dvaletilstand for dette produkt, der er 53 watt, er de resulterende 3 watt produktets forbrug i dvaletilstand, der bruges i nedenstående kriteriegrænser.
  Produkt 2 er et billed reproducerende produkt, hvis type 2-DFE går i dvale, når det billedreproducerende udstyr går i dvale under prøvning. For type 2-DFE'en er der målt et strømforbrug til DFE'ens klar-tilstand og dvaletilstand, der svarer til henholdsvis 30 watt og 5 watt. Det målte strømforbrug i dvaletilstand for produktet er 12 watt. Ved fradrag af 50 watt (30 watt/0,60) fra det målte strømforbrug til dvaletilstand for dette produkt, der er 12 watt, er resultatet -38 watt. I så fald skal man i stedet fratrække 8,33 watt (5 watt/0,60) fra produktets målte strømforbrug til dvaletilstand, 12 watt, i alt 3,67 watt, der bruges i nedenstående kriteriegrænser. |
| --- | --- |

c)

For at drage fordel af denne udelukkelse skal DFE'en være i overensstemmelse med definitionen i afsnit 1 og være en separat databehandlingsenhed, der kan igangsætte aktivitet via netværket.

Eksempler: Produkt 1 er et billedreproducerende produkt, hvis type 2-DFE ikke har sin egen dvaletilstand. For type 2-DFE'en er det målte strømforbrug til henholdsvis klar-tilstand og dvaletilstand lig med 30 watt. Det målte strømforbrug i dvaletilstand for produktet er 53 watt. Ved fradrag af 50 watt (30 watt/0,60) fra det målte strømforbrug i dvaletilstand for dette produkt, der er 53 watt, er de resulterende 3 watt produktets forbrug i dvaletilstand, der bruges i nedenstående kriteriegrænser.

Produkt 2 er et billed reproducerende produkt, hvis type 2-DFE går i dvale, når det billedreproducerende udstyr går i dvale under prøvning. For type 2-DFE'en er der målt et strømforbrug til DFE'ens klar-tilstand og dvaletilstand, der svarer til henholdsvis 30 watt og 5 watt. Det målte strømforbrug i dvaletilstand for produktet er 12 watt. Ved fradrag af 50 watt (30 watt/0,60) fra det målte strømforbrug til dvaletilstand for dette produkt, der er 12 watt, er resultatet -38 watt. I så fald skal man i stedet fratrække 8,33 watt (5 watt/0,60) fra produktets målte strømforbrug til dvaletilstand, 12 watt, i alt 3,67 watt, der bruges i nedenstående kriteriegrænser.

| 3.4.3. | Standardtidsinterval: Det målte standardtidsinterval til dvale (tSLEEP) skal være under eller lig med det krævede standardtidsinterval til dvale (tSLEEP_REQ) som specificeret i tabel 6 og omfattet af følgende krav:






  a) | Brugeren må ikke justere standardtidsintervallet til dvale, så det bliver højere end det maksimale tidsinterval for maskinen. Fabrikanten skal fastsætte dette maksimale tidsinterval for maskiner til under eller lig med 4 timer. |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

Standardtidsinterval: Det målte standardtidsinterval til dvale (tSLEEP) skal være under eller lig med det krævede standardtidsinterval til dvale (tSLEEP_REQ) som specificeret i tabel 6 og omfattet af følgende krav:

a)

Brugeren må ikke justere standardtidsintervallet til dvale, så det bliver højere end det maksimale tidsinterval for maskinen. Fabrikanten skal fastsætte dette maksimale tidsinterval for maskiner til under eller lig med 4 timer.

| b) | Ved rapportering af data og produkter, der opfylder kravene, og som kan gå i dvaletilstand på flere måder, bør partnerne anføre et dvaletilstandsniveau, som kan nås automatisk. Hvis produktet automatisk kan gå i flere på hinanden følgende dvaletilstandsniveauer, er det op til fabrikanten at afgøre, hvilke af disse niveauer der skal anvendes med henblik på opfyldelse af kravene. Det anførte standardtidsinterval skal imidlertid svare til det niveau, som anvendes. |
| --- | --- |

b)

Ved rapportering af data og produkter, der opfylder kravene, og som kan gå i dvaletilstand på flere måder, bør partnerne anføre et dvaletilstandsniveau, som kan nås automatisk. Hvis produktet automatisk kan gå i flere på hinanden følgende dvaletilstandsniveauer, er det op til fabrikanten at afgøre, hvilke af disse niveauer der skal anvendes med henblik på opfyldelse af kravene. Det anførte standardtidsinterval skal imidlertid svare til det niveau, som anvendes.

| c) | Standardtidsintervallet finder ikke anvendelse på OM-produkter, der opfylder kravene til dvaletilstand i klar-tilstand.

  Tabel 6


  Krævet standardtidsinterval for dvale for OM-produkter









  Produkttype | Medieformat | Monokrom produkthastighed, s, som beregnet i prøvningsmetoden
  (billeder pr. minut, monokrome billeder pr. minut) | Krævet standardtids-interval for dvale, tSLEEP_REQ


  (minutter) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopimaskine | Stort | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Telefax | Lille eller standard | Alle | 5 |
| MFD | Lille eller standard | s ≤ 10 | 15 |
| 10 < s ≤ 20 | 30 |
| s > 20 | 60 |
| Stort | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Printer | Lille eller standard | s ≤ 10 | 5 |
| 10 < s ≤ 20 | 15 |
| 20 < s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Stort | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Scanner | Alle | Alle | 15 |
| Frankeringsmaskine | Alle | s ≤ 50 | 20 |
| 50 < s ≤ 100 | 30 |
| 100 < s ≤ 150 | 40 |
| s > 150 | 60 |

c)

Standardtidsintervallet finder ikke anvendelse på OM-produkter, der opfylder kravene til dvaletilstand i klar-tilstand.

Tabel 6

Krævet standardtidsinterval for dvale for OM-produkter

Produkttype

Medieformat

Monokrom produkthastighed, s, som beregnet i prøvningsmetoden

(billeder pr. minut, monokrome billeder pr. minut)

Krævet standardtids-interval for dvale, tSLEEP_REQ

(minutter)

Kopimaskine

Stort

s ≤ 30

30

s > 30

60

Telefax

Lille eller standard

Alle

5

MFD

Lille eller standard

s ≤ 10

15

10 < s ≤ 20

30

s > 20

60

Stort

s ≤ 30

30

s > 30

60

Printer

Lille eller standard

s ≤ 10

5

10 < s ≤ 20

15

20 < s ≤ 30

30

s > 30

60

Stort

s ≤ 30

30

s > 30

60

Scanner

Alle

Alle

15

Frankeringsmaskine

Alle

s ≤ 50

20

50 < s ≤ 100

30

100 < s ≤ 150

40

s > 150

60

| 3.4.4. | Strømforbrug i dvaletilstand: Det målte standardtidsinterval til dvale (tSLEEP) skal være under eller lig med det krævede standardtidsinterval til dvale (tSLEEP_REQ) som specificeret i ligning 7 omfattet af følgende vilkår:






  a) | Kun de grænseflader, der er til stede og bruges under prøvningen, herunder eventuelt faxgrænseflade, kan betragtes som funktionstilføjelser. |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Strømforbrug i dvaletilstand: Det målte standardtidsinterval til dvale (tSLEEP) skal være under eller lig med det krævede standardtidsinterval til dvale (tSLEEP_REQ) som specificeret i ligning 7 omfattet af følgende vilkår:

a)

Kun de grænseflader, der er til stede og bruges under prøvningen, herunder eventuelt faxgrænseflade, kan betragtes som funktionstilføjelser.

| b) | Produktfunktioner, der tilbydes gennem en DFE, betragtes ikke som funktionstilføjelser. |
| --- | --- |

b)

Produktfunktioner, der tilbydes gennem en DFE, betragtes ikke som funktionstilføjelser.

| c) | En enkelt grænseflade, der udfører flere funktioner, tælles kun med en gang. |
| --- | --- |

c)

En enkelt grænseflade, der udfører flere funktioner, tælles kun med en gang.

| d) | En grænseflade, der opfylder mere end én grænsefladetypedefinition, klassificeres i henhold til den funktion, der bruges under prøvningen. |
| --- | --- |

d)

En grænseflade, der opfylder mere end én grænsefladetypedefinition, klassificeres i henhold til den funktion, der bruges under prøvningen.

| e) | For produkter, der opfylder kravet til strømforbrug for dvaletilstand i klar-tilstand, stilles der ikke andre krav om automatisk strømforbrugsreduktion for at opfylde kravene til dvaletilstand. |
| --- | --- |

e)

For produkter, der opfylder kravet til strømforbrug for dvaletilstand i klar-tilstand, stilles der ikke andre krav om automatisk strømforbrugsreduktion for at opfylde kravene til dvaletilstand.

Ligning 7: Beregning af krav til maksimalt strømforbrug i dvale for DT-produkter

Formula

hvor:

| — | PSLEEP_MAX er kravet til maksimalt strømforbrug i dvaletilstand, udtrykt i watt (W) og afrundet til nærmeste 0,1 watt |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX er kravet til maksimalt strømforbrug i dvaletilstand, udtrykt i watt (W) og afrundet til nærmeste 0,1 watt

| — | PMAX_BASE er det maksimale eltillægsforbrug i dvaletilstand for basismærkningsmaskinen som fastlagt i tabel 7 i watt |
| --- | --- |

—

PMAX_BASE er det maksimale eltillægsforbrug i dvaletilstand for basismærkningsmaskinen som fastlagt i tabel 7 i watt

| — | AdderINTERFACE er merforbrug til de grænsefladetillægsfunktioner, der bruges under prøvningen, herunder eventuelt faxfunktion, og som valgt af producenten i tabel 8, i watt |
| --- | --- |

—

AdderINTERFACE er merforbrug til de grænsefladetillægsfunktioner, der bruges under prøvningen, herunder eventuelt faxfunktion, og som valgt af producenten i tabel 8, i watt

| — | n er det antal tillæg, der kræves til de grænsefladetillægsfunktioner, der bruges under prøvningen, herunder eventuelt faxfunktion, og er under eller lig med 2 |
| --- | --- |

—

n er det antal tillæg, der kræves til de grænsefladetillægsfunktioner, der bruges under prøvningen, herunder eventuelt faxfunktion, og er under eller lig med 2

| — | AdderOTHER er merforbrug til de ikke-grænsefladetillægsfunktioner, der bruges under prøvningen, som valgt af producenten fra tabel 8, i watt |
| --- | --- |

—

AdderOTHER er merforbrug til de ikke-grænsefladetillægsfunktioner, der bruges under prøvningen, som valgt af producenten fra tabel 8, i watt

| — | m er det antal tillæg, der kræves til ikke-grænsefladetillægsfunktioner, som bruges under prøvningen, og er ubegrænset. |
| --- | --- |

—

m er det antal tillæg, der kræves til ikke-grænsefladetillægsfunktioner, som bruges under prøvningen, og er ubegrænset.

Tabel 7

Maksimalt tillægsforbrug i dvaletilstand for basismærkningsanordning

| Produkttype | Medieformat | Printteknologi | PMAX_BASE

  (watt) |
| --- | --- | --- | --- |
| Virkning | Inkjet | Alle andre | Ikke relevant |
| Kopimaskine | Stort | | | x | | 8,2 |
| Telefax | Standard | | x | | | 0,6 |
| Frankeringsmaskine | Ikke relevant | | x | x | | 5,0 |
| MFD | Standard | x | x | | | 0,6 |
| Stort | | x | | | 4,9 |
| | | x | | 8,2 |
| Printer | Lille | x | x | x | | 4,0 |
| Standard | x | x | | | 0,6 |
| Stort | x | | x | | 2,5 |
| | x | | | 4,9 |
| Scanner | Alle | | | | x | 2,5 |

Produkttype

Medieformat

Printteknologi

PMAX_BASE

(watt)

Virkning

Inkjet

Alle andre

Ikke relevant

Kopimaskine

Stort

x

8,2

Telefax

Standard

x

0,6

Frankeringsmaskine

Ikke relevant

x

x

5,0

MFD

Standard

x

x

0,6

Stort

x

4,9

x

8,2

Printer

Lille

x

x

x

4,0

Standard

x

x

0,6

Stort

x

x

2,5

x

4,9

Scanner

Alle

x

2,5

Tabel 8

Eltillæg til dvaletilstand for funktionstilføjelser

| Tilføjelse | Forbindelsesttype | Maks. datahastighed, r

  (Mbit/sekund) | Oplysninger | Tillæg for funktionstilføjelse
  (watt) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grænseflade | Kablet | r < 20 | Omfatter: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232 | 0,2 |
| 20 ≤ r < 500 | Omfatter: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100Mb Ethernet | 0,4 |
| r ≥ 500 | Omfatter: USB 3.x, 1G Ethernet | 0,5 |
| Alle | Omfatter: Flash memory-kort/smart-card-læsere, kameragrænseflader, PictBridge | 0,2 |
| Faxmodem | Alle | Gælder kun telefaxmaskiner og MFD'er. | 0,2 |
| Trådløs, radiofrekvens (RF) | Alle | Omfatter: Bluetooth, 802.11 | 2,0 |
| Trådløs, infrarød (IR) | Alle | Omfatter: IrDA. | 0,1 |
| Trådløst håndsæt | Ikke relevant | Ikke relevant | Det billedreproducerende udstyrs evne til at kommunikere med det trådløse håndsæt. Anvendes kun én gang, uanset hvor mange trådløse håndsæt produktet er beregnet til at håndtere. Vedrører ikke det trådløse håndsæts effektkrav. | 0,8 |
| Hukommelse | Ikke relevant | Ikke relevant | Vedrører den interne kapacitet, som det billedreproducerende udstyr kan bruge til datalagring. Vedrører alle interne hukommelsesenheder og skal skaleres i henhold hertil for RAM. Denne tilføjelse vedrører ikke harddiske eller flash-hukommelse. | 0,5/GB |
| Scanner | Ikke relevant | Ikke relevant | Vedrører kun MFD'er og kopimaskiner.
  Omfatter: Koldt katode-lysstofrør (CCFL) eller en anden teknologi end CCFL såsom lysdiode (LED), halogen, varmt katode-lysstofrør (HCFT), xenon eller lysstofrør. (Anvendes kun én gang, uanset lampens størrelse eller antallet af anvendte lamper/pærer.) | 0,5 |
| Strømforsyning | Ikke relevant | Ikke relevant | Gælder både interne og eksterne strømforsyninger til frankeringsmaskiner og standardformatprodukter, der anvender inkjet og anslag som mærkningsteknologi med en vejledende udgangseffekt (POUT) på mere end 10 watt. | 0,02 x
  (POUT — 10,0) |
| Berøringsfølsom skærm | Ikke relevant | Ikke relevant | Gælder både berøringsfølsomme monokrome skærme og farveskærme. | 0,2 |
| Interne diskdrev | Ikke relevant | Ikke relevant | Omfatter alle lagringsprodukter med stor kapacitet, herunder harddiske og solid-state-diske. Omfatter ikke grænseflader til eksterne drev. | 0,15 |

Tilføjelse

Forbindelsesttype

Maks. datahastighed, r

(Mbit/sekund)

Oplysninger

Tillæg for funktionstilføjelse

(watt)

Grænseflade

Kablet

r < 20

Omfatter: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232

0,2

20 ≤ r < 500

Omfatter: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100Mb Ethernet

0,4

r ≥ 500

Omfatter: USB 3.x, 1G Ethernet

0,5

Alle

Omfatter: Flash memory-kort/smart-card-læsere, kameragrænseflader, PictBridge

0,2

Faxmodem

Alle

Gælder kun telefaxmaskiner og MFD'er.

0,2

Trådløs, radiofrekvens (RF)

Alle

Omfatter: Bluetooth, 802.11

2,0

Trådløs, infrarød (IR)

Alle

Omfatter: IrDA.

0,1

Trådløst håndsæt

Ikke relevant

Ikke relevant

Det billedreproducerende udstyrs evne til at kommunikere med det trådløse håndsæt. Anvendes kun én gang, uanset hvor mange trådløse håndsæt produktet er beregnet til at håndtere. Vedrører ikke det trådløse håndsæts effektkrav.

0,8

Hukommelse

Ikke relevant

Ikke relevant

Vedrører den interne kapacitet, som det billedreproducerende udstyr kan bruge til datalagring. Vedrører alle interne hukommelsesenheder og skal skaleres i henhold hertil for RAM. Denne tilføjelse vedrører ikke harddiske eller flash-hukommelse.

0,5/GB

Scanner

Ikke relevant

Ikke relevant

Vedrører kun MFD'er og kopimaskiner.

Omfatter: Koldt katode-lysstofrør (CCFL) eller en anden teknologi end CCFL såsom lysdiode (LED), halogen, varmt katode-lysstofrør (HCFT), xenon eller lysstofrør. (Anvendes kun én gang, uanset lampens størrelse eller antallet af anvendte lamper/pærer.)

0,5

Strømforsyning

Ikke relevant

Ikke relevant

Gælder både interne og eksterne strømforsyninger til frankeringsmaskiner og standardformatprodukter, der anvender inkjet og anslag som mærkningsteknologi med en vejledende udgangseffekt (POUT) på mere end 10 watt.

0,02 x

(POUT — 10,0)

Berøringsfølsom skærm

Ikke relevant

Ikke relevant

Gælder både berøringsfølsomme monokrome skærme og farveskærme.

0,2

Interne diskdrev

Ikke relevant

Ikke relevant

Omfatter alle lagringsprodukter med stor kapacitet, herunder harddiske og solid-state-diske. Omfatter ikke grænseflader til eksterne drev.

0,15

| 3.4.5. | Elforbrug i standbytilstand: Elforbruget i standbytilstand, der udgør det laveste forbrug af klar tilstand, dvaletilstand, og slukket tilstand som målt i prøvningsproceduren, skal være under eller lig med det maksimale elforbrug til standbytilstand som fastlagt i tabel 9 under følgende betingelser:
  Det billedreproducerende udstyr skal opfylde kravet til strømforbrug til standbytilstand uafhængigt af andre anordningers tilstand (f.eks. en værts-PC), der er forbundet med det.

  Tabel 9


  Krav til maksimalt strømforbrug i standbytilstand







  Produkttype | Maksimalt strømforbrug i standbytilstand
  (watt) |
| --- | --- | --- |
| Alle OM-produkter | 0,5 |

3.4.5.

Elforbrug i standbytilstand: Elforbruget i standbytilstand, der udgør det laveste forbrug af klar tilstand, dvaletilstand, og slukket tilstand som målt i prøvningsproceduren, skal være under eller lig med det maksimale elforbrug til standbytilstand som fastlagt i tabel 9 under følgende betingelser:

Det billedreproducerende udstyr skal opfylde kravet til strømforbrug til standbytilstand uafhængigt af andre anordningers tilstand (f.eks. en værts-PC), der er forbundet med det.

Tabel 9

Krav til maksimalt strømforbrug i standbytilstand

Produkttype

Maksimalt strømforbrug i standbytilstand

(watt)

Alle OM-produkter

0,5

4.   Prøvning

4.1.   Prøvningsmetode

Ved prøvning af billedreproducerende udstyrsprodukter skal prøvningerne i tabel 10 bruges til ENERGY STAR-mærkning.

Tabel 10

ENERGY STAR-prøvningsmetoder

| Produkttype | Prøvningsmetode |
| --- | --- |
| Alle produkter | ENERGY STAR Imaging Equipment Test Method, Rev. maj 2012 |

Produkttype

Prøvningsmetode

Alle produkter

ENERGY STAR Imaging Equipment Test Method, Rev. maj 2012

4.2.   Krav til antallet af prøvningsenheder

| 4.2.1. | Der skal vælges repræsentative modeller til prøvning, som skal overholde følgende krav:






  a) | Til mærkning af en enkelt produktmodel anses en produktkonfiguration svarende til den, der påtænkes markedsført og mærket som ENERGY STAR, for den repræsentative model. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Der skal vælges repræsentative modeller til prøvning, som skal overholde følgende krav:

a)

Til mærkning af en enkelt produktmodel anses en produktkonfiguration svarende til den, der påtænkes markedsført og mærket som ENERGY STAR, for den repræsentative model.

| b) | Til mærkning af en produktfamilie, der ikke omfatter en type 1-DFE, betragtes den mest strømforbrugende konfiguration i familien som den repræsentative model. Eventuelle efterfølgende prøvningsfejl (f.eks. som led i en verifikationsprøvning) ved en model i familien får følger for alle modeller i familien. |
| --- | --- |

b)

Til mærkning af en produktfamilie, der ikke omfatter en type 1-DFE, betragtes den mest strømforbrugende konfiguration i familien som den repræsentative model. Eventuelle efterfølgende prøvningsfejl (f.eks. som led i en verifikationsprøvning) ved en model i familien får følger for alle modeller i familien.

| c) | Til mærkning af en produktfamilie, der omfatter en type 1-DFE, prøves den mest strømforbrugende konfiguration i billedreproduktionsfamilien og den mest energiforbrugende DFE i familien med henblik på mærkning. Eventuelle efterfølgende prøvningsfejl (f.eks. som led i en verifikationsprøvning) ved en model i familien og alle type 1-DFE'er, der sælges sammen med det billedreproducerende produkt, får følger for alle modeller i familien. Billedreproducerende produkter, der ikke omfatter en type 1-DFE, kan ikke indgå i denne produktfamilie med henblik på mærkning og skal mærkes som en individuel familie uden en type 1-DFE. |
| --- | --- |

c)

Til mærkning af en produktfamilie, der omfatter en type 1-DFE, prøves den mest strømforbrugende konfiguration i billedreproduktionsfamilien og den mest energiforbrugende DFE i familien med henblik på mærkning. Eventuelle efterfølgende prøvningsfejl (f.eks. som led i en verifikationsprøvning) ved en model i familien og alle type 1-DFE'er, der sælges sammen med det billedreproducerende produkt, får følger for alle modeller i familien. Billedreproducerende produkter, der ikke omfatter en type 1-DFE, kan ikke indgå i denne produktfamilie med henblik på mærkning og skal mærkes som en individuel familie uden en type 1-DFE.

| 4.2.2. | En enkelt enhed af hver repræsentativ model vælges til prøvning. |
| --- | --- |

4.2.2.

En enkelt enhed af hver repræsentativ model vælges til prøvning.

4.3.   Mærkning til det internationale marked

Produkter skal prøves med henblik på mærkning ved alle de relevante kombinationer af spænding/frekvens for hvert marked, hvor de vil blive solgt og markedsført som ENERGY STAR-mærkede.

5.   Brugergrænseflade

43.1. Fabrikanter opfordres til at udforme deres produkter på grundlag af brugergrænsefladestandard IEEE 1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments. Yderligere oplysninger kan fås på http://eetd.LBL.gov/Controls.

6.   Ikrafttrædelsesdato

Ikrafttrædelsesdato: Specifikationen for ENERGY STAR-mærkning af billedreproducerende udstyr, version 2.0, træder i kraft den 1. januar 2014. For at blive godkendt til ENERGY STAR-mærket skal en produktmodel opfylde den ENERGY STAR-specifikation, der er gældende på produktionstidspunktet. Fremstillingsdatoen er specifik for her enkelt enhed, og det er den dato, hvor en enhed anses for at være færdigsamlet.

| 6.1. | Kommende revisioner af specifikationer: EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig retten til at ændre denne specifikation, hvis teknologiske og/eller markedsmæssige ændringer påvirker dens nytteværdi for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter. Hvis der foretages en revision af en specifikation, gøres der opmærksom på, at et produkt ikke automatisk ENERGY STAR-mærkes i hele dets levetid. |
| --- | --- |

6.1.

Kommende revisioner af specifikationer: EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig retten til at ændre denne specifikation, hvis teknologiske og/eller markedsmæssige ændringer påvirker dens nytteværdi for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter. Hvis der foretages en revision af en specifikation, gøres der opmærksom på, at et produkt ikke automatisk ENERGY STAR-mærkes i hele dets levetid.

| 6.2. | Forhold, der bør overvejes i en fremtidig revision:






  a) | Ændringer af prøvningsmetode: EPA, DOE og Europa-Kommissionen vil løbende overvåge gennemførelsen af billedreproduktionshardwares proxyfunktion og ligeledes udviklingen i en prøvningsmetode for at fastslå tilstedeværelsen af en netværksproxy (f.eks. en, der overholder ECMA-393 ProxZzzy for værter i dvale). EPA, DOE og Europa-Kommissionen vil også vurdere muligheden af at måle og rapportere standardhastigheden ved levering, genstartstid fra dvale eller slukket tilstand for DT-produkter samt vækning fra dvaletilstand, der skyldes almindelige netværkshændelser. |
| --- | --- | --- |

6.2.

Forhold, der bør overvejes i en fremtidig revision:

a)

Ændringer af prøvningsmetode: EPA, DOE og Europa-Kommissionen vil løbende overvåge gennemførelsen af billedreproduktionshardwares proxyfunktion og ligeledes udviklingen i en prøvningsmetode for at fastslå tilstedeværelsen af en netværksproxy (f.eks. en, der overholder ECMA-393 ProxZzzy for værter i dvale). EPA, DOE og Europa-Kommissionen vil også vurdere muligheden af at måle og rapportere standardhastigheden ved levering, genstartstid fra dvale eller slukket tilstand for DT-produkter samt vækning fra dvaletilstand, der skyldes almindelige netværkshændelser.

| b) | TEC-krav i kilowatt-timer pr. år: EPA og Europa-Kommissionen har føjet kolonner til TEC-tabellerne for at medtage krav i kilowatt-timer pr. år ud over kilowatt-time pr. uge, der bruges i dag. Selvom dette alene er til information, vil EPA og Europa-Kommissionen overveje at gøre denne enhed til den eneste måde at udtrykke TEC på i en kommende revision af specifikationen for at håndtere problemer med rapporteringsnøjagtighed og sammenligninger med andre ENERGY STAR-produkter (der typisk rapporterer i kilowatt-timer/år). |
| --- | --- |

b)

TEC-krav i kilowatt-timer pr. år: EPA og Europa-Kommissionen har føjet kolonner til TEC-tabellerne for at medtage krav i kilowatt-timer pr. år ud over kilowatt-time pr. uge, der bruges i dag. Selvom dette alene er til information, vil EPA og Europa-Kommissionen overveje at gøre denne enhed til den eneste måde at udtrykke TEC på i en kommende revision af specifikationen for at håndtere problemer med rapporteringsnøjagtighed og sammenligninger med andre ENERGY STAR-produkter (der typisk rapporterer i kilowatt-timer/år).

| c) | Udstyr, der udskriver på og scanner andre medier end papir: EPA og Europa-Kommissionen får ofte spørgsmål om mærkede produkter, der udskriver på eller scanner andre medier end papir (f.eks. klæde, mikrofilm osv.) og bifalder oplysninger om deres energiforbrug. Sådanne data vil understøtte udviklingen af krav til disse produkter i en fremtidig version af specifikationen. |
| --- | --- |

c)

Udstyr, der udskriver på og scanner andre medier end papir: EPA og Europa-Kommissionen får ofte spørgsmål om mærkede produkter, der udskriver på eller scanner andre medier end papir (f.eks. klæde, mikrofilm osv.) og bifalder oplysninger om deres energiforbrug. Sådanne data vil understøtte udviklingen af krav til disse produkter i en fremtidig version af specifikationen.

| d) | Professionelle produkter (højhastigheds-TEC-produkter til udskrivning på tungere, større papir): EPA og Europa-Kommissionen har erfaret, at visse højhastigheds-TEC-produkter er omfattet af yderligere krav til behandling af større og tungere papir. EPA og Europa-Kommsionen vil overveje at adskille disse to i en særskilt kategori i en fremtidig version af specifikationen. |
| --- | --- |

d)

Professionelle produkter (højhastigheds-TEC-produkter til udskrivning på tungere, større papir): EPA og Europa-Kommissionen har erfaret, at visse højhastigheds-TEC-produkter er omfattet af yderligere krav til behandling af større og tungere papir. EPA og Europa-Kommsionen vil overveje at adskille disse to i en særskilt kategori i en fremtidig version af specifikationen.

| e) | Afkoblede krav til TEC-kategorier: I version 1 og 2 af specifikationerne for billedreproducerende udstyr antog EPA og Europa-Kommissionen, at farveprodukter ville have højere TEC end monokrome produkter på grund af deres større kompleksitet, og at multifunktionsenheder ville have højere TEC end enkeltfunktionsenheder. TEC-kravene er struktureret, så de afspejler dette forhold. EPA og Europa-Kommissionen har dog for nylig erfaret, at de mest avancerede farve-MFD'er kan indeholde energisparefunktioner, der sænker deres energiforbrug til under monokrome ikke-MFD'ers forbrug. EPA og Europa-Kommissionen vil derfor overveje at afkoble TEC-kravene i fremtiden og tage hensyn til den bedste ydelse i alle TEC-kategorier. |
| --- | --- |

e)

Afkoblede krav til TEC-kategorier: I version 1 og 2 af specifikationerne for billedreproducerende udstyr antog EPA og Europa-Kommissionen, at farveprodukter ville have højere TEC end monokrome produkter på grund af deres større kompleksitet, og at multifunktionsenheder ville have højere TEC end enkeltfunktionsenheder. TEC-kravene er struktureret, så de afspejler dette forhold. EPA og Europa-Kommissionen har dog for nylig erfaret, at de mest avancerede farve-MFD'er kan indeholde energisparefunktioner, der sænker deres energiforbrug til under monokrome ikke-MFD'ers forbrug. EPA og Europa-Kommissionen vil derfor overveje at afkoble TEC-kravene i fremtiden og tage hensyn til den bedste ydelse i alle TEC-kategorier.

| f) | Revurdering af anvendelsesområde: EPA og Europa-Kommissionen vil muligvis revurdere det nuværende marked for billedreproducerende udstyr for at fastslå, om det nuværende anvendelsesområde for de omfattede produkter stadig er relevant, og om ENERGY STAR-mærket stadig er ensbetydende med en markedsdifferentiering for alle omfattede produktklasser. |
| --- | --- |

f)

Revurdering af anvendelsesområde: EPA og Europa-Kommissionen vil muligvis revurdere det nuværende marked for billedreproducerende udstyr for at fastslå, om det nuværende anvendelsesområde for de omfattede produkter stadig er relevant, og om ENERGY STAR-mærket stadig er ensbetydende med en markedsdifferentiering for alle omfattede produktklasser.

| g) | Udvidelse af duplexkravene: EPA og Europa-Kommissionen vil muligvis revurdere kravene til tilstedeværelsen af duplexfunktioner som en integreret del af basisproduktet og overveje, hvordan de supplerende krav kan gøres mere konsekvente. En ændring af kravene for at sikre større dækning af produkter med duplex integreret i basismærkningsanordningen kan mindske papirforbruget. |
| --- | --- |

g)

Udvidelse af duplexkravene: EPA og Europa-Kommissionen vil muligvis revurdere kravene til tilstedeværelsen af duplexfunktioner som en integreret del af basisproduktet og overveje, hvordan de supplerende krav kan gøres mere konsekvente. En ændring af kravene for at sikre større dækning af produkter med duplex integreret i basismærkningsanordningen kan mindske papirforbruget.

Appendiks D

Prøvningsmetode til fastlæggelse af billedreproducerende udstyrs energiforbrug

1)   Oversigt

Følgende prøvningsmetode skal benyttes til at fastslå, hvorvidt et produkt overholder kravene i ENERGY STAR-mærkningskriterierne for billedreproducerende udstyr.

2)   Anvendelsesområde

ENERGY STAR-prøvningskravene afhænger af funktionerne i det undersøgte produkt. Tabel 11 bruges til at fastslå anvendelsesområdet for de enkelte afsnit i dette dokument.

Tabel 11

Anvendelsesområde for prøvningsproceduren

| Produkttype | Medieformat | Printteknologi | ENERGY STAR-undersøgelsesmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopimaskine | Standard | Direkte termisk (DT), farvestofsublimering (DS), elektrofotografisk (EP), fast blæk (SI), termisk overførsel (TT) | Typisk energiforbrug (TEC) |
| Stort | DT, DS, EP, SI, TT | Driftstilstand (OM) |
| Digital duplikeringsmaskine | Standard | Stencil | TEC |
| Telefax | Standard | DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| Ink Jet (IJ) | OM |
| Frankeringsmaskine | Alle | DT, EP, IJ, TT | OM |
| Multifunktionsenhed | Standard | Højtydende IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, anslag | OM |
| Stort | DT, DS, EP, IJ, SI, TT | OM |
| Printer | Standard | Højtydende IJ, DT, DS, EP, SI, TT | TEC |
| IJ, anslag | OM |
| Stort eller lille | DT, DS, EP, anslag, IJ, SI, TT | OM |
| Lille | Højtydende inkjet | TEC |
| Scanner | Alle | Ikke relevant | OM |

Produkttype

Medieformat

Printteknologi

ENERGY STAR-undersøgelsesmetode

Kopimaskine

Standard

Direkte termisk (DT), farvestofsublimering (DS), elektrofotografisk (EP), fast blæk (SI), termisk overførsel (TT)

Typisk energiforbrug (TEC)

Stort

DT, DS, EP, SI, TT

Driftstilstand (OM)

Digital duplikeringsmaskine

Standard

Stencil

TEC

Telefax

Standard

DT, DS, EP, SI, TT

TEC

Ink Jet (IJ)

OM

Frankeringsmaskine

Alle

DT, EP, IJ, TT

OM

Multifunktionsenhed

Standard

Højtydende IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, anslag

OM

Stort

DT, DS, EP, IJ, SI, TT

OM

Printer

Standard

Højtydende IJ, DT, DS, EP, SI, TT

TEC

IJ, anslag

OM

Stort eller lille

DT, DS, EP, anslag, IJ, SI, TT

OM

Lille

Højtydende inkjet

TEC

Scanner

Alle

Ikke relevant

OM

3.   Definitioner

Medmindre andet angives, er alle betegnelser, der anvendes i dette dokument, i overensstemmelse med definitionerne i ENERGY STAR-produktspecifikationen for billedreproducerende udstyr.

4.   Prøveopstilling

Generel prøveopstilling

| 4.1. | Prøveopstilling og instrumentering: Prøveopstillingen og instrumenteringen i alle dele af denne procedure skal være i overensstemmelse med kravene i Den Internationale Elektrotekniske Kommissions (IEC) standard 62301, Ed. 2.0, »Measurement of Household Appliance Standby Power«, afsnit 4, »General Conditions Measurements.« Hvis der er modstrid mellem kravene, har ENERGY STAR-prøvningsmetoden forrang. |
| --- | --- |

4.1.

Prøveopstilling og instrumentering: Prøveopstillingen og instrumenteringen i alle dele af denne procedure skal være i overensstemmelse med kravene i Den Internationale Elektrotekniske Kommissions (IEC) standard 62301, Ed. 2.0, »Measurement of Household Appliance Standby Power«, afsnit 4, »General Conditions Measurements.« Hvis der er modstrid mellem kravene, har ENERGY STAR-prøvningsmetoden forrang.

| 4.2. | Indgangseffekt, vekselstrøm: Produkter, der forsynes med strøm fra en vekselstrømskilde, skal være tilsluttet en spændingskilde, der passer til det påtænkte marked som angivet i tabel 12 eller 13.






  a) | Produkter, der leveres med ekstern strømforsyning, skal først tilsluttes denne og derefter til spændingskilden som angivet i tabel 12 eller 13. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Indgangseffekt, vekselstrøm: Produkter, der forsynes med strøm fra en vekselstrømskilde, skal være tilsluttet en spændingskilde, der passer til det påtænkte marked som angivet i tabel 12 eller 13.

a)

Produkter, der leveres med ekstern strømforsyning, skal først tilsluttes denne og derefter til spændingskilden som angivet i tabel 12 eller 13.

| b) | Hvis et produkt er beregnet til at fungere med en bestemt kombination af spænding/frekvens på et bestemt marked, der er anderledes end kombinationen af spænding/frekvens for det pågældende marked (f.eks. 230 volt (V), 60 hertz (Hz) i Nordamerika), skal enheden prøves ved fabrikantens nominelle kombination af spænding/frekvens for den pågældende enhed. Den anvendte spænding/frekvens skal indberettes.

  Tabel 12


  Krav til indgangseffekt for produkter med et vejledende nominelt strømforbrug, der er mindre end eller lig med 1 500 W











  Marked | Spænding | Spændingstolerance | Maksimal samlet harmonisk forvrængning | Frekvens | Frekvenstolerance |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nordamerika, Taiwan | 115 V vekselstrøm | +/– 1,0 % | 2,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Europa, Australien, New Zealand | 230 V vekselstrøm | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japan | 100 V vekselstrøm | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

b)

Hvis et produkt er beregnet til at fungere med en bestemt kombination af spænding/frekvens på et bestemt marked, der er anderledes end kombinationen af spænding/frekvens for det pågældende marked (f.eks. 230 volt (V), 60 hertz (Hz) i Nordamerika), skal enheden prøves ved fabrikantens nominelle kombination af spænding/frekvens for den pågældende enhed. Den anvendte spænding/frekvens skal indberettes.

Tabel 12

Krav til indgangseffekt for produkter med et vejledende nominelt strømforbrug, der er mindre end eller lig med 1 500 W

Marked

Spænding

Spændingstolerance

Maksimal samlet harmonisk forvrængning

Frekvens

Frekvenstolerance

Nordamerika, Taiwan

115 V vekselstrøm

+/– 1,0 %

2,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Europa, Australien, New Zealand

230 V vekselstrøm

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japan

100 V vekselstrøm

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

Tabel 13

Krav til indgangseffekt for produkter med et vejledende nominelt strømforbrug, der er større end eller lig med 1 500 W

| Marked | Spænding | Spændingstolerance | Maksimal samlet harmonisk forvrængning | Frekvens | Frekvenstolerance |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nordamerika, Taiwan | 115 V vekselstrøm | +/– 4,0 % | 5,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Europa, Australien, New Zealand | 230 V vekselstrøm | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japan | 100 V vekselstrøm | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

Marked

Spænding

Spændingstolerance

Maksimal samlet harmonisk forvrængning

Frekvens

Frekvenstolerance

Nordamerika, Taiwan

115 V vekselstrøm

+/– 4,0 %

5,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Europa, Australien, New Zealand

230 V vekselstrøm

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japan

100 V vekselstrøm

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

| 4.3. | Indgangseffekt med lavspændingsjævnstrøm:






  a) | Produkterne kan kun forsynes med strøm fra en lavspændingsjævnstrømskilde (f.eks. via et netværk eller en dataforbindelse), hvis jævnstrømskilden er den eneste acceptable strømkilde for produktet (dvs. at der ikke forefindes noget vekselstrømsstik eller en ekstern strømforsyning). |
| --- | --- | --- |

4.3.

Indgangseffekt med lavspændingsjævnstrøm:

a)

Produkterne kan kun forsynes med strøm fra en lavspændingsjævnstrømskilde (f.eks. via et netværk eller en dataforbindelse), hvis jævnstrømskilden er den eneste acceptable strømkilde for produktet (dvs. at der ikke forefindes noget vekselstrømsstik eller en ekstern strømforsyning).

| b) | Produkter, der forsynes med lavspændingsjævnstrøm, skal konfigureres med en vekselstrømskilde til jævnstrøm i forbindelse med prøvningen (f.eks. en USB-hub (universal serial bus) til vekselstrøm.
  Vekselstrømskilden til den jævnstrøm, der anvendes til prøvningen, skal registreres og indberettes for alle prøvninger. |
| --- | --- |

b)

Produkter, der forsynes med lavspændingsjævnstrøm, skal konfigureres med en vekselstrømskilde til jævnstrøm i forbindelse med prøvningen (f.eks. en USB-hub (universal serial bus) til vekselstrøm.

Vekselstrømskilden til den jævnstrøm, der anvendes til prøvningen, skal registreres og indberettes for alle prøvninger.

| c) | Strømforsyningen til prøvningsenheden skal omfatte følgende som målt i henhold til afsnit 5 i denne metode:






  1) | vekselstrømforbruget for lavspændingsjævnstrømskilden med prøvningsenheden som belastning (PL) |
| --- | --- | --- |

c)

Strømforsyningen til prøvningsenheden skal omfatte følgende som målt i henhold til afsnit 5 i denne metode:

1)

vekselstrømforbruget for lavspændingsjævnstrømskilden med prøvningsenheden som belastning (PL)

| 2) | vekselstrømforbruget for lavspændingsjævnstrømskilden uden belastning (PS). |
| --- | --- |

2)

vekselstrømforbruget for lavspændingsjævnstrømskilden uden belastning (PS).

| 4.4. | Omgivende temperatur: Den omgivende temperatur skal ligge inden for 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.4.

Omgivende temperatur: Den omgivende temperatur skal ligge inden for 23 °C ± 5 °C.

| 4.5. | Relativ fugtighed: Den relative fugtighed skal ligge mellem 10 % og 80 %. |
| --- | --- |

4.5.

Relativ fugtighed: Den relative fugtighed skal ligge mellem 10 % og 80 %.

| 4.6. | Strømmåler: Strømmåleren skal have følgende karakteristika:






  a) | Minimal frekvensrespons: 3,0 kHz |
| --- | --- | --- |

4.6.

Strømmåler: Strømmåleren skal have følgende karakteristika:

a)

Minimal frekvensrespons: 3,0 kHz

| b) | Minimumopløsning:






  1) | 0,01 W for målingsværdier under 10 W |
| --- | --- | --- |

b)

Minimumopløsning:

1)

0,01 W for målingsværdier under 10 W

| 2) | 0,1 W for målingsværdier fra 10 W til 100 W |
| --- | --- |

2)

0,1 W for målingsværdier fra 10 W til 100 W

| 3) | 1 W for målingsværdier fra 100 W til 1,5 kW |
| --- | --- |

3)

1 W for målingsværdier fra 100 W til 1,5 kW

| 4) | 10 W for målingsværdier over 1,5 kW. |
| --- | --- |

4)

10 W for målingsværdier over 1,5 kW.

| 5) | Målinger af akkumuleret energi skal have en opløsning, der generelt er i overensstemmelse med disse værdier, når den omregnes til gennemsnitseffekt. For akkumulerede energimålinger er godhedstallet for fastsættelse af den krævede nøjagtighed ikke gennemsnittet, men derimod den maksimale effektværdi i målingsperioden, da det er den maksimale værdi, der er afgørende for måleudstyret og opsætningen. |
| --- | --- |

5)

Målinger af akkumuleret energi skal have en opløsning, der generelt er i overensstemmelse med disse værdier, når den omregnes til gennemsnitseffekt. For akkumulerede energimålinger er godhedstallet for fastsættelse af den krævede nøjagtighed ikke gennemsnittet, men derimod den maksimale effektværdi i målingsperioden, da det er den maksimale værdi, der er afgørende for måleudstyret og opsætningen.

| 4.7. | Målingsusikkerhed (18):






  a) | Målinger, der er højere end eller lig med 0,5 W, skal have en usikkerhed på 2 % eller derover med et konfidensniveau på 95 %. |
| --- | --- | --- |

4.7.

Målingsusikkerhed (18):

a)

Målinger, der er højere end eller lig med 0,5 W, skal have en usikkerhed på 2 % eller derover med et konfidensniveau på 95 %.

| b) | Målinger, der er lavere end 0,5 W, skal have en usikkerhed på 0,02 W eller derover med et konfidensniveau på 95 %. |
| --- | --- |

b)

Målinger, der er lavere end 0,5 W, skal have en usikkerhed på 0,02 W eller derover med et konfidensniveau på 95 %.

| 4.8. | Tidsmåling: Tidsmålinger kan foretages med et standardstopur eller andre tidtagningsenheder med en nøjagtighed på mindst 1 sekund. |
| --- | --- |

4.8.

Tidsmåling: Tidsmålinger kan foretages med et standardstopur eller andre tidtagningsenheder med en nøjagtighed på mindst 1 sekund.

| 4.9. | Papirspecifikationer:






  a) | Produkter i standardformat skal prøves i overensstemmelse med tabel 14. |
| --- | --- | --- |

4.9.

Papirspecifikationer:

a)

Produkter i standardformat skal prøves i overensstemmelse med tabel 14.

| b) | Produkter i stort eller lille format eller endeløse baner skal prøves med alle kompatible papirstørrelser.

  Tabel 14


  Krav til papirstørrelse og vægt








  Marked | Papirstørrelse | Basisvægt
  (g/m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordamerika/Taiwan | 8,5′′ × 11′′ | 75 |
| Europa/Australien/New Zealand | A4 | 80 |
| Japan | A4 | 64 |

b)

Produkter i stort eller lille format eller endeløse baner skal prøves med alle kompatible papirstørrelser.

Tabel 14

Krav til papirstørrelse og vægt

Marked

Papirstørrelse

Basisvægt

(g/m2)

Nordamerika/Taiwan

8,5′′ × 11′′

75

Europa/Australien/New Zealand

A4

80

Japan

A4

64

5.   Måling af lavspændingsjævnstrømskilde for alle produkter

| 5.1. | Tilslut jævnstrømskilden til strømmåleren og den relevante vekselstrømforsyning som angivet i tabel 2. |
| --- | --- |

5.1.

Tilslut jævnstrømskilden til strømmåleren og den relevante vekselstrømforsyning som angivet i tabel 2.

| 5.2. | Kontrollér, at jævnstrømskilden er ubelastet. |
| --- | --- |

5.2.

Kontrollér, at jævnstrømskilden er ubelastet.

| 5.3. | Lad jævnstrømskilden stabilisere sig i mindst 30 minutter. |
| --- | --- |

5.3.

Lad jævnstrømskilden stabilisere sig i mindst 30 minutter.

| 5.4. | Mål og registrer den ubelastede jævnstrømskildes strømforbrug i henhold til IEC 62301 Ed. 1.0. |
| --- | --- |

5.4.

Mål og registrer den ubelastede jævnstrømskildes strømforbrug i henhold til IEC 62301 Ed. 1.0.

6.   Konfiguration af prøvningsenhed forud for prøvningen for alle produkter

6.1.   Generel konfiguration

| 6.1.1. | Produkthastighed for beregninger og rapportering: Produkthastigheden for alle beregninger og rapportering skal være den højeste hastighed, som fabrikanten angiver, i henhold til følgende kriterier, udtrykt i billeder pr. minut og afrundet til nærmeste heltal:






  a) | For produkter i standardstørrelse er udskrivning/kopiering/scanning af et enkelt A4-ark eller ark på 8,5′′ × 11′′ på den ene side på 1 minut lig med 1 billede pr. minut.
  Når enheden fungerer i duplextilstand, er udskrivning/kopiering/scanning af et enkelt A4-ark eller ark på 8,5′′ × 11′′ på den ene side på 1 minut lig med 2 billeder pr. minut. |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Produkthastighed for beregninger og rapportering: Produkthastigheden for alle beregninger og rapportering skal være den højeste hastighed, som fabrikanten angiver, i henhold til følgende kriterier, udtrykt i billeder pr. minut og afrundet til nærmeste heltal:

a)

For produkter i standardstørrelse er udskrivning/kopiering/scanning af et enkelt A4-ark eller ark på 8,5′′ × 11′′ på den ene side på 1 minut lig med 1 billede pr. minut.

Når enheden fungerer i duplextilstand, er udskrivning/kopiering/scanning af et enkelt A4-ark eller ark på 8,5′′ × 11′′ på den ene side på 1 minut lig med 2 billeder pr. minut.

| b) | For alle produkter skal produkthastigheden være baseret på:






  1) | fabrikantens angivelse af udskriftshastighed, medmindre produktet ikke kan udskrive, hvor man i stedet benytter |
| --- | --- | --- |

b)

For alle produkter skal produkthastigheden være baseret på:

1)

fabrikantens angivelse af udskriftshastighed, medmindre produktet ikke kan udskrive, hvor man i stedet benytter

| 2) | fabrikantens angivelse af kopieringshastighed, medmindre produktet ikke kan udskrive eller kopiere, hvor man i stedet benytter |
| --- | --- |

2)

fabrikantens angivelse af kopieringshastighed, medmindre produktet ikke kan udskrive eller kopiere, hvor man i stedet benytter

| 3) | fabrikantens angivelse af scanningshastighed. |
| --- | --- |

3)

fabrikantens angivelse af scanningshastighed.

| 4) | Når en fabrikant ønsker at mærke et produkt på et bestemt marked ved at benytte prøvningsresultater, som er anvendt til mærkning af produktet på andre markeder ved hjælp af andre papirstørrelser (f.eks. A4 i stedet for 8,5′′ × 11′′), og hvis de anførte maksimumhastigheder som fastsat i tabel 15 er anderledes ved frembringelse af billeder på forskellige papirstørrelser, benyttes den højeste hastighed.

  Tabel 15


  Beregning af produkthastighed for produkter i standardformat, lille og stort format, med undtagelse af frankeringsmaskiner








  Medieformat | Mediestørrelse | Produkthastighed, s
  (billeder pr. minut)

  hvor:


  sP er den maksimale påståede monokrome hastighed i billeder pr. minut ved behandling af det pågældende medie


  w er mediets bredde i meter (m)

  l er mediets længe i meter (m) |
| --- | --- | --- | --- |
| Standard | 8,5′′ × 11′′ | sP |
| A4 | sP |
| Lille | 4′′ × 6′′ | 0,25 × sP |
| A6 | 0,25 × sP |
| Mindre end A6 eller 4′′ × 6′′ | 16 × w × l × sP |
| Stort | A2 | 4 × sP |
| A0 | 16 × sP |

4)

Når en fabrikant ønsker at mærke et produkt på et bestemt marked ved at benytte prøvningsresultater, som er anvendt til mærkning af produktet på andre markeder ved hjælp af andre papirstørrelser (f.eks. A4 i stedet for 8,5′′ × 11′′), og hvis de anførte maksimumhastigheder som fastsat i tabel 15 er anderledes ved frembringelse af billeder på forskellige papirstørrelser, benyttes den højeste hastighed.

Tabel 15

Beregning af produkthastighed for produkter i standardformat, lille og stort format, med undtagelse af frankeringsmaskiner

Medieformat

Mediestørrelse

Produkthastighed, s

(billeder pr. minut)

hvor:

sP er den maksimale påståede monokrome hastighed i billeder pr. minut ved behandling af det pågældende medie

w er mediets bredde i meter (m)

l er mediets længe i meter (m)

Standard

8,5′′ × 11′′

sP

A4

sP

Lille

4′′ × 6′′

0,25 × sP

A6

0,25 × sP

Mindre end A6 eller 4′′ × 6′′

16 × w × l × sP

Stort

A2

4 × sP

A0

16 × sP

| c) | Ved produkter, der anvender endeløse baner, beregnes produkthastigheden i henhold til ligning 8.

  Ligning 8: Beregning af produkthastighed

  hvor:






  — | s er produkthastigheden i billeder pr. minut |
| --- | --- | --- |

c)

Ved produkter, der anvender endeløse baner, beregnes produkthastigheden i henhold til ligning 8.

Ligning 8: Beregning af produkthastighed

hvor:

—

s er produkthastigheden i billeder pr. minut

| — | w er mediets bredde i meter (m) |
| --- | --- |

—

w er mediets bredde i meter (m)

| — | sL er den maksimale angivne monokrome hastighed i meter pr. minut. |
| --- | --- |

—

sL er den maksimale angivne monokrome hastighed i meter pr. minut.

| d) | For frankeringsmaskiner skal produkthastigheden angives i antal postenheder pr. minut. |
| --- | --- |

d)

For frankeringsmaskiner skal produkthastigheden angives i antal postenheder pr. minut.

| e) | Produkthastigheden, der anvendes til alle beregninger og mærkning som beregnet ovenfor, er muligvis ikke den samme som den produkthastighed, der anvendes til prøvning. |
| --- | --- |

e)

Produkthastigheden, der anvendes til alle beregninger og mærkning som beregnet ovenfor, er muligvis ikke den samme som den produkthastighed, der anvendes til prøvning.

| 6.1.2. | Farve: Produkter til farvegengivelse skal prøves ved hjælp af monokrome (sorte) billeder.






  a) | For produkter, der ikke indeholder sort blæk, anvendes en sammensat sort farve.
  Netværksforbindelser: Produkter, der kan tilsluttes netværk, når de leveres, skal tilsluttes et netværk. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Farve: Produkter til farvegengivelse skal prøves ved hjælp af monokrome (sorte) billeder.

a)

For produkter, der ikke indeholder sort blæk, anvendes en sammensat sort farve.

Netværksforbindelser: Produkter, der kan tilsluttes netværk, når de leveres, skal tilsluttes et netværk.

| b) | Produkter skal kun være tilsluttet et enkelt netværk eller en enkelt dataforbindelse i prøvningens varighed.
  Kun én computer må være tilsluttet prøvningsenheden, enten direkte eller via et netværk. |
| --- | --- |

b)

Produkter skal kun være tilsluttet et enkelt netværk eller en enkelt dataforbindelse i prøvningens varighed.

Kun én computer må være tilsluttet prøvningsenheden, enten direkte eller via et netværk.

| c) | Typen af netværksforbindelse afhænger af prøvningsenhedens egenskaber og skal være den hurtigste forbindelse på listen i tabel 16, der er tilgængelig på enheden ved levering.

  Tabel 16


  Netværks- eller dataforbindelser til brug i prøvningen







  Rækkefølge til brug ved prøvningen (hvis de findes på prøvningsenheden) | Forbindelser for alle produkter |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ethernet – 1 Gb/s |
| 2 | Ethernet – 100/10 Mb/s |
| 3 | USB 3.x |
| 4 | USB 2.x |
| 5 | USB 1.x |
| 6 | RS232 |
| 7 | IEEE 1284 (19) |
| 8 | Wi-Fi |
| 9 | Andre kablede forbindelser — prioriteringsrækkefølge fra højeste til laveste hastighed |
| 10 | Andre trådløse forbindelser — prioriteringsrækkefølge fra højeste til laveste hastighed |
| 11 | Hvis ingen af ovenstående forefindes, foretages prøvningen med den forbindelse, der findes på enheden (eller ingen) |

c)

Typen af netværksforbindelse afhænger af prøvningsenhedens egenskaber og skal være den hurtigste forbindelse på listen i tabel 16, der er tilgængelig på enheden ved levering.

Tabel 16

Netværks- eller dataforbindelser til brug i prøvningen

Rækkefølge til brug ved prøvningen (hvis de findes på prøvningsenheden)

Forbindelser for alle produkter

1

Ethernet – 1 Gb/s

2

Ethernet – 100/10 Mb/s

3

USB 3.x

4

USB 2.x

5

USB 1.x

6

RS232

7

IEEE 1284 (19)

8

Wi-Fi

9

Andre kablede forbindelser — prioriteringsrækkefølge fra højeste til laveste hastighed

10

Andre trådløse forbindelser — prioriteringsrækkefølge fra højeste til laveste hastighed

11

Hvis ingen af ovenstående forefindes, foretages prøvningen med den forbindelse, der findes på enheden (eller ingen)

| d) | Produkter, der er tilsluttet Ethernet i henhold til afsnit 6.1.2, litra c), ovenfor, og som understøtter Energy Efficient Ethernet (IEEE-standard 802.3az) (20), skal være tilsluttet en netværksswitch eller router, som ligeledes understøtter Energy Efficient Ethernet i prøvningens varighed. |
| --- | --- |

d)

Produkter, der er tilsluttet Ethernet i henhold til afsnit 6.1.2, litra c), ovenfor, og som understøtter Energy Efficient Ethernet (IEEE-standard 802.3az) (20), skal være tilsluttet en netværksswitch eller router, som ligeledes understøtter Energy Efficient Ethernet i prøvningens varighed.

| e) | I alle tilfælde skal den type af forbindelse, der anvendes under prøvningen, indberettes.
  Service-/vedligeholdelsestilstande: Prøvningsenheder må aldrig være i service-/vedligeholdelsestilstand, herunder farvekalibrering, under prøvningen. |
| --- | --- |

e)

I alle tilfælde skal den type af forbindelse, der anvendes under prøvningen, indberettes.

Service-/vedligeholdelsestilstande: Prøvningsenheder må aldrig være i service-/vedligeholdelsestilstand, herunder farvekalibrering, under prøvningen.

| f) | Service-/vedligeholdelsestilstande skal deaktiveres inden prøvningen. |
| --- | --- |

f)

Service-/vedligeholdelsestilstande skal deaktiveres inden prøvningen.

| g) | Fabrikanterne skal fremlægge instruktioner om, hvordan service-/vedligeholdelsestilstande deaktiveres, hvis disse oplysninger ikke findes i den produktdokumentation, der leveres sammen med prøvningsenheden, eller som ikke er umiddelbart tilgængelige på nettet. |
| --- | --- |

g)

Fabrikanterne skal fremlægge instruktioner om, hvordan service-/vedligeholdelsestilstande deaktiveres, hvis disse oplysninger ikke findes i den produktdokumentation, der leveres sammen med prøvningsenheden, eller som ikke er umiddelbart tilgængelige på nettet.

| h) | Hvis service-/vedligeholdelsestilstande ikke kan deaktiveres, og der indtræffer en service-/vedligeholdelsestilstand under en anden opgave end den første opgave, kan resultaterne af opgaven med service-/vedligeholdelsestilstanden erstattes med resultaterne af en erstatningsopgave. I dette tilfælde skal erstatningsopgaven indsættes i prøvningsproceduren umiddelbart efter opgave 4, og medtagelsen af erstatningsopgaven skal indberettes. Hver opgaveperiode skal være 15 minutter. |
| --- | --- |

h)

Hvis service-/vedligeholdelsestilstande ikke kan deaktiveres, og der indtræffer en service-/vedligeholdelsestilstand under en anden opgave end den første opgave, kan resultaterne af opgaven med service-/vedligeholdelsestilstanden erstattes med resultaterne af en erstatningsopgave. I dette tilfælde skal erstatningsopgaven indsættes i prøvningsproceduren umiddelbart efter opgave 4, og medtagelsen af erstatningsopgaven skal indberettes. Hver opgaveperiode skal være 15 minutter.

6.2.   Konfiguration af telefaxmaskiner

Alle telefaxmaskiner og multifunktionsenheder med faxfunktion, der tilsluttes en telefonlinje, skal være tilsluttet en telefonlinje under prøvningen ud over den netværksforbindelse, der angives i tabel 16, hvis prøvningsenheden har en netværksfunktion.

| a) | Hvis der ikke er adgang til en fungerende telefonlinje, kan en linjesimulator anvendes i stedet. |
| --- | --- |

a)

Hvis der ikke er adgang til en fungerende telefonlinje, kan en linjesimulator anvendes i stedet.

| b) | Kun telefaxmaskiner skal prøves med faxfunktionen. |
| --- | --- |

b)

Kun telefaxmaskiner skal prøves med faxfunktionen.

Telefaxmaskiner skal prøves med et billede pr. opgave.

6.3.   Konfiguration af digitale duplikeringsmaskiner

Med undtagelse af nedenstående skal digitale duplikeringsmaskiner konfigureres og prøves som printere, kopimaskiner eller multifunktionsenheder, afhængigt af deres funktioner ved levering.

| a) | Digitale duplikeringsmaskiner skal prøves ved den maksimale anførte hastighed, som også er den hastighed, der skal bruges til at fastlægge opgavestørrelsen til ydelsesprøvningen, ikke standardhastigheden ved levering, hvis disse to er forskellige. |
| --- | --- |

a)

Digitale duplikeringsmaskiner skal prøves ved den maksimale anførte hastighed, som også er den hastighed, der skal bruges til at fastlægge opgavestørrelsen til ydelsesprøvningen, ikke standardhastigheden ved levering, hvis disse to er forskellige.

| b) | For digitale duplikeringsmaskiner skal der kun være ét originalbillede. |
| --- | --- |

b)

For digitale duplikeringsmaskiner skal der kun være ét originalbillede.

7.   Initialisering af prøvningsenhed forud for prøvningen for alle produkter

Generel initialisering

Inden prøvningen indledes, skal prøvningsenheden initialiseres på følgende måde:

| a) | Prøvningsenheden indstilles i henhold til instrukserne i fabrikantens vejledning eller dokumentation.






  1) | Tilbehør såsom papirbakker, der leveres med basisproduktet, og som slutbrugeren skal installere eller tilslutte, skal være installeret som planlagt for produktmodellen. Papir skal anbringes i alle papirholdere, der er beregnet til at indeholde det papir, der angives til prøvningen, og prøvningsenheden skal hente papir fra standardpapirbakken i henhold til papirbakkeindstillingerne ved levering. |
| --- | --- | --- |

a)

Prøvningsenheden indstilles i henhold til instrukserne i fabrikantens vejledning eller dokumentation.

1)

Tilbehør såsom papirbakker, der leveres med basisproduktet, og som slutbrugeren skal installere eller tilslutte, skal være installeret som planlagt for produktmodellen. Papir skal anbringes i alle papirholdere, der er beregnet til at indeholde det papir, der angives til prøvningen, og prøvningsenheden skal hente papir fra standardpapirbakken i henhold til papirbakkeindstillingerne ved levering.

| 2) | Hvis produktet er tilsluttet en computer under prøvningen, enten direkte eller via et netværk, skal computeren køre den nyeste version af fabrikantens standarddriver, der er tilgængelig på tidspunktet for prøvningen, med indstillinger, der svarer til standardindstillingerne ved levering, medmindre andet angives i denne prøvningsmetode. Den anvendte printerdriverversion ved prøvningen skal registreres.






  i) | Hvis en indstilling ikke har nogen standard og ikke er defineret i denne prøvningsmetode, vælges indstillingen af den person, der udfører prøvningen, og registreres. |
| --- | --- | --- |

2)

Hvis produktet er tilsluttet en computer under prøvningen, enten direkte eller via et netværk, skal computeren køre den nyeste version af fabrikantens standarddriver, der er tilgængelig på tidspunktet for prøvningen, med indstillinger, der svarer til standardindstillingerne ved levering, medmindre andet angives i denne prøvningsmetode. Den anvendte printerdriverversion ved prøvningen skal registreres.

i)

Hvis en indstilling ikke har nogen standard og ikke er defineret i denne prøvningsmetode, vælges indstillingen af den person, der udfører prøvningen, og registreres.

| ii) | Når enheden tilsluttes et netværk, og der er tilsluttet flere computere til netværket, gælder indstillingerne for printerdriver kun den computer, der sender udskriftsopgaver til prøvningsenheden. |
| --- | --- |

ii)

Når enheden tilsluttes et netværk, og der er tilsluttet flere computere til netværket, gælder indstillingerne for printerdriver kun den computer, der sender udskriftsopgaver til prøvningsenheden.

| 3) | For produkter, der er beregnet til at fungere med batteristrøm, når de ikke er tilsluttet en strømkilde, skal batteriet fjernes ved alle prøvninger. Ved prøvningsenheder, hvor drift uden batteri ikke er en understøttet konfiguration, skal prøvningen foretages med fuldt opladede batteripakker installeret, og denne konfiguration skal indberettes i prøvningsresultaterne. Det sikres, at batteriet er fuldt opladet, på følgende måde:






  i) | For prøvningsenheder, der har en indikator, der viser, at batteriet er fuldt opladet, fortsættes opladningen yderligere 5 timer, efter at indikatoren viser, at batteriet er fuldt opladet. |
| --- | --- | --- |

3)

For produkter, der er beregnet til at fungere med batteristrøm, når de ikke er tilsluttet en strømkilde, skal batteriet fjernes ved alle prøvninger. Ved prøvningsenheder, hvor drift uden batteri ikke er en understøttet konfiguration, skal prøvningen foretages med fuldt opladede batteripakker installeret, og denne konfiguration skal indberettes i prøvningsresultaterne. Det sikres, at batteriet er fuldt opladet, på følgende måde:

i)

For prøvningsenheder, der har en indikator, der viser, at batteriet er fuldt opladet, fortsættes opladningen yderligere 5 timer, efter at indikatoren viser, at batteriet er fuldt opladet.

| ii) | Hvis der ikke er nogen opladningsindikator, men fabrikantens vejledning indeholder en skøn over, hvornår opladningen af dette batteri eller denne batterikapacitet vil være afsluttet, fortsættes opladningen yderligere 5 timer efter fabrikantens angivelse. |
| --- | --- |

ii)

Hvis der ikke er nogen opladningsindikator, men fabrikantens vejledning indeholder en skøn over, hvornår opladningen af dette batteri eller denne batterikapacitet vil være afsluttet, fortsættes opladningen yderligere 5 timer efter fabrikantens angivelse.

| iii) | Hvis der ikke forefindes nogen indikator og intet tidsestimat i vejledningen, skal varigheden være 24 timer. |
| --- | --- |

iii)

Hvis der ikke forefindes nogen indikator og intet tidsestimat i vejledningen, skal varigheden være 24 timer.

| b) | Tilslut prøvningsenheden til strømkilden. |
| --- | --- |

b)

Tilslut prøvningsenheden til strømkilden.

| c) | Tænd for prøvningsenheden, og foretag den indledende systemkonfiguration i henhold til vejledningen. Kontrollér, at standardforsinkelserne er konfigureret i henhold til produktspecifikationerne og/eller fabrikantens anbefalinger.






  1) | Produkthastighed ved prøvning: Produktet skal prøves med hastighedsindstillingerne i dets standardkonfiguration ved levering. |
| --- | --- | --- |

c)

Tænd for prøvningsenheden, og foretag den indledende systemkonfiguration i henhold til vejledningen. Kontrollér, at standardforsinkelserne er konfigureret i henhold til produktspecifikationerne og/eller fabrikantens anbefalinger.

1)

Produkthastighed ved prøvning: Produktet skal prøves med hastighedsindstillingerne i dets standardkonfiguration ved levering.

| 2) | Automatisk slukning af TEC-produkter: Hvis en printer, en digital duplikeringsmaskine, en telefaxmaskine eller en multifunktionsenhed med udskriftsfunktion har en automatisk slukningsfunktion, og denne er aktiveret ved levering, skal den deaktiveres inden prøvningen. |
| --- | --- |

2)

Automatisk slukning af TEC-produkter: Hvis en printer, en digital duplikeringsmaskine, en telefaxmaskine eller en multifunktionsenhed med udskriftsfunktion har en automatisk slukningsfunktion, og denne er aktiveret ved levering, skal den deaktiveres inden prøvningen.

| 3) | Automatisk sluk for Auto-off- for OM-produkter: Hvis et produkt har en autosluk-tilstand aktiveret ved levering, skal den forblive aktiveret gennem hele prøvningens varighed. |
| --- | --- |

3)

Automatisk sluk for Auto-off- for OM-produkter: Hvis et produkt har en autosluk-tilstand aktiveret ved levering, skal den forblive aktiveret gennem hele prøvningens varighed.

| d) | Brugerstyrede funktioner til bekæmpelse af fugtighed skal være slukket eller deaktiveret gennem hele prøvningens varighed. |
| --- | --- |

d)

Brugerstyrede funktioner til bekæmpelse af fugtighed skal være slukket eller deaktiveret gennem hele prøvningens varighed.

| e) | Klargøring: Sæt prøvningsenheden i slukket tilstand, og lad derefter prøvningsenheden være i 15 minutter.






  1) | For EP-TEC-produkter skal prøvningsenheden være i slukket tilstand i yderligere 105 minutter, i alt mindst 120 minutter (2 timer). |
| --- | --- | --- |

e)

Klargøring: Sæt prøvningsenheden i slukket tilstand, og lad derefter prøvningsenheden være i 15 minutter.

1)

For EP-TEC-produkter skal prøvningsenheden være i slukket tilstand i yderligere 105 minutter, i alt mindst 120 minutter (2 timer).

| 2) | Klargøring er kun et krav inden påbegyndelsen af den første prøvning af hver prøvningsenhed. |
| --- | --- |

2)

Klargøring er kun et krav inden påbegyndelsen af den første prøvning af hver prøvningsenhed.

8.   Prøvningsprocedure for typisk energiforbrug (TEC)

8.1.   Opgavestruktur

| 8.1.1. | Opgaver pr. dag: Antal opgaver pr. dag (NJOBS) angives i tabel 17.

  Tabel 17


  Antal opgaver pr. dag (NJOBS)







  Monokrom produkthastighed,
  (billeder pr. minut) | Opgaver pr. dag
  (NJOBS) |
| --- | --- | --- |
| s ≤ 8 | 8 |
| 8 < s < 32 | s |
| s ≥ 32 | 32 |

8.1.1.

Opgaver pr. dag: Antal opgaver pr. dag (NJOBS) angives i tabel 17.

Tabel 17

Antal opgaver pr. dag (NJOBS)

Monokrom produkthastighed,

(billeder pr. minut)

Opgaver pr. dag

(NJOBS)

s ≤ 8

8

8 < s < 32

s

s ≥ 32

32

| 8.1.2. | Billeder pr. opgave: Undtagen for telefaxmaskiner skal antal billeder beregnes i henhold til nedenstående ligning 9. For at gøre det lettere indeholder tabel 21 sidst i dette dokument beregningen af det resulterende antal billeder pr. opgave for alle produkthastigheder i hele tal op til 100 billeder pr. minut.

  Ligning 9: Beregning af antal billeder pr. opgave








  NIMAGES
  = | 1 | s < 4
  s ≥ 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| |

8.1.2.

Billeder pr. opgave: Undtagen for telefaxmaskiner skal antal billeder beregnes i henhold til nedenstående ligning 9. For at gøre det lettere indeholder tabel 21 sidst i dette dokument beregningen af det resulterende antal billeder pr. opgave for alle produkthastigheder i hele tal op til 100 billeder pr. minut.

Ligning 9: Beregning af antal billeder pr. opgave

NIMAGES
  =

1

s < 4

s ≥ 4

Formula

hvor:

| — | NIMAGES er antal billeder pr. opgave, afrundet nedad (trunkeret) til nærmeste hele tal |
| --- | --- |

—

NIMAGES er antal billeder pr. opgave, afrundet nedad (trunkeret) til nærmeste hele tal

| — | s er den indberettede (monokrome) maksimumhastighed i billeder pr. minut som beregnet i afsnit 6.1 i denne prøvningsprocedure |
| --- | --- |

—

s er den indberettede (monokrome) maksimumhastighed i billeder pr. minut som beregnet i afsnit 6.1 i denne prøvningsprocedure

| — | NJOBS er antal opgaver pr. dag som beregnet i henhold til tabel 17.
  Prøvningsbillede: Prøvningsmønster A fra Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO)/IEC-standard 10561:1999 anvendes som originalbillede til alle prøvninger.






  a) | Prøvningsbillederne skal gengives i punktstørrelse 10 i en Courier-skrifttype med fast bredde (eller nærmeste tilsvarende). |
| --- | --- | --- |

—

NJOBS er antal opgaver pr. dag som beregnet i henhold til tabel 17.

Prøvningsbillede: Prøvningsmønster A fra Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO)/IEC-standard 10561:1999 anvendes som originalbillede til alle prøvninger.

a)

Prøvningsbillederne skal gengives i punktstørrelse 10 i en Courier-skrifttype med fast bredde (eller nærmeste tilsvarende).

| b) | Særlige tyske tegn behøver ikke blive gengivet, hvis produktet er ude af stand til at gengive tyske tegn.
  Udskriftsopgaver: Udskriftsopgaverne til prøvningen skal sendes over den netværksforbindelse, der angives i tabel 16 umiddelbart efter udskrivning af de enkelte opgaver. |
| --- | --- |

b)

Særlige tyske tegn behøver ikke blive gengivet, hvis produktet er ude af stand til at gengive tyske tegn.

Udskriftsopgaver: Udskriftsopgaverne til prøvningen skal sendes over den netværksforbindelse, der angives i tabel 16 umiddelbart efter udskrivning af de enkelte opgaver.

| c) | De enkelte billeder i en udskriftsopgave skal sendes separat (dvs. alle billeder kan være en del af samme dokument), men må ikke angives i dokumentet som flere eksemplarer af et enkelt originalbillede (medmindre produktet er en digital duplikeringsmaskine). |
| --- | --- |

c)

De enkelte billeder i en udskriftsopgave skal sendes separat (dvs. alle billeder kan være en del af samme dokument), men må ikke angives i dokumentet som flere eksemplarer af et enkelt originalbillede (medmindre produktet er en digital duplikeringsmaskine).

| d) | For printere og multifunktionsenheder, der kan fortolke et sidebeskrivelsessprog (PDL) (f.eks. Printer Command Language PCL, Postscript), skal billederne sendes til produktet i et PDL.
  Kopieringsopgaver: |
| --- | --- |

d)

For printere og multifunktionsenheder, der kan fortolke et sidebeskrivelsessprog (PDL) (f.eks. Printer Command Language PCL, Postscript), skal billederne sendes til produktet i et PDL.

Kopieringsopgaver:

| e) | For kopimaskiner med en hastighed, der er mindre end eller lig med 20 billeder pr. minut, skal der være én original pr. indlæst billede. |
| --- | --- |

e)

For kopimaskiner med en hastighed, der er mindre end eller lig med 20 billeder pr. minut, skal der være én original pr. indlæst billede.

| f) | For kopimaskiner med en hastighed på mere end 20 billeder pr. minut er det muligvis ikke muligt at nå det krævede antal originalbilleder (på grund af begrænsninger på fødningskapaciteten for dokumenterne). I dette tilfælde er det tilladt at tage flere kopier af hver original, og antallet af originaler skal være større end eller lig med 10.

  Eksempel: For en enhed til 50 billeder pr. minut, der kræver 39 billeder pr. opgave, kan prøvningen foretages med fire kopier af 10 originaler eller tre kopier af 13 originaler. |
| --- | --- |

f)

For kopimaskiner med en hastighed på mere end 20 billeder pr. minut er det muligvis ikke muligt at nå det krævede antal originalbilleder (på grund af begrænsninger på fødningskapaciteten for dokumenterne). I dette tilfælde er det tilladt at tage flere kopier af hver original, og antallet af originaler skal være større end eller lig med 10.

Eksempel: For en enhed til 50 billeder pr. minut, der kræver 39 billeder pr. opgave, kan prøvningen foretages med fire kopier af 10 originaler eller tre kopier af 13 originaler.

| g) | Originaler kan placeres i arkføderen, inden prøvningen påbegyndes.
  Produkter uden en arkføder kan producere alle billederne med udgangspunkt i en enkelt original, der placeres på valsen.
  Faxopgaver: Faxopgaver skal sendes via den tilsluttede telefonlinje eller linjesimulator, umiddelbart inden de enkelte opgaver påbegyndes. |
| --- | --- |

g)

Originaler kan placeres i arkføderen, inden prøvningen påbegyndes.

Produkter uden en arkføder kan producere alle billederne med udgangspunkt i en enkelt original, der placeres på valsen.

Faxopgaver: Faxopgaver skal sendes via den tilsluttede telefonlinje eller linjesimulator, umiddelbart inden de enkelte opgaver påbegyndes.

8.2.   Målingsprocedurer

Målingen af TEC skal foretages i overensstemmelse med tabel 18 for printere, telefaxmaskiner, digitale duplikatorer med udskriftsfunktion og multifunktionsenheder med udskriftsfunktion og tabel 19 for kopimaskiner, digitale duplikatorer uden udskriftsfunktion og multifunktionsenheder uden udskriftsfunktion i henhold til følgende bestemmelser:

| a) | Papir: Der skal være tilstrækkeligt med papir i prøvningsenheden til at udføre de anførte udskrifts- eller kopieringsopgaver. |
| --- | --- |

a)

Papir: Der skal være tilstrækkeligt med papir i prøvningsenheden til at udføre de anførte udskrifts- eller kopieringsopgaver.

| b) | Duplex: Produkter skal prøves i simplextilstand, medmindre hastigheden i duplextilstand er større end hastigheden i simplextilstand, hvor prøvningen skal foretages i duplextilstand. I alle tilfælde skal den tilstand, hvor enheden blev prøvet, og den anvendte udskriftshastighed dokumenteres. Originaler til kopiering skal være simplexbilleder. |
| --- | --- |

b)

Duplex: Produkter skal prøves i simplextilstand, medmindre hastigheden i duplextilstand er større end hastigheden i simplextilstand, hvor prøvningen skal foretages i duplextilstand. I alle tilfælde skal den tilstand, hvor enheden blev prøvet, og den anvendte udskriftshastighed dokumenteres. Originaler til kopiering skal være simplexbilleder.

| c) | Energimålingsmetode: Alle målinger skal registreres som akkumuleret energi over tid, i Wh. Alle tidsrum skal registreres i minutter.
  Henvisninger til »nulstilling af måler« kan opnås ved at registrere det akkumulerede energiforbrug på det pågældende tidspunkt frem for at nulstille måleren fysisk.

  Tabel 18


  TEC-prøvningsprocedure for printere, telefaxmaskiner, digitale duplikeringsmaskiner med printerfunktion og MFD'er med printerfunktion











  Trin | Oprinde-lig tilstand | Foranstaltning | Registrering (ved afslutningen af det pågældende trin) | Måleenhed | Eventuelle målte tilstande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Slukket | Forbind prøvningsenheden til måleren. Det sikres, at enheden er tilsluttet strøm og i slukket tilstand. Måleren nulstilles. Energien måles i 5 minutter eller derover. Både energi og tid registreres. | Energi i slukket tilstand | Watt-timer (Wh) | Slukket |
| Prøvningsintervals længde | Minutter (min) |
| 2 | Slukket | Tænd enheden. Vent, indtil enheden viser, at den er i klar-tilstand. | — | — | — |
| 3 | Klar | Udskriv en opgave bestående af mindst et outputbillede, men ikke mere end en enkelt opgave i henhold til tabel 21. Mål og registrer hvor lang tid, der går, før det første ark forlader enheden. | Aktiv0-tid | Minutter (min) | — |
| 4 | Klar (eller andet) | Vent, indtil måleren viser, at enheden er i endelig dvaletilstand eller det tidsrum, som fabrikanten har angivet. | — | — | — |
| 5 | Dvale | Nulstil måleren, mål energi og tid over 1 time. Registrer energi og tid. | Dvaleenergi ESLEEP | Watt-timer (Wh) | Dvale |
| Dvaletid,

  tSLEEP


  (≤ 1 time) | Minutter (min) |
| 6 | Dvale | Nulstil måleapparatet og timeren. Udskriv en opgave (beregnet ovenfor). Mål energi og tid. Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Mål energi over 15 minutter fra opgavestart. Opgaven skal afsluttes efter senest 15 minutter. | Opgave1-energi,

  EJOB1 | Watt-timer (Wh) | Genstart, aktiv, klar, dvale |
| Aktiv1-tid | Minutter (min) |
| 7 | Klar (eller andet) | Gentag trin 6. | Opgave2-energi,

  EJOB2 | Watt-timer (Wh) | Samme som ovenfor |
| Aktiv2-tid | Minutter (min) |
| 8 | Klar (eller andet) | Gentag trin 6 (uden måling af aktiv tid). | Opgave3-energi,

  EJOB3 | Watt-timer (Wh) | Samme som ovenfor |
| 9 | Klar (eller andet) | Gentag trin 6 (uden måling af aktiv tid). | Opgave4-energi,

  EJOB4 | Watt-timer (Wh) | Samme som ovenfor |
| 10 | Klar (eller andet) | Nulstil måleapparatet og timeren. Mål energi og tid, indtil måler og/eller enhed viser, at enheden er i dvaletilstand eller den endelige dvaletilstand for enheder med flere dvaletilstande eller eventuelt det tidsrum, som fabrikanten har angivet. Registrer energi og tid. | Endelig energi,

  EFINAL | Watt-timer (Wh) | Klar, dvale |
| Endelig tid,

  tFINAL | Minutter (min) |
| Bemærkninger: Trin 4 og 10: For enheder, der ikke angiver, hvornår de er i endelig dvaletilstand, skal fabrikanterne angive tidsrummet indtil endelig dvaletilstand af hensyn til prøvning. |

c)

Energimålingsmetode: Alle målinger skal registreres som akkumuleret energi over tid, i Wh. Alle tidsrum skal registreres i minutter.

Henvisninger til »nulstilling af måler« kan opnås ved at registrere det akkumulerede energiforbrug på det pågældende tidspunkt frem for at nulstille måleren fysisk.

Tabel 18

TEC-prøvningsprocedure for printere, telefaxmaskiner, digitale duplikeringsmaskiner med printerfunktion og MFD'er med printerfunktion

Trin

Oprinde-lig tilstand

Foranstaltning

Registrering (ved afslutningen af det pågældende trin)

Måleenhed

Eventuelle målte tilstande

1

Slukket

Forbind prøvningsenheden til måleren. Det sikres, at enheden er tilsluttet strøm og i slukket tilstand. Måleren nulstilles. Energien måles i 5 minutter eller derover. Både energi og tid registreres.

Energi i slukket tilstand

Watt-timer (Wh)

Slukket

Prøvningsintervals længde

Minutter (min)

2

Slukket

Tænd enheden. Vent, indtil enheden viser, at den er i klar-tilstand.

—

—

—

3

Klar

Udskriv en opgave bestående af mindst et outputbillede, men ikke mere end en enkelt opgave i henhold til tabel 21. Mål og registrer hvor lang tid, der går, før det første ark forlader enheden.

Aktiv0-tid

Minutter (min)

—

4

Klar (eller andet)

Vent, indtil måleren viser, at enheden er i endelig dvaletilstand eller det tidsrum, som fabrikanten har angivet.

—

—

—

5

Dvale

Nulstil måleren, mål energi og tid over 1 time. Registrer energi og tid.

Dvaleenergi ESLEEP

Watt-timer (Wh)

Dvale

Dvaletid,

tSLEEP

(≤ 1 time)

Minutter (min)

6

Dvale

Nulstil måleapparatet og timeren. Udskriv en opgave (beregnet ovenfor). Mål energi og tid. Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Mål energi over 15 minutter fra opgavestart. Opgaven skal afsluttes efter senest 15 minutter.

Opgave1-energi,

EJOB1

Watt-timer (Wh)

Genstart, aktiv, klar, dvale

Aktiv1-tid

Minutter (min)

7

Klar (eller andet)

Gentag trin 6.

Opgave2-energi,

EJOB2

Watt-timer (Wh)

Samme som ovenfor

Aktiv2-tid

Minutter (min)

8

Klar (eller andet)

Gentag trin 6 (uden måling af aktiv tid).

Opgave3-energi,

EJOB3

Watt-timer (Wh)

Samme som ovenfor

9

Klar (eller andet)

Gentag trin 6 (uden måling af aktiv tid).

Opgave4-energi,

EJOB4

Watt-timer (Wh)

Samme som ovenfor

10

Klar (eller andet)

Nulstil måleapparatet og timeren. Mål energi og tid, indtil måler og/eller enhed viser, at enheden er i dvaletilstand eller den endelige dvaletilstand for enheder med flere dvaletilstande eller eventuelt det tidsrum, som fabrikanten har angivet. Registrer energi og tid.

Endelig energi,

EFINAL

Watt-timer (Wh)

Klar, dvale

Endelig tid,

tFINAL

Minutter (min)

Bemærkninger: Trin 4 og 10: For enheder, der ikke angiver, hvornår de er i endelig dvaletilstand, skal fabrikanterne angive tidsrummet indtil endelig dvaletilstand af hensyn til prøvning.

Tabel 19

TEC-prøvningsprocedure for printere, telefaxmaskiner, digitale duplikeringsmaskiner uden udskriftsfunktion og MFD'er uden udskriftsfunktion

| Trin | Oprindelig tilstand | Foranstaltning | Optegnelse | Måleenhed | Eventuelle målte tilstande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Slukket | Forbind prøvningsenheden til måleren. Det sikres, at enheden er tilsluttet strøm og i slukket tilstand. Måleren nulstilles. Energien måles i 5 minutter eller derover. Både energi og tid registreres. | Energi i slukket tilstand | Watt-timer (Wh) | Slukket |
| Prøvningsintervals længde | Minutter (min) |
| 2 | Slukket | Tænd enheden. Vent, indtil enheden er i klar-tilstand. | — | — | — |
| 3 | Klar | Kopiér en opgave med mindst ét billede, men ikke mere end en enkelt opgave pr. opgavetabel. Registrer hvor lang tid der går, før enheden afslutter første ark. | Aktiv0-tid | Minutter (min) | — |
| 4 | Klar (eller andet) | Vent, indtil måleren viser, at enheden er i endelig dvaletilstand eller det tidsrum, som fabrikanten har angivet. | — | — | — |
| 5 | Dvale | Nulstil måleren, mål energi og tid over 1 time eller indtil enheden er i auto-sluk-tilstand. Registrer energi og tid. | Energi i dvaletilstand | Watt-timer (Wh) | Dvale |
| Dvaletid
  (≤ 1 time) | Minutter (min) |
| 6 | Dvale | Nulstil måleapparatet og timeren. Kopiér en opgave (beregnet ovenfor). Mål og registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Mål energi over 15 minutter fra opgavestart. Opgaven skal afsluttes efter senest 15 minutter. | Opgave1-energi,

  EJOB1 | Watt-timer (Wh) | Genstart, aktiv, klar, dvale, auto-sluk |
| Aktiv1-tid | Minutter (min) |
| 7 | Klar (eller andet) | Gentag trin 6. | Opgave2-energi,

  EJOB2 | Watt-timer (Wh) | Samme som ovenfor |
| Aktiv2-tid | Minutter (min) |
| 8 | Klar (eller andet) | Gentag trin 6 (uden måling af aktiv tid). | Opgave3-energi,

  EJOB3 | Watt-timer (Wh) | Samme som ovenfor |
| 9 | Klar (eller andet) | Gentag trin 6 (uden måling af aktiv tid). | Opgave4-energi,

  EJOB4 | Watt-timer (Wh) | Samme som ovenfor |
| 10 | Klar (eller andet) | Nulstil måleapparatet og timeren. Mål energi og tid, indtil måleren og/eller enheden viser, at enheden er i auto-sluk-tilstand, eller det tidsrum, som fabrikanten har angivet. Registrer energi og tid. Hvis enheden begyndte dette trin i auto-sluk-tilstand, rapporteres både energi- og tidsværdier som nul. | Endelig energi,

  EFINAL | Watt-timer (Wh) | Klar, dvale |
| Endelig tid,

  tFINAL | Minutter (min) |
| 11 | Auto-sluk | Måleren nulstilles. Energien måles i 5 minutter eller derover. Både energi og tid registreres. | Auto-sluk-energi

  EAUTO | Watt-timer (Wh) | Dvale,
  auto-sluk |
| Auto-sluk-tid,

  tAUTO | Minutter (min) |
| Bemærkninger: Trin 4 og 10: For enheder, der ikke angiver, hvornår de er i endelig dvaletilstand, skal fabrikanterne angive tidsrummet indtil endelig dvaletilstand af hensyn til prøvning. |

Trin

Oprindelig tilstand

Foranstaltning

Optegnelse

Måleenhed

Eventuelle målte tilstande

1

Slukket

Forbind prøvningsenheden til måleren. Det sikres, at enheden er tilsluttet strøm og i slukket tilstand. Måleren nulstilles. Energien måles i 5 minutter eller derover. Både energi og tid registreres.

Energi i slukket tilstand

Watt-timer (Wh)

Slukket

Prøvningsintervals længde

Minutter (min)

2

Slukket

Tænd enheden. Vent, indtil enheden er i klar-tilstand.

—

—

—

3

Klar

Kopiér en opgave med mindst ét billede, men ikke mere end en enkelt opgave pr. opgavetabel. Registrer hvor lang tid der går, før enheden afslutter første ark.

Aktiv0-tid

Minutter (min)

—

4

Klar (eller andet)

Vent, indtil måleren viser, at enheden er i endelig dvaletilstand eller det tidsrum, som fabrikanten har angivet.

—

—

—

5

Dvale

Nulstil måleren, mål energi og tid over 1 time eller indtil enheden er i auto-sluk-tilstand. Registrer energi og tid.

Energi i dvaletilstand

Watt-timer (Wh)

Dvale

Dvaletid

(≤ 1 time)

Minutter (min)

6

Dvale

Nulstil måleapparatet og timeren. Kopiér en opgave (beregnet ovenfor). Mål og registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Mål energi over 15 minutter fra opgavestart. Opgaven skal afsluttes efter senest 15 minutter.

Opgave1-energi,

EJOB1

Watt-timer (Wh)

Genstart, aktiv, klar, dvale, auto-sluk

Aktiv1-tid

Minutter (min)

7

Klar (eller andet)

Gentag trin 6.

Opgave2-energi,

EJOB2

Watt-timer (Wh)

Samme som ovenfor

Aktiv2-tid

Minutter (min)

8

Klar (eller andet)

Gentag trin 6 (uden måling af aktiv tid).

Opgave3-energi,

EJOB3

Watt-timer (Wh)

Samme som ovenfor

9

Klar (eller andet)

Gentag trin 6 (uden måling af aktiv tid).

Opgave4-energi,

EJOB4

Watt-timer (Wh)

Samme som ovenfor

10

Klar (eller andet)

Nulstil måleapparatet og timeren. Mål energi og tid, indtil måleren og/eller enheden viser, at enheden er i auto-sluk-tilstand, eller det tidsrum, som fabrikanten har angivet. Registrer energi og tid. Hvis enheden begyndte dette trin i auto-sluk-tilstand, rapporteres både energi- og tidsværdier som nul.

Endelig energi,

EFINAL

Watt-timer (Wh)

Klar, dvale

Endelig tid,

tFINAL

Minutter (min)

11

Auto-sluk

Måleren nulstilles. Energien måles i 5 minutter eller derover. Både energi og tid registreres.

Auto-sluk-energi

EAUTO

Watt-timer (Wh)

Dvale,

auto-sluk

Auto-sluk-tid,

tAUTO

Minutter (min)

Bemærkninger: Trin 4 og 10: For enheder, der ikke angiver, hvornår de er i endelig dvaletilstand, skal fabrikanterne angive tidsrummet indtil endelig dvaletilstand af hensyn til prøvning.

9.   Prøvningsprocedure for driftsklar-tilstand (Operational Mode — OM):

Målingsprocedurer

Måling af strømforsyning i driftsklar tilstand og tidsintervaller foretages i henhold til tabel 20 og i overensstemmelse med følgende bestemmelser:

Elforbrugsmålinger: Ved alle strømforbrugsmålinger bruges enten gennemsnitlig effekt eller akkumuleret energi som beskrevet nedenfor:

| 1) | Metode med gennemsnitlig effekt: Den reelle gennemsnitlige effekt måles over en af brugeren valgt periode, dog ikke under 5 minutter.
  For tilstande, der ikke varer i over 5 minutter, måles den reelle gennemsnitlige effekt over tilstandens samlede varighed. |
| --- | --- |

1)

Metode med gennemsnitlig effekt: Den reelle gennemsnitlige effekt måles over en af brugeren valgt periode, dog ikke under 5 minutter.

For tilstande, der ikke varer i over 5 minutter, måles den reelle gennemsnitlige effekt over tilstandens samlede varighed.

| 2) | Akkumuleret energi: Hvis prøvningsinstrumentet ikke kan måle den reelle gennemsnitlige effekt, måles det akkumulerede energiforbrug over et af brugeren valgt tidsrum. Prøvningsperioden må ikke være under 5 minutter. Den gennemsnitlige effekt findes ved at dividere det akkumulerede energiforbrug med prøvningsperioden. |
| --- | --- |

2)

Akkumuleret energi: Hvis prøvningsinstrumentet ikke kan måle den reelle gennemsnitlige effekt, måles det akkumulerede energiforbrug over et af brugeren valgt tidsrum. Prøvningsperioden må ikke være under 5 minutter. Den gennemsnitlige effekt findes ved at dividere det akkumulerede energiforbrug med prøvningsperioden.

| 3) | Hvis energiforbruget i den prøvede tilstand er periodisk, skal prøvningsvarigheden omfatte en eller flere fuldstændige perioder.









  Trin | Oprindelig tilstand | Foranstaltning(er) | Optegnelse | Måleenhed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Slukket | Slut prøvningsenheden til måleren. Tænd enheden. Vent, indtil enheden viser, at den er i klar-tilstand. | — | |
| 2 | Klar | Udskriv, kopiér eller scan et enkelt billede. | — | |
| 3 | Klar | Mål effektforbruget i klar-tilstand. | Strøm i klar-tilstand

  PREADY | Watt (W) |
| 4 | Klar | Vent og mål standardtidsintervallet indtil indtræden i dvaletilstand. | Standardtidsinterval for indtræden i dvaletilstand

  tSLEEP | Minutter (min) |
| 5 | Dvale | Mål strømforbruget i dvaletilstand. | Strømforbrug i dvaletilstand

  PSLEEP | Watt (W) |
| 6 | Dvale | Vent og mål standardtidsintervallet indtil indtræden i autosluk-tilstand. (Ikke relevant, hvis autosluk-tilstand ikke er en mulighed). | Standardtidsinterval til auto-sluk | Minutter (min) |
| 7 | Auto-sluk | Mål strømforbruget i autosluk-tilstand. (Ikke relevant, hvis autosluk-tilstand ikke er en mulighed). | Strøm i auto-sluk-tilstand

  PAUTO-OFF | Watt (W) |
| 8 | Auto-sluk | Sluk anordningen manuelt. Vent, indtil enheden er slukket. (Hvis der ikke er en knap til manuel tænd-sluk: registrer og vent til dvaletilstand med laveste strømforbrug) | — | — |
| 9 | Slukket | Mål effektforbruget i slukket tilstand. (Hvis der ikke er en knap til manuel tænd-sluk: registrer og mål dvaletilstand med laveste strømforbrug) | Strøm i slukket tilstand

  POFF | Watt (W) |
| — | Trin 1 — Hvis enheden ikke er forsynet med en indikator for klar-tilstand, anvendes det tidspunkt, hvor strømforbrugsværdien stabiliseres til værdien for driftsklar tilstand, og denne oplysning noteres ved rapportering af afprøvningsdata for produktet. |

3)

Hvis energiforbruget i den prøvede tilstand er periodisk, skal prøvningsvarigheden omfatte en eller flere fuldstændige perioder.

Trin

Oprindelig tilstand

Foranstaltning(er)

Optegnelse

Måleenhed

1

Slukket

Slut prøvningsenheden til måleren. Tænd enheden. Vent, indtil enheden viser, at den er i klar-tilstand.

—

2

Klar

Udskriv, kopiér eller scan et enkelt billede.

—

3

Klar

Mål effektforbruget i klar-tilstand.

Strøm i klar-tilstand

PREADY

Watt (W)

4

Klar

Vent og mål standardtidsintervallet indtil indtræden i dvaletilstand.

Standardtidsinterval for indtræden i dvaletilstand

tSLEEP

Minutter (min)

5

Dvale

Mål strømforbruget i dvaletilstand.

Strømforbrug i dvaletilstand

PSLEEP

Watt (W)

6

Dvale

Vent og mål standardtidsintervallet indtil indtræden i autosluk-tilstand. (Ikke relevant, hvis autosluk-tilstand ikke er en mulighed).

Standardtidsinterval til auto-sluk

Minutter (min)

7

Auto-sluk

Mål strømforbruget i autosluk-tilstand. (Ikke relevant, hvis autosluk-tilstand ikke er en mulighed).

Strøm i auto-sluk-tilstand

PAUTO-OFF

Watt (W)

8

Auto-sluk

Sluk anordningen manuelt. Vent, indtil enheden er slukket. (Hvis der ikke er en knap til manuel tænd-sluk: registrer og vent til dvaletilstand med laveste strømforbrug)

—

—

9

Slukket

Mål effektforbruget i slukket tilstand. (Hvis der ikke er en knap til manuel tænd-sluk: registrer og mål dvaletilstand med laveste strømforbrug)

Strøm i slukket tilstand

POFF

Watt (W)

—

Trin 1 — Hvis enheden ikke er forsynet med en indikator for klar-tilstand, anvendes det tidspunkt, hvor strømforbrugsværdien stabiliseres til værdien for driftsklar tilstand, og denne oplysning noteres ved rapportering af afprøvningsdata for produktet.

| — | Trin 4 — Standardtidsintervallet måles startende fra opgavens afslutning, og indtil enheden går i dvaletilstand. |
| --- | --- |

—

Trin 4 — Standardtidsintervallet måles startende fra opgavens afslutning, og indtil enheden går i dvaletilstand.

| — | Trin 4 og 5 — For produkter med mere end én dvaletilstand gentages disse trin så mange gange, som det er nødvendigt, således at alle de efterfølgende dvaletilstande bliver omfattet, og data herom rapporteres. I storformatkopimaskiner og -multifunktionsenheder med varmeprintteknologier anvendes der typisk to dvaletilstande. Hvis produktet ikke har denne tilstand, ses der bort fra trin 4 og 5. |
| --- | --- |

—

Trin 4 og 5 — For produkter med mere end én dvaletilstand gentages disse trin så mange gange, som det er nødvendigt, således at alle de efterfølgende dvaletilstande bliver omfattet, og data herom rapporteres. I storformatkopimaskiner og -multifunktionsenheder med varmeprintteknologier anvendes der typisk to dvaletilstande. Hvis produktet ikke har denne tilstand, ses der bort fra trin 4 og 5.

| — | Trin 4 og 5 — For produkter uden dvaletilstand foretages og registreres målinger i klar-tilstand. |
| --- | --- |

—

Trin 4 og 5 — For produkter uden dvaletilstand foretages og registreres målinger i klar-tilstand.

| — | Trin 4 og 6 — Standardtidsintervaller måles parallelt og akkumuleret fra starten af trin 4. Eksempelvis har et produkt, der er indstillet således, at det indtræder i én dvaletilstand efter 15 minutter og i en anden dvaletilstand, 30 minutter efter at den første dvaletilstand indtræder, et standardtidsinterval på 15 minutter til den første tilstand og et standardtidsinterval på 45 minutter til den anden tilstand. |
| --- | --- |

—

Trin 4 og 6 — Standardtidsintervaller måles parallelt og akkumuleret fra starten af trin 4. Eksempelvis har et produkt, der er indstillet således, at det indtræder i én dvaletilstand efter 15 minutter og i en anden dvaletilstand, 30 minutter efter at den første dvaletilstand indtræder, et standardtidsinterval på 15 minutter til den første tilstand og et standardtidsinterval på 45 minutter til den anden tilstand.

10.   Prøvningsprocedurer for produkter med digital front end (DFE)

Dette trin bruges kun til produkter med en DFE som fastlagt i afsnit 1 i ENERGY STAR-programkravene for billedreproducerende udstyr.

10.1.   Prøvning af DFE'ers klar-tilstand

| 10.1.1. | Produkter, der ved levering kan tilsluttes et netværk, forbindes under prøvning. Den anvendte netværksforbindelse fastlægges i henhold til tabel 6. |
| --- | --- |

10.1.1.

Produkter, der ved levering kan tilsluttes et netværk, forbindes under prøvning. Den anvendte netværksforbindelse fastlægges i henhold til tabel 6.

| 10.1.2. | Hvis DFE'en har et separat strømforsyningskabel til elnettet, og uanset om kablet og styringen er intern eller ekstern i forhold til det billedreproducerende produkt, skal der udføres en energimåling af DFE'en alene af en varighed på 10 minutter, og den gennemsnitlige effekt registreres, mens hovedproduktet er i klar-tilstand. |
| --- | --- |

10.1.2.

Hvis DFE'en har et separat strømforsyningskabel til elnettet, og uanset om kablet og styringen er intern eller ekstern i forhold til det billedreproducerende produkt, skal der udføres en energimåling af DFE'en alene af en varighed på 10 minutter, og den gennemsnitlige effekt registreres, mens hovedproduktet er i klar-tilstand.

| 10.1.3. | Hvis DFE'en ikke er forsynet med et separat strømforsyningskabel til elnettet, skal prøvningslaboratoriet måle den jævnstrøm, som DFE'en skal forsynes med, når enheden som helhed er i klar-tilstand. Jævnstrømsforsyningen til DFE'en måles i 10 minutter, og den gennemsnitlige effekt registreres, mens hovedproduktet er i klar-tilstand. Dette sker almindeligvis ved, at der foretages en effektmåling af øjebliksværdien af jævnstrømstilførslen til DFE'en. |
| --- | --- |

10.1.3.

Hvis DFE'en ikke er forsynet med et separat strømforsyningskabel til elnettet, skal prøvningslaboratoriet måle den jævnstrøm, som DFE'en skal forsynes med, når enheden som helhed er i klar-tilstand. Jævnstrømsforsyningen til DFE'en måles i 10 minutter, og den gennemsnitlige effekt registreres, mens hovedproduktet er i klar-tilstand. Dette sker almindeligvis ved, at der foretages en effektmåling af øjebliksværdien af jævnstrømstilførslen til DFE'en.

10.2.   Prøvning af DFE'en i dvaletilstand

Denne prøvning foretages for at få oplysninger om en DFE's strømforbrug i dvaletilstand over en time. Denne værdi bruges til at mærke billedreproducerende produkter, der er forsynet med DFE'er med netværksaktiveret dvaletilstand.

| 10.2.1. | Produkter, der ved levering kan tilsluttes et netværk, forbindes under prøvning. Den anvendte netværksforbindelse fastlægges i henhold til tabel 6. |
| --- | --- |

10.2.1.

Produkter, der ved levering kan tilsluttes et netværk, forbindes under prøvning. Den anvendte netværksforbindelse fastlægges i henhold til tabel 6.

| 10.2.2. | Hvis DFE'en har et separat strømforsyningskabel til elnettet, og uanset om kablet og styringen er intern eller ekstern i forhold til det billedreproducerende produkt, skal der udføres en energimåling af DFE'en alene af en varighed på en time, og det gennemsnitlige strømforbrug registreres, mens hovedproduktet er i dvaletilstand. Efter målingen sendes en udskriftsopgave til hovedproduktet for at sikre, at DFE'en reagerer. |
| --- | --- |

10.2.2.

Hvis DFE'en har et separat strømforsyningskabel til elnettet, og uanset om kablet og styringen er intern eller ekstern i forhold til det billedreproducerende produkt, skal der udføres en energimåling af DFE'en alene af en varighed på en time, og det gennemsnitlige strømforbrug registreres, mens hovedproduktet er i dvaletilstand. Efter målingen sendes en udskriftsopgave til hovedproduktet for at sikre, at DFE'en reagerer.

| 10.2.3. | Hvis DFE'en ikke er forsynet med et separat strømforsyningskabel til elnettet, skal prøvningslaboratoriet måle den vekselstrøm, som DFE'en skal forsynes med, når enheden som helhed er i dvaletilstand. Jævnstrømsforsyningen til DFE'en måles i en time, og det gennemsnitlige strømforbrug registreres, mens hovedproduktet er i dvaletilstand. Efter målingen sendes en udskriftsopgave til hovedproduktet for at sikre, at DFE'en reagerer. |
| --- | --- |

10.2.3.

Hvis DFE'en ikke er forsynet med et separat strømforsyningskabel til elnettet, skal prøvningslaboratoriet måle den vekselstrøm, som DFE'en skal forsynes med, når enheden som helhed er i dvaletilstand. Jævnstrømsforsyningen til DFE'en måles i en time, og det gennemsnitlige strømforbrug registreres, mens hovedproduktet er i dvaletilstand. Efter målingen sendes en udskriftsopgave til hovedproduktet for at sikre, at DFE'en reagerer.

| 10.2.4. | I tilfælde 10.2.2 og 10.2.3 gælder følgende krav:






  a) | Fabrikanterne skal informere om følgende:






  1) | hvorvidt DFE'ens dvaletilstand er slået til ved levering |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.4.

I tilfælde 10.2.2 og 10.2.3 gælder følgende krav:

a)

Fabrikanterne skal informere om følgende:

1)

hvorvidt DFE'ens dvaletilstand er slået til ved levering

| 2) | tidsinterval indtil DFE'en går i dvaletilstand. |
| --- | --- |

2)

tidsinterval indtil DFE'en går i dvaletilstand.

| b) | Hvis DFE'en ikke reagerer på udskriftsordren efter en time, registreres det målte effektniveau for klar-tilstand i prøvningsmetoden som strømforbrug i dvaletilstand. |
| --- | --- |

b)

Hvis DFE'en ikke reagerer på udskriftsordren efter en time, registreres det målte effektniveau for klar-tilstand i prøvningsmetoden som strømforbrug i dvaletilstand.

NB: Alle angivne oplysninger eller oplysninger fra fabrikanterne med henblik på produktprøvning skal være offentligt tilgængelige.

11.   Basisdokumenter

| 11.1. | ISO/IEC 10561:1999. Information technology — Office equipment — Printing devices — Method for measuring throughput — Class 1 and Class 2 printers. |
| --- | --- |

11.1.

ISO/IEC 10561:1999. Information technology — Office equipment — Printing devices — Method for measuring throughput — Class 1 and Class 2 printers.

| 11.2. | IEC 62301:2011. Household Electrical Appliances — Measurement of Standby Power. Ed. 2.0.

  Tabel 21


  Antal billeder pr. dag beregnet ved produkthastigheder fra 1 til 100 billeder pr. minut










  Hastighed (billeder pr. minut) | Opgaver/dag | Ikke-afrundede billeder/opgaver | Billeder/opgave | Billeder/dag |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 0,06 | 1 | 8 |
| 2 | 8 | 0,25 | 1 | 8 |
| 3 | 8 | 0,56 | 1 | 8 |
| 4 | 8 | 1,00 | 1 | 8 |
| 5 | 8 | 1,56 | 1 | 8 |
| 6 | 8 | 2,25 | 2 | 16 |
| 7 | 8 | 3,06 | 3 | 24 |
| 8 | 8 | 4,00 | 4 | 32 |
| 9 | 9 | 4,50 | 4 | 36 |
| 10 | 10 | 5,00 | 5 | 50 |
| 11 | 11 | 5,50 | 5 | 55 |
| 12 | 12 | 6,00 | 6 | 72 |
| 13 | 13 | 6,50 | 6 | 78 |
| 14 | 14 | 7,00 | 7 | 98 |
| 15 | 15 | 7,50 | 7 | 105 |
| 16 | 16 | 8,00 | 8 | 128 |
| 17 | 17 | 8,50 | 8 | 136 |
| 18 | 18 | 9,00 | 9 | 162 |
| 19 | 19 | 9,50 | 9 | 171 |
| 20 | 20 | 10,00 | 10 | 200 |
| 21 | 21 | 10,50 | 10 | 210 |
| 22 | 22 | 11,00 | 11 | 242 |
| 23 | 23 | 11,50 | 11 | 253 |
| 24 | 24 | 12,00 | 12 | 288 |
| 25 | 25 | 12,50 | 12 | 300 |
| 26 | 26 | 13,00 | 13 | 338 |
| 27 | 27 | 13,50 | 13 | 351 |
| 28 | 28 | 14,00 | 14 | 392 |
| 29 | 29 | 14,50 | 14 | 406 |
| 30 | 30 | 15,00 | 15 | 450 |
| 31 | 31 | 15,50 | 15 | 465 |
| 32 | 32 | 16,00 | 16 | 512 |
| 33 | 32 | 17,02 | 17 | 544 |
| 34 | 32 | 18,06 | 18 | 576 |
| 35 | 32 | 19,14 | 19 | 608 |
| 36 | 32 | 20,25 | 20 | 640 |
| 37 | 32 | 21,39 | 21 | 672 |
| 38 | 32 | 22,56 | 22 | 704 |
| 39 | 32 | 23,77 | 23 | 736 |
| 40 | 32 | 25,00 | 25 | 800 |
| 41 | 32 | 26,27 | 26 | 832 |
| 42 | 32 | 27,56 | 27 | 864 |
| 43 | 32 | 28,89 | 28 | 896 |
| 44 | 32 | 30,25 | 30 | 960 |
| 45 | 32 | 31,64 | 31 | 992 |
| 46 | 32 | 33,06 | 33 | 1 056 |
| 47 | 32 | 34,52 | 34 | 1 088 |
| 48 | 32 | 36,00 | 36 | 1 152 |
| 49 | 32 | 37,52 | 37 | 1 184 |
| 50 | 32 | 39,06 | 39 | 1 248 |
| 51 | 32 | 40,64 | 40 | 1 280 |
| 52 | 32 | 42,25 | 42 | 1 344 |
| 53 | 32 | 43,89 | 43 | 1 376 |
| 54 | 32 | 45,56 | 45 | 1 440 |
| 55 | 32 | 47,27 | 47 | 1 504 |
| 56 | 32 | 49,00 | 49 | 1 568 |
| 57 | 32 | 50,77 | 50 | 1 600 |
| 58 | 32 | 52,56 | 52 | 1 664 |
| 59 | 32 | 54,39 | 54 | 1 728 |
| 60 | 32 | 56,25 | 56 | 1 792 |
| 61 | 32 | 58,14 | 58 | 1 856 |
| 62 | 32 | 60,06 | 60 | 1 920 |
| 63 | 32 | 62,02 | 62 | 1 984 |
| 64 | 32 | 64,00 | 64 | 2 048 |
| 65 | 32 | 66,02 | 66 | 2 112 |
| 66 | 32 | 68,06 | 68 | 2 176 |
| 67 | 32 | 70,14 | 70 | 2 240 |
| 68 | 32 | 72,25 | 72 | 2 304 |
| 69 | 32 | 74,39 | 74 | 2 368 |
| 70 | 32 | 76,56 | 76 | 2 432 |
| 71 | 32 | 78,77 | 78 | 2 496 |
| 72 | 32 | 81,00 | 81 | 2 592 |
| 73 | 32 | 83,27 | 83 | 2 656 |
| 74 | 32 | 85,56 | 85 | 2 720 |
| 75 | 32 | 87,89 | 87 | 2 784 |
| 76 | 32 | 90,25 | 90 | 2 880 |
| 77 | 32 | 92,64 | 92 | 2 944 |
| 78 | 32 | 95,06 | 95 | 3 040 |
| 79 | 32 | 97,52 | 97 | 3 104 |
| 80 | 32 | 100,00 | 100 | 3 200 |
| 81 | 32 | 102,52 | 102 | 3 264 |
| 82 | 32 | 105,06 | 105 | 3 360 |
| 83 | 32 | 107,64 | 107 | 3 424 |
| 84 | 32 | 110,25 | 110 | 3 520 |
| 85 | 32 | 112,89 | 112 | 3 584 |
| 86 | 32 | 115,56 | 115 | 3 680 |
| 87 | 32 | 118,27 | 118 | 3 776 |
| 88 | 32 | 121,00 | 121 | 3 872 |
| 89 | 32 | 123,77 | 123 | 3 936 |
| 90 | 32 | 126,56 | 126 | 4 032 |
| 91 | 32 | 129,39 | 129 | 4 128 |
| 92 | 32 | 132,25 | 132 | 4 224 |
| 93 | 32 | 135,14 | 135 | 4 320 |
| 94 | 32 | 138,06 | 138 | 4 416 |
| 95 | 32 | 141,02 | 141 | 4 512 |
| 96 | 32 | 144,00 | 144 | 4 608 |
| 97 | 32 | 147,02 | 147 | 4 704 |
| 98 | 32 | 150,06 | 150 | 4 800 |
| 99 | 32 | 153,14 | 153 | 4 896 |
| 100 | 32 | 156,25 | 156 | 4 992« |

11.2.

IEC 62301:2011. Household Electrical Appliances — Measurement of Standby Power. Ed. 2.0.

Tabel 21

Antal billeder pr. dag beregnet ved produkthastigheder fra 1 til 100 billeder pr. minut

Hastighed (billeder pr. minut)

Opgaver/dag

Ikke-afrundede billeder/opgaver

Billeder/opgave

Billeder/dag

1

8

0,06

1

8

2

8

0,25

1

8

3

8

0,56

1

8

4

8

1,00

1

8

5

8

1,56

1

8

6

8

2,25

2

16

7

8

3,06

3

24

8

8

4,00

4

32

9

9

4,50

4

36

10

10

5,00

5

50

11

11

5,50

5

55

12

12

6,00

6

72

13

13

6,50

6

78

14

14

7,00

7

98

15

15

7,50

7

105

16

16

8,00

8

128

17

17

8,50

8

136

18

18

9,00

9

162

19

19

9,50

9

171

20

20

10,00

10

200

21

21

10,50

10

210

22

22

11,00

11

242

23

23

11,50

11

253

24

24

12,00

12

288

25

25

12,50

12

300

26

26

13,00

13

338

27

27

13,50

13

351

28

28

14,00

14

392

29

29

14,50

14

406

30

30

15,00

15

450

31

31

15,50

15

465

32

32

16,00

16

512

33

32

17,02

17

544

34

32

18,06

18

576

35

32

19,14

19

608

36

32

20,25

20

640

37

32

21,39

21

672

38

32

22,56

22

704

39

32

23,77

23

736

40

32

25,00

25

800

41

32

26,27

26

832

42

32

27,56

27

864

43

32

28,89

28

896

44

32

30,25

30

960

45

32

31,64

31

992

46

32

33,06

33

1 056

47

32

34,52

34

1 088

48

32

36,00

36

1 152

49

32

37,52

37

1 184

50

32

39,06

39

1 248

51

32

40,64

40

1 280

52

32

42,25

42

1 344

53

32

43,89

43

1 376

54

32

45,56

45

1 440

55

32

47,27

47

1 504

56

32

49,00

49

1 568

57

32

50,77

50

1 600

58

32

52,56

52

1 664

59

32

54,39

54

1 728

60

32

56,25

56

1 792

61

32

58,14

58

1 856

62

32

60,06

60

1 920

63

32

62,02

62

1 984

64

32

64,00

64

2 048

65

32

66,02

66

2 112

66

32

68,06

68

2 176

67

32

70,14

70

2 240

68

32

72,25

72

2 304

69

32

74,39

74

2 368

70

32

76,56

76

2 432

71

32

78,77

78

2 496

72

32

81,00

81

2 592

73

32

83,27

83

2 656

74

32

85,56

85

2 720

75

32

87,89

87

2 784

76

32

90,25

90

2 880

77

32

92,64

92

2 944

78

32

95,06

95

3 040

79

32

97,52

97

3 104

80

32

100,00

100

3 200

81

32

102,52

102

3 264

82

32

105,06

105

3 360

83

32

107,64

107

3 424

84

32

110,25

110

3 520

85

32

112,89

112

3 584

86

32

115,56

115

3 680

87

32

118,27

118

3 776

88

32

121,00

121

3 872

89

32

123,77

123

3 936

90

32

126,56

126

4 032

91

32

129,39

129

4 128

92

32

132,25

132

4 224

93

32

135,14

135

4 320

94

32

138,06

138

4 416

95

32

141,02

141

4 512

96

32

144,00

144

4 608

97

32

147,02

147

4 704

98

32

150,06

150

4 800

99

32

153,14

153

4 896

100

32

156,25

156

4 992«

---

(1)  Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC). IEC-standard 62040-3:2011. »Uninterruptible power systems (UPS) — Part 3: Method of specifying the performance and test requirements.« Ed. 2.0.

1

(2)  Strømsvigt på inputsiden, når spænding og frekvens ligger uden for de fastsatte vedvarende og kortvarige tolerancebånd, eller når forvrængningen eller afbrydelserne ligger uden for de grænser, der er angivet for UPS'en.

2

(3)  VFD-UPS'ens output er afhængigt af ændringer i vekselstrømforsyningens spænding og frekvens og er ikke beregnet til at levere yderligere korrigerende funktioner, som f.eks. opstår ved brug af de transformatorer, som strømmen hentes fra.

3

(4)  Et tolerancebånd for udgangsspændingen, der er snævrere end spændingsintervallet for indgangsspændingen, skal defineres af fabrikanten. Outputtet fra VI UPS'en er afhængigt af vekselstrømforsyningsfrekvensen, og udgangsspændingen skal ligge inden for de foreskrevne spændingsgrænser (som er baseret på yderligere korrigerende spændingsfunktioner som dem, der skyldes brugen af aktive og/eller passive kredsløb).

4

(5)  Denne definition giver mulighed for at lede en UPS-effekt på mere end 100 000 W tilbage til indgangsvekselstrømforsyningen, når denne er i prøvningstilstand og med forbehold af lokale bestemmelser.

5

(6)  Impulser er toppen af de bølger, som vekselretteren frembringer pr. cyklus, og afhænger af indgangsfasernes udformning og antal.

6

(7)  Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC). IEC-standard 62053-21. »Electricity metering equipment (a.c.) — Particular requirements — Part 21: Static meters for active energy (classes 1 and 2).« Ed. 1.0.

7

(8)  Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC). IEC-standard 62053-22. »Electricity metering equipment (a.c.) — Particular requirements — Part 21: Static meters for active energy (classes 0.2 S and 0.5 S).« Ed. 1.0.

8

(9)  American National Standards Institute. ANSI-standard C12.1. »American National Standard for Electric Meters: Code for Electricity Metering.« 2008.

9

(10)  GB defineret som 1 0243 eller 230 bytes.

10

3

30

(11)  Bemærk: 230 V vekselstrøm vedrører det europæiske marked, og 115 V vekselstrøm vedrører det nordamerikanske marked

11

Bemærk:

(12)  http://www.spec.org/sert/

12

(13)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-Design_Document.pdf

13

(14)  http://www.spec.org/

14

(15)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-User_Guide.pdf

15

(16)  I denne specifikation angiver »elforsyning« eller »elnet« inputstrømkilden, herunder jævnstrømsforsyning til produkter, der udelukkende fungerer ved hjælp af jævnstrøm.

16

(17)  IEC 62301 Ed. 1.0 — Household electrical appliances — Measurement of standby power.

17

(18)  Beregningerne af målingsusikkerhed skal foretages i henhold til IEC 62301 Ed. 2.0 Appendix D.

18

Det er kun usikkerheden, der skyldes måleinstrumentet, der skal beregnes.

(19)  Også betegnet parallel- eller centronics-grænseflade.

19

(20)  Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE) Standard 802.3az-2010. »IEEE Standard for Information Technology — Telecommunications and Information Exchange Between Systems — Local and Metropolitan Area Networks — Specific Requirements — Part 3: Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection (CSMA/CD) Access Method and Physical Layer Specifications.« 2010.

20

---