# Europos Sąjungos L 30/2014

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2014.030.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 30 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. sausio 31d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2014.030.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 30

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. sausio 31d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/13/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo patvirtinamos Jungtinės Karalystės pasiūlytos jūrų ekosistemų apsaugos priemonės saugomose teritorijose nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono, nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono, nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9003) | 1 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2014/13/ES

*

2013 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo patvirtinamos Jungtinės Karalystės pasiūlytos jūrų ekosistemų apsaugos priemonės saugomose teritorijose nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono, nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono, nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9003)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9003)

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 31.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 30/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 11 d.

kuriuo patvirtinamos Jungtinės Karalystės pasiūlytos jūrų ekosistemų apsaugos priemonės saugomose teritorijose nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono, nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono, nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9003)

(Tekstas autentiškas tik anglų, prancūzų ir olandų kalbomis)

(2014/13/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 9 straipsnį kartu su 8 straipsnio 3 dalimi,

kadangi:

| (1) | 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvoje 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (2) numatyta galimybė ES lygmeniu paskirti specialias saugomas teritorijas. Pagal tos direktyvos 3 ir 4 straipsnius valstybių narių reikalaujama nustatyti specialias saugomas teritorijas, o pagal 6 straipsnį – imtis būtinų priemonių šioms teritorijoms apsaugoti nuo trikdymo ir būklės blogėjimo; |
| --- | --- |

(1)

1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvoje 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (2) numatyta galimybė ES lygmeniu paskirti specialias saugomas teritorijas. Pagal tos direktyvos 3 ir 4 straipsnius valstybių narių reikalaujama nustatyti specialias saugomas teritorijas, o pagal 6 straipsnį – imtis būtinų priemonių šioms teritorijoms apsaugoti nuo trikdymo ir būklės blogėjimo;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2012/13/ES (3) teritorijos nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono (UK0030369), nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (UK0030373) ir nuo Lands Endo iki Devono kyšulio (UK0030375) įtrauktos į Bendrijos svarbos teritorijų sąrašą pagal Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2012/13/ES (3) teritorijos nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono (UK0030369), nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (UK0030373) ir nuo Lands Endo iki Devono kyšulio (UK0030375) įtrauktos į Bendrijos svarbos teritorijų sąrašą pagal Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 2 dalį;

| (3) | gyvųjų vandens išteklių apsaugos, valdymo ir naudojimo priemonėms taikomos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklės; |
| --- | --- |

(3)

gyvųjų vandens išteklių apsaugos, valdymo ir naudojimo priemonėms taikomos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklės;

| (4) | pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnį valstybės narės gali imtis nediskriminuojančių priemonių ir mažinti žvejybos poveikį jūros ekosistemų apsaugai 12 jūrmylių zonoje, jei Sąjunga dar nėra nustačiusi specialiai šiai zonai skirtų apsaugos ir valdymo priemonių. Direktyva 92/43/EEB reikalaujama nustatyti toms teritorijoms būtinas išsaugojimo priemones. Valstybių narių priemonės turi būti suderintos su Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytais bendrosios žuvininkystės politikos tikslais ir ne mažiau griežtos nei esami Sąjungos teisės aktai. Jei priemonės taikomos kitų valstybių narių laivams, apie jas būtina pranešti Komisijai, atitinkamoms valstybėms narėms ir regioninėms patariamosioms taryboms. Paskui Komisija turi jas patvirtinti; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnį valstybės narės gali imtis nediskriminuojančių priemonių ir mažinti žvejybos poveikį jūros ekosistemų apsaugai 12 jūrmylių zonoje, jei Sąjunga dar nėra nustačiusi specialiai šiai zonai skirtų apsaugos ir valdymo priemonių. Direktyva 92/43/EEB reikalaujama nustatyti toms teritorijoms būtinas išsaugojimo priemones. Valstybių narių priemonės turi būti suderintos su Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytais bendrosios žuvininkystės politikos tikslais ir ne mažiau griežtos nei esami Sąjungos teisės aktai. Jei priemonės taikomos kitų valstybių narių laivams, apie jas būtina pranešti Komisijai, atitinkamoms valstybėms narėms ir regioninėms patariamosioms taryboms. Paskui Komisija turi jas patvirtinti;

| (5) | 2013 m. lapkričio 18 d. Jungtinė Karalystė apie priemones, kurių ketina imtis trijose minėtose saugomose teritorijose, pranešė Belgijai ir Prancūzijai, nes jos yra valstybės narės, kurioms šios priemonės yra aktualios, Šiaurės jūros regioninei patariamajai tarybai, Šiaurės vakarų vandenų regioninei patariamajai tarybai ir Europos Komisijai; |
| --- | --- |

(5)

2013 m. lapkričio 18 d. Jungtinė Karalystė apie priemones, kurių ketina imtis trijose minėtose saugomose teritorijose, pranešė Belgijai ir Prancūzijai, nes jos yra valstybės narės, kurioms šios priemonės yra aktualios, Šiaurės jūros regioninei patariamajai tarybai, Šiaurės vakarų vandenų regioninei patariamajai tarybai ir Europos Komisijai;

| (6) | pagal Direktyvą 92/43/EEB Jungtinės Karalystės pasiūlytomis priemonėmis trys saugomos teritorijos suskirstomos į zonas ir tam tikrose visų trijų nustatytų saugomų teritorijų dalyse draudžiama žvejoti naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius. Šiuo sprendimu nustatomoms priemonėms Jungtinė Karalystė apibrėžia dugninius velkamuosius žvejybos įrankius kaip bet kokius žvejybos įrankius, kurie yra stumiami ar velkami vandenyje ir liečia jūros dugną. Priedugnio tralai su kėtoklėmis, priedugnio spinduliniai tralai ir traukiamosios bei siurbiamosios dragos taip pat laikomi tokiais įrankiais; |
| --- | --- |

(6)

pagal Direktyvą 92/43/EEB Jungtinės Karalystės pasiūlytomis priemonėmis trys saugomos teritorijos suskirstomos į zonas ir tam tikrose visų trijų nustatytų saugomų teritorijų dalyse draudžiama žvejoti naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius. Šiuo sprendimu nustatomoms priemonėms Jungtinė Karalystė apibrėžia dugninius velkamuosius žvejybos įrankius kaip bet kokius žvejybos įrankius, kurie yra stumiami ar velkami vandenyje ir liečia jūros dugną. Priedugnio tralai su kėtoklėmis, priedugnio spinduliniai tralai ir traukiamosios bei siurbiamosios dragos taip pat laikomi tokiais įrankiais;

| (7) | Jungtinės Karalystės pasiūlytomis priemonėmis siekiama padėti įgyvendinti Direktyvą 92/43/EEB ir jos atitinka Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytus tikslus, visų pirma tikslą laikytis atsargos principų, skirtų saugoti ir apsaugoti gyvuosius vandens išteklius, |
| --- | --- |

(7)

Jungtinės Karalystės pasiūlytomis priemonėmis siekiama padėti įgyvendinti Direktyvą 92/43/EEB ir jos atitinka Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytus tikslus, visų pirma tikslą laikytis atsargos principų, skirtų saugoti ir apsaugoti gyvuosius vandens išteklius,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Jungtinės Karalystės pasiūlytos jūrų ekosistemų apsaugos priemonės saugomose teritorijose nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono, nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono, nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos, kaip nustatyta priede, yra patvirtinamos.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Prancūzijos Respublikai ir Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 11 d.

Komisijos vardu

Maria DAMANAKI

Komisijos narė

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

2

(3)  OL L 11, 2012 1 13, p. 1.

3

---

PRIEDAS

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS DĖL PRANEŠIMO APIE TRIS TEISĖS AKTUS, KURIAIS DRAUDŽIAMA TAM TIKROSE TERITORIJOSE JK TERITORINIUOSE VANDENYSE ŽVEJOTI NAUDOJANT DUGNINIUS VELKAMUOSIUS ŽVEJYBOS ĮRANKIUS

Pranešimas pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (Oficialusis leidinys L 358, 2002 12 31, p. 59) 9 straipsnį

TURINYS

| 1. | Įžanga |
| --- | --- |

1.

| 2. | ES teisinė sistema |
| --- | --- |

2.

| 3. | Anglijos teisinė sistema |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naujasis požiūris į žvejybos Europos jūrų teritorijose („Natura 2000“ teritorijose) valdymą |
| --- | --- |

4.

| 5. | Siūlomos priemonės |
| --- | --- |

5.

| 6. | Priemonių vykdymo užtikrinimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konsultacijos su susijusiomis valstybėmis narėmis, regioninėmis patariamosiomis tarybomis ir Europos Komisija |
| --- | --- |

7.

PRIEDAI

| I priedas. | Teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos (nustatytojoje teritorijoje) ir schema |
| --- | --- |

I priedas.

| II priedas. | Teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (nustatytosiose teritorijose) ir schema |
| --- | --- |

II priedas.

| III priedas. | Teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono (nustatytosiose teritorijose) ir schemos |
| --- | --- |

III priedas.

| IV priedas. | Teisės akto dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos (nustatytojoje teritorijoje) poveikio vertinimas (PV) |
| --- | --- |

IV priedas.

| V priedas. | Teisės akto dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (nustatytosiose teritorijose) poveikio vertinimas (PV) |
| --- | --- |

V priedas.

| VI priedas. | Teisės akto dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje Heisboro iki Hamondo ir Vintertono (nustatytosiose teritorijose) poveikio vertinimas |
| --- | --- |

VI priedas.

1.   ĮŽANGA

JK vyriausybė ketina imtis priemonių uždrausti žvejybos veiklą naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius nustatytose teritorijose siekdama apsaugoti I priede nustatytus tam tikrų JK jūrų „Natura 2000“ teritorijų rifų elementus. Kad šios priemonės būtų taikomos visiems laivams, įskaitant ir kitų ES valstybių narių žvejybos laivus, JK laikosi Reglamento Nr. 2371/2002 9 straipsnyje nustatytos tvarkos. Toliau yra išvardytos JK planuojamos taikyti priemonės ir jų paveiksimos valstybės narės:

| — | Teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos Europos jūrų teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos (nustatytojoje teritorijoje) – Prancūzija ir Belgija (I priedas); |
| --- | --- |

—

Teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos Europos jūrų teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos (nustatytojoje teritorijoje) – Prancūzija ir Belgija (I priedas);

| — | Teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (nustatytosiose teritorijose) – Prancūzija ir Belgija (II priedas); |
| --- | --- |

—

Teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (nustatytosiose teritorijose) – Prancūzija ir Belgija (II priedas);

| — | Teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono (nustatytosiose teritorijose) – Belgija (III priedas). |
| --- | --- |

—

Teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono (nustatytosiose teritorijose) – Belgija (III priedas).

2.   ES TEISINĖ SISTEMA

2.1.   Reglamento Nr. 2371/2002 (Bendrosios žuvininkystės politikos pagrindinio reglamento) 9 straipsnis

Pagal Reglamento Nr. 2371/2002 9 straipsnį valstybė narė gali imtis nediskriminuojančių priemonių ir mažinti žvejybos poveikį jūros ekosistemų apsaugai 12 jūrmylių zonoje nuo savo bazinių linijų su sąlyga, kad Bendrija dar nėra nustačiusi specialiai šiai zonai skirtų apsaugos ir valdymo priemonių.

Valstybės narės priemonės turi būti suderintos su 2 straipsnyje nustatytais tikslais ir ne mažiau griežtos nei esami Bendrijos teisės aktai.

Kai valstybės narės numatytos priemonės gali paveikti kitos valstybės narės laivus, tokių priemonių turi būti imamasi tik po Komisijos ir susijusių valstybės narės ir regioninių konsultacinių tarybų konsultacijų dėl tų priemonių projekto ir aiškinamojo memorandumo.

JK siūlomų priemonių tikslas – sumažinti žvejybos poveikį jūros ekosistemų apsaugai apsaugant Tarybos direktyvos 92/43/EEB I priede nurodytus rifų elementus nuo blogėjimo dėl dugninių velkamųjų žvejybos įrankių poveikio.

Be to, Bendrija nėra nustačiusi specialiai šioms „Natura 2000“ jūrų teritorijoms skirtų jūrų ekosistemų apsaugos priemonių.

2.2.   Galimybė žvejoti JK teritoriniuose vandenyse

Reglamento Nr. 2371/2002 I priede nustatytos kitų valstybių narių laivų galimybės žvejoti Anglijos teritoriniuose vandenyse (nuo 6 iki 12 jūrmylių nuo 1983 bazinių linijų) teisės.

Prancūzijos ir Belgijos laivai gali žvejoti priedugnio žuvis teritorijose, aprėpiančiose Bendrijos svarbos teritorijas (angl. SCI) (1) nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos, taip Bendrijos svarbos teritorijas nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono. Be to, Belgijos laivai taip pat gali žvejoti priedugnio žuvis teritorijoje, aprėpiančioje Bendrijos svarbos teritoriją nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono.

3.   ANGLIJOS TEISINĖ SISTEMA

3.1.   2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse aktas

Pagal akto 129–133 dalis Jūrų valdymo organizacija (angl. MMO) Anglijoje, siekdama įgyvendinti saugomai jūrų teritorijai (saugomų jūrų rajonų tipui) iki 12 jūrmylių nuo JK bazinės linijos nustatytus tikslus, gali tvirtinti teisės aktus.

3.2.   2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklės (Buveinių taisyklės)

Buveinių taisyklių 38 punktu išplečiama MMO teisės akto taikymo sritis nustatant įgaliojimus pagal Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse aktą MMO patvirtinti Europos jūrų teritorijų („Natura 2000“ jūrų teritorijų) apsaugos teisės aktus.

4.   NAUJASIS POŽIŪRIS Į KOMERCINĖS ŽVEJYBOS EUROPOS JŪRŲ TERITORIJOSE („NATURA 2000“ TERITORIJOSE) VALDYMĄ

2012 m. rugpjūčio 14 d. Aplinkos, maisto ir kaimo reikalų departamentas (angl. DEFRA) pristatė naująjį požiūrį į komercinės žvejybos Europos jūrų teritorijose (2) („Natura 2000“ jūrų teritorijose) Anglijos vandenyse valdymą. Naujasis požiūris parengtas ir įgyvendinamas glaudžiai bendradarbiaujant su Žvejybos Europos jūrų teritorijose įgyvendinimo grupe, kurioje yra žvejybos pramonės, aplinkosaugos NVO, žuvininkystės atstovų ir mokslinių patarėjų jūrų klausimais.

Pagal naująjį požiūrį atliktas bendrasis rizikos vertinimas dėl visų komercinės žvejybos veiklos rūšių sąveikos su visais nustatytais „Natura 2000“ jūrų teritorijų elementais Anglijos vandenyse. Šio vertinimo rezultatai apibendrinti matricoje (3). Šioje matricoje veiklos sąveika su ekosistemų elementais suskirstyta į kategorijas ir pažymėta raudona, geltona, žalia ar mėlyna spalva. Raudona spalva rodo didelę riziką, kad tam tikro elemento būklė gali pablogėti. Siekdamos užtikrinti, kad elemento pablogėjimo rizika išnyktų ir kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 92/43/EEB (Buveinių direktyvos) 6 straipsnio, JK reguliavimo institucijos iki 2013 m. pabaigos turi imtis valdymo priemonių, kuriomis būtų uždrausta vykdyti tokią sąveiką sukeliančią veiklą. Aplinkos, žuvininkystės ir akvakultūros mokslų centras (CEFAS) atliko nepriklausomą matricos rezultatų vertinimą (4).

Šiame pranešime išdėstytų siūlomų priemonių tikslas – valdyti didelę riziką keliančią (pažymėtą raudona spalva) sąveiką. Kalbant apie geltona spalva pažymėtą sąveiką, rizika nėra visiškai aiški, ir atliekant vertinimą vietoje reikės nustatyti, ar reikia imtis veiklos valdymo priemonių ekosistemų elementams apsaugoti. Vertinimai bus atliekami 2014–2016 m., ir jei reikės valdymo priemonių, jos bus įdiegtos iki 2016 m. pabaigos. Vertinant geltona spalva pažymėtą sąveiką būtina atsižvelgti į jungtinį poveikį, sukeliamą sąveikos, kuri savaime neturėtų turėti įtakos ekosistemų elemento apsaugos tikslo siekiui (ir kuri matricoje yra pažymėta žalia spalva). Mėlyna spalva pažymėta kategorija žymi, kad tikros sąveikos nėra ir kad tolesnio vertinimo nereikia.

5.   SIŪLOMOS PRIEMONĖS

Siūlomomis priemonėmis draudžiama nustatytosiose teritorijose (I–III priedai) žvejoti dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais. Dugniniai velkamieji žvejybos įrankiai yra bet kokie žvejybos įrankiai, kurie yra stumiami ar velkami vandenyje ir liečia jūros dugną. Priedugnio tralai su kėtoklėmis, priedugnio spinduliniai tralai, velkamosios ir siurbiamosios dragos taip pat laikomi tokiais įrankiais.

Apsaugos priemones nutarta taikyti sąveikaujant šiems rifų elementams ir dugniniams velkamiesiems žvejybos įrankiams, nes pranešta, kad tokia sąveika sukelia didelę elementų pablogėjimo riziką. Kitoms sąveikos rūšims šiose „Natura 2000“ jūrų teritorijose (pavyzdžiui, dugninių velkamųjų žvejybos įrankių ir smėlėtų seklumų sąveikai) poveikio vertinimas bus atliktas kiekvienoje teritorijoje atskirai (kaip išdėstyta pirmiau). Tinkamos tokios sąveikos valdymo priemonės bus įdiegtos iki 2016 m. pabaigos.

Kiekvienai siūlomai priemonei yra parengtas poveikio vertinimas (PV), kurio tikslas – nustatyti daromą ekonominį poveikį (IV–VI priedai).

6.   PRIEMONIŲ VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

MMO vadovausis duomenimis ir rizikos vertinimu pagrįstu požiūriu į Europos jūrų rajonų (angl. MPA) valdymą.

Jei remiantis duomenimis galima manyti, kad valdymo priemonės nesilaikoma ar kyla rizika, kad jos bus nesilaikoma, MMO parengs konkretaus saugomo jūrų rajono poreikius atitinkančią vykdymo užtikrinimo strategiją ir prireikus pasitelks atitinkamus išteklius. Tai gali būti laivyno dalyvavimas, priežiūra iš oro ar jungtinės operacijos su kitomis agentūromis (pavyzdžiui, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijomis (angl. IFCA), JK pasienio tarnybomis, vykdomosiomis įstaigomis ar kitomis valstybės narės reguliavimo institucijomis). MMO koordinuos jungtines operacijas, o vykdymo užtikrinimo priemonių dažnis ir intensyvumas bus nustatomi remiantis rizikos vertinimu ir turimais duomenimis. Taip pat gali būti imamasi stebėsenos priemonių, pagal kurias laivai privalo pranešti savo buvimo vietą.

Papildoma informacija apie MMO rizikos vertinimo pagrindu užtikrinamo vykdymo procesą: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

Principai, kuriais vadovaudamasi MMO reguliuos saugomus jūrų rajonus, yra įtvirtinti 2006 m. Teisėkūros ir reguliavimo reformos akte ir Reguliavimo institucijų atitikties kodekse. Jų tikslas – užtikrinti, kad visi MMO įgyvendinami vykdymo užtikrinimo veiksmai būtų proporcingi, atskaitingi, nuoseklūs, skaidrūs ir tikslingi. Papildoma informacija apie MMO atitikties ir vykdymo užtikrinimo strategiją: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

7.   KONSULTACIJOS SU TAM TIKROMIS VALSTYBĖMIS NARĖMIS, REGIONINĖMIS PATARIAMOSIOMIS TARYBOMIS IR EUROPOS KOMISIJA

Su šiomis siūlomomis priemonėmis susijusios valstybės narės yra Prancūzija ir Belgija. RPT – Šiaurės jūros RPT (Bendrijos svarbos teritorijai nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono) ir Šiaurės vakarų vandenų RPT (Bendrijos svarbos teritorijai nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos ir Bendrijos svarbos teritorijai nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono).

Vykdant neoficialias konsultacijas, JK pasiūlymams aptarti kreiptasi į Prancūzijos ir Belgijos žuvininkystės institucijas. 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d. vykdant oficialias konsultacijas dėl šių priemonių konsultuotasi su abiejų valstybių žuvininkystės institucijomis, tam tikrais žvejybos pramonės atstovais iš Prancūzijos ir Belgijos, taip pat su tam tikromis RPT.

7.1.   Konsultacijų datos

Neoficialios preliminarios konsultacijos dėl siūlomų priemonių vyko 2013 m. birželio 9 d.–rugpjūčio 15 d. Pagal JK teisės aktus privalomos viešos konsultacijos dėl šių priemonių vyko 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d. Oficialus pranešimas pagal Reglamento Nr. 2371/2002 9 straipsnį bus paskelbtas iki 2013 m. lapkričio 18 d.

Jūrų valdymo organizacija (angl. MMO) 2013 m. birželio 7 d. raštu kreipėsi į Prancūzijos žuvininkystės institucijas (Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture ir Agence des aires marine protégées) ir Belgijos žuvininkystės instituciją (Dienst Zeevisserij) teiraudamasi dėl galimybės aptarti mūsų pasiūlymus su valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais.

MMO, Dienst Zeevisserij (Belgijos žuvininkystės institucijos), Redescentrale (Belgijos žuvies gamintojų organizacijos) ir kitų Belgijos žvejybos pramonės atstovų susitikimą susitarta surengti 2013 m. liepos 12 d.

Prancūzijos institucijos atsakė MMO 2013 m. liepos 9 d. ir pasiūlė susitikti rugsėjo mėn. MMO, Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture (Prancūzijos žuvininkystės institucijos), Comité National des Pêches Maritimes et des élevages marins (CNPMEM: Prancūzijos nacionalinės žvejybos pramonės atstovų) ir kelių regioninių Prancūzijos žvejybos įmonių atstovų susitikimą susitarta surengti 2013 m. rugsėjo 27 d.

2013 m. rugsėjo 10 d. raštu MMO kreipėsi į dvi RPT kviesdama jas teikti pastabas dėl viešų konsultacijų. Vėliau susiskambinus su kiekvienos RPT sekretoriatu paaiškėjo, kad abi RPT neteiks konsoliduoto atsakymo į viešas konsultacijas, bet informaciją apie konsultacijas suteiks savo nariams, kad jie, jei norės, galėtų atsakyti individualiai.

7.2.   Atsakymai į viešas konsultacijas ir MMO atsakymai

Iš Prancūzijos ar Belgijos institucijų ar atitinkamų RPT atsakymų į viešas konsultacijas negauta. Atsakymai į viešas konsultacijas dėl kitų valstybių narių laivų gauti iš Redescentrale ir CNPMEM.

7.3.   JK ir Europos Komisijos susirašinėjimas

Birželio 20 d. raštu DEFRA kreipėsi į Europos Komisija ir pateikė naujos informacijos apie siūlomas MMO priemones. Kartu pateiktas 1 priede išvardytų rifų elementų, kuriuos reikia apsaugoti, žemėlapis. DEFRA, MMO ir Europos Komisijos susitikimą MMO pasiūlymams aptarti susitarta surengti 2013 m. rugsėjo 18 d.

I   PRIEDAS

JŪRŲ VALDYMO ORGANIZACIJA

2009 M. GALIMYBĖS ŽVEJOTI JŪRŲ IR PAKRANTĖS VANDENYSE AKTAS (2009 c.23)

TEISĖS AKTAS DĖL ŽVEJYBOS DUGNINIAIS VELKAMAISIAIS ŽVEJYBOS ĮRANKIAIS EUROPOS JŪRŲ TERITORIJOJE NUO LANDS ENDO IKI DEVONO KYŠULIO SEKLUMOS (NUSTATYTOJOJE TERITORIJOJE)

Jūrų valdymo organizacija (5), vykdydama savo įgaliojimus pagal 2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklių (6) 38 punktą ir 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akto (7) 129 dalį ir:

| — | pateikusi teisės akto projekto egzempliorius svarstyti pagal akto 130 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

—

pateikusi teisės akto projekto egzempliorius svarstyti pagal akto 130 straipsnio 3 dalį;

| — | pateikusi teisės akto projekto egzempliorius visiems prašantiesiems pagal akto 130 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

—

pateikusi teisės akto projekto egzempliorius visiems prašantiesiems pagal akto 130 straipsnio 4 dalį;

| — | paskelbusi pranešimą apie savo pasiūlymą patvirtinti teisės aktą pagal akto 130 straipsnio 6 dalį ir 130 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

—

paskelbusi pranešimą apie savo pasiūlymą patvirtinti teisės aktą pagal akto 130 straipsnio 6 dalį ir 130 straipsnio 7 dalį;

| — | pasitarusi su Europos Komisija, Belgijos Karalystės vyriausybe, Prancūzijos Respublikos vyriausybe ir Šiaurės vakarų vandenų regionine patariamąja taryba, vėliau gavusi Komisijos pritarimą teisės akto projektui pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 8 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį (8); |
| --- | --- |

—

pasitarusi su Europos Komisija, Belgijos Karalystės vyriausybe, Prancūzijos Respublikos vyriausybe ir Šiaurės vakarų vandenų regionine patariamąja taryba, vėliau gavusi Komisijos pritarimą teisės akto projektui pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 8 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį (8);

priima šį teisės aktą:

Apibrėžtys

| 1. | Šiame teisės akte, kaip apibrėžta priede, „nustatytoji teritorija“ yra Devono kyšulio sekluma. |
| --- | --- |

1.

Šiame teisės akte, kaip apibrėžta priede, „nustatytoji teritorija“ yra Devono kyšulio sekluma.

Draudimas

| 2. | Nustatytojoje teritorijoje draudžiama naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais. |
| --- | --- |

2.

Nustatytojoje teritorijoje draudžiama naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais.

Išimtis moksliniais ar veisimo tikslais

| 3. | Šis teisės aktas netaikomas asmenims, vykdantiems veiklą, kuri priešingu atveju būtų laikoma šio teisės akto pažeidimu, jei ši veikla vykdoma turint Jūrų valdymo organizacijos rašytinį leidimą vykdyti veiklą moksliniais ar veisimo tikslais. |
| --- | --- |

3.

Šis teisės aktas netaikomas asmenims, vykdantiems veiklą, kuri priešingu atveju būtų laikoma šio teisės akto pažeidimu, jei ši veikla vykdoma turint Jūrų valdymo organizacijos rašytinį leidimą vykdyti veiklą moksliniais ar veisimo tikslais.

Nurodomoji dalis

| 4. | Šis teisės aktas yra teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos (nustatytojoje teritorijoje). |
| --- | --- |

4.

Šis teisės aktas yra teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos (nustatytojoje teritorijoje).

Patvirtinta Jūrų valdymo organizacijos bendruoju antspaudu

2013 m. [ ] [ ] d.

LS

Jūrų valdymo organizacijos bendrasis antspaudas šiame teisės akte uždėtas dalyvaujant:

[vardas ir pavardė]

Jūrų valdymo organizacijos vadovui

Aplinkos, maisto ir kaimo reikalų valstybės sekretorius, vykdydamas savo įgaliojimus pagal 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akto 130 straipsnio 8 dalį, patvirtina 2013 m. [ ] [ ] d. Jūrų valdymo organizacijos priimtą teisės aktą dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos (nustatytosiose teritorijose) ir nustato, kad teisės aktas įsigalios 2013 m. [ ] [ ] d.

[vardas ir pavardė]

[pareigos]

Vyresnysis valstybės tarnautojas aplinkos, maisto ir kaimo reikalų valstybės sekretoriaus vardu

Data:

PRIEDAS

Devono kyšulio seklumos apibrėžtis

Šiame priede pateiktos koordinatės yra parengtos remiantis 1984 m. pasaulinės geodezinės sistemos (angl. WGS), atnaujintos 1984 m., duomenimis.

Devono kyšulio sekluma – tai teritorija, apibrėžta toliau išvardytus taškus jungiančia linija:

| | A taškas (50 laipsnių 19,969 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 43,216 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

A taškas (50 laipsnių 19,969 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 43,216 minučių vakarų ilgumos);

| | B taškas (50 laipsnių 16,913 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 48,820 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

B taškas (50 laipsnių 16,913 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 48,820 minučių vakarų ilgumos);

| | C taškas (50 laipsnių 8,500 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 47,338 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

C taškas (50 laipsnių 8,500 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 47,338 minučių vakarų ilgumos);

| | D taškas (50 laipsnių 4,747 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 48,929 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

D taškas (50 laipsnių 4,747 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 48,929 minučių vakarų ilgumos);

| | E taškas (50 laipsnių 11,468 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 57,977 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

E taškas (50 laipsnių 11,468 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 57,977 minučių vakarų ilgumos);

| | F taškas (50 laipsnių 19,129 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 52,099 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

F taškas (50 laipsnių 19,129 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 52,099 minučių vakarų ilgumos);

| | G taškas (50 laipsnių 21,159 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 44,468 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

G taškas (50 laipsnių 21,159 minučių šiaurės platumos, 5 laipsniai 44,468 minučių vakarų ilgumos);

G taškas sujungiamas su A tašku.

Pastaba

(Pastaba nėra teisės akto dalis)

Jūrų valdymo organizacija priėmė šį teisės aktą siekdama užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų valdoma taip, kad būtų laikomasi 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos 6 straipsnio reikalavimų.

Šiuo teisės aktu draudžiant naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais nustatytosiose teritorijose nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos yra apsaugomos jūrų stačiųjų rifų ekosistemos.

Nustatytosios teritorijos yra apibrėžtos šio teisės akto priedo 1 dalyje.

Nustatytosios teritorijos pavaizduotos toliau žemėlapiuose (tik informacijai).

Image

II   PRIEDAS

JŪRŲ VALDYMO ORGANIZACIJA

2009 M. GALIMYBĖS ŽVEJOTI JŪRŲ IR PAKRANTĖS VANDENYSE AKTAS (2009 c.23)

TEISĖS AKTAS DĖL ŽVEJYBOS DUGNINIAIS VELKAMAISIAIS ŽVEJYBOS ĮRANKIAIS EUROPOS JŪRŲ TERITORIJOJE NUO START POINTO IKI PLIMUTO SĄSIAURIO IR EDISTONO (NUSTATYTOSIOSE TERITORIJOSE)

Jūrų valdymo organizacija (9), vykdydama savo įgaliojimus pagal 2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklių (10) 38 punktą ir 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akto (11) 129 dalį ir:

| — | pateikusi teisės akto projekto egzempliorius svarstyti pagal akto 130 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

—

pateikusi teisės akto projekto egzempliorius svarstyti pagal akto 130 straipsnio 3 dalį;

| — | pateikusi teisės akto projekto egzempliorius visiems prašantiesiems pagal akto 130 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

—

pateikusi teisės akto projekto egzempliorius visiems prašantiesiems pagal akto 130 straipsnio 4 dalį;

| — | paskelbusi pranešimą apie savo pasiūlymą patvirtinti teisės aktą pagal akto 130 straipsnio 6 dalį ir 130 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

—

paskelbusi pranešimą apie savo pasiūlymą patvirtinti teisės aktą pagal akto 130 straipsnio 6 dalį ir 130 straipsnio 7 dalį;

| — | pasitarusi su Europos Komisija, Belgijos Karalystės vyriausybe, Prancūzijos Respublikos vyriausybe ir Šiaurės vakarų vandenų regionine patariamąja taryba, vėliau gavusi Komisijos pritarimą teisės akto projektui pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 8 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį (12); |
| --- | --- |

—

pasitarusi su Europos Komisija, Belgijos Karalystės vyriausybe, Prancūzijos Respublikos vyriausybe ir Šiaurės vakarų vandenų regionine patariamąja taryba, vėliau gavusi Komisijos pritarimą teisės akto projektui pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 8 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį (12);

priima šį teisės aktą:

Apibrėžtys

| 1. | Šiame teisės akte:






  a) | „1983 m. bazinės linijos“ yra Jungtinės Karalystės teritorinės jūros pločio bazinės linijos, galiojusios 1983 m. sausio 25 d. ir nustatytos pagal 1964 m. Teritorinių vandenų nutartį Taryba (13); |
| --- | --- | --- |

1.

Šiame teisės akte:

a)

„1983 m. bazinės linijos“ yra Jungtinės Karalystės teritorinės jūros pločio bazinės linijos, galiojusios 1983 m. sausio 25 d. ir nustatytos pagal 1964 m. Teritorinių vandenų nutartį Taryba (13);

| b) | kaip apibrėžta priede, „nustatytosios teritorijos“ yra Hat Rokas ir Brentonsas. |
| --- | --- |

b)

kaip apibrėžta priede, „nustatytosios teritorijos“ yra Hat Rokas ir Brentonsas.

Draudimas

| 2. | Nustatytosiose teritorijose draudžiama naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais. |
| --- | --- |

2.

Nustatytosiose teritorijose draudžiama naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais.

Išimtis moksliniais ar veisimo tikslais

| 3. | Šis teisės aktas netaikomas asmenims, vykdantiems veiklą, kuri priešingu atveju būtų laikoma šio teisės akto pažeidimu, jei ši veikla vykdoma turint Jūrų valdymo organizacijos rašytinį leidimą vykdyti veiklą moksliniais ar veisimo tikslais. |
| --- | --- |

3.

Šis teisės aktas netaikomas asmenims, vykdantiems veiklą, kuri priešingu atveju būtų laikoma šio teisės akto pažeidimu, jei ši veikla vykdoma turint Jūrų valdymo organizacijos rašytinį leidimą vykdyti veiklą moksliniais ar veisimo tikslais.

Nurodomoji dalis

| 4. | Šis teisės aktas yra teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (nustatytosiose teritorijose). |
| --- | --- |

4.

Šis teisės aktas yra teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (nustatytosiose teritorijose).

Patvirtinta Jūrų valdymo organizacijos bendruoju antspaudu

2013 m. [ ] [ ] d.

LS

Jūrų valdymo organizacijos bendrasis antspaudas šiame teisės akte uždėtas dalyvaujant:

[vardas ir pavardė]

Jūrų valdymo organizacijos vadovui

Aplinkos, maisto ir kaimo reikalų valstybės sekretorius, vykdydamas savo įgaliojimus pagal 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akto 130 straipsnio 8 dalį, patvirtina 2013 m. [ ] [ ] d. Jūrų valdymo organizacijos priimtą teisės aktą dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (nustatytosiose teritorijose) ir nustato, kad teisės aktas įsigalios 2013 m. [ ] [ ] d.

[vardas ir pavardė]

[pareigos]

Vyresnysis valstybės tarnautojas aplinkos, maisto ir kaimo reikalų valstybės sekretoriaus vardu

Data:

PRIEDAS

Hat Roko ir Brentonso apibrėžtis

Šiame priede pateiktos koordinatės yra parengtos remiantis 1984 m. pasaulinės geodezinės sistemos (angl. WGS), atnaujintos 1984 m., duomenimis.

Hat Rokas – tai teritorija, apibrėžta toliau išvardytus taškus jungiančia linija:

| | A taškas (50 laipsnių 10,320 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 28,388 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

A taškas (50 laipsnių 10,320 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 28,388 minučių vakarų ilgumos);

| | B taškas (50 laipsnių 10,170 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 29,413 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

B taškas (50 laipsnių 10,170 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 29,413 minučių vakarų ilgumos);

| | C taškas (50 laipsnių 10,568 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 29,755 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

C taškas (50 laipsnių 10,568 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 29,755 minučių vakarų ilgumos);

| | D taškas (50 laipsnių 10,832 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 29,227 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

D taškas (50 laipsnių 10,832 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 29,227 minučių vakarų ilgumos);

| | E taškas (50 laipsnių 10,782 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 28,543 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

E taškas (50 laipsnių 10,782 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 28,543 minučių vakarų ilgumos);

E taškas sujungiamas su A tašku.

Brentonsas – tai teritorija, apibrėžta toliau išvardytus taškus jungiančia linija:

| | A taškas (50 laipsnių 10,714 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 25,325 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

A taškas (50 laipsnių 10,714 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 25,325 minučių vakarų ilgumos);

| | B taškas (50 laipsnių 10,651 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 25,599 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

B taškas (50 laipsnių 10,651 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 25,599 minučių vakarų ilgumos);

| | C taškas (50 laipsnių 10,632 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 25,870 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

C taškas (50 laipsnių 10,632 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 25,870 minučių vakarų ilgumos);

| | D taškas (50 laipsnių 12,167 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 26,709 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

D taškas (50 laipsnių 12,167 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 26,709 minučių vakarų ilgumos);

| | E taškas (50 laipsnių 12,330 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 26,505 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

E taškas (50 laipsnių 12,330 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 26,505 minučių vakarų ilgumos);

| | F taškas (50 laipsnių 12,398 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 26,1972 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

F taškas (50 laipsnių 12,398 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 26,1972 minučių vakarų ilgumos);

| | G taškas (50 laipsnių 12,750 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 25,251 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

G taškas (50 laipsnių 12,750 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 25,251 minučių vakarų ilgumos);

| | H taškas (50 laipsnių 12,956 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 24,723 minučių vakarų ilgumos); |
| --- | --- |

H taškas (50 laipsnių 12,956 minučių šiaurės platumos, 4 laipsniai 24,723 minučių vakarų ilgumos);

H taškas sujungiamas su A tašku linija, kurios ilgis yra šešios jūrmylės į jūrą nuo 1983 m. bazinių linijų.

Pastaba

(Pastaba nėra teisės akto dalis)

Jūrų valdymo organizacija priėmė šį teisės aktą siekdama užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų valdoma taip, kad būtų laikomasi 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos 6 straipsnio reikalavimų.

Šiuo teisės aktu draudžiant naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais nustatytosiose Europos jūrų teritorijose nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono yra apsaugomi pamatinės uolienos rifai.

Nustatytosios teritorijos yra apibrėžtos šio teisės akto priedo 1 dalyje.

Nustatytosios teritorijos pavaizduotos toliau žemėlapiuose (tik informacijai).

Image

III   PRIEDAS

JŪRŲ VALDYMO ORGANIZACIJA

2009 M. GALIMYBĖS ŽVEJOTI JŪRŲ IR PAKRANTĖS VANDENYSE AKTAS (2009 c.23)

TEISĖS AKTAS DĖL ŽVEJYBOS DUGNINIAIS VELKAMAISIAIS ŽVEJYBOS ĮRANKIAIS EUROPOS JŪRŲ TERITORIJOJE NUO HEISBORO IKI HAMONDO IR VINTERTONO (NUSTATYTOSIOSE TERITORIJOSE)

Jūrų valdymo organizacija (14), vykdydama savo įgaliojimus pagal 2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklių (15) 38 punktą ir 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akto (16) 129 dalį ir:

| — | pateikusi teisės akto projekto egzempliorius svarstyti pagal akto 130 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

—

pateikusi teisės akto projekto egzempliorius svarstyti pagal akto 130 straipsnio 3 dalį;

| — | pateikusi teisės akto projekto egzempliorius visiems prašantiesiems pagal akto 130 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

—

pateikusi teisės akto projekto egzempliorius visiems prašantiesiems pagal akto 130 straipsnio 4 dalį;

| — | paskelbusi pranešimą apie savo pasiūlymą patvirtinti teisės aktą pagal akto 130 straipsnio 6 dalį ir 130 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

—

paskelbusi pranešimą apie savo pasiūlymą patvirtinti teisės aktą pagal akto 130 straipsnio 6 dalį ir 130 straipsnio 7 dalį;

| — | pasitarusi su Europos Komisija, Belgijos Karalystės vyriausybe ir Šiaurės jūros regionine patariamąja taryba, vėliau gavusi Komisijos pritarimą teisės akto projektui pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 8 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį (17); |
| --- | --- |

—

pasitarusi su Europos Komisija, Belgijos Karalystės vyriausybe ir Šiaurės jūros regionine patariamąja taryba, vėliau gavusi Komisijos pritarimą teisės akto projektui pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 8 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį (17);

priima šį teisės aktą:

Apibrėžtys

| 1. | Šiame teisės akte „nustatytosios teritorijos“ yra priede apibrėžtos 1 teritorija ir 2 teritorijos. |
| --- | --- |

1.

Šiame teisės akte „nustatytosios teritorijos“ yra priede apibrėžtos 1 teritorija ir 2 teritorijos.

Draudimas

| 2. | Nustatytosiose teritorijose draudžiama naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais. |
| --- | --- |

2.

Nustatytosiose teritorijose draudžiama naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais.

Išimtis moksliniais ar veisimo tikslais

| 3. | Šis teisės aktas netaikomas asmenims, vykdantiems veiklą, kuri priešingu atveju būtų laikoma šio teisės akto pažeidimu, jei ši veikla vykdoma turint Jūrų valdymo organizacijos rašytinį leidimą vykdyti veiklą moksliniais ar veisimo tikslais. |
| --- | --- |

3.

Šis teisės aktas netaikomas asmenims, vykdantiems veiklą, kuri priešingu atveju būtų laikoma šio teisės akto pažeidimu, jei ši veikla vykdoma turint Jūrų valdymo organizacijos rašytinį leidimą vykdyti veiklą moksliniais ar veisimo tikslais.

Nurodomoji dalis

| 4. | Šis teisės aktas yra teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono (nustatytosiose teritorijose). |
| --- | --- |

4.

Šis teisės aktas yra teisės aktas dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono (nustatytosiose teritorijose).

Patvirtinta Jūrų valdymo organizacijos bendruoju antspaudu

2013 m. [ ] [ ] d.

LS

Jūrų valdymo organizacijos bendrasis antspaudas šiame teisės akte uždėtas dalyvaujant:

[vardas ir pavardė]

Jūrų valdymo organizacijos vadovui

Aplinkos, maisto ir kaimo reikalų valstybės sekretorius, vykdydamas savo įgaliojimus pagal 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akto 130 straipsnio 8 dalį, patvirtina 2013 m. [ ] [ ] d. Jūrų valdymo organizacijos priimtą teisės aktą dėl žvejybos dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais Europos jūrų teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono (nustatytosiose teritorijose) ir nustato, kad teisės aktas įsigalios 2013 m. [ ] [ ] d.

[vardas ir pavardė]

[pareigos]

Vyresnysis valstybės tarnautojas aplinkos, maisto ir kaimo reikalų valstybės sekretoriaus vardu

Data:

PRIEDAS

1 ir 2 teritorijų apibrėžtys

Šiame priede pateiktos koordinatės yra parengtos remiantis 1984 m. pasaulinės geodezinės sistemos (angl. WGS), kuri buvo atnaujinta 1984 m. ir 2004 m., duomenimis.

1 teritorija – tai teritorija, apibrėžta toliau išvardytus taškus jungiančia linija:

| | A taškas (52 laipsniai 47,792 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,661 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

A taškas (52 laipsniai 47,792 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,661 minučių rytų ilgumos);

| | B taškas (52 laipsniai 47,919 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,179 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

B taškas (52 laipsniai 47,919 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,179 minučių rytų ilgumos);

| | C taškas (52 laipsniai 48,229 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,065 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

C taškas (52 laipsniai 48,229 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,065 minučių rytų ilgumos);

| | D taškas (52 laipsniai 48,267 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,114 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

D taškas (52 laipsniai 48,267 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,114 minučių rytų ilgumos);

| | E taškas (52 laipsniai 48,442 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 57,900 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

E taškas (52 laipsniai 48,442 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 57,900 minučių rytų ilgumos);

| | F taškas (52 laipsniai 48,705 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 57,942 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

F taškas (52 laipsniai 48,705 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 57,942 minučių rytų ilgumos);

| | G taškas (52 laipsniai 48,876 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,277 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

G taškas (52 laipsniai 48,876 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,277 minučių rytų ilgumos);

| | H taškas (52 laipsniai 48,814 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,920 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

H taškas (52 laipsniai 48,814 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 58,920 minučių rytų ilgumos);

| | I taškas (52 laipsniai 48,615 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,207 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

I taškas (52 laipsniai 48,615 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,207 minučių rytų ilgumos);

| | J taškas (52 laipsniai 48,465 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,173 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

J taškas (52 laipsniai 48,465 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,173 minučių rytų ilgumos);

| | K taškas (52 laipsniai 48,397 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,328 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

K taškas (52 laipsniai 48,397 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,328 minučių rytų ilgumos);

| | L taškas (52 laipsniai 48,123 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,400 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

L taškas (52 laipsniai 48,123 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,400 minučių rytų ilgumos);

| | M taškas (52 laipsniai 47,926 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,179 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

M taškas (52 laipsniai 47,926 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 59,179 minučių rytų ilgumos);

M taškas sujungiamas su A tašku.

2 teritorija – tai teritorija, apibrėžta toliau išvardytus taškus jungiančia linija:

| | A taškas (52 laipsniai 50,804 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 48,365 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

A taškas (52 laipsniai 50,804 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 48,365 minučių rytų ilgumos);

| | B taškas (52 laipsniai 50,617 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 48,178 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

B taškas (52 laipsniai 50,617 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 48,178 minučių rytų ilgumos);

| | C taškas (52 laipsniai 50,698 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 47,043 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

C taškas (52 laipsniai 50,698 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 47,043 minučių rytų ilgumos);

| | D taškas (52 laipsniai 51,027 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 46,490 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

D taškas (52 laipsniai 51,027 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 46,490 minučių rytų ilgumos);

| | E taškas (52 laipsniai 51,133 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 46,633 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

E taškas (52 laipsniai 51,133 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 46,633 minučių rytų ilgumos);

| | F taškas (52 laipsniai 51,013 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 48,138 minučių rytų ilgumos); |
| --- | --- |

F taškas (52 laipsniai 51,013 minučių šiaurės platumos, 1 laipsnis 48,138 minučių rytų ilgumos);

F taškas sujungiamas su A tašku.

Pastaba

(Pastaba nėra teisės akto dalis)

Jūrų valdymo organizacija priėmė šį teisės aktą siekdama užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų valdoma taip, kad būtų laikomasi 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos 6 straipsnio reikalavimų.

Šiuo teisės aktu draudžiant naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais nustatytosiose Europos jūrų teritorijose nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono yra apsaugomi Sabellaria spinulosa rifai.

Nustatytosios teritorijos yra apibrėžtos šio teisės akto priedo 1 dalyje.

Nustatytosios teritorijos pavaizduotos toliau žemėlapiuose (tik informacijai).

Image

IV   PRIEDAS

Image

Image

Image

Image

PAGRINDIMAS

1.   Įžanga

| 1.1. | Teritorija: Bendrijos svarbos teritorija (18) nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos |
| --- | --- |

1.1.

Teritorija: Bendrijos svarbos teritorija (18) nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos

| 1.2. | Bendrijos svarbos teritorija nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos buvo nustatyta dėl pamatinės uolienos rifų buveinių šioje teritorijoje. Pamatinės uolienos rifų buveinės yra kyšančių uolų teritorijos, kolonizuotos įvairių augalų ir gyvūnų. Buveinės gali kraustytis iš netoli paviršiaus esančių saulės apšviestų zonų, kuriose daugiausia augalų, kaip antai laminarijų ir raudondumblių, į gilesnius vandenis, kur pamatinės uolienos rifuose gyvena įvairūs gyvūnai, tarp jų dygiaodžiai, gamtinės pintys, koralai, jūrų plukės, samangyviai ir vėžiagyviai (19). |
| --- | --- |

1.2.

Bendrijos svarbos teritorija nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos buvo nustatyta dėl pamatinės uolienos rifų buveinių šioje teritorijoje. Pamatinės uolienos rifų buveinės yra kyšančių uolų teritorijos, kolonizuotos įvairių augalų ir gyvūnų. Buveinės gali kraustytis iš netoli paviršiaus esančių saulės apšviestų zonų, kuriose daugiausia augalų, kaip antai laminarijų ir raudondumblių, į gilesnius vandenis, kur pamatinės uolienos rifuose gyvena įvairūs gyvūnai, tarp jų dygiaodžiai, gamtinės pintys, koralai, jūrų plukės, samangyviai ir vėžiagyviai (19).

| 1.3. | Pamatinės uolienos rifai šioje teritorijoje pasižymi didžiausia biologine įvairove šalyje ir vaidina svarbų vaidmenį palaikydami rūšis, kurios yra laikomos retomis ar randamos ties savo biogeografinio pasiskirstymo riba. |
| --- | --- |

1.3.

Pamatinės uolienos rifai šioje teritorijoje pasižymi didžiausia biologine įvairove šalyje ir vaidina svarbų vaidmenį palaikydami rūšis, kurios yra laikomos retomis ar randamos ties savo biogeografinio pasiskirstymo riba.

| 1.4. | Maisto, aplinkos ir kaimo reikalų departamentas (DEFRA) parengė naująjį žvejybos valdymo Europos jūrų teritorijose požiūrį (žr. 2.1 skirsnį). Todėl MMO reikėjo sukurti priemones pamatinės uolienos rifų elementams apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių Bendrijos svarbos teritorijos Devono kyšulio seklumos dalyje nuo 0 iki 12 jūrmylių, taip visiškai įgyvendinant Buveinių direktyvos 6 straipsnį (20). |
| --- | --- |

1.4.

Maisto, aplinkos ir kaimo reikalų departamentas (DEFRA) parengė naująjį žvejybos valdymo Europos jūrų teritorijose požiūrį (žr. 2.1 skirsnį). Todėl MMO reikėjo sukurti priemones pamatinės uolienos rifų elementams apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių Bendrijos svarbos teritorijos Devono kyšulio seklumos dalyje nuo 0 iki 12 jūrmylių, taip visiškai įgyvendinant Buveinių direktyvos 6 straipsnį (20).

| 1.5. | Dugniniai velkamieji žvejybos įrankiai yra bet kokie žvejybos įrankiai, kurie yra stumiami ar velkami jūroje ir liečia jūros dugną. Priedugnio tralai su kėtoklėmis ir spinduliniai tralai bei vėžiagyvių dragos taip pat laikomi tokiais įrankiais. Todėl reikia valdymo priemonių, kuriomis būtų ribojama tokios veiklos ir ekosistemų elementų sąveika. |
| --- | --- |

1.5.

Dugniniai velkamieji žvejybos įrankiai yra bet kokie žvejybos įrankiai, kurie yra stumiami ar velkami jūroje ir liečia jūros dugną. Priedugnio tralai su kėtoklėmis ir spinduliniai tralai bei vėžiagyvių dragos taip pat laikomi tokiais įrankiais. Todėl reikia valdymo priemonių, kuriomis būtų ribojama tokios veiklos ir ekosistemų elementų sąveika.

| 1.6. | Šis PV parengtas siekiant nustatyti sąnaudas ir naudą, susijusias su MMO siūlomu teisės aktu, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius siekiant apsaugoti šiuos ekosistemų elementus. PV taip pat nurodyta, kodėl rekomenduojama alternatyva yra pageidautina valdymo priemonė. Dėl šio PV projekto vyko viešos konsultacijos. |
| --- | --- |

1.6.

Šis PV parengtas siekiant nustatyti sąnaudas ir naudą, susijusias su MMO siūlomu teisės aktu, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius siekiant apsaugoti šiuos ekosistemų elementus. PV taip pat nurodyta, kodėl rekomenduojama alternatyva yra pageidautina valdymo priemonė. Dėl šio PV projekto vyko viešos konsultacijos.

| 1.7. | Šio PV duomenys ir įrodymai surinkti iš „Natural England“, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų ir MMO. Be to, 2013 m. birželio 10 d. Lu MMO kartu su Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija surengė susitikimą, į kurį galėjo atvykti visi, be kvietimų, o 2013 m. birželio 11 d. kartu su Devono ir Severno pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija Plimute susitiko su suinteresuotaisiais subjektais, kad pateiktų klausimus ir surinktų duomenis apie ekonominį poveikį teritorijoms, kuriose siūloma taikyti draudimą (žr. 1 pav.). Susitikimas su Belgijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais vyko 2013 m. liepos 12 d. Belgijoje, o su Prancūzijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais –2013 m. rugsėjo 27 d. Paryžiuje. Prancūzijos žvejybos pramonės atstovai pabrėžė, kad Devono kyšulio seklumos teritorijoje, kurioje siūloma taikyti draudimą, naudojami Prancūzijos tralai su kėtoklėmis ir kad valdymo priemonėmis reikėtų užtikrinti žvejybos įrankių technologinę pažangą. Pokalbių su komerciniais žvejais informacija ir pareiškimai buvo įrašyti ir įtraukti į šį PV kaip atsitiktiniai duomenys. |
| --- | --- |

1.7.

Šio PV duomenys ir įrodymai surinkti iš „Natural England“, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų ir MMO. Be to, 2013 m. birželio 10 d. Lu MMO kartu su Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija surengė susitikimą, į kurį galėjo atvykti visi, be kvietimų, o 2013 m. birželio 11 d. kartu su Devono ir Severno pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija Plimute susitiko su suinteresuotaisiais subjektais, kad pateiktų klausimus ir surinktų duomenis apie ekonominį poveikį teritorijoms, kuriose siūloma taikyti draudimą (žr. 1 pav.). Susitikimas su Belgijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais vyko 2013 m. liepos 12 d. Belgijoje, o su Prancūzijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais –2013 m. rugsėjo 27 d. Paryžiuje. Prancūzijos žvejybos pramonės atstovai pabrėžė, kad Devono kyšulio seklumos teritorijoje, kurioje siūloma taikyti draudimą, naudojami Prancūzijos tralai su kėtoklėmis ir kad valdymo priemonėmis reikėtų užtikrinti žvejybos įrankių technologinę pažangą. Pokalbių su komerciniais žvejais informacija ir pareiškimai buvo įrašyti ir įtraukti į šį PV kaip atsitiktiniai duomenys.

| 1.8. | Vykstant teisėkūros procedūrai, oficialios konsultacijos dėl siūlomo teisės akto projekto ir PV šiai teritorijai vyko nuo 2013 m. spalio 10 d. iki 2013 m. spalio 22 d. Iš Prancūzijos žvejybos pramonės atstovų pastabų paaiškėjo, kad Devono kyšulio seklumos teritorijos, kurioje siūloma taikyti draudimą, vakarų dalyje vyksta žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais. Belgijos žvejybos pramonės atstovų atsakymai taip pat patvirtino, kad Belgija vykdo žvejybos veiklą Devono kyšulio seklumos teritorijos, kurioje siūloma taikyti draudimą, šiaurės dalyje. |
| --- | --- |

1.8.

Vykstant teisėkūros procedūrai, oficialios konsultacijos dėl siūlomo teisės akto projekto ir PV šiai teritorijai vyko nuo 2013 m. spalio 10 d. iki 2013 m. spalio 22 d. Iš Prancūzijos žvejybos pramonės atstovų pastabų paaiškėjo, kad Devono kyšulio seklumos teritorijos, kurioje siūloma taikyti draudimą, vakarų dalyje vyksta žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais. Belgijos žvejybos pramonės atstovų atsakymai taip pat patvirtino, kad Belgija vykdo žvejybos veiklą Devono kyšulio seklumos teritorijos, kurioje siūloma taikyti draudimą, šiaurės dalyje.

2.   Intervencijos pagrindimas

| 2.1. | 2012 m. rugpjūčio mėn. DEFRA išnagrinėjo žvejybos valdymą Europos jūrų teritorijose, kad nustatytų būsimas valdymo priemones, kurių reikės siekiant užtikrinti teritorijų elementų patenkinamos būklės išsaugojimą. Taip buvo parengtas naujasis žvejybos Europos jūrų teritorijose valdymo požiūris (21). |
| --- | --- |

2.1.

2012 m. rugpjūčio mėn. DEFRA išnagrinėjo žvejybos valdymą Europos jūrų teritorijose, kad nustatytų būsimas valdymo priemones, kurių reikės siekiant užtikrinti teritorijų elementų patenkinamos būklės išsaugojimą. Taip buvo parengtas naujasis žvejybos Europos jūrų teritorijose valdymo požiūris (21).

| 2.2. | Naujasis požiūris yra įgyvendinamas laipsniškai, remiantis duomenimis ir rizikos vertinimu. Rizika skirstoma pagal prioritetus remiantis matrica (22), kurioje rizika, susijusi su žvejybos veiklos ir ekosistemų elementų sąveika, suskirstoma į kategorijas. Veiklos sąveika su ekosistemų elementais suskirstyta į kategorijas ir pažymėta raudona, geltona, žalia ar mėlyna spalva. Raudona spalva pažymėtais sąveikos atvejais valdymo priemonės yra įgyvendinamos prioriteto tvarka iki 2013 m. pabaigos (neatsižvelgiant į tikrąjį veiklos lygmenį) siekiant užkirsti kelią nustatytųjų ekosistemų elementų blogėjimui pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje nustatytą prievolę. Geltona spalva pažymėtos sąveikos atvejais reikia atlikti vertinimą vietoje ir nustatyti, ar reikia imtis veiklos valdymo priemonių ekosistemų elementams apsaugoti. Prie žaliosios kategorijos priskirtais sąveikos atvejais taip pat reikia atlikti vertinimą vietoje, jei yra „jungtinis“ poveikis. Mėlyna spalva pažymėta kategorija rodo, kad tikros sąveikos nėra ir kad tolesnio vertinimo nereikia (23). |
| --- | --- |

2.2.

Naujasis požiūris yra įgyvendinamas laipsniškai, remiantis duomenimis ir rizikos vertinimu. Rizika skirstoma pagal prioritetus remiantis matrica (22), kurioje rizika, susijusi su žvejybos veiklos ir ekosistemų elementų sąveika, suskirstoma į kategorijas. Veiklos sąveika su ekosistemų elementais suskirstyta į kategorijas ir pažymėta raudona, geltona, žalia ar mėlyna spalva. Raudona spalva pažymėtais sąveikos atvejais valdymo priemonės yra įgyvendinamos prioriteto tvarka iki 2013 m. pabaigos (neatsižvelgiant į tikrąjį veiklos lygmenį) siekiant užkirsti kelią nustatytųjų ekosistemų elementų blogėjimui pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje nustatytą prievolę. Geltona spalva pažymėtos sąveikos atvejais reikia atlikti vertinimą vietoje ir nustatyti, ar reikia imtis veiklos valdymo priemonių ekosistemų elementams apsaugoti. Prie žaliosios kategorijos priskirtais sąveikos atvejais taip pat reikia atlikti vertinimą vietoje, jei yra „jungtinis“ poveikis. Mėlyna spalva pažymėta kategorija rodo, kad tikros sąveikos nėra ir kad tolesnio vertinimo nereikia (23).

| 2.3. | Pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis (24) reikalaujama, kad specialiose saugomose teritorijose (angl. SAC) ir specialios apsaugos teritorijose (angl. SPA) valstybės narės:






  — | nustatytų būtinas apsaugos priemones, atitinkančias teritorijoje esančių į I priedą įtrauktų natūralių buveinių tipų ir į II priedą įtrauktų rūšių ekologinius reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis (24) reikalaujama, kad specialiose saugomose teritorijose (angl. SAC) ir specialios apsaugos teritorijose (angl. SPA) valstybės narės:

—

nustatytų būtinas apsaugos priemones, atitinkančias teritorijoje esančių į I priedą įtrauktų natūralių buveinių tipų ir į II priedą įtrauktų rūšių ekologinius reikalavimus;

| — | imtųsi priemonių, siekdamos išvengti natūralių buveinių ir rūšių buveinių blogėjimo, taip pat rūšių, kurių apsaugai buvo įsteigtos specialios saugomos teritorijos, trikdymo. |
| --- | --- |

—

imtųsi priemonių, siekdamos išvengti natūralių buveinių ir rūšių buveinių blogėjimo, taip pat rūšių, kurių apsaugai buvo įsteigtos specialios saugomos teritorijos, trikdymo.

| 2.4. | 2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklių 8 taisyklės 1 dalyje Europos jūrų teritorija yra apibrėžta kaip bet kokia specialiai saugoma teritorija, specialios apsaugos teritorija ir Bendrijos svarbos teritorija (viena iš jų). Šių taisyklių 6 dalyje nustatyti Europos jūrų teritorijų valdymo reikalavimai pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis. |
| --- | --- |

2.4.

2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklių 8 taisyklės 1 dalyje Europos jūrų teritorija yra apibrėžta kaip bet kokia specialiai saugoma teritorija, specialios apsaugos teritorija ir Bendrijos svarbos teritorija (viena iš jų). Šių taisyklių 6 dalyje nustatyti Europos jūrų teritorijų valdymo reikalavimai pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis.

| 2.5. | Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos yra pamatinės uolienos rifų elementų, dėl naudojamų dugninių velkamųjų žvejybos įrankių priskirtų prie raudonosios rizikos kategorijos, todėl, kad ši rizika išnyktų, reikia taikyti valdymo priemones. Už valdymo priemonių įgyvendinimą draudžiant pamatinės uolienos rifų elementų ir dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sąveiką atsako MMO. Kitų žvejybos įrankių sąveika su pamatinės uolienos rifų elementais bus vertinama vertinant geltonosios ir žaliosios kategorijų atvejus. |
| --- | --- |

2.5.

Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos yra pamatinės uolienos rifų elementų, dėl naudojamų dugninių velkamųjų žvejybos įrankių priskirtų prie raudonosios rizikos kategorijos, todėl, kad ši rizika išnyktų, reikia taikyti valdymo priemones. Už valdymo priemonių įgyvendinimą draudžiant pamatinės uolienos rifų elementų ir dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sąveiką atsako MMO. Kitų žvejybos įrankių sąveika su pamatinės uolienos rifų elementais bus vertinama vertinant geltonosios ir žaliosios kategorijų atvejus.

| 2.6. | Ši teritorija apima du administracinius rajonus: 0–6 jūrmylių ir 6–12 jūrmylių. Yra dvi pagrindinės pamatinės uolienos rifų zonos teritorijoje. Viena – Lands Endo dalyje, kita – Devono kyšulio seklumos dalyje. Lands Endo rifas yra 6 jūrmylių zonos ribose, ir jam valdymo priemonės bus taikomos pagal Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijos teisės aktą. Devono kyšulio seklumos rifas patenka ir į 6 jūrmylių, ir į 6–12 jūrmylių zonas, ir jam valdymo priemonės bus taikomos pagal MMO teisės aktą. |
| --- | --- |

2.6.

Ši teritorija apima du administracinius rajonus: 0–6 jūrmylių ir 6–12 jūrmylių. Yra dvi pagrindinės pamatinės uolienos rifų zonos teritorijoje. Viena – Lands Endo dalyje, kita – Devono kyšulio seklumos dalyje. Lands Endo rifas yra 6 jūrmylių zonos ribose, ir jam valdymo priemonės bus taikomos pagal Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijos teisės aktą. Devono kyšulio seklumos rifas patenka ir į 6 jūrmylių, ir į 6–12 jūrmylių zonas, ir jam valdymo priemonės bus taikomos pagal MMO teisės aktą.

| 2.7. | Duomenis apie pamatinės uolienos rifo konkrečią buvimo vietą ir dydį suteikė „Natural England“ (25). Buferinė zona yra nustatyta remiantis „Natural England“ gairių projektu (26), pagal kurį rekomenduojama buferinę zoną nustatyti atsižvelgiant į saugomo elemento gylį. Pamatinės uolienos rifų elementai šioje teritorijoje siekia iki 100 m gylio. Kai gylis yra 25–200 m, „Natural England“ gairėse rekomenduojama nustatyti buferinę zoną, padauginus elemento gylį iš trijų. Taigi nustatyta 300 m buferinė zona (triskart 100 m). |
| --- | --- |

2.7.

Duomenis apie pamatinės uolienos rifo konkrečią buvimo vietą ir dydį suteikė „Natural England“ (25). Buferinė zona yra nustatyta remiantis „Natural England“ gairių projektu (26), pagal kurį rekomenduojama buferinę zoną nustatyti atsižvelgiant į saugomo elemento gylį. Pamatinės uolienos rifų elementai šioje teritorijoje siekia iki 100 m gylio. Kai gylis yra 25–200 m, „Natural England“ gairėse rekomenduojama nustatyti buferinę zoną, padauginus elemento gylį iš trijų. Taigi nustatyta 300 m buferinė zona (triskart 100 m).

| 2.8. | Intervencija būtina siekiant kovoti su rinkos nepakankamumu jūrų aplinkos srityje imantis tinkamų valdymo priemonių (pvz., įgyvendinant šį teisės aktą), apsaugoti ekosistemų elementus ir užtikrinti, kad neigiamas išorės poveikis būtų mažinamas ar švelninamas tinkamomis priemonėmis. Įgyvendinant šį teisės aktą bus užtikrinama, kad jūrų aplinka ir toliau teiktų viešąsias gėrybes. |
| --- | --- |

2.8.

Intervencija būtina siekiant kovoti su rinkos nepakankamumu jūrų aplinkos srityje imantis tinkamų valdymo priemonių (pvz., įgyvendinant šį teisės aktą), apsaugoti ekosistemų elementus ir užtikrinti, kad neigiamas išorės poveikis būtų mažinamas ar švelninamas tinkamomis priemonėmis. Įgyvendinant šį teisės aktą bus užtikrinama, kad jūrų aplinka ir toliau teiktų viešąsias gėrybes.

| 2.9. | Rinkos nepakankamumas pasireiškia, kai rinkoje nesulaukiama veiksmingų rezultatų (27). Jūrų aplinkos atveju tokį nepakankamumą galima apibūdinti taip:






  — | viešosios gėrybės ir paslaugos – tam tikros jūrų aplinkos teikiamos viešosios gėrybės ir paslaugos. Pavyzdžiui, klimato reguliavimas ir biologinė įvairovė yra „viešosios gėrybės“ (niekam negalima uždrausti jomis naudotis, o naudojantis paslauga nesumažėja kitų galimybės ja naudotis). Dėl viešųjų gėrybių savybių ekonominės paskatos nebūtinos, kai asmenys nori dėti pastangas ar leisti pinigus, kad užtikrintų tęstinį šių gėrybių teikimą, ir todėl jos teikiamos ar šiuo atveju apsaugomos nepakankamai; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Rinkos nepakankamumas pasireiškia, kai rinkoje nesulaukiama veiksmingų rezultatų (27). Jūrų aplinkos atveju tokį nepakankamumą galima apibūdinti taip:

—

viešosios gėrybės ir paslaugos – tam tikros jūrų aplinkos teikiamos viešosios gėrybės ir paslaugos. Pavyzdžiui, klimato reguliavimas ir biologinė įvairovė yra „viešosios gėrybės“ (niekam negalima uždrausti jomis naudotis, o naudojantis paslauga nesumažėja kitų galimybės ja naudotis). Dėl viešųjų gėrybių savybių ekonominės paskatos nebūtinos, kai asmenys nori dėti pastangas ar leisti pinigus, kad užtikrintų tęstinį šių gėrybių teikimą, ir todėl jos teikiamos ar šiuo atveju apsaugomos nepakankamai;

| — | neigiamas išorės poveikis atsiranda, kai už jūrų aplinkai daromą žalą nevisiškai atsako ją sukeliantys naudotojai. Daugeliu atveju jūrų gėrybės ir paslaugos neturi piniginės vertės, todėl rinkoje nėra įvertinama ir joms daroma žala. Net ir prekių, kuriomis prekiaujama (pvz., laukinių žuvų), rinkos kainos dažnai neatspindi visų ekonominių sąnaudų, kurias galiausiai patiria kiti asmenys ir visa visuomenė. |
| --- | --- |

—

neigiamas išorės poveikis atsiranda, kai už jūrų aplinkai daromą žalą nevisiškai atsako ją sukeliantys naudotojai. Daugeliu atveju jūrų gėrybės ir paslaugos neturi piniginės vertės, todėl rinkoje nėra įvertinama ir joms daroma žala. Net ir prekių, kuriomis prekiaujama (pvz., laukinių žuvų), rinkos kainos dažnai neatspindi visų ekonominių sąnaudų, kurias galiausiai patiria kiti asmenys ir visa visuomenė.

| 2.10. | Vyriausybės intervencija būtina siekiant atsikratyti abiejų šių rinkos nepakankamumo priežasčių jūrų aplinkoje. Europos jūrų teritorijos nustatytiesiems elementams apsaugoti skirtomis valdymo priemonėmis bus užtikrinama, kad neigiamas išorės poveikis tinkamomis priemonėmis būtų mažinamas ar švelninamas. Valdymo priemonėmis taip pat bus paremtas tęstinis viešųjų gėrybių teikimas jūrų aplinkoje, pavyzdžiui, biologinės įvairovės išsaugojimas Anglijos jūrose. |
| --- | --- |

2.10.

Vyriausybės intervencija būtina siekiant atsikratyti abiejų šių rinkos nepakankamumo priežasčių jūrų aplinkoje. Europos jūrų teritorijos nustatytiesiems elementams apsaugoti skirtomis valdymo priemonėmis bus užtikrinama, kad neigiamas išorės poveikis tinkamomis priemonėmis būtų mažinamas ar švelninamas. Valdymo priemonėmis taip pat bus paremtas tęstinis viešųjų gėrybių teikimas jūrų aplinkoje, pavyzdžiui, biologinės įvairovės išsaugojimas Anglijos jūrose.

3.   Politikos tikslai ir numatomas poveikis

| 3.1. | 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse aktu (28) buvo įsteigta Jūrų valdymo organizacija (angl. MMO), kad vadovautų, skatintų ir valdytų tvarią jūrų aplinką ir pakrantės žvejybą sėkmingai užtikrindama tinkamą socialinės, aplinkosauginės ir ekonominės naudos pusiausvyrą, sveiką jūrą, tausią žuvininkystę ir gyvybingą pramonę. |
| --- | --- |

3.1.

2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse aktu (28) buvo įsteigta Jūrų valdymo organizacija (angl. MMO), kad vadovautų, skatintų ir valdytų tvarią jūrų aplinką ir pakrantės žvejybą sėkmingai užtikrindama tinkamą socialinės, aplinkosauginės ir ekonominės naudos pusiausvyrą, sveiką jūrą, tausią žuvininkystę ir gyvybingą pramonę.

| 3.2. | Su šiuo PV susijęs politikos tikslas yra toliau įgyvendinti šios teritorijos apsaugos tikslus užtikrinant, kad pamatinės uolienos rifų elementai būtų apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sukeliamos žalos rizikos. |
| --- | --- |

3.2.

Su šiuo PV susijęs politikos tikslas yra toliau įgyvendinti šios teritorijos apsaugos tikslus užtikrinant, kad pamatinės uolienos rifų elementai būtų apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sukeliamos žalos rizikos.

| 3.3. | Šios teritorijos apsaugos tikslai






  — | Atsižvelgiant į natūralią kaitą, išsaugoti:






  — | pamatinės uolienos rifų buveinės plotą, buveinės ir jos rūšių įvairovę; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Šios teritorijos apsaugos tikslai

—

Atsižvelgiant į natūralią kaitą, išsaugoti:

—

pamatinės uolienos rifų buveinės plotą, buveinės ir jos rūšių įvairovę;

| — | buveinės struktūrą (pvz., tam tikrų svarbių rūšių populiacijos struktūrą ir vaidmenį ekosistemoje); |
| --- | --- |

—

buveinės struktūrą (pvz., tam tikrų svarbių rūšių populiacijos struktūrą ir vaidmenį ekosistemoje);

| — | natūralios aplinkos kokybę (pvz., vandens kokybę, suspenduotų nuosėdų lygį ir kt.); |
| --- | --- |

—

natūralios aplinkos kokybę (pvz., vandens kokybę, suspenduotų nuosėdų lygį ir kt.);

| — | natūralios aplinkos procesus (pvz., biologiniai ir fizikiniai procesai, natūraliai vykstantys aplinkoje, kaip antai vandens cirkuliacija ir nuosėdų formavimasis neturėtų nukrypti nuo pirminių lygių, nustatytų pripažįstant teritoriją saugoma). |
| --- | --- |

—

natūralios aplinkos procesus (pvz., biologiniai ir fizikiniai procesai, natūraliai vykstantys aplinkoje, kaip antai vandens cirkuliacija ir nuosėdų formavimasis neturėtų nukrypti nuo pirminių lygių, nustatytų pripažįstant teritoriją saugoma).

| 3.4. | Numatomas poveikis yra sumažinta pamatinės uolienos rifų elementų blogėjimo rizika ir įgyvendintos prievolės pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnį. Be to, kai įmanoma, bus sumažintas valdymo intervencijos ekonominis poveikis. |
| --- | --- |

3.4.

Numatomas poveikis yra sumažinta pamatinės uolienos rifų elementų blogėjimo rizika ir įgyvendintos prievolės pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnį. Be to, kai įmanoma, bus sumažintas valdymo intervencijos ekonominis poveikis.

4.   Alternatyvos

4.1   Pagal DEFRA naująjį požiūrį pasirinktinos valdymo priemonės yra MMO teisės aktai teritorijoms nuo 6 iki 12 jūrmylių ir tai, kad MMO vadovaus valdymo priemonėms 6 jūrmylių ribas viršijančiose teritorijose. Po MMO ir Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijos diskusijų susitarta, kad nors ši Bendrijos svarbos teritorija viršija 6 jūrmylių ribas, valdymo priemonės teritorijos dalyje iki 6 jūrmylių bus nustatytos pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijos teisės aktais, o Devono kyšulio seklumos teritorijos dalyje nuo 0 iki 12 jūrmylių valdymo priemonės bus nustatytos MMO teisės aktais. Taigi rekomenduojama alternatyva Bendrijos svarbos teritorijos daliai nuo 0 iki 12 jūrmylių yra MMO teisės aktas.

4.1.1.   1 alternatyva: nesiimti jokių veiksmų

Pagal šią alternatyvą nesiimama jokių nuolatinių valdymo priemonių. Tai reikštų, kad žalingos veiklos teritorijai sukeliamos rizikos problema nebūtų sprendžiama ir kad nebūtų įgyvendintos prievolės pagal DEFRA naująjį požiūrį ir Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalį.

4.1.2.   2 alternatyva: neprivalomos priemonės

Pagal šią alternatyvą reikėtų parengti neprivalomus praktikos kodeksus rifų elementams apsaugoti. MMO apsvarstė šią alternatyvą atsižvelgdama į geresnio reglamentavimo principus, pagal kuriuos reikalaujama, kad naujas reglamentavimas būtų pasirinktas tik kaip paskutinė priemonė, ir DEFRA naująjį požiūrį, pagal kurį tikimasi, kad valdymo priemonės turės būti reguliuojamojo pobūdžio siekiant užtikrinti pakankamą apsaugą. Pagal DEFRA naująjį požiūrį taip pat reikalaujama, kad priemonės, susijusios su didelę riziką keliančia (pažymėta raudona spalva) nustatytųjų rifų elementų ir žvejybos įrankių sąveika, būtų įgyvendintos iki 2013 m. gruodžio mėn. pabaigos. MMO nuomone, dėl būtinybės skubiai apsaugoti rifų elementus ir dėl rizikos, kad net nedidelė sąveika gali pabloginti rifų elementų būklę, savanoriškos priemonės šiuo atveju netinka.

4.1.3.   3 alternatyva: MMO teisės aktas, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius visoje Bendrijos svarbos teritorijoje („visos teritorijos uždarymas“)

Draudimas naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius visoje Bendrijos svarbos teritorijos Devono kyšulio seklumos dalyje nėra būtinas siekiant apsaugoti pamatinės uolienos rifų elementus. Dėl jo kitose Bendrijos svarbos teritorijos dalyse žvejojantys žvejai patirtų nereikalingų ekonominių nuostolių. Apskaičiuotasis bendrasis iškraunamų žuvų kiekių nuostolis, kaip parodyta 1 lentelėje, būtų 15 971,20 GBP vietoj 11 788,83 GBP pasirinktinos alternatyvos atveju. Administracinės vykdymo užtikrinimo sąnaudos būtų gerokai didesnės.

4.1.4.   4 alternatyva: MMO teisės aktas, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius ties Sabellaria spinulosa rifų elementais nustatant tinkamas buferines zonas („valdymas zonomis“)

Tai pasirinktinas variantas. Jo išsami analizė yra pateikta toliau.

4.1.5.   Veiklos valdymas patvirtinant teisėkūros priemonę, reguliavimo nutarimą ar žvejybos licencijos sąlygą

Šie valdymo mechanizmai šiuo atveju laikomi netinkamais. MMO teisės aktų priėmimo įgaliojimai, kaip numatyta Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akte, yra tinkamesni, nes jų tikslas yra valdyti veiklą saugomuose jūrų rajonuose pakankamai veiksmingai, lanksčiai, sparčiai, konsultuojantis su atitinkamais subjektais.

4.2.   Rekomenduojama alternatyva

4.2.1.   MMO teisės aktas, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius ties pamatinės uolienos rifų elementais nustatant tinkamas buferines zonas („valdymas zonomis“).

4.2.2.   Ši alternatyva rekomenduojama todėl, kad ji yra ekonomiškai efektyviausia. MMO yra tinkamiausia institucija, kuri gali imtis žvejybos valdymo priemonių Devono kyšulio seklumos rifų elementų teritorijoje nuo 0 iki 12 jūrmylių, nes ji gali priimti teisės aktus visoje šioje teritorijoje siekiant įgyvendinti Bendrijos svarbos teritorijos apsaugos tikslus. Teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, ribos buvo nustatytos atsižvelgiant į patikimiausius turimus duomenis apie rifų elementų plotą ir buferinės zonos tarp rifų elementų ir pagal teisės aktą saugomos zonos ribų poreikį. Apsisprendžiant dėl teritorijos, kuriai taikomas draudimas, formos taip pat atsižvelgta į tai, kiek paprasta būtų įgyvendinti draudimą, ir į tai, kad reikia nustatyti aiškias ribas, kad būtų lengviau laikytis reikalavimų.

5.   Pagrindimas

5.1.   Dugninių velkamųjų žvejybos įrankių poveikis pamatinės uolienos rifams

| 5.1.1. | Empirinių tyrimų duomenų (29) apie skaičiais išreikštą žvejybos poveikį kietojo dugno buveinėms yra nedaug. Tačiau yra žinoma, kad velkant tralus ties dugno uoliena nukentės ar žus daug stambių stačiųjų rūšių, kaip antai gamtinių pinčių ir koralų (Løkkeborg, 2005 m.). Aliaskos įlankoje tik vieną kartą panaudojus tralą žala buvo padaryta 67 % gamtinių pinčių (Freese ir kiti, 1999 m.). Naudojant mobiliuosius žvejybos įrankius pažeidžiamos kitos rūšys, kaip antai hidroidai, jūrų plukės, samangyviai, gaubtagyviai ir dygiaodžiai (McConnaughey ir kiti, 2000 m.; Sewell ir Hiscock, 2005 m.). Naudojant tralus taip pat gali sumažinti buveinės kompleksiškumą, nes iš vietos išjudinami tokie kietojo substrato elementai kaip uolienos gabalai ir akmenys (Engel ir Kvitek, 2008 m.; Freese ir kiti, 1999 m.). Fizinis atsparumas žalai priklauso nuo substrato tipo. Labiausiai pažeidžiama argilito rifų struktūra (Attrill ir kiti, 2011 m.). Manoma, kad didelio poveikio rizikos pakanka, kad ji būtų priskirta prie raudonosios kategorijos ir kad valdymo priemones būtų reikalaujama įgyvendinti šiais metais. |
| --- | --- |

5.1.1.

Empirinių tyrimų duomenų (29) apie skaičiais išreikštą žvejybos poveikį kietojo dugno buveinėms yra nedaug. Tačiau yra žinoma, kad velkant tralus ties dugno uoliena nukentės ar žus daug stambių stačiųjų rūšių, kaip antai gamtinių pinčių ir koralų (Løkkeborg, 2005 m.). Aliaskos įlankoje tik vieną kartą panaudojus tralą žala buvo padaryta 67 % gamtinių pinčių (Freese ir kiti, 1999 m.). Naudojant mobiliuosius žvejybos įrankius pažeidžiamos kitos rūšys, kaip antai hidroidai, jūrų plukės, samangyviai, gaubtagyviai ir dygiaodžiai (McConnaughey ir kiti, 2000 m.; Sewell ir Hiscock, 2005 m.). Naudojant tralus taip pat gali sumažinti buveinės kompleksiškumą, nes iš vietos išjudinami tokie kietojo substrato elementai kaip uolienos gabalai ir akmenys (Engel ir Kvitek, 2008 m.; Freese ir kiti, 1999 m.). Fizinis atsparumas žalai priklauso nuo substrato tipo. Labiausiai pažeidžiama argilito rifų struktūra (Attrill ir kiti, 2011 m.). Manoma, kad didelio poveikio rizikos pakanka, kad ji būtų priskirta prie raudonosios kategorijos ir kad valdymo priemones būtų reikalaujama įgyvendinti šiais metais.

5.2.   Pamatinės uolienos rifų elementų pasiskirstymas

1 paveiksle toliau pavaizduota pamatinės uolienos rifų elementų buvimo vieta Bendrijos svarbos teritorijos Devono kyšulio seklumos dalyje.

1   pav.

Teritorijos ir rifų elementų žemėlapis

6.   Sektoriai, kuriems daromas poveikis

| 6.1. | Žvejybos pramonė Laivai, kuriuos labiausiai paveiks draudimas, yra plačiažiočiais tralais žvejojantys traleriai, dragomis žvejojantys laivai ir kiti priedugnio tralais žvejojantys laivai, visų pirma iškraunantieji laimikį Niuline. Prancūzijos ir Belgijos laivai gali žvejoti priedugnio žuvis, bet didelė dalis šio laimikio iškraunama ne JK. Po dialogo su suinteresuotaisiais subjektais ir Belgijos žvejybos pramonės atstovais prieš vykdant konsultacijas dėl siūlomos valdymo priemonės paaiškėjo, kad žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais yra nedidelio masto. Devono kyšulio seklumos teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, vakarų dalyje priedugnio tralais su kėtoklėmis žvejoja keli Prancūzijos laivai. Dar keli Belgijos laivai vykdo tokią žvejybą tos pačios teritorijos šiaurės dalyje. Manoma, kad intervencija neturės įtakos ne žuvininkystės sektoriams. |
| --- | --- |

6.1.

Žvejybos pramonė Laivai, kuriuos labiausiai paveiks draudimas, yra plačiažiočiais tralais žvejojantys traleriai, dragomis žvejojantys laivai ir kiti priedugnio tralais žvejojantys laivai, visų pirma iškraunantieji laimikį Niuline. Prancūzijos ir Belgijos laivai gali žvejoti priedugnio žuvis, bet didelė dalis šio laimikio iškraunama ne JK. Po dialogo su suinteresuotaisiais subjektais ir Belgijos žvejybos pramonės atstovais prieš vykdant konsultacijas dėl siūlomos valdymo priemonės paaiškėjo, kad žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais yra nedidelio masto. Devono kyšulio seklumos teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, vakarų dalyje priedugnio tralais su kėtoklėmis žvejoja keli Prancūzijos laivai. Dar keli Belgijos laivai vykdo tokią žvejybą tos pačios teritorijos šiaurės dalyje. Manoma, kad intervencija neturės įtakos ne žuvininkystės sektoriams.

| 6.2. | Vietos ekonomika ir visuomenėTikimybė, kad JK, Prancūzijos ir Belgijos vietos bendruomenės patirs socialinių ir ekonominių nuostolių dėl galimo iškraunamų kiekių sumažėjimo ir atitinkamo poveikio vietos žvejybos veiklai, yra nedidelė, nes yra alternatyvių žvejybos rajonų, todėl pokyčiai bus minimalūs. Tikėtina, kad pasirinktos alternatyvos poveikis bus mažas, nes daugiausia žvejojama pasyviaisiais žvejybos įrankiais. Jais žvejoja Niuline, Maushole, Seneno įlankėlėje, kitose Penvito įlankėlėse, Sen Yve ir Heilyje besišvartuojantys laivai. Pamatinės uolienos rifų apsaugos nauda yra išsamiau aprašyta 7 skirsnyje. |
| --- | --- |

6.2.

Vietos ekonomika ir visuomenėTikimybė, kad JK, Prancūzijos ir Belgijos vietos bendruomenės patirs socialinių ir ekonominių nuostolių dėl galimo iškraunamų kiekių sumažėjimo ir atitinkamo poveikio vietos žvejybos veiklai, yra nedidelė, nes yra alternatyvių žvejybos rajonų, todėl pokyčiai bus minimalūs. Tikėtina, kad pasirinktos alternatyvos poveikis bus mažas, nes daugiausia žvejojama pasyviaisiais žvejybos įrankiais. Jais žvejoja Niuline, Maushole, Seneno įlankėlėje, kitose Penvito įlankėlėse, Sen Yve ir Heilyje besišvartuojantys laivai. Pamatinės uolienos rifų apsaugos nauda yra išsamiau aprašyta 7 skirsnyje.

| 6.3. | Vykdymo užtikrinimo organai Pagrindinė atsakomybė užtikrinti siūlomo draudimo laikymąsi teritorijoje nuo 0 iki 12 jūrmylių tenka MMO, kuri dėl to patirs ir papildomų vykdymo užtikrinimo sąnaudų. Šių sąnaudų sąmata yra pateikta 7 skirsnyje. |
| --- | --- |

6.3.

Vykdymo užtikrinimo organai Pagrindinė atsakomybė užtikrinti siūlomo draudimo laikymąsi teritorijoje nuo 0 iki 12 jūrmylių tenka MMO, kuri dėl to patirs ir papildomų vykdymo užtikrinimo sąnaudų. Šių sąnaudų sąmata yra pateikta 7 skirsnyje.

7.   Sąnaudų ir naudos analizė

7.1.   Rekomenduojamos alternatyvos sąnaudos

7.1.1.   Draudimas naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius siūlomoje teritorijoje gali būti susijęs su šiomis sąnaudomis:

| — | tiesioginės žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos dėl sumažėsiančių žvejybos rajonų plotų; |
| --- | --- |

—

tiesioginės žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos dėl sumažėsiančių žvejybos rajonų plotų;

| — | žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos, nes reikės žvejoti kituose žvejybos rajonuose; |
| --- | --- |

—

žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos, nes reikės žvejoti kituose žvejybos rajonuose;

| — | galimas poveikis aplinkai dėl galimos didesnės žalos buveinėms kitose teritorijose, kur bus žvejojama; |
| --- | --- |

—

galimas poveikis aplinkai dėl galimos didesnės žalos buveinėms kitose teritorijose, kur bus žvejojama;

| — | MMO administracinės ir valdymo priemonių vykdymo užtikrinimo sąnaudos. |
| --- | --- |

—

MMO administracinės ir valdymo priemonių vykdymo užtikrinimo sąnaudos.

7.1.2.   Žvejybos pramonės sąnaudos, įskaitant sąnaudas dėl galimo kėlimosi žvejoti į kitas teritorijas, ir MMO administracinės ir vykdymo užtikrinimo sąnaudos gali būti apskaičiuotos pinigais. Apskaičiuotosios vertės yra palygintos ir pateiktos šiame PV (1 ir 2 lentelės toliau). Aplinkosaugines sąnaudas dėl galimos didesnės žalos buveinėms sunku įvertinti. Todėl jos yra pateikiamos kaip nepiniginės sąnaudos.

7.2.   Žvejybos sektoriaus sąnaudų analizė

7.2.1.   Informacija, kuria remiantis vertinamas siūlomo teritorijos uždarymo poveikis:

| — | 2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius; |
| --- | --- |

—

2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius;

| — | duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų laimikio ir iškraunamų kiekių analizė Bendrijos svarbos teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse (1 ir 2 lentelės); |
| --- | --- |

—

duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų laimikio ir iškraunamų kiekių analizė Bendrijos svarbos teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse (1 ir 2 lentelės);

| — | prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn.; |
| --- | --- |

—

prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn.;

| — | MMO oficialių konsultacijų dėl teisės akto metu iš suinteresuotųjų subjektų gauta informacija, 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d.; |
| --- | --- |

—

MMO oficialių konsultacijų dėl teisės akto metu iš suinteresuotųjų subjektų gauta informacija, 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d.;

| — | MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios. |
| --- | --- |

—

MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios.

7.3.   Netikrumas ir prielaidos dėl duomenų

7.3.1.   Vidutinės sąnaudos apskaičiuojamos remiantis JK iškraunamų kiekių vertėmis Bendrijos svarbos teritorijoje ICES 29E4 statistiniuose stačiakampiuose (žr. 2 pav.). Nežinoma, kokia visų iškraunamų kiekių vertės dalis iš tikrųjų teko tiesiogiai teritorijai, kurioje siūloma taikyti draudimą ir kuri sudaro mažiau nei 5,79 % ICES statistinio stačiakampio. Statistiniai duomenys parengti remiantis pranešimais apie veiklą ICES stačiakampiuose, patenkančiuose į nustatytąsias teritorijas Bendrijos svarbos teritorijoje. Veikla, apie kurią pranešama (iškraunami kiekiai ir jų vertė nurodant naudojamus žvejybos įrankius), paimama iš MMO Ifish duomenų bazės. Informacija apie Belgijos ir Prancūzijos laivus gauta iš valstybių narių Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (angl. STECF) žvejybos pastangų režimų darbo grupei pateiktų iškraunamų kiekių ataskaitų išrašų. Žvejybos įmonių sąnaudų apskaičiavimo metodika yra išsamiau pristatyta A ir B prieduose.

7.3.2.   1 lentelėje pateiktos vertės teritorijai, kurioje siūloma taikyti draudimą, yra apskaičiuotos remiantis apskaičiuotosiomis vertėmis Bendrijos svarbos teritorijos viduje ir atsižvelgiant į Bendrijos svarbos teritorijos ploto dalį procentais, kuriai taikomas draudimas. Daugeliu atvejų teritorijos, kurioje siūloma taikyti draudimą, plotas yra mažas palyginti su visa Bendrijos svarbos teritorija. Todėl pateikiamą sąmatą reikia vertinti atsargiai, nes ji nerodo tikrosios vertės, susijusios su teritorija, kurioje siūloma taikyti draudimą. Taip pat pripažįstama, kad prie rifo yra labai didelė biologinė įvairovė, o tai gali reikšti, kad šioje teritorijoje laimikis būna didesnis nei kitur. Todėl gali būti nepakankamai įvertintos sąnaudos, susijusios su sumažėsiančiais žvejybos plotais.

7.3.3.   Susitikimuose iki konsultacijų iš žvejų ir kitų suinteresuotųjų subjektų surinkta informacija naudota siekiant pateikti pagrindimą ir paremti prielaidas, turint omenyje, kad tai tik atsitiktiniai duomenys. Informacija buvo renkama naudojantis proga, tik kaip pavyzdys, iš respondentų, kurie galėjo tą dieną pateikti komentarų. Respondentų skaičius tik rodo, kiek jų savarankiškai pateikė informacijos, ir nebūtinai – kiek jų pritarė ar nepritarė pareiškimui.

7.3.4.   Kitų valstybių narių iškrovimų duomenų nėra daug, nes dauguma tokių laivų neiškrauna laimikio JK. Tačiau galima daryti tam tikras prielaidas remiantis kitų valstybių narių ilgesnių nei 15 m laivų laivyno duomenimis, kuriuos gavo JK laivyno valdymo bendrovė „VMS“, kaip paaiškinta 7.4 skirsnyje.

2   pav.

ICES 29E4 statistinio stačiakampio ir Bendrijos svarbos teritorijos nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos žemėlapis

7.4.   Žvejybos veikla Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos

7.4.1.   Dauguma JK laivų, kurie vykdo veiklą ICES 29E4 stačiakampyje, yra iki 10 metrų ilgio. Daugiausia yra tinklais žvejojantys laivai (165 laivai), rankinėmis ūdomis žvejojantys laivai (146 laivai), dugninėmis gaudyklėmis žvejojantys laivai (71 laivas) ir kiti priedugnio tralais žvejojantys laivai (11 laivų). Yra nedaug ilgesnių nei 15 metrų plačiažiočiais tralais žvejojančių laivų (25 laivai).

7.4.2.   Iškraunamos rūšys daugiausia yra pelaginės žuvys, vėžiagyviai, priedugnio žuvų rūšys ir moliuskai.

7.4.3.   Prancūzijos ir Belgijos laivai turi teisę patekti į Bendrijos svarbos teritorijos dalį už 6 jūrmylių ribų.

7.4.4.   Dauguma Prancūzijos ir Belgijos laivų, žvejojančių ICES rajonuose, yra daugiau nei 15 m ilgio, ir tik kai kurie yra mažiau nei 10 m ilgio. Kitų valstybių narių iškrovimų duomenų nėra daug, nes dauguma tokių laivų neiškrauna laimikio JK. 7.4.5. Prancūzijos ir Belgijos laivyno LSS duomenys (30) rodo, kad Bendrijos svarbos teritorijos dalyse, kuriose siūloma taikyti draudimą ir kur gali patekti šio laivyno laivai, vykdoma nedidelio masto veikla ar visai nevykdoma (3 ir 4 pav.).

7.4.5.   Prieš konsultacijas 2013 m. liepos 12 d. Ostendėje padedant Belgijos žuvininkystės institucijoms buvo surengtas susitikimas su Belgijos žvejybos pramonės atstovais. Jo tikslas – informuoti juos apie galimą komercinės žvejybos valdymo priemonę Anglijos Bendrijos svarbos teritorijoje, kiek tai susiję su Belgijos žvejų teisėmis patekti į tuos vandenis nuo 6 iki 12 jūrmylių zonoje. Liepos 12 d. susitikime dalyvavę pramonės atstovai teigė, kad siūlomos pamatinės uolienos rifų elementų apsaugos priemonės Bendrijos svarbos teritorijoje neturi didelio poveikio jų veiklai. Šie pamatinės uolienos rifų elementai laikomi labai nepalankiais žvejoti dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiai. Susitikimas su Prancūzijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais vyko 2013 m. rugsėjo 27 d. Paryžiuje. Jame pasitvirtino, kad Devono kyšulio seklumos teritorijoje, kurioje siūloma taikyti draudimą, žvejoja dvylika Normandijos 15–24 metrų laivų, žvejojančių priedugnio tralais su kėtoklėmis.

7.4.6.   Vykstant oficialioms konsultacijoms Prancūzijos ir Belgijos žvejybos pramonės atstovai patvirtino, kad teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą, tam tikra žvejybos veikla vyksta.

3   pav.

2012 m. Prancūzijos laivų LSS pranešimai apie buvimo vietą

4   pav.

2012 m. Belgijos laivų LSS pranešimai apie buvimo vietą

7.5.   Iškraunamų kiekių, kuriems bus daromas poveikis, vertinimas

Jungtinė Karalystė

7.5.1.   Tiesioginis poveikis, kurį patirs žvejybos laivai, pasireikš kaip laimikio ir atitinkamai iškraunamų kiekių sumažėjimas žvejojant dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą. Siekiant įvertinti galimą poveikį išnagrinėti MMO surinkti duomenys apie iškraunamus kiekius.

7.5.2.   ICES 29E4 statistiniame stačiakampyje iškraunamų kiekių, kuriems bus daromas poveikis, skaičiavimai (apimant JK laivus, kurie laikomi žvejojančiais šioje teritorijoje po 2008 m. sausio mėn.) pateikti 1 lentelėje. 1 lentelėje pateikti duomenys yra apskaičiuoti remiantis 2008 m. sausio mėn.–2011 m. gruodžio mėn. vidutiniais iškraunamais kiekiais.

1   lentelė

JK iškraunamų kiekių ICES 29E4 rajone metų vidurkis ir apskaičiuotasis vidutinis iškraunamas kiekis Bendrijos svarbos teritorijoje (2008 sausio mėn.–2011 m. gruodžio mėn.)

| Įrankių tipas | Iškrautas kiekis
  (tonomis) | Vertė ICES 29E4
  (GBP) | Vertė Bendrijos svarbos teritorijoje
  (GBP) | Vertė teritorijoje, kurioje taikomas draudimas (73,813 % Bendrijos svarbos teritorijos)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai | 209 | 830 886 | 2 492,30 | 1 839,65 |
| Dragomis žvejojantys laivai | 86 | 120 294 | nulis | nulis |
| Tralai omarams žvejoti | 3 | 3 753 | 141,90 | 104,74 |
| Kiti priedugnio tralai | 161 | 342 297 | 13 337 | 9 844,44 |
| Iš viso | 459 | 1 297 230 | 15 971,20 | 11 788,83 |

Įrankių tipas

Iškrautas kiekis

(tonomis)

Vertė ICES 29E4

(GBP)

Vertė Bendrijos svarbos teritorijoje

(GBP)

Vertė teritorijoje, kurioje taikomas draudimas (73,813 % Bendrijos svarbos teritorijos)

(GBP)

Plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai

209

830 886

2 492,30

1 839,65

Dragomis žvejojantys laivai

86

120 294

nulis

nulis

Tralai omarams žvejoti

3

3 753

141,90

104,74

Kiti priedugnio tralai

161

342 297

13 337

9 844,44

Iš viso

459

1 297 230

15 971,20

11 788,83

7.5.3.   Apskaičiuotosios Bendrijos svarbos teritorijoje iškraunamų kiekių vertės apskaičiuotos lyginant turimus duomenis apie iškraunamus kiekius (kuriuos teikia visi žvejybos laivai ICES stačiakampyje) su žvejybos laivų veiklos duomenimis (pagal LSS ataskaitas) Bendrijos svarbos teritorijoje. Pagal šį požiūrį remiamasi kiekvieno ICES stačiakampio iškrovimų ir Bendrijos svarbos teritorijos santykiu atsižvelgiant į veiklos aktyvumą Bendrijos svarbos teritorijoje.

Teritorijai nuo Lands Endo iki Devono kyšulio seklumos naudojami ICES stačiakampio (29E4) iškrovimų duomenys. Jie buvo suskirstyti į kategorijas pagal laivo dydį (daugiau nei 15 m laivai, 10–15 m laivai ir iki 10 m laivai).

Iškrovimų vertės teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą, apskaičiuotos kaip Bendrijos svarbos teritorijos apskaičiuotosios vertės dalis (remiantis atitinkamų teritorijų plotais).

Žr. papildomų 2008–2011 m. žvejybos statistinių duomenų lenteles, kuriose išsamiai aprašyta veikla su Bendrijos svarbos teritorija susijusiuose ICES stačiakampiuose.

Daugiau nei 15 m ilgio plačiažiočiais tralais žvejojančių laivų apskaičiuotosios vidutinės metinės pajamos Bendrijos svarbos teritorijoje yra 2 434,6 GBP. Daugiau nei 15 m ilgio dragomis žvejojančių laivų duomenys yra nulis, kaip ir kitų priedugnio tralais žvejojančių laivų. Iki 10 m ilgio plačiažiočiais tralais žvejojančių laivų apskaičiuotosios vidutinės metinės pajamos yra 10,90 GBP. 10–15 m ilgio plačiažiočiais tralais žvejojančių laivų apskaičiuotosios vidutinės metinės pajamos yra 46,80 GBP (visą išsamią informaciją žr. 2008–2011 m. žvejybos statistinių duomenų 5 lentelėje).

Prieš konsultacijas įvykus susitikimams su suinteresuotaisiais subjektais paaiškėjo, kad didžiausią piniginį poveikį šio teisės akto patvirtinimas turės žvejybai dugniniais tralais ir jūrų šukučių žvejybai dragomis.

7.5.4.   Teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą (kuri sudaro 73,813 % Bendrijos svarbos teritorijos), bendrasis apskaičiuotasis iškrovimų nuostolis būtų 11 788,83 GBP.

7.5.5.   Tikėtina, kad apskaičiuotosios bendrosios sąnaudos įvertintos pernelyg, nes nenumatoma keisti žvejybos vietos.

Prancūzija ir Belgija

7.5.6.   Išnagrinėjus LSS duomenis paaiškėjo, kad dauguma Belgijos laivų vykdo žvejybos veiklą ICES 29E4 stačiakampyje už pačios Bendrijos svarbos teritorijos ribų. 2012 m. ICES šiaurės rajonuose veiklą vykdė 26 Belgijos laivai.

Dauguma Prancūzijos laivų vykdo žvejybos veiklą ICES 29E4 stačiakampio šiaurės vakarų dalyje už pačios Bendrijos svarbos teritorijos ribų. 2012 m. 46 Prancūzijos laivai pranešė apie savo LSS buvimo vietą esant 1–6 mazgų greičiui Bendrijos svarbos teritorijos Devono kyšulio seklumos rajono vakarų dalyje.

7.5.7.   Belgijos žvejai žvejoja daugiausia jūrų liežuvius šioje teritorijoje, o Prancūzijos – juodadėmes menkes ir atlantines menkes. Taikant B priede „Ne JK laivų ICES stačiakampiuose analizė“ minėtą metodiką, apskaičiuota, kad 2012 m.:

| — | Belgijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijos dalyje, į kurią galima plaukti, buvo 0,44 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 1 749 GBP; |
| --- | --- |

—

Belgijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijos dalyje, į kurią galima plaukti, buvo 0,44 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 1 749 GBP;

| — | Prancūzijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijos dalyje, į kurią galima plaukti, buvo 24,98 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 44 036 GBP. |
| --- | --- |

—

Prancūzijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijos dalyje, į kurią galima plaukti, buvo 24,98 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 44 036 GBP.

7.5.8.   Tačiau 3 ir 4 paveiksluose matyti, kad žvejybos veikla daugiausia vyksta teritorijos šiaurės vakarų koridoriuje, kuris yra už siūlomos uždaryti teritorijos (rifų elementų ir buferinių zonų) ribų. Todėl manoma, kad tikrasis apskaičiuotasis iškraunamų kiekių nuostolis yra daug mažesnis nei pirmiau pateiktos apskaičiuotosios vertės. Išsamesnę informaciją apie ne JK žvejybos veiklą teritorijose, kurioms siūloma taikyti draudimą, ir šalia jų žr. B priede.

7.6.   Tikėtinas teritorijos uždarymo poveikis žvejybos laivynui

7.6.1.   Kadangi manoma, kad apskaičiuotasis iškraunamų kiekių nuostolis yra įvertintas pernelyg (nes žvejybos veikla naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius ties pamatinės uolienos rifų elementais yra ribota), tikimasi, kad šios teritorijos uždarymo poveikis žvejybos laivynui bus ribotas. Susitikime prieš konsultacijas kai kurie poveikį patirsiantys žvejai teigė, kad ties pamatinės uolienos rifų elementais dugniniai velkamieji žvejybos įrankiai nenaudojami, nes dėl to jie būtų pažeisti. Prancūzijos ir Belgijos žvejybos pramonės atstovai patvirtino, kad Devono kyšulio seklumos teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, vakarų ir šiaurės dalyse žvejybos rajonų plotai sumažės, bet bus galimybių patekti į alternatyvias žvejybos teritorijas.

7.7.   Prisitaikomumas

7.7.1.   Siekiant įvertinti tikėtiną siūlomo uždarymo poveikį žvejybos veiklai, reikia įvertinti, kiek laivai sugebės išlaikyti laimikio vertę perkėlę žvejybos pastangas į kitus rajonus.

7.7.2.   Žvejų paprašyta užpildyti klausimyną šiam vertinimui atlikti ir tiesiogiai paklausta, kiek reikės keltis į kitus rajonus dėl siūlomo uždarymo, ir apie jų gebėjimus žvejoti alternatyviuose rajonuose ir prisitaikyti, kad išlaikytų laimikio vertę. Keli poveikį patirsiantys žvejai teigė, kad negalėtų keisti žvejybos rajono ar įrankių tipo, bet kadangi dėl siūlomos alternatyvos bus ribojama žvejybos veikla tik ties pamatinės uolienos rifų elementais ir buferinėje zonoje, poreikis keltis kitur bus minimalus.

7.7.3.   Pradėjus taikyti pasirinktą alternatyvą (teisės aktą dėl nustatytosios teritorijos, kurioje taikomas draudimas), o ne visos teritorijos uždarymo priemonę, dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais žvejojančių laivų poreikis keltis kitur bus minimalus. Prieš oficialias konsultacijas ir jų metu Prancūzijos ir Belgijos žvejybos pramonės atstovai patvirtino, kad teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą, tam tikra žvejybos veikla vyksta. Tačiau dėl poreikio keltis kitur ir alternatyvių žvejybos rajono konkrečių pastabų nebuvo.

7.7.4.   Numatoma, kad nagrinėjant geltonosios ir žaliosios kategorijų atvejus bus atsižvelgiama į žvejybos įrankių technologinės pažangos įrodymus ir poveikį pažeidžiamiems ekosistemų elementams.

7.8.   Netiesioginės sąnaudos

7.8.1.   Aplinkosauginės sąnaudos

Taikant rekomenduojamą alternatyvą bus labai nedidelė tikimybė, kad padidės sąnaudos, susijusios su laivų kuru plaukiant toliau į alternatyvius žvejybos rajonus, nes dauguma žvejų paminėjo, kad šioje teritorijoje nežvejoja ir kad galima lengvai patekti į kitus žvejybos rajonus.

7.9.   Administracinės ir vykdymo užtikrinimo sąnaudos

7.9.1.   MMO laikysis gautais įrodymais ir rizikos vertinimu pagrįsto požiūrio, kuriuo vadovaujasi kai kurios vyriausybės reguliavimo įstaigos pagal Nacionalinį informacijos modelį (31). Jei remiantis duomenimis galima manyti, kad valdymo priemonės nesilaikoma ar kyla rizika, kad jos bus nesilaikoma, MMO parengs konkretaus saugomo jūrų rajono poreikius atitinkančią vykdymo užtikrinimo strategiją ir prireikus pasitelks atitinkamus išteklius. Tai gali būti laivyno dalyvavimas, priežiūra iš oro ar jungtinės operacijos su kitomis agentūromis (pavyzdžiui, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijomis, JK pasienio tarnybomis ar vykdomosiomis įstaigomis). MMO koordinuos jungtines operacijas. Principai, kuriais vadovaudamasi MMO reguliuos saugomus jūrų rajonus, yra įtvirtinti 2006 m. Teisėkūros ir reguliavimo reformos akte ir Reguliavimo institucijų atitikties kodekse. Jų tikslas – užtikrinti, kad visi MMO įgyvendinami vykdymo užtikrinimo veiksmai būtų proporcingi, atskaitingi, nuoseklūs, skaidrūs ir tikslingi (32).

7.9.2.   Siūlomas teisės aktas bus vykdomas remiantis dabartiniu biudžetu. ES LSS bus naudojama kaip valdymo priemonė daugiau nei 12 m ilgio laivų stebėsenai jūroje ir iš oro vykdyti. Kadangi šioje teritorijoje žvejybos veikla aktyviai nevykdoma, teisės akto nesilaikymo rizika bus minimali ar maža (33). 2 lentelėje pateiktos apskaičiuotosios vykdymo užtikrinimo sąnaudos vykdant šios pasirinktinos alternatyvos valdymą.

2   lentelė

Rekomenduojamos alternatyvos vykdymo užtikrinimo papildomos metinės sąnaudos
   (34)

| Veikla | Sąnaudos ir vienetai
  (GBP) | Apskaičiuotasis vienetų skaičius per metus | Visos sąnaudos per metus
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Karališkojo laivyno vykdoma paviršiaus priežiūra teritorijoje | 4 000 per dieną | 1 | 4 000 |
| Jungtinis vykdymo užtikrinimo patruliavimas dalyvaujant vietos žvejybos jūroje komitetui (pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijai) teritorijoje | 800–1 000 per dieną | 5 | 4 000–5 000 |
| Priežiūra iš oro teritorijoje | 2 050 per valandą | 2 | 4 100 |
| Tyrimai (persekiojimas) teritorijoje | 10 375 per bylą | 1 | 10 375 |
| Iš viso | | 9 | 22 475–23 475 |

Veikla

Sąnaudos ir vienetai

(GBP)

Apskaičiuotasis vienetų skaičius per metus

Visos sąnaudos per metus

(GBP)

Karališkojo laivyno vykdoma paviršiaus priežiūra teritorijoje

4 000 per dieną

1

4 000

Jungtinis vykdymo užtikrinimo patruliavimas dalyvaujant vietos žvejybos jūroje komitetui (pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijai) teritorijoje

800–1 000 per dieną

5

4 000–5 000

Priežiūra iš oro teritorijoje

2 050 per valandą

2

4 100

Tyrimai (persekiojimas) teritorijoje

10 375 per bylą

1

10 375

Iš viso

9

22 475–23 475

3   lentelė

Rekomenduojamos alternatyvos palyginamųjų kainų piniginių sąnaudų metinė santrauka (mln. GBP)

| | Y0 | Y1 | Y2 | Y3 | Y4 | Y5 | Y6 | Y7 | Y8 | Y9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pereinamojo laikotarpio sąnaudos | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA |
| Metinės kartotinės sąnaudos – geriausias vertinimas | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Mažiausios | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Didžiausios | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Visos metinės sąnaudos pagal dabartinę vertę (35): | 0,2 mln. GBP |

Y0

Y1

Y2

Y3

Y4

Y5

Y6

Y7

Y8

Y9

Pereinamojo laikotarpio sąnaudos

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

Metinės kartotinės sąnaudos – geriausias vertinimas

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Mažiausios

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Didžiausios

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Visos metinės sąnaudos pagal dabartinę vertę (35):

0,2 mln. GBP

7.10.   Rekomenduojamos alternatyvos nauda

7.10.1.   Draudimas naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą, reikštų, kad būtų draudžiama naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais ties pamatinės uolienos rifų elementais, ir turės tokios naudos:

| — | nauda aplinkai, nes bus išsaugotos pamatinės uolienos buveinės. |
| --- | --- |

—

nauda aplinkai, nes bus išsaugotos pamatinės uolienos buveinės.

Nauda aplinkai čia apibūdinama kaip nepiniginė nauda.

7.11.   Nauda aplinkai

7.11.1.   Pamatinės uolienos rifai šioje Bendrijos svarbos teritorijoje pasižymi didžiausia biologine įvairove šalyje ir atlieka svarbų vaidmenį palaikydami rūšis, kurios yra laikomos retomis ar randamos ties savo biogeografinio pasiskirstymo riba. Nors individualūs rifai yra palyginti nedideli (nacionaliniu ir vietos lygmeniu), jie pasižymi biologine įvairove ir užima vietos mastu nemažą povandeninių jūrų rifų buveinės plotą (pagal dydį) (36).

7.11.2.   Bendrijos svarbos teritoriją sudaro dvi pagrindinės rifų teritorijos, beveik visiškai iš granito (Axelsson ir Dewey, 2011 m.; Birchenough ir kiti, 2008 m.): pakrantę juosiančio rifo teritorija (Lands Endo dalis Bendrijos svarbos teritorijoje – stačiojo pakrantės rifo elementas) ir stačiojo rifo teritorija toliau jūroje, plataus sulenkto pusmėnulio formos, maždaug atitinkanti pakrantės kontūrą (Devono kyšulio seklumos Bendrijos svarbos teritorijoje – stačiojo jūrų rifo elementas). Stačiąjį jūrų rifą valdys MMO. Šioje teritorijoje daugiausia laminarijų, samangyvių ir hidroidų dugno buveinių. Taip pat pasitaiko teritorijų, kuriose gausu dygiaodžių, taip pat koralų Pentapora fascialis, dygiaodžių Echinus esculentus uolienoje augančių gamtinių pinčių Cliona celata (Birchenough ir kiti, 2008a m.). Dėl srovių ir bangų judantis vanduo taip pat skatina tankų gamtinių pinčių, ascidijų, jūrų plukių ir minkštųjų koralų augimą (Irving, 1996 m.) (37).

7.11.3.   Rifai taip pat šiek tiek apsaugo pakrantę ir yra svarbios maisto medžiagų apykaitos, anglies dvideginio ir azoto sulaikymo bei nuosėdų stabilizavimosi vietos.

7.11.4.   Saugoma rifų buveinė yra natūralus prieglobstis žvejojamų ir į priegaudą patenkančių rūšių populiacijoms.

7.11.5.   Šio teisės akto pranašumai – užtikrinti tinkamą ekologinių savybių apsaugą ir išsaugojimą, dėl kurių gali atsirasti didesnė biologinė įvairovė palyginti su kitais žvejybos rajonais.

7.11.6.   Įgyvendinus šį teisės aktą bus didelė aplinkosauginė nauda, nes teritorijoje pamatinės uolienos rifų elementai bus apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių. Tai padės pasiekti apsaugos tikslą išsaugoti ekosistemų elementus. Rekomenduojamas draudimas bus taip pat naudingas kitiems elementams Bendrijos svarbos teritorijoje ir visai rifų buveinei. Gali suaktyvėti ir rekreacinė veikla teritorijoje, pvz., nardymas ir pramoginė žūklė, o tai gali būti naudinga vietos ekonomikai.

7.12.   Socialinė ir ekonominė nauda

7.12.1.   Gali būti, kad palaikant pamatinės uolienos rifų elementų ir buveinės būklę, šis rajonas gali tapti patrauklesniu poilsiautojams, įskaitant nardytojus ir žvejus (S.E.Rees ir kiti, 2013 m. (38); D.R. Chae ir kiti, 2012 m. (39)). Dėl to šioje teritorijoje gali suaktyvėti turizmas, ir daugiau pinigų bus išleidžiama vietos įmonėse (S.E.Rees ir kiti, 2013 m.).

7.12.2.   Įgyvendinus valdymo zonomis priemonę užuot uždarant visą teritoriją bus užtikrintas ribotas poreikis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais žvejojančių laivams keltis žvejoti kitur.

7.13.   Sąnaudų ir naudos pasiskirstymas

7.13.1.   Socialinės ir ekonominės sąnaudos daugiausia bus patirtos JK, Prancūzijos ir Belgijos vietos lygmeniu (išskyrus vykdymo užtikrinimo sąnaudas), o bendra nauda aplinkai bus platesnio masto ir turės poveikį visai šaliai.

A priedas. JK žvejybos statistinių duomenų pastabos ir lentelės

Lentelėse apibendrinta veikla, apie kurią pranešama, konkrečias Europos jūrų teritorijų dalis sudarančiuose ICES stačiakampiuose. Jos yra paskelbtos MMO interneto svetainėje (40).

Šie duomenys yra išsamiausi turimi duomenys, teikiami JK žuvininkystės administracijai.

Duomenimis teikiama informacija apie nustatytąsias teritorijas sudarančiuose stačiakampiuose iškraunamus kiekius ir jų vertę, laivus, naudojamus įrankius ir sugautas rūšis.

Be šių žvejybos veiklos duomenų, pagal JK laivų stebėsenos sistemas daugiau nei 15 m ilgio laivai kas dvi valandas praneša apie savo tikslią buvimo vietą.

Tokiems daugiau nei 15 m ilgio laivams pavyko parengti palyginti didelio mastelio erdvinius duomenis iš pranešimo apie veiklą sistemų, gaunant išsamias buvimo vietos ataskaitas iš LSS sistemų, kad būtų galima tiksliau įvertinti žvejybos veiklą. Išsami veiklos duomenų analizė leidžia įvertinti daugiau nei 15 m ilgio laivų veiklą nustatytosiose Europos jūrų teritorijų dalyse.

Kai įmanoma, tokie išsamūs duomenys yra pateikti lentelėse kartu su bendraisiais daugiau nei 15 m laivų veiklos ICES stačiakampiuose duomenimis. Po to atsižvelgiant į šių dviejų duomenų rinkinių palyginimą ir kitokio ilgio laivų duomenis rengiamos apytikslės sąmatos dėl mažiau nei 15 m ilgio laivų veiklos teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą.

Reikėtų paminėti, kad teritorija, kuriai siūloma taikyti draudimą, yra pakrantės vandenyse. Todėl kai kitų JK laivų veikla vertinama remiantis daugiau nei 15 m ilgio laivų veiklos šioje teritorijoje duomenimis, toks vertinimas gali būti netikslus, nes didesni laivai dažniausia žvejoja toliau jūroje nei kiti, ypač daugiau nei 10 m ilgio laivai.

Šie duomenys lentelėse pažymėti pilka spalva siekiant parodyti, kad tai apskaičiuotieji duomenys, ir jais reikėtų vadovautis atsargiai.

Toliau yra pateiktas į šią analizę įtrauktų Europos jūrų teritorijų pakrantės dalių sąrašas. Kai kurie stačiakampiai aprėpia daugiau nei vieną teritoriją ir yra pažymėti geltona spalva.

Tokie sutampantys plotai reiškia, kad viso galimo teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, ploto neįmanoma įvertinti sumuojant atskirų teritorijų analizės rezultatus. Toliau esančioje lentelėje pateikti visos veiklos kiekvienos teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, ICES stačiakampiuose dalies duomenys, susiję su daugiau nei 15 m ilgio laivais (dėl šių laivų yra išsamių palydovinių duomenų).

Taigi kalbant apie laivus, kurių žvejybos rajonai Europos jūrų teritorijose yra stebimi išsamiai, kitokio ilgio laivų veiklos apskaičiuotieji duomenys remiantis su LSS susijusia veikla gali būti patikimesni nei duomenys apie mažai prižiūrimas teritorijas.

B priedas. Ne JK žvejybos statistiniai duomenys

Šių lentelių informacija gauta iš valstybių narių Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (angl. STECF) žvejybos pastangų režimų darbo grupei pateiktų iškraunamų kiekių ataskaitų išrašų.

Ši grupė, vykdydama savo veiklą, rengia įvairių duomenų rinkinius įtraukdama kiekvienos valstybės narės iškraunamų rūšių kiekių duomenis kiekvienam ICES stačiakampiui ir nurodydama atitinkamas laivų grupes.

Šie duomenų rinkiniai rengiami STECF grupės poreikiams, todėl juos reikia aiškinti atsargiai, kad į veiklos duomenis nebūtų atsižvelgta du kartus. Ši informacija gauta iš STECF interneto svetainės (41).

Norint patikrinti pateiktus duomenis, bendrosios vertės patikrintos remiantis ES FIDES sistemose įregistruota veikla, susijusia su tam tikrais kvotiniais ištekliais.

Tačiau vis dar yra bendrųjų verčių skirtumų lyginant duomenis, pateiktus dėl rūšių / teritorijų derinių STECF duomenų bylose, ir panašaus išsamumo lygio duomenis, pateiktus teikiant FIDES laimikio ataskaitas kvotų išnaudojimui stebėti. Šie skaičiai apytiksliai apibūdina valstybių narių veiklos aktyvumą šioje teritorijoje ir nėra baigtiniai.

Apytikslės piniginės vertės apskaičiuotos remiantis JK laivų vidutiniu iškraunamu kiekiu atitinkamame ICES stačiakampyje ar panašiose teritorijose.

Kai duomenų nėra, tai gali reikšti, kad apie veiklą nepranešama, bet gali būti ir taip, kad nepateikti duomenys.

NE JK LAIVŲ LSS VEIKLOS ANALIZĖ ICES STAČIAKAMPIUOSE BENDRIJOS SVARBOS TERITORIJOJE, KURIAI SKIRTAS ŠIS POVEIKIO VERTINIMAS

Taikoma metodika

Ši analizė parengta taikant standartinę metodiką, kuria nustatoma, ar JK laivai vykdė veiklą tam tikroje nustatytojoje erdvinėje teritorijoje, remiantis gautais duomenimis apie ne JK laivus, visų pirma Prancūzijos ir Belgijos laivus, kurie turi anksčiau įtvirtintą teisę patekti į tam tikrą JK pakrantės vandenų dalį.

Žvejybos veikla apskaičiuojama remiantis LSS duomenimis, atsižvelgiant į laivo greitį, apie kurį pranešta LSS žinutėmis (angl. pings).

Iš JK LSS sistemos atrenkami kiekvienos iš ne JK laivų (kurie yra nustatytąją teritoriją sudarančiame stačiakampyje ar stačiakampiuose) gautos LSS žinutės duomenys, įskaitant laivo identifikacinį (CFR) numerį, buvimo vietą ir greitį, taip pat žinutės datą ir laiką.

Kiekviena žinutė yra vertinama ir klasifikuojama kaip vykdomos žvejybos veiklos požymis, jei greitis yra > = 1 ar < = 6 mazgai.

Po to šios žvejybos žinutės iš tam tikro stačiakampio (stačiakampių) yra tvarkomos naudojant GIS programinę įrangą siekiant nustatyti, ar buvimo vieta yra nustatytosios erdvinės teritorijos viduje ar už jos ribų.

Taip galima apskaičiuoti, kiek kiekvienos valstybės narės žvejybos žinučių buvo iš nustatytosios teritorijos viduje esančių stačiakampių. Po to šis rodiklis yra taikomas bendrajam iškraunamam kiekiui, įregistruotam STECF duomenų rinkiniuose, susijusiuose su tam tikra valstybe nare, kad būtų galima įvertinti ne JK laivų veiklos mastą nustatytojoje erdvinėje teritorijoje.

BELGIJOS IR PRANCŪZIJOS LAIVŲ VEIKLOS ICES 29E4 STAČIAKAMPYJE TERITORIJOJE NUO LANDS ENDO IKI DEVONO KYŠULIO SEKLUMOS SANTRAUKA

Tai valstybių narių laivų veiklos santrauka, susijusi su iškraunamais kiekiais ir jų kokybe, atsižvelgiant į:

| (1) | visą veiklą ICES stačiakampiuose nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius; |
| --- | --- |

(1)

visą veiklą ICES stačiakampiuose nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius;

| (2) | apskaičiuotąją veiklą nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius. |
| --- | --- |

(2)

apskaičiuotąją veiklą nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius.

A dalis – bendrasis veiklos tonažas

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Veikla (tonomis) ICES 29E4 stačiakampyje | Veikla (tonomis) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2010–2012 m. |
| BELGIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Daugiau nei 15 m ilgio | BT2 (42) | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,38 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| | TR2 (43) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | 29E4 Iš viso | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,73 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| PRANCŪZIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m ilgio | Plačiažiočiai tralai | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,15 | | | | 0,05 |
| | Dugniniai tralai | 0,00 | 0,00 | 3,00 | 0,17 | | | 0,07 | |
| | Dragos | 0,00 | 0,00 | 9,63 | 0,00 | | | 0,23 | |
| Daugiau nei 15 m ilgio | Dugniniai tralai | 0,00 | 0,00 | 940,59 | 1 055,57 | | | 22,21 | 24,93 |
| | Dragos | 0,00 | 0,00 | 13,26 | 0,00 | | | 0,31 | |
| | 29E4 Iš viso | 0,00 | 0,00 | 966,48 | 1 057,89 | 0,00 | 0,00 | 22,82 | 24,98 |

(1)

(2)

Veikla (tonomis) ICES 29E4 stačiakampyje

Veikla (tonomis) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2010–2012 m.

BELGIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Daugiau nei 15 m ilgio

BT2 (42)

105,77

76,81

121,77

352,38

0,13

0,10

0,15

0,44

TR2 (43)

0,00

0,00

0,00

0,35

0,00

0,00

0,00

0,00

29E4 Iš viso

105,77

76,81

121,77

352,73

0,13

0,10

0,15

0,44

PRANCŪZIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m ilgio

Plačiažiočiai tralai

0,00

0,00

0,00

2,15

0,05

Dugniniai tralai

0,00

0,00

3,00

0,17

0,07

Dragos

0,00

0,00

9,63

0,00

0,23

Daugiau nei 15 m ilgio

Dugniniai tralai

0,00

0,00

940,59

1 055,57

22,21

24,93

Dragos

0,00

0,00

13,26

0,00

0,31

29E4 Iš viso

0,00

0,00

966,48

1 057,89

0,00

0,00

22,82

24,98

B dalis – bendroji veiklos vertė

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Veikla (GBP) ICES 29E4 stačiakampyje | Veikla (GBP) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2009–2012 m. |
| BELGIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Daugiau nei 15 m ilgio | BT2 (44) | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 228 | 549 | 502 | 876 | 1 748 |
| | TR2 (45) | 0 | 0 | 0 | 522 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | 29E4 Iš viso | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 751 | 549 | 502 | 876 | 1 749 |
| PRANCŪZIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m ilgio | Plačiažiočiai tralai | 0 | 0 | 0 | 8 116 | 0 | 0 | 0 | 192 |
| | Dugniniai tralai | 0 | 0 | 4 898 | 1 452 | 0 | 0 | 116 | 34 |
| | Dragos | 0 | 0 | 15 722 | 0 | 0 | 0 | 371 | 0 |
| Daugiau nei 15 m ilgio | Dugniniai tralai | 0 | 0 | 1 804 373 | 1 855 331 | 0 | 0 | 42 607 | 43 810 |
| | Dragos | 0 | 0 | 21 648 | 0 | 0 | 0 | 511 | 0 |
| | 29E4 Iš viso | 0 | 0 | 1 846 641 | 1 864 899 | 0 | 0 | 43 605 | 44 036 |

(1)

(2)

Veikla (GBP) ICES 29E4 stačiakampyje

Veikla (GBP) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2009–2012 m.

BELGIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Daugiau nei 15 m ilgio

BT2 (44)

442 857

404 990

705 959

1 409 228

549

502

876

1 748

TR2 (45)

0

0

0

522

0

0

0

1

29E4 Iš viso

442 857

404 990

705 959

1 409 751

549

502

876

1 749

PRANCŪZIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m ilgio

Plačiažiočiai tralai

0

0

0

8 116

0

0

0

192

Dugniniai tralai

0

0

4 898

1 452

0

0

116

34

Dragos

0

0

15 722

0

0

0

371

0

Daugiau nei 15 m ilgio

Dugniniai tralai

0

0

1 804 373

1 855 331

0

0

42 607

43 810

Dragos

0

0

21 648

0

0

0

511

0

29E4 Iš viso

0

0

1 846 641

1 864 899

0

0

43 605

44 036

Visa veiklos santrauka: žr. ne JK žvejybos statistinius duomenis.

V   PRIEDAS

Image

Image

Image

Image

PAGRINDIMAS

1.   Įžanga

| 1.1. | Teritorija: Bendrijos svarbos teritorija nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (46) |
| --- | --- |

1.1.

Teritorija: Bendrijos svarbos teritorija nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono (46)

| 1.2. | Bendrijos svarbos teritorija nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono buvo nustatyta dėl pamatinės uolienos rifų buveinių šioje teritorijoje. Pamatinės uolienos rifų buveinės yra kyšančių uolų teritorijos, kolonizuotos įvairių augalų ir gyvūnų. Buveinės gali kraustytis iš netoli paviršiaus esančių saulės apšviestų zonų, kuriose daugiausia augalų, kaip antai laminarijų ir raudondumblių, į gilesnius vandenis, kur pamatinės uolienos rifuose gyvena įvairūs gyvūnai, tarp jų dygiaodžiai, gamtinės pintys, koralai, jūrų plukės, samangyviai ir vėžiagyviai (47). |
| --- | --- |

1.2.

Bendrijos svarbos teritorija nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono buvo nustatyta dėl pamatinės uolienos rifų buveinių šioje teritorijoje. Pamatinės uolienos rifų buveinės yra kyšančių uolų teritorijos, kolonizuotos įvairių augalų ir gyvūnų. Buveinės gali kraustytis iš netoli paviršiaus esančių saulės apšviestų zonų, kuriose daugiausia augalų, kaip antai laminarijų ir raudondumblių, į gilesnius vandenis, kur pamatinės uolienos rifuose gyvena įvairūs gyvūnai, tarp jų dygiaodžiai, gamtinės pintys, koralai, jūrų plukės, samangyviai ir vėžiagyviai (47).

| 1.3. | Pamatinės uolienos rifai šioje teritorijoje pasižymi didžiausia biologine įvairove šalyje ir atlieka svarbų vaidmenį palaikydami rūšis, kurios yra laikomos retomis ar randamos ties savo biogeografinio pasiskirstymo riba. |
| --- | --- |

1.3.

Pamatinės uolienos rifai šioje teritorijoje pasižymi didžiausia biologine įvairove šalyje ir atlieka svarbų vaidmenį palaikydami rūšis, kurios yra laikomos retomis ar randamos ties savo biogeografinio pasiskirstymo riba.

| 1.4. | Maisto, aplinkos ir kaimo reikalų departamentas (DEFRA) parengė naująjį žvejybos valdymo Europos jūrų teritorijose požiūrį. Todėl MMO reikėjo sukurti priemones pamatinės uolienos rifų elementams apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių Bendrijos svarbos teritorijoje nuo 6 iki 12 jūrmylių, taip visiškai įgyvendinant Buveinių direktyvos 6 straipsnį (48). |
| --- | --- |

1.4.

Maisto, aplinkos ir kaimo reikalų departamentas (DEFRA) parengė naująjį žvejybos valdymo Europos jūrų teritorijose požiūrį. Todėl MMO reikėjo sukurti priemones pamatinės uolienos rifų elementams apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių Bendrijos svarbos teritorijoje nuo 6 iki 12 jūrmylių, taip visiškai įgyvendinant Buveinių direktyvos 6 straipsnį (48).

| 1.5. | Dugniniai velkamieji žvejybos įrankiai yra bet kokie žvejybos įrankiai, kurie yra stumiami ar velkami jūroje ir liečia jūros dugną. Priedugnio tralai su kėtoklėmis ir spinduliniai tralai bei vėžiagyvių dragos taip pat laikomi tokiais įrankiais. Todėl reikia valdymo priemonių, kuriomis būtų ribojama tokios veiklos ir ekosistemų elementų sąveika. |
| --- | --- |

1.5.

Dugniniai velkamieji žvejybos įrankiai yra bet kokie žvejybos įrankiai, kurie yra stumiami ar velkami jūroje ir liečia jūros dugną. Priedugnio tralai su kėtoklėmis ir spinduliniai tralai bei vėžiagyvių dragos taip pat laikomi tokiais įrankiais. Todėl reikia valdymo priemonių, kuriomis būtų ribojama tokios veiklos ir ekosistemų elementų sąveika.

| 1.6. | Šis PV parengtas siekiant nustatyti sąnaudas ir naudą, susijusias su MMO siūlomu teisės aktu, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius siekiant apsaugoti šiuos rifų elementus. PV taip pat nurodyta, kodėl rekomenduojama alternatyva yra pageidautina valdymo priemonė. Dėl šio PV projekto vyko viešos konsultacijos. |
| --- | --- |

1.6.

Šis PV parengtas siekiant nustatyti sąnaudas ir naudą, susijusias su MMO siūlomu teisės aktu, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius siekiant apsaugoti šiuos rifų elementus. PV taip pat nurodyta, kodėl rekomenduojama alternatyva yra pageidautina valdymo priemonė. Dėl šio PV projekto vyko viešos konsultacijos.

| 1.7. | Duomenų rinkimo etape šio PV duomenys ir įrodymai surinkti iš „Natural England“, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų ir MMO. Be to, 2013 m. birželio 10 d. Lu MMO kartu su Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija surengė susitikimą, į kurį galėjo ateiti visi, be kvietimų, o 2013 m. birželio 11 d. kartu su Devono ir Severno pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija Plimute susitiko su suinteresuotaisiais subjektais, kad pateiktų klausimus ir surinktų duomenis apie ekonominį poveikį teritorijoms, kuriose siūloma taikyti draudimą. Susitikimas su Belgijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais vyko 2013 m. liepos 12 d. Belgijoje, o su Prancūzijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais – 2013 m. rugsėjo 27 d. Paryžiuje. Belgijos žvejybos pramonės atstovas pabrėžė, kad nors teritorijose, kuriose siūloma taikyti draudimą, išskyrus siūlomas buferines zonas, dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais naudojamasi labai mažai, žvejybos veikla vyksta koridoriuose tarp pamatinės uolienos rifų elementų, ypač tarp Edistono ir Hat Roko, į kuriuos ir toliau bus galima patekti. Pokalbių su komerciniais žvejais informacija ir pareiškimai buvo įrašyti ir įtraukti į šį PV kaip atsitiktiniai duomenys. |
| --- | --- |

1.7.

Duomenų rinkimo etape šio PV duomenys ir įrodymai surinkti iš „Natural England“, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų ir MMO. Be to, 2013 m. birželio 10 d. Lu MMO kartu su Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija surengė susitikimą, į kurį galėjo ateiti visi, be kvietimų, o 2013 m. birželio 11 d. kartu su Devono ir Severno pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija Plimute susitiko su suinteresuotaisiais subjektais, kad pateiktų klausimus ir surinktų duomenis apie ekonominį poveikį teritorijoms, kuriose siūloma taikyti draudimą. Susitikimas su Belgijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais vyko 2013 m. liepos 12 d. Belgijoje, o su Prancūzijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais – 2013 m. rugsėjo 27 d. Paryžiuje. Belgijos žvejybos pramonės atstovas pabrėžė, kad nors teritorijose, kuriose siūloma taikyti draudimą, išskyrus siūlomas buferines zonas, dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais naudojamasi labai mažai, žvejybos veikla vyksta koridoriuose tarp pamatinės uolienos rifų elementų, ypač tarp Edistono ir Hat Roko, į kuriuos ir toliau bus galima patekti. Pokalbių su komerciniais žvejais informacija ir pareiškimai buvo įrašyti ir įtraukti į šį PV kaip atsitiktiniai duomenys.

| 1.8. | Vykstant teisėkūros procedūrai, oficialios konsultacijos dėl siūlomo teisės akto projekto ir PV šiai teritorijai vyko nuo 2013 m. rugsėjo 10 d. iki 2013 m. spalio 22 d. Iš Prancūzijos žvejybos pramonės atstovų pastabų paaiškėjo, kad Hat Roko teritorijos, kurioje siūloma taikyti draudimą, vyksta žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais. Belgijos žvejybos pramonės atstovų atsakymai taip pat patvirtino, kad Belgijos žvejybos veikla šioje teritorijoje yra ribota. |
| --- | --- |

1.8.

Vykstant teisėkūros procedūrai, oficialios konsultacijos dėl siūlomo teisės akto projekto ir PV šiai teritorijai vyko nuo 2013 m. rugsėjo 10 d. iki 2013 m. spalio 22 d. Iš Prancūzijos žvejybos pramonės atstovų pastabų paaiškėjo, kad Hat Roko teritorijos, kurioje siūloma taikyti draudimą, vyksta žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais. Belgijos žvejybos pramonės atstovų atsakymai taip pat patvirtino, kad Belgijos žvejybos veikla šioje teritorijoje yra ribota.

2.   Intervencijos pagrindimas

| 2.1. | 2012 m. rugpjūčio mėn. DEFRA išnagrinėjo žvejybos valdymą Europos jūrų teritorijose, kad nustatytų būsimas valdymo priemones, kurių reikės siekiant užtikrinti teritorijų elementų patenkinamos būklės išsaugojimą. Taip buvo parengtas naujasis žvejybos Europos jūrų teritorijose valdymo požiūris (49). |
| --- | --- |

2.1.

2012 m. rugpjūčio mėn. DEFRA išnagrinėjo žvejybos valdymą Europos jūrų teritorijose, kad nustatytų būsimas valdymo priemones, kurių reikės siekiant užtikrinti teritorijų elementų patenkinamos būklės išsaugojimą. Taip buvo parengtas naujasis žvejybos Europos jūrų teritorijose valdymo požiūris (49).

| 2.2. | Naujasis požiūris yra įgyvendinamas laipsniškai, remiantis duomenimis ir rizikos vertinimu. Rizika skirstoma pagal prioritetus remiantis matrica (50), kurioje rizika, susijusi su žvejybos veiklos ir ekosistemų elementų sąveika, suskirstoma į kategorijas. Veiklos sąveika su ekosistemų elementais suskirstyta į kategorijas ir pažymėta raudona, geltona, žalia ar mėlyna spalva. Raudona spalva pažymėtais sąveikos atvejais valdymo priemonės yra įgyvendinamos prioriteto tvarka iki 2013 m. pabaigos (neatsižvelgiant į tikrąjį veiklos lygmenį) siekiant užkirsti kelią nustatytųjų ekosistemų elementų blogėjimui pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje nustatytą prievolę. Geltona spalva pažymėtos sąveikos atvejais reikia atlikti vertinimą vietoje ir nustatyti, ar reikia imtis veiklos valdymo priemonių ekosistemų elementams apsaugoti. Prie žaliosios kategorijos priskirtais sąveikos atvejais taip pat reikia atlikti vertinimą vietoje, jei yra „jungtinis“ poveikis. Mėlyna spalva pažymėta kategorija rodo, kad tikros sąveikos nėra ir kad tolesnio vertinimo nereikia (51). |
| --- | --- |

2.2.

Naujasis požiūris yra įgyvendinamas laipsniškai, remiantis duomenimis ir rizikos vertinimu. Rizika skirstoma pagal prioritetus remiantis matrica (50), kurioje rizika, susijusi su žvejybos veiklos ir ekosistemų elementų sąveika, suskirstoma į kategorijas. Veiklos sąveika su ekosistemų elementais suskirstyta į kategorijas ir pažymėta raudona, geltona, žalia ar mėlyna spalva. Raudona spalva pažymėtais sąveikos atvejais valdymo priemonės yra įgyvendinamos prioriteto tvarka iki 2013 m. pabaigos (neatsižvelgiant į tikrąjį veiklos lygmenį) siekiant užkirsti kelią nustatytųjų ekosistemų elementų blogėjimui pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje nustatytą prievolę. Geltona spalva pažymėtos sąveikos atvejais reikia atlikti vertinimą vietoje ir nustatyti, ar reikia imtis veiklos valdymo priemonių ekosistemų elementams apsaugoti. Prie žaliosios kategorijos priskirtais sąveikos atvejais taip pat reikia atlikti vertinimą vietoje, jei yra „jungtinis“ poveikis. Mėlyna spalva pažymėta kategorija rodo, kad tikros sąveikos nėra ir kad tolesnio vertinimo nereikia (51).

| 2.3. | Pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis (52) reikalaujama, kad specialiose saugomose teritorijose (angl. SAC) ir specialios apsaugos teritorijose (angl. SPA) (53) valstybės narės:






  — | nustatytų būtinas apsaugos priemones, atitinkančias teritorijoje esančių į I priedą įtrauktų natūralių buveinių tipų ir į II priedą įtrauktų rūšių ekologinius reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis (52) reikalaujama, kad specialiose saugomose teritorijose (angl. SAC) ir specialios apsaugos teritorijose (angl. SPA) (53) valstybės narės:

—

nustatytų būtinas apsaugos priemones, atitinkančias teritorijoje esančių į I priedą įtrauktų natūralių buveinių tipų ir į II priedą įtrauktų rūšių ekologinius reikalavimus;

| — | imtųsi priemonių, siekdamos išvengti natūralių buveinių ir rūšių buveinių blogėjimo, taip pat rūšių, kurių apsaugai buvo įsteigtos specialios saugomos teritorijos, trikdymo. |
| --- | --- |

—

imtųsi priemonių, siekdamos išvengti natūralių buveinių ir rūšių buveinių blogėjimo, taip pat rūšių, kurių apsaugai buvo įsteigtos specialios saugomos teritorijos, trikdymo.

| 2.4. | 2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklių 8 taisyklės 1 dalyje Europos jūrų teritorija yra apibrėžta kaip bet kokia specialiai saugoma teritorija, specialios apsaugos teritorija ir Bendrijos svarbos teritorija (viena iš jų). Šių taisyklių 6 dalyje nustatyti Europos jūrų teritorijų valdymo reikalavimai pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis. |
| --- | --- |

2.4.

2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklių 8 taisyklės 1 dalyje Europos jūrų teritorija yra apibrėžta kaip bet kokia specialiai saugoma teritorija, specialios apsaugos teritorija ir Bendrijos svarbos teritorija (viena iš jų). Šių taisyklių 6 dalyje nustatyti Europos jūrų teritorijų valdymo reikalavimai pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis.

| 2.5. | Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono yra pamatinės uolienos rifų elementų, dėl naudojamų dugninių velkamųjų žvejybos įrankių priskirtų prie raudonosios rizikos kategorijos, todėl, kad ši rizika išnyktų, reikia taikyti valdymo priemones. Už valdymo priemonių įgyvendinimą draudžiant pamatinės uolienos rifų elementų ir dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sąveiką atsako MMO. Kitų žvejybos įrankių sąveika su pamatinės uolienos rifų elementais, kaip dokumentuota matricoje, bus vertinama vertinant geltonosios ir žaliosios kategorijų atvejus. |
| --- | --- |

2.5.

Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono yra pamatinės uolienos rifų elementų, dėl naudojamų dugninių velkamųjų žvejybos įrankių priskirtų prie raudonosios rizikos kategorijos, todėl, kad ši rizika išnyktų, reikia taikyti valdymo priemones. Už valdymo priemonių įgyvendinimą draudžiant pamatinės uolienos rifų elementų ir dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sąveiką atsako MMO. Kitų žvejybos įrankių sąveika su pamatinės uolienos rifų elementais, kaip dokumentuota matricoje, bus vertinama vertinant geltonosios ir žaliosios kategorijų atvejus.

| 2.6. | Šios teritorijos Edistono dalis apima du administracinius rajonus: 0–6 jūrmylių ir 6–12 jūrmylių. Pamatinės uolienos rifų elementai teritorijoje iki 6 jūrmylių bus valdomi pagal Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijos teisės aktą, o į 6–12 jūrmylių zonas patenkantiems pamatinės uolienos elementams valdymo priemonės bus taikomos pagal MMO teisės aktą. |
| --- | --- |

2.6.

Šios teritorijos Edistono dalis apima du administracinius rajonus: 0–6 jūrmylių ir 6–12 jūrmylių. Pamatinės uolienos rifų elementai teritorijoje iki 6 jūrmylių bus valdomi pagal Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijos teisės aktą, o į 6–12 jūrmylių zonas patenkantiems pamatinės uolienos elementams valdymo priemonės bus taikomos pagal MMO teisės aktą.

| 2.7. | Duomenis apie pamatinės uolienos rifo konkrečią buvimo vietą ir dydį suteikė „Natural England“ (54). Buferinė zona yra nustatyta remiantis „Natural England“ gairių projektu (55), pagal kurį rekomenduojama buferinę zoną nustatyti atsižvelgiant į saugomo elemento gylį. Pamatinės uolienos rifų elementai šioje teritorijoje siekia apie 60 m gylio. Kai gylis yra 25–200 m, „Natural England“ gairėse rekomenduojama nustatyti buferinę zoną, padauginus elemento gylį iš trijų. Taigi 60 m padauginus iš trijų, buferinė zona būtų 180 m. Kadangi rifų elementų gylis nėra tiksliai žinomas ir gali šiek tiek viršyti 60 m, pritaikyta 200 m buferinė zona. Buferinės zonos ribos po to buvo suapvalintos, kad būtų lengviau jų laikytis ir užtikrinti teisės akto vykdymą. |
| --- | --- |

2.7.

Duomenis apie pamatinės uolienos rifo konkrečią buvimo vietą ir dydį suteikė „Natural England“ (54). Buferinė zona yra nustatyta remiantis „Natural England“ gairių projektu (55), pagal kurį rekomenduojama buferinę zoną nustatyti atsižvelgiant į saugomo elemento gylį. Pamatinės uolienos rifų elementai šioje teritorijoje siekia apie 60 m gylio. Kai gylis yra 25–200 m, „Natural England“ gairėse rekomenduojama nustatyti buferinę zoną, padauginus elemento gylį iš trijų. Taigi 60 m padauginus iš trijų, buferinė zona būtų 180 m. Kadangi rifų elementų gylis nėra tiksliai žinomas ir gali šiek tiek viršyti 60 m, pritaikyta 200 m buferinė zona. Buferinės zonos ribos po to buvo suapvalintos, kad būtų lengviau jų laikytis ir užtikrinti teisės akto vykdymą.

| 2.8. | Intervencija būtina siekiant kovoti su rinkos nepakankamumu jūrų aplinkos srityje imantis tinkamų valdymo priemonių (pvz., įgyvendinant šį teisės aktą), apsaugoti ekosistemų elementus ir užtikrinti, kad neigiamas išorės poveikis būtų mažinamas ar švelninamas tinkamomis priemonėmis. Įgyvendinant šį teisės aktą bus užtikrinama, kad jūrų aplinka ir toliau teiktų viešąsias gėrybes. |
| --- | --- |

2.8.

Intervencija būtina siekiant kovoti su rinkos nepakankamumu jūrų aplinkos srityje imantis tinkamų valdymo priemonių (pvz., įgyvendinant šį teisės aktą), apsaugoti ekosistemų elementus ir užtikrinti, kad neigiamas išorės poveikis būtų mažinamas ar švelninamas tinkamomis priemonėmis. Įgyvendinant šį teisės aktą bus užtikrinama, kad jūrų aplinka ir toliau teiktų viešąsias gėrybes.

| 2.9. | Rinkos nepakankamumas pasireiškia, kai rinkoje nesulaukiama veiksmingų rezultatų (56). Jūrų aplinkos atveju tokį nepakankamumą galima apibūdinti taip:






  — | viešosios gėrybės ir paslaugos – tam tikros jūrų aplinkos teikiamos viešosios gėrybės ir paslaugos. Pavyzdžiui, klimato reguliavimas ir biologinė įvairovė yra „viešosios gėrybės“ (niekam negalima uždrausti jomis naudotis, o naudojantis paslauga nesumažėja kitų galimybės ja naudotis). Dėl viešųjų gėrybių savybių ekonominės paskatos nebūtinos, kai asmenys nori dėti pastangas ar leisti pinigus, kad užtikrintų tęstinį šių gėrybių teikimą, ir todėl jos teikiamos ar šiuo atveju apsaugomos nepakankamai; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Rinkos nepakankamumas pasireiškia, kai rinkoje nesulaukiama veiksmingų rezultatų (56). Jūrų aplinkos atveju tokį nepakankamumą galima apibūdinti taip:

—

viešosios gėrybės ir paslaugos – tam tikros jūrų aplinkos teikiamos viešosios gėrybės ir paslaugos. Pavyzdžiui, klimato reguliavimas ir biologinė įvairovė yra „viešosios gėrybės“ (niekam negalima uždrausti jomis naudotis, o naudojantis paslauga nesumažėja kitų galimybės ja naudotis). Dėl viešųjų gėrybių savybių ekonominės paskatos nebūtinos, kai asmenys nori dėti pastangas ar leisti pinigus, kad užtikrintų tęstinį šių gėrybių teikimą, ir todėl jos teikiamos ar šiuo atveju apsaugomos nepakankamai;

| — | neigiamas išorės poveikis atsiranda, kai už jūrų aplinkai daromą žalą nevisiškai atsako ją sukeliantys naudotojai. Daugeliu atveju jūrų gėrybės ir paslaugos neturi piniginės vertės, todėl rinkoje nėra įvertinama ir joms daroma žala. Net ir prekių, kuriomis prekiaujama (pvz., laukinių žuvų), rinkos kainos dažnai neatspindi visų ekonominių sąnaudų, kurias galiausiai patiria kiti asmenys ir visa visuomenė. |
| --- | --- |

—

neigiamas išorės poveikis atsiranda, kai už jūrų aplinkai daromą žalą nevisiškai atsako ją sukeliantys naudotojai. Daugeliu atveju jūrų gėrybės ir paslaugos neturi piniginės vertės, todėl rinkoje nėra įvertinama ir joms daroma žala. Net ir prekių, kuriomis prekiaujama (pvz., laukinių žuvų), rinkos kainos dažnai neatspindi visų ekonominių sąnaudų, kurias galiausiai patiria kiti asmenys ir visa visuomenė.

| 2.10. | Vyriausybės intervencija būtina siekiant atsikratyti abiejų šių rinkos nepakankamumo priežasčių jūrų aplinkoje. Europos jūrų teritorijos nustatytiesiems elementams apsaugoti skirtomis valdymo priemonėmis bus užtikrinama, kad neigiamas išorės poveikis tinkamomis priemonėmis būtų mažinamas ar švelninamas. Valdymo priemonėmis taip pat bus paremtas tęstinis viešųjų gėrybių teikimas jūrų aplinkoje, pavyzdžiui, biologinės įvairovės išsaugojimas Anglijos jūrose. |
| --- | --- |

2.10.

Vyriausybės intervencija būtina siekiant atsikratyti abiejų šių rinkos nepakankamumo priežasčių jūrų aplinkoje. Europos jūrų teritorijos nustatytiesiems elementams apsaugoti skirtomis valdymo priemonėmis bus užtikrinama, kad neigiamas išorės poveikis tinkamomis priemonėmis būtų mažinamas ar švelninamas. Valdymo priemonėmis taip pat bus paremtas tęstinis viešųjų gėrybių teikimas jūrų aplinkoje, pavyzdžiui, biologinės įvairovės išsaugojimas Anglijos jūrose.

3.   Politikos tikslai ir numatomas poveikis

| 3.1. | 2009 m. Patekimo į jūrų ir pakrantės vandenis aktu (57) buvo įsteigta Jūrų valdymo organizacija (angl. MMO), kad vadovautų, skatintų ir valdytų tvarią jūrų aplinką ir pakrantės žvejybą sėkmingai užtikrindama tinkamą socialinės, aplinkosauginės ir ekonominės naudos pusiausvyrą, sveiką jūrą, tausią žuvininkystę ir gyvybingą pramonę. |
| --- | --- |

3.1.

2009 m. Patekimo į jūrų ir pakrantės vandenis aktu (57) buvo įsteigta Jūrų valdymo organizacija (angl. MMO), kad vadovautų, skatintų ir valdytų tvarią jūrų aplinką ir pakrantės žvejybą sėkmingai užtikrindama tinkamą socialinės, aplinkosauginės ir ekonominės naudos pusiausvyrą, sveiką jūrą, tausią žuvininkystę ir gyvybingą pramonę.

| 3.2. | Su šiuo PV susijęs politikos tikslas yra toliau įgyvendinti šios teritorijos apsaugos tikslus užtikrinant, kad pamatinės uolienos rifų elementai būtų apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sukeliamos žalos rizikos. |
| --- | --- |

3.2.

Su šiuo PV susijęs politikos tikslas yra toliau įgyvendinti šios teritorijos apsaugos tikslus užtikrinant, kad pamatinės uolienos rifų elementai būtų apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sukeliamos žalos rizikos.

| 3.3. | Šios teritorijos apsaugos tikslai






  — | Atsižvelgiant į natūralią kaitą, išsaugoti:






  — | pamatinės uolienos rifų buveinės plotą, buveinės ir jos rūšių įvairovę; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Šios teritorijos apsaugos tikslai

—

Atsižvelgiant į natūralią kaitą, išsaugoti:

—

pamatinės uolienos rifų buveinės plotą, buveinės ir jos rūšių įvairovę;

| — | buveinės struktūrą (pvz., tam tikrų svarbių rūšių populiacijos struktūrą ir vaidmenį ekosistemoje); |
| --- | --- |

—

buveinės struktūrą (pvz., tam tikrų svarbių rūšių populiacijos struktūrą ir vaidmenį ekosistemoje);

| — | natūralios aplinkos kokybę (pvz., vandens kokybę, suspenduotų nuosėdų lygį ir kt.); |
| --- | --- |

—

natūralios aplinkos kokybę (pvz., vandens kokybę, suspenduotų nuosėdų lygį ir kt.);

| — | natūralios aplinkos procesus (pvz., biologiniai ir fizikiniai procesai, natūraliai vykstantys aplinkoje, kaip antai vandens cirkuliacija ir nuosėdų formavimasis neturėtų nukrypti nuo pirminių lygių, nustatytų pripažįstant teritoriją saugoma) (58). |
| --- | --- |

—

natūralios aplinkos procesus (pvz., biologiniai ir fizikiniai procesai, natūraliai vykstantys aplinkoje, kaip antai vandens cirkuliacija ir nuosėdų formavimasis neturėtų nukrypti nuo pirminių lygių, nustatytų pripažįstant teritoriją saugoma) (58).

| 3.4. | Numatomas poveikis yra sumažinta pamatinės uolienos rifų elementų blogėjimo rizika ir įgyvendintos prievolės pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnį. Be to, kai įmanoma, bus sumažintas valdymo intervencijos ekonominis poveikis. |
| --- | --- |

3.4.

Numatomas poveikis yra sumažinta pamatinės uolienos rifų elementų blogėjimo rizika ir įgyvendintos prievolės pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnį. Be to, kai įmanoma, bus sumažintas valdymo intervencijos ekonominis poveikis.

4.   Alternatyvos

4.1   Pagal DEFRA naująjį požiūrį pasirinktinos valdymo priemonės yra MMO teisės aktai teritorijoms nuo 6 iki 12 jūrmylių ir tai, kad MMO vadovaus valdymo priemonėms 6 jūrmylių ribas viršijančiose teritorijose. Po MMO ir Devono ir Severno bei Kornvalio pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų diskusijų susitarta, kad nors ši Bendrijos svarbos teritorija viršija 6 jūrmylių ribas, valdymo priemonės teritorijos dalyje nuo 6 iki 12 jūrmylių bus nustatytos pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų teisės aktais. Taigi rekomenduojama alternatyva Bendrijos svarbos teritorijos daliai nuo 6 iki 12 jūrmylių yra MMO teisės aktas.

4.1.1.   1 alternatyva: nesiimti jokių veiksmų

Pagal šią alternatyvą nesiimama jokių nuolatinių valdymo priemonių. Tai reikštų, kad žalingos veiklos teritorijai sukeliamos rizikos problema nebūtų sprendžiama ir kad nebūtų įgyvendintos prievolės pagal DEFRA naująjį požiūrį ir Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalį.

4.1.2.   2 alternatyva: neprivalomos priemonės

Pagal šią alternatyvą reikėtų parengti neprivalomus praktikos kodeksus rifų elementams apsaugoti. MMO apsvarstė šią alternatyvą atsižvelgdama į geresnio reglamentavimo principus, pagal kuriuos reikalaujama, kad naujas reglamentavimas būtų pasirinktas tik kaip paskutinė priemonė, ir DEFRA naująjį požiūrį, pagal kurį tikimasi, kad valdymo priemonės turės būti reguliuojamojo pobūdžio siekiant užtikrinti pakankamą apsaugą. Pagal DEFRA naująjį požiūrį taip pat reikalaujama, kad priemonės, susijusios su didelę riziką keliančia (pažymėta raudona spalva) nustatytųjų rifų elementų ir žvejybos įrankių sąveika, būtų įgyvendintos iki 2013 m. gruodžio mėn. pabaigos. MMO nuomone, dėl būtinybės skubiai apsaugoti rifų elementus ir dėl rizikos, kad net nedidelė sąveika gali pabloginti rifų elementų būklę, savanoriškos priemonės šiuo atveju netinka.

4.1.3.   3 alternatyva: MMO teisės aktas, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius visoje Bendrijos svarbos teritorijoje („visos teritorijos uždarymas“)

Draudimas naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius visoje Bendrijos svarbos teritorijoje nėra būtinas siekiant apsaugoti pamatinės uolienos rifų elementus. Dėl jo kitose Bendrijos svarbos teritorijos dalyse žvejojantys žvejai patirtų nereikalingų ekonominių nuostolių. Apskaičiuotasis bendrasis iškraunamų kiekių nuostolis, kaip parodyta 1 lentelėje, būtų 80 671 GBP vietoj 1 428 GBP pasirinktinos alternatyvos atveju. Administracinės vykdymo užtikrinimo sąnaudos būtų gerokai didesnės.

4.1.4.   4 alternatyva: MMO teisės aktas, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius ties Sabellaria spinulosa rifų elementais nustatant tinkamas buferines zonas („valdymas zonomis“)

Tai pasirinktinas variantas. Jo išsami analizė yra pateikta toliau.

4.1.5.   5 alternatyva: Veiklos valdymas patvirtinant teisėkūros priemonę, reguliavimo nutarimą ar žvejybos licencijos sąlygą

Šie valdymo mechanizmai šiuo atveju laikomi netinkamais. MMO teisės aktų priėmimo įgaliojimai, kaip numatyta Patekimo į jūrų ir pakrantės vandenis akte, yra tinkamesni, nes jų tikslas yra valdyti veiklą saugomuose jūrų rajonuose pakankamai veiksmingai, lanksčiai, sparčiai, konsultuojantis su atitinkamais subjektais.

4.2.   Rekomenduojama alternatyva

4.2.1.   MMO teisės aktas, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius ties pamatinės uolienos rifų elementais nustatant tinkamas buferines zonas („valdymas zonomis“).

4.2.2.   Ši alternatyva rekomenduojama todėl, kad ji yra ekonomiškai efektyviausia. MMO yra tinkamiausia institucija, kuri gali imtis žvejybos valdymo priemonių 6–12 jūrmylių teritorijoje, nes ji gali priimti teisės aktus visoje šioje teritorijoje siekiant įgyvendinti Bendrijos svarbos teritorijos apsaugos tikslus. Teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, ribos buvo nustatytos atsižvelgiant į patikimiausius turimus duomenis apie rifų elementų plotą ir buferinės zonos tarp rifų elementų ir pagal teisės aktą saugomos zonos ribų poreikį. Apsisprendžiant dėl teritorijos, kuriai taikomas draudimas, formos taip pat atsižvelgta į tai, kiek paprasta būtų įgyvendinti draudimą, ir į tai, kad reikia nustatyti aiškias ribas, kad būtų lengviau laikytis reikalavimų.

5.   Pagrindimas

5.1.   Dugninių velkamųjų žvejybos įrankių poveikis pamatinės uolienos rifams

| 5.1.1. | Empirinių tyrimų duomenų (59) apie skaičiais išreikštą žvejybos poveikį kietojo dugno buveinėms yra nedaug. Tačiau yra žinoma, kad velkant tralus ties dugno uoliena nukentės ar žus daug stambių stačiųjų rūšių, kaip antai gamtinių pinčių ir koralų (Løkkeborg, 2005 m.). Aliaskos įlankoje tik vieną kartą panaudojus tralą žala buvo padaryta 67 % gamtinių pinčių (Freese ir kiti, 1999 m.). Naudojant mobiliuosius žvejybos įrankius pažeidžiamos kitos rūšys, kaip antai hidroidai, jūrų plukės, samangyviai, gaubtagyviai ir dygiaodžiai (McConnaughey ir kiti, 2000 m.; Sewell ir Hiscock, 2005 m.). Naudojant tralus taip pat gali sumažinti buveinės kompleksiškumą, nes iš vietos išjudinami tokie kietojo substrato elementai kaip uolienos gabalai ir akmenys (Engel ir Kvitek, 2008 m.; Freese ir kiti, 1999 m.). Fizinis atsparumas žalai priklauso nuo substrato tipo. Labiausiai pažeidžiama argilito rifų struktūra (Attrill ir kiti, 2011 m.). Manoma, kad didelio poveikio rizikos pakanka, kad ji būtų priskirta prie raudonosios kategorijos ir kad valdymo priemones būtų reikalaujama įgyvendinti šiais metais. |
| --- | --- |

5.1.1.

Empirinių tyrimų duomenų (59) apie skaičiais išreikštą žvejybos poveikį kietojo dugno buveinėms yra nedaug. Tačiau yra žinoma, kad velkant tralus ties dugno uoliena nukentės ar žus daug stambių stačiųjų rūšių, kaip antai gamtinių pinčių ir koralų (Løkkeborg, 2005 m.). Aliaskos įlankoje tik vieną kartą panaudojus tralą žala buvo padaryta 67 % gamtinių pinčių (Freese ir kiti, 1999 m.). Naudojant mobiliuosius žvejybos įrankius pažeidžiamos kitos rūšys, kaip antai hidroidai, jūrų plukės, samangyviai, gaubtagyviai ir dygiaodžiai (McConnaughey ir kiti, 2000 m.; Sewell ir Hiscock, 2005 m.). Naudojant tralus taip pat gali sumažinti buveinės kompleksiškumą, nes iš vietos išjudinami tokie kietojo substrato elementai kaip uolienos gabalai ir akmenys (Engel ir Kvitek, 2008 m.; Freese ir kiti, 1999 m.). Fizinis atsparumas žalai priklauso nuo substrato tipo. Labiausiai pažeidžiama argilito rifų struktūra (Attrill ir kiti, 2011 m.). Manoma, kad didelio poveikio rizikos pakanka, kad ji būtų priskirta prie raudonosios kategorijos ir kad valdymo priemones būtų reikalaujama įgyvendinti šiais metais.

5.2.   Pamatinės uolienos rifų elementų pasiskirstymas

1 paveiksle toliau pavaizduota pamatinės uolienos rifų elementų buvimo vieta Bendrijos svarbos teritorijoje.

1   pav.

Teritorijos ir rifų elementų žemėlapis

6.   Sektoriai, kuriems daromas poveikis

| 6.1. | Žvejybos pramonė Pagrindiniai poveikį patirsiantys laivai yra jūrų šukutes dragomis žvejojantys laivai, plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai ir vietos traleriai, tarp kurių, visų pirma, yra laivų, iškraunančių laimikį Plimute ir Lu ir kartais tokiuose uostuose kaip Briksamas ir Tinmutas. Prancūzijos ir Belgijos laivai gali žvejoti priedugnio žuvis, bet didelė dalis šio laimikio iškraunama ne JK. Hat Roko teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą, žvejoja Prancūzijos dugniniais tralais žvejojantys laivai. Belgijos žvejybos pramonės įmonės vykdo ribotą žvejybos veiklą šioje teritorijoje. Po dialogo su suinteresuotaisiais subjektais prieš vykdant konsultacijas dėl siūlomos valdymo priemonės paaiškėjo, kad žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais daugiausia vykdoma koridoriuose tarp pamatinės uolienos rifų elementų ir siūlomų buferinių zonų. Manoma, kad intervencija neturės įtakos ne žuvininkystės sektoriams. |
| --- | --- |

6.1.

Žvejybos pramonė Pagrindiniai poveikį patirsiantys laivai yra jūrų šukutes dragomis žvejojantys laivai, plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai ir vietos traleriai, tarp kurių, visų pirma, yra laivų, iškraunančių laimikį Plimute ir Lu ir kartais tokiuose uostuose kaip Briksamas ir Tinmutas. Prancūzijos ir Belgijos laivai gali žvejoti priedugnio žuvis, bet didelė dalis šio laimikio iškraunama ne JK. Hat Roko teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą, žvejoja Prancūzijos dugniniais tralais žvejojantys laivai. Belgijos žvejybos pramonės įmonės vykdo ribotą žvejybos veiklą šioje teritorijoje. Po dialogo su suinteresuotaisiais subjektais prieš vykdant konsultacijas dėl siūlomos valdymo priemonės paaiškėjo, kad žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais daugiausia vykdoma koridoriuose tarp pamatinės uolienos rifų elementų ir siūlomų buferinių zonų. Manoma, kad intervencija neturės įtakos ne žuvininkystės sektoriams.

| 6.2. | Vietos ekonomika ir visuomenė Tikimybė, kad vietos bendruomenės patirs socialinių ir ekonominių nuostolių dėl galimo iškraunamų kiekių sumažėjimo ir atitinkamo poveikio vietos žvejybos veiklai, yra nedidelė, nes yra alternatyvių žvejybos rajonų, todėl pokyčiai bus minimalūs. Didžiausią poveikį gali patirti Plimuto ir Lu uostai. Prancūzijos žvejybos pramonės atstovai pabrėžė, kad poveikį gali patirti žvejybos įmonės teritorijose, kuriose daugiausia žvejojama pakrantės rajonuose. Pamatinės uolienos rifų apsaugos nauda yra išsamiau aprašyta 7 skirsnyje. |
| --- | --- |

6.2.

Vietos ekonomika ir visuomenė Tikimybė, kad vietos bendruomenės patirs socialinių ir ekonominių nuostolių dėl galimo iškraunamų kiekių sumažėjimo ir atitinkamo poveikio vietos žvejybos veiklai, yra nedidelė, nes yra alternatyvių žvejybos rajonų, todėl pokyčiai bus minimalūs. Didžiausią poveikį gali patirti Plimuto ir Lu uostai. Prancūzijos žvejybos pramonės atstovai pabrėžė, kad poveikį gali patirti žvejybos įmonės teritorijose, kuriose daugiausia žvejojama pakrantės rajonuose. Pamatinės uolienos rifų apsaugos nauda yra išsamiau aprašyta 7 skirsnyje.

| 6.3. | Vykdymo užtikrinimo organai Pagrindinė atsakomybė užtikrinti siūlomo draudimo laikymąsi tektų MMO, kuri dėl to patirtų ir papildomų vykdymo užtikrinimo sąnaudų. Šių sąnaudų sąmata yra pateikta 7 skirsnyje. |
| --- | --- |

6.3.

Vykdymo užtikrinimo organai Pagrindinė atsakomybė užtikrinti siūlomo draudimo laikymąsi tektų MMO, kuri dėl to patirtų ir papildomų vykdymo užtikrinimo sąnaudų. Šių sąnaudų sąmata yra pateikta 7 skirsnyje.

7.   Sąnaudų ir naudos analizė

7.1.   Rekomenduojamos alternatyvos sąnaudos

7.1.1.   Draudimas naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius siūlomoje teritorijoje gali būti susijęs su šiomis sąnaudomis:

| — | tiesioginės žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos dėl sumažėsiančių žvejybos rajonų plotų; |
| --- | --- |

—

tiesioginės žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos dėl sumažėsiančių žvejybos rajonų plotų;

| — | žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos, nes reikės žvejoti kituose žvejybos rajonuose; |
| --- | --- |

—

žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos, nes reikės žvejoti kituose žvejybos rajonuose;

| — | galimas poveikis aplinkai dėl galimos didesnės žalos buveinėms kitose teritorijose, kur bus žvejojama; |
| --- | --- |

—

galimas poveikis aplinkai dėl galimos didesnės žalos buveinėms kitose teritorijose, kur bus žvejojama;

| — | MMO administracinės ir valdymo priemonių vykdymo užtikrinimo sąnaudos. |
| --- | --- |

—

MMO administracinės ir valdymo priemonių vykdymo užtikrinimo sąnaudos.

7.1.2.   Žvejybos pramonės sąnaudos, įskaitant sąnaudas dėl galimo kėlimosi žvejoti į kitas teritorijas, ir MMO administracinės ir vykdymo užtikrinimo sąnaudos gali būti apskaičiuotos pinigais. Apskaičiuotosios vertės yra palygintos ir pateiktos šiame PV (1 ir 2 lentelės toliau). Aplinkosaugines sąnaudas dėl galimos didesnės žalos buveinėms sunku įvertinti. Todėl jos yra pateikiamos kaip nepiniginės sąnaudos.

7.2.   Žvejybos sektoriaus sąnaudų analizė

7.2.1.   Informacija, kuria remiantis vertinamas siūlomo teritorijos uždarymo poveikis:

| — | 2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius; |
| --- | --- |

—

2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius;

| — | duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų laimikio ir iškraunamų kiekių analizė Bendrijos svarbos teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse (1 ir 2 lentelės); |
| --- | --- |

—

duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų laimikio ir iškraunamų kiekių analizė Bendrijos svarbos teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse (1 ir 2 lentelės);

| — | prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn.; |
| --- | --- |

—

prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn.;

| — | MMO oficialių konsultacijų dėl teisės akto metu iš suinteresuotųjų subjektų gauta informacija, 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d.; |
| --- | --- |

—

MMO oficialių konsultacijų dėl teisės akto metu iš suinteresuotųjų subjektų gauta informacija, 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d.;

| — | MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios. |
| --- | --- |

—

MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios.

7.3.   Netikrumas ir prielaidos dėl duomenų

7.3.1.   Vidutinės sąnaudos apskaičiuojamos remiantis JK iškraunamų kiekių vertėmis Bendrijos svarbos teritorijoje ICES 29E5 ir 29E6 statistiniuose stačiakampiuose (žr. 2 pav.). Nežinoma, kokia visų iškraunamų kiekių vertės dalis iš tikrųjų teko tiesiogiai teritorijai, kurioje siūloma taikyti draudimą ir kuri sudaro mažiau nei 0,16% ICES statistinio stačiakampio. Statistiniai duomenys parengti remiantis pranešimais apie veiklą ICES stačiakampiuose, patenkančiuose į nustatytąsias teritorijas Bendrijos svarbos teritorijoje. Veikla, apie kurią pranešama (iškraunami kiekiai ir jų vertė nurodant naudojamus žvejybos įrankius), paimama iš MMO Ifish duomenų bazės. Informacija apie Belgijos ir Prancūzijos laivus gauta iš valstybių narių Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (angl. STECF) žvejybos pastangų režimų darbo grupei pateiktų iškraunamų kiekių ataskaitų išrašų. Sąnaudų apskaičiavimo metodika yra išsamiau pristatyta A ir B prieduose.

7.3.2.   1 lentelėje pateiktos vertės teritorijai, kurioje siūloma taikyti draudimą, yra apskaičiuotos remiantis apskaičiuotosiomis vertėmis Bendrijos svarbos teritorijos viduje ir atsižvelgiant į Bendrijos svarbos teritorijos ploto dalį procentais, kuriai taikomas draudimas. Daugeliu atvejų teritorijos, kurioje siūloma taikyti draudimą, plotas yra mažas palyginti su visa Bendrijos svarbos teritorija. Todėl pateikiamą sąmatą reikia vertinti atsargiai, nes ji nerodo tikrosios vertės, susijusios su teritorija, kurioje siūloma taikyti draudimą. Taip pat pripažįstama, kad prie rifo yra labai didelė biologinė įvairovė, o tai gali reikšti, kad šioje teritorijoje laimikis būna didesnis nei kitur. Todėl gali būti nepakankamai įvertintos sąnaudos, susijusios su sumažėsiančiais žvejybos plotais.

7.3.3.   Susitikimuose iki konsultacijų iš žvejų ir kitų suinteresuotųjų subjektų surinkta informacija naudota siekiant pateikti pagrindimą ir paremti prielaidas, turint omenyje, kad tai tik atsitiktiniai duomenys. Informacija buvo renkama naudojantis proga, tik kaip pavyzdys, iš respondentų, kurie galėjo tą dieną pateikti komentarų. Respondentų skaičius tik rodo, kiek jų savarankiškai pateikė informacijos, ir nebūtinai – kiek jų pritarė ar nepritarė pareiškimui.

7.3.4.   Kitų valstybių narių iškrovimų duomenų nėra daug, nes dauguma tokių laivų neiškrauna laimikio JK. Galima daryti tam tikras prielaidas remiantis kitų valstybių narių ilgesnių nei 15 m laivų laivyno duomenimis, kuriuos gavo JK laivyno valdymo bendrovė „VMS“, kaip paaiškinta 7.4 skirsnyje.

| — | 2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius. |
| --- | --- |

—

2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius.

| — | Duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų laimikio ir iškraunamų kiekių analizė Bendrijos svarbos teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse (1 ir 2 lentelės). |
| --- | --- |

—

Duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų laimikio ir iškraunamų kiekių analizė Bendrijos svarbos teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse (1 ir 2 lentelės).

| — | Prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn. |
| --- | --- |

—

Prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn.

| — | MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios. |
| --- | --- |

—

MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios.

7.4.   Žvejybos veikla Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono

7.4.1.   Dauguma JK laivų, kurie vykdo veiklą ICES 29E5 ir 29E6 stačiakampiuose, yra iki 10 metrų ilgio. Daugiausia yra tinklais žvejojantys laivai (261 laivas), rankinėmis ūdomis žvejojantys laivai (126 laivai) ir dugninėmis gaudyklėmis žvejojantys laivai (72 laivai). Yra nedaug ilgesnių nei 15 metrų plačiažiočiais tralais žvejojančių laivų (25 laivai).

7.4.2.   Iškraunamos rūšys daugiausia yra jūrų šukutės, krabai, šprotai ir sardinės.

7.4.3.   Prancūzijos ir Belgijos laivai turi teisę patekti į Bendrijos svarbos teritorijos dalį už 6 jūrmylių ribų.

7.4.4.   Dauguma užsienio laivų, žvejojančių ICES rajonuose, yra daugiau nei 15 m ilgio, ir tik kai kurie yra mažiau nei 10 m ilgio. Prancūzijos ir Belgijos laivų iškrovimų duomenų nėra daug, nes dauguma tokių laivų neiškrauna laimikio JK. Prancūzijos ir Belgijos paprašyta pateikti išsamią statistinę informaciją. Kai šie duomenys bus gauti, jie bus įtraukti į galutinį PV.

7.4.5.   Prancūzijos ir Belgijos laivyno LSS duomenys (60) rodo, kad Bendrijos svarbos teritorijos dalyse, kuriose siūloma taikyti draudimą ir kur gali patekti šio laivyno laivai, vykdoma nedidelio masto veikla ar visai nevykdoma (3 ir 4 pav.).

7.4.6.   Prieš konsultacijas 2013 m. liepos 12 d. Ostendėje padedant Belgijos žuvininkystės institucijoms buvo surengtas susitikimas su Belgijos žvejybos pramonės atstovais. Jo tikslas – informuoti juos apie galimą komercinės žvejybos valdymo priemonę Anglijos Europos jūrų teritorijoje, kiek tai susiję su Belgijos žvejų teisėmis patekti į tuos vandenis 6–12 jūrmylių zonoje. Liepos 12 d. susitikime dalyvavę pramonės atstovai teigė, kad siūlomos pamatinės uolienos rifų elementų apsaugos priemonės Bendrijos svarbos teritorijoje neturi didelio poveikio jų veiklai. Šie pamatinės uolienos rifų elementai laikomi labai nepalankiais žvejoti dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiai. Susitikimas su Prancūzijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais vyko 2013 m. rugsėjo 27 d. Paryžiuje. Jo dalyviai teigė, kad teritorija tarp Edistono ir Hat Roko yra Prancūzijos laivams svarbus koridorius.

7.4.7.   Oficialios konsultacijos su Belgijos žvejybos pramonės atstovais patvirtino, kad šioje teritorijoje Belgija vykdo ribotą žvejybos veiklą, bet Prancūzijos žvejybos pramonės atstovai patvirtino, kad žvejybos veikla vyksta, ypač Hat Roko rajone.

2   pav.

ICES 29E5 ir 29E6 statistinių stačiakampių ir Bendrijos svarbos teritorijos nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono žemėlapis

3   pav.

2012 m. Prancūzijos laivų LSS pranešimai apie buvimo vietą

4   pav.

2012 m. Belgijos laivų LSS pranešimai apie buvimo vietą

7.5.   Iškraunamų kiekių, kuriems bus daromas poveikis, vertinimas

Jungtinė Karalystė

7.5.1.   Tiesioginis poveikis, kurį patirs žvejybos laivai, pasireikš kaip sužvejotų žuvų kiekių ir atitinkamai iškraunamų kiekių sumažėjimas žvejojant dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą. Siekiant įvertinti galimą poveikį išnagrinėti MMO surinkti duomenys apie iškraunamus kiekius.

7.5.2.   ICES 29E5 ir 29E6 statistiniuose stačiakampiuose iškraunamų kiekių, kuriems bus daromas poveikis, skaičiavimai (apimant JK laivus, kurie laikomi žvejojančiais šioje teritorijoje po 2008 m. sausio mėn.) pateikti 1 lentelėje. 1 lentelėje pateikti duomenys yra apskaičiuoti remiantis 2008 m. sausio mėn.–2011 m. gruodžio mėn. vidutiniais iškraunamais kiekiais.

1   lentelė

JK iškraunamų kiekių ICES 29E5 ir 29E6 rajonuose metų apskaičiuotasis vidurkis ir vidutinis iškraunamas kiekis Bendrijos svarbos teritorijoje (2008 sausio mėn.–2011 m. gruodžio mėn.)

| Įrankių tipas | Iškrautas kiekis
  (tonomis) | Vertė
  (GBP) | Vertė Bendrijos svarbos teritorijoje
  (GBP) | Vertė teritorijoje, kurioje taikomas draudimas (1,77 % Bendrijos svarbos teritorijos)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai | 1 429 | 3 844 049 | 2 693 | 47,67 |
| Dragomis žvejojantys laivai | 2 589 | 4 149 690 | 7 368 | 130,43 |
| Tralai omarams žvejoti | 7 | 4 873 | 0 | 0 |
| Kiti priedugnio tralai | 3 211 | 7 334 338 | 70 610 | 1 249,78 |
| Iš viso | 7 236 | 15 332 950 | 80 671 | 1 428 |

Įrankių tipas

Iškrautas kiekis

(tonomis)

Vertė

(GBP)

Vertė Bendrijos svarbos teritorijoje

(GBP)

Vertė teritorijoje, kurioje taikomas draudimas (1,77 % Bendrijos svarbos teritorijos)

(GBP)

Plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai

1 429

3 844 049

2 693

47,67

Dragomis žvejojantys laivai

2 589

4 149 690

7 368

130,43

Tralai omarams žvejoti

7

4 873

0

0

Kiti priedugnio tralai

3 211

7 334 338

70 610

1 249,78

Iš viso

7 236

15 332 950

80 671

1 428

7.5.3.   Apskaičiuotosios Bendrijos svarbos teritorijoje iškraunamų kiekių vertės apskaičiuotos lyginant turimus duomenis apie iškraunamus kiekius (kuriuos teikia visi žvejybos laivai ICES stačiakampyje) su žvejybos laivų veiklos duomenimis (pagal LSS ataskaitas) Bendrijos svarbos teritorijoje. Pagal šį požiūrį remiamasi kiekvieno ICES stačiakampio iškrovimų ir Bendrijos svarbos teritorijos santykiu atsižvelgiant į veiklos aktyvumą Bendrijos svarbos teritorijoje.

Bendrijos svarbos teritorijai nuo Start Pointo iki Plimuto sąsiaurio ir Edistono naudojami ICES stačiakampių (29E5 ir 29E6) iškrovimų duomenys. Jie buvo suskirstyti į kategorijas pagal laivo dydį (daugiau nei 15 m laivai, 10–15 m laivai ir iki 10 m laivai).

Iškraunamų žuvų vertės teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą, apskaičiuotos kaip Bendrijos svarbos teritorijos apskaičiuotosios vertės dalis (remiantis atitinkamų teritorijų plotais).

Žr. papildomų 2008–2011 m. žvejybos statistinių duomenų lenteles, kuriose išsamiai aprašyta veikla su Bendrijos svarbos teritorija susijusiuose ICES stačiakampiuose.

Daugiau nei 15 m ilgio plačiažiočiais tralais žvejojančių laivų apskaičiuotosios vidutinės metinės pajamos Bendrijos svarbos teritorijoje yra 2 551 GBP, daugiau nei 15 m ilgio dragomis žvejojančių laivų – 2 683 GBP, o daugiau nei 15 m ilgio priedugnio tralais žvejojančių laivų – 6 547 GBP. Iki 10 m ilgio priedugnio tralais žvejojančių laivų apskaičiuotosios vidutinės metinės pajamos yra 15 237 GBP. 10–15 m ilgio priedugnio tralais žvejojančių laivų apskaičiuotosios vidutinės metinės pajamos yra 54 408 GBP (visą išsamią informaciją žr. 2008–2011 m. žvejybos statistinių duomenų 5 lentelėje). Prieš konsultacijas įvykus susitikimams su suinteresuotaisiais subjektais paaiškėjo, kad didžiausią piniginį poveikį šio teisės akto patvirtinimas turės žvejybai dugniniais tralais ir jūrų šukučių žvejybai dragomis.

7.5.4.   Teritorijoje, kuriai siūloma taikyti MMO draudimą (kuri sudaro 1,77 % Bendrijos svarbos teritorijos ploto), bendrasis apskaičiuotasis iškrovimų nuostolis būtų 1 428 GBP.

7.5.5.   Tikėtina, kad apskaičiuotosios bendrosios sąnaudos įvertintos pernelyg, nes nenumatoma keisti žvejybos vietos.

Prancūzija ir Belgija

7.5.6.   Išnagrinėjus LSS duomenis paaiškėjo, kad dauguma Belgijos laivų vykdo žvejybos veiklą ICES 29E5 ir 29E6 stačiakampiuose už pačios Bendrijos svarbos teritorijos ribų. 2012 m. šiuose dviejuose ICES stačiakampiuose veiklą vykdė tik 20 laivų. Dauguma Prancūzijos laivų vykdo žvejybos veiklą ICES 29E5 ir 29E6 stačiakampiuose už Bendrijos svarbos teritorijos ribų vakaruose ar tarp Hat Roko ir Brentonso. 2012 m. 6 Prancūzijos laivai pranešė apie savo LSS buvimo vietą esant 1–6 mazgų greičiui Bendrijos svarbos teritorijos Edistono rajone.

7.5.7.   Belgijos žvejai žvejoja daugiausia jūrines plekšnes šioje teritorijoje, o Prancūzijos – juodadėmes menkes ir paprastuosius merlangus. Taikant B priede „Ne JK laivų ICES stačiakampiuose analizė“ minėtą metodiką, apskaičiuota, kad 2012 m.:

| — | Belgijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijos dalyje, į kurią galima plaukti, buvo 0,15 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 339 GBP; |
| --- | --- |

—

Belgijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijos dalyje, į kurią galima plaukti, buvo 0,15 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 339 GBP;

| — | Prancūzijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijos dalyje, į kurią galima plaukti, buvo 4,20 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 5 929 GBP. |
| --- | --- |

—

Prancūzijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijos dalyje, į kurią galima plaukti, buvo 4,20 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 5 929 GBP.

Tačiau ne visoje šioje teritorijoje draudžiama žvejoti, ir 3 ir 4 paveiksluose matyti, kad žvejybos veikla vyksta koridoriuose už teritorijos (rifų elementų ir buferinės zonos), kuriai siūloma taikyti draudimą, ribų. Todėl manoma, kad tikrasis apskaičiuotasis iškraunamų kiekių nuostolis yra daug mažesnis nei pirmiau pateiktos vertės.

Išsamesnė ne JK statistinė informacija: žr. B priedą.

7.6.   Tikėtinas teritorijos uždarymo poveikis žvejybos laivynui

7.6.1.   Kadangi apskaičiuotasis iškraunamų kiekių nuostolis yra nedidelis, tikimasi, kad šios teritorijos uždarymo poveikis JK ir Belgijos žvejybos laivynams bus ribotas. Keli poveikį patirsiantys žvejai prieš konsultacijas vykusiuose MMO susitikimuose patvirtino, kad ties pamatinės uolienos rifų elementais dugniniai velkamieji žvejybos įrankiai nenaudojami, bet pajamų sumažėjimas yra galimas buferinėse zonose aplink pamatinės uolienos rifų elementus. Tai įvertinta 3 lentelėje. Belgijos žvejybos pramonės atstovų atsakymai į oficialias konsultacijas taip pat patvirtino, kad Belgijos žvejybos veikla šioje teritorijoje yra ribota. Prancūzijos žvejybos pramonės atstovai patvirtino, kad Hat Roko teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą, žvejybos rajonų plotai sumažės, bet bus galimybių patekti į alternatyvias žvejybos teritorijas.

7.7.   Prisitaikomumas

7.7.1.   Siekiant įvertinti tikėtiną siūlomo teritorijos uždarymo poveikį žvejybos veiklai, reikia įvertinti, kiek laivai sugebės išlaikyti sužvejotų žuvų vertę perkėlę žvejybos pastangas į kitus rajonus.

7.7.2.   Žvejų paprašyta užpildyti klausimyną šiam vertinimui atlikti ir tiesiogiai paklausta, kiek reikės keltis į kitus rajonus dėl siūlomo uždarymo, ir apie jų gebėjimus žvejoti alternatyviuose rajonuose ir prisitaikyti, kad išlaikytų sužvejotų žuvų kiekio vertę. Keli poveikį patirsiantys žvejai teigė, kad negalėtų keisti žvejybos rajono ar įrankių tipo, bet kadangi dėl siūlomos alternatyvos bus ribojama žvejybos veikla tik ties pamatinės uolienos rifų elementais ir standartinėje buferinėje zonoje, poreikis keltis kitur bus minimalus.

7.7.3.   Pradėjus taikyti pasirinktą alternatyvą (teisės aktą dėl nustatytosios teritorijos, kurioje taikomas draudimas), o ne visos teritorijos uždarymo priemonę, dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais žvejojančių laivų poreikis keltis kitur bus minimalus. Prieš konsultacijas susitikus su žvejybos pramonės atstovais, pagrindinis dėl kėlimosi žvejoti kitur keltas klausimas buvo visos teritorijos uždarymo poveikis, ypač kalbant apie koridorius tarp pamatinės uolienos rifų elementų. Paminėta, kad ties rifų elementais dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais nežvejojama, bet jais žvejojama siūlomose buferinėse zonose.

7.7.4.   Numatoma, kad nagrinėjant geltonosios ir žaliosios kategorijų atvejus bus atsižvelgiama į žvejybos įrankių technologinės pažangos įrodymus ir poveikį pažeidžiamiems ekosistemų elementams.

7.8.   Netiesioginės sąnaudos

7.8.1.   Aplinkosauginės sąnaudos

7.8.2.   Bus labai nedidelė tikimybė, kad padidės sąnaudos, susijusios su laivų kuru plaukiant toliau į alternatyvius žvejybos rajonus ir su galimo sužvejojamų žuvų kiekio sumažėjimo dėl siūlomo draudimo teritorijoje kompensacija. Taip yra todėl, kad žvejai tikriausiai ir toliau žvejos koridoriuose tarp uždraustų teritorijų.

7.8.3.   Koridoriuose erdvinėse teritorijose, kuriose taikomas draudimas, žvejybos pastangos gali padidėti, o tai galėtų turėti poveikį biologinei įvairovei ir buveinėms (S.E.Rees ir kiti, 2013 m.) (61).

7.9.   Administracinės ir vykdymo užtikrinimo sąnaudos

7.9.1.   MMO laikysis gautais įrodymais ir rizikos vertinimu pagrįsto požiūrio, kuriuo vadovaujasi kai kurios vyriausybės reguliavimo įstaigos pagal Nacionalinį informacijos modelį (62). Jei remiantis duomenimis galima manyti, kad valdymo priemonės nesilaikoma ar kyla rizika, kad jos bus nesilaikoma, MMO parengs konkretaus saugomo jūrų rajono poreikius atitinkančią vykdymo užtikrinimo strategiją ir prireikus pasitelks atitinkamus išteklius. Tai gali būti laivyno dalyvavimas, priežiūra iš oro ar jungtinės operacijos su kitomis agentūromis (pavyzdžiui, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijomis, JK pasienio tarnybomis ar vykdomosiomis įstaigomis). MMO koordinuos jungtines operacijas. Principai, kuriais vadovaudamasi MMO reguliuos saugomus jūrų rajonus, yra įtvirtinti 2006 m. Teisėkūros ir reguliavimo reformos akte ir Reguliavimo institucijų atitikties kodekse. Jų tikslas – užtikrinti, kad visi MMO įgyvendinami vykdymo užtikrinimo veiksmai būtų proporcingi, atskaitingi, nuoseklūs, skaidrūs ir tikslingi (63).

7.9.2.   Siūlomas teisės aktas bus vykdomas remiantis dabartiniu biudžetu. ES LSS bus naudojama kaip valdymo priemonė daugiau nei 12 m ilgio laivų stebėsenai jūroje ir iš oro vykdyti. Kadangi šioje teritorijoje žvejybos veikla aktyviai nevykdoma, teisės akto nesilaikymo rizika bus minimali ar maža (64). 2 lentelėje pateiktos apskaičiuotosios vykdymo užtikrinimo sąnaudos vykdant šios pasirinktinos alternatyvos valdymą.

2   lentelė

Rekomenduojamos alternatyvos vykdymo užtikrinimo metinės sąnaudos
   (65)

| Veikla | Sąnaudos ir vienetai
  (GBP) | Apskaičiuotasis vienetų skaičius per metus | Visos sąnaudos per metus
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Karališkojo laivyno vykdoma paviršiaus priežiūra teritorijoje | 4 000 per dieną | 1 | 4 000 |
| Jungtinis vykdymo užtikrinimo patruliavimas dalyvaujant vietos pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijai teritorijoje | 800–1 000 per dieną | 5 | 4 000–5 000 |
| Priežiūra iš oro teritorijoje | 2 050 per valandą | 2 | 4 100 |
| Tyrimai (persekiojimas) teritorijoje | 10 375 per bylą | 1 | 10 375 |
| Iš viso | | 9 | 22 475–23 475 |

Veikla

Sąnaudos ir vienetai

(GBP)

Apskaičiuotasis vienetų skaičius per metus

Visos sąnaudos per metus

(GBP)

Karališkojo laivyno vykdoma paviršiaus priežiūra teritorijoje

4 000 per dieną

1

4 000

Jungtinis vykdymo užtikrinimo patruliavimas dalyvaujant vietos pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijai teritorijoje

800–1 000 per dieną

5

4 000–5 000

Priežiūra iš oro teritorijoje

2 050 per valandą

2

4 100

Tyrimai (persekiojimas) teritorijoje

10 375 per bylą

1

10 375

Iš viso

9

22 475–23 475

3   lentelė

Rekomenduojamos alternatyvos palyginamųjų kainų piniginių sąnaudų metinė santrauka (mln. GBP)

| | Y0 | Y1 | Y2 | Y3 | Y4 | Y5 | Y6 | Y7 | Y8 | Y9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pereinamojo laikotarpio sąnaudos | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA |
| Metinės kartotinės sąnaudos – geriausias vertinimas | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Mažiausios | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Didžiausios | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Visos metinės sąnaudos pagal dabartinę vertę (66): | 0,2 mln. GBP |

Y0

Y1

Y2

Y3

Y4

Y5

Y6

Y7

Y8

Y9

Pereinamojo laikotarpio sąnaudos

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

Metinės kartotinės sąnaudos – geriausias vertinimas

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Mažiausios

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Didžiausios

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Visos metinės sąnaudos pagal dabartinę vertę (66):

0,2 mln. GBP

7.10.   Rekomenduojamos alternatyvos nauda

7.10.1.   Draudimas naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius teritorijose, kurioms siūloma taikyti draudimą, reikštų, kad būtų draudžiama naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais ties pamatinės uolienos rifų elementais, ir turės tokios naudos:

| — | nauda aplinkai, nes bus išsaugotos pamatinės uolienos buveinės. |
| --- | --- |

—

nauda aplinkai, nes bus išsaugotos pamatinės uolienos buveinės.

Nauda aplinkai čia apibūdinama kaip nepiniginė nauda.

7.11.   Nauda aplinkai

7.11.1.   Pamatinės uolienos rifai šioje Bendrijos svarbos teritorijoje pasižymi didžiausia biologine įvairove šalyje ir atlieka svarbų vaidmenį palaikydami rūšis, kurios yra laikomos retomis ar randamos ties savo biogeografinio pasiskirstymo riba. Nors individualūs rifai yra palyginti nedideli (nacionaliniu ir vietos lygmeniu), jie pasižymi biologine įvairove ir užima vietos mastu nemažą povandeninių jūrų rifų buveinės plotą (pagal dydį) (67).

7.11.2.   Pakrantės rifą sudaro pakrantės rifo matoma antžeminė dalis, besitęsianti sublitoralinėje zonoje, ir dideli kyšančių uolų ir akmenų plotai jūroje. Edistono ir šalia esantys rifai yra neįprasti elementai nagrinėjamoje teritorijoje, nes jie yra giliai vandenyje ir statūs, o Edistono rifas kyša virš vandens paviršiaus. Šiuose rifuose yra gausi biologinė buveinė, susiskirsčiusi įprastomis zonomis nuo gilių iki negilių vandenų. Čia yra daug rūšių, įskaitant minkštuosius koralus, jūrų agurkus, jūrų ežius, gamtines pintis, jūrų plukes, ascidijas ir laminarijas. Pastebėtos tokios rūšys kaip vėduoklinės jūrų plukės ir Leptopsammia pruvoti koralai (abi rūšys šalyje yra retos), taip pat rausvosios vėduoklinės jūrų plukės (Axelsson ir kiti, 2006 m.; Royal Haskoning, 2008 m.; Plimuto universitetas, 2011 m.) (68).

7.11.3.   Rifai taip pat šiek tiek apsaugo pakrantę ir yra svarbios maisto medžiagų apykaitos, anglies dvideginio ir azoto sulaikymo bei nuosėdų stabilizavimosi vietos.

7.11.4.   Saugoma rifų buveinė yra natūralus prieglobstis žvejojamų ir į priegaudą patenkančių rūšių populiacijoms.

7.11.5.   Šio teisės akto pranašumai – užtikrinti tinkamą ekologinių savybių apsaugą ir išsaugojimą, dėl kurių gali atsirasti didesnė biologinė įvairovė palyginti su kitais žvejybos rajonais.

7.11.6.   Įgyvendinus šį teisės aktą bus didelė aplinkosauginė nauda, nes teritorijoje pamatinės uolienos rifų elementai bus apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių. Tai padės pasiekti apsaugos tikslą išsaugoti ekosistemų elementus. Rekomenduojamas draudimas bus taip pat naudingas kitiems elementams Bendrijos svarbos teritorijoje ir visai rifų buveinei. Gali suaktyvėti ir rekreacinė veikla teritorijoje, pvz., nardymas ir pramoginė žūklė, o tai gali būti naudinga vietos ekonomikai.

7.12.   Socialinė ir ekonominė nauda

7.12.1.   Gali būti, kad palaikant pamatinės uolienos rifų elementų ir buveinės būklę, šis rajonas gali tapti patrauklesniu poilsiautojams, įskaitant nardytojus ir žvejus (S.E.Rees ir kiti, 2013 m. (69); D.R. Chae ir kiti, 2012 m. (70)). Dėl to šioje teritorijoje gali suaktyvėti turizmas, ir daugiau pinigų bus išleidžiama vietos įmonėse (S.E.Rees ir kiti, 2013 m.).

7.12.2.   Įgyvendinus valdymo zonomis priemonę užuot uždarant visą teritoriją bus užtikrintas ribotas poreikis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais žvejojančių laivams keltis žvejoti kitur.

7.13.   Sąnaudų ir naudos pasiskirstymas

7.13.1.   Socialinės ir ekonominės sąnaudos daugiausia bus patirtos JK ir Prancūzijos vietos lygmeniu (išskyrus vykdymo užtikrinimo sąnaudas), o bendra nauda aplinkai bus platesnio masto ir turės poveikį visai šaliai.

A priedas. JK žvejybos statistinių duomenų pastabos ir lentelės

Lentelėse apibendrinta veikla, apie kurią pranešama, konkrečias Europos jūrų teritorijų dalis sudarančiuose ICES stačiakampiuose. Jos yra paskelbtos MMO interneto svetainėje (71).

Šie duomenys yra išsamiausi turimi duomenys, teikiami JK žuvininkystės administracijai.

Duomenimis teikiama informacija apie nustatytąsias teritorijas sudarančiuose stačiakampiuose iškraunamus kiekius ir jų vertę, laivus, naudojamus įrankius ir sugautas rūšis.

Be šių žvejybos veiklos duomenų, pagal JK laivų stebėsenos sistemas daugiau nei 15 m ilgio laivai kas dvi valandas praneša apie savo tikslią buvimo vietą.

Tokiems daugiau nei 15 m ilgio laivams pavyko parengti palyginti didelio mastelio erdvinius duomenis iš pranešimo apie veiklą sistemų, gaunant išsamias buvimo vietos ataskaitas iš LSS sistemų, kad būtų galima tiksliau įvertinti žvejybos veiklą. Išsami veiklos duomenų analizė leidžia įvertinti daugiau nei 15 m ilgio laivų veiklą nustatytosiose Europos jūrų teritorijų dalyse.

Kai įmanoma, tokie išsamūs duomenys yra pateikti lentelėse kartu su bendraisiais daugiau nei 15 m laivų veiklos ICES stačiakampiuose duomenimis. Po to atsižvelgiant į šių dviejų duomenų rinkinių palyginimą ir kitokio ilgio laivų duomenis rengiamos apytikslės sąmatos dėl mažiau nei 15 m ilgio laivų veiklos teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą.

Reikėtų paminėti, kad teritorija, kuriai siūloma taikyti draudimą, yra pakrantės vandenyse. Todėl kai kitų JK laivų veikla vertinama remiantis daugiau nei 15 m ilgio laivų veiklos šioje teritorijoje duomenimis, toks vertinimas gali būti netikslus, nes didesni laivai dažniausia žvejoja toliau jūroje nei kiti, ypač daugiau nei 10 m ilgio laivai.

Šie duomenys lentelėse pažymėti pilka spalva siekiant parodyti, kad tai apskaičiuotieji duomenys, ir jais reikėtų vadovautis atsargiai.

Toliau yra pateiktas į šią analizę įtrauktų Europos jūrų teritorijų pakrantės dalių sąrašas. Kai kurie stačiakampiai aprėpia daugiau nei vieną teritoriją ir yra pažymėti geltona spalva.

Tokie sutampantys plotai reiškia, kad viso galimo teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, ploto neįmanoma įvertinti sumuojant atskirų teritorijų analizės rezultatus. Toliau esančioje lentelėje pateikti visos veiklos kiekvienos teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, ICES stačiakampiuose dalies duomenys, susiję su daugiau nei 15 m ilgio laivais (dėl šių laivų yra išsamių palydovinių duomenų).

Taigi kalbant apie laivus, kurių žvejybos rajonai Europos jūrų teritorijose yra stebimi išsamiai, kitokio ilgio laivų veiklos apskaičiuotieji duomenys remiantis su LSS susijusia veikla gali būti patikimesni nei duomenys apie mažai prižiūrimas teritorijas.

B priedas. Ne JK žvejybos statistiniai duomenys

Šių lentelių informacija gauta iš valstybių narių Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (angl. STECF) žvejybos pastangų režimų darbo grupei pateiktų iškraunamų kiekių ataskaitų išrašų.

Ši grupė, vykdydama savo veiklą, rengia įvairių duomenų rinkinius įtraukdama kiekvienos valstybės narės iškraunamų rūšių kiekių duomenis kiekvienam ICES stačiakampiui ir nurodydama atitinkamas laivų grupes. Šie duomenų rinkiniai rengiami STECF grupės poreikiams, todėl juos reikia aiškinti atsargiai, kad į veiklos duomenis nebūtų atsižvelgta du kartus. Ši informacija gauta iš STECF interneto svetainės (72).

Norint patikrinti pateiktus duomenis, bendrosios vertės patikrintos remiantis ES FIDES sistemose įregistruota veikla, susijusia su tam tikrais kvotiniais ištekliais.

Tačiau vis dar yra bendrųjų verčių skirtumų lyginant duomenis, pateiktus dėl rūšių / teritorijų derinių STECF duomenų bylose, ir panašaus išsamumo lygio duomenis, pateiktus teikiant FIDES sužvejotų žuvų kiekių ataskaitas kvotų išnaudojimui stebėti. Šie skaičiai apytiksliai apibūdina valstybių narių veiklos aktyvumą šioje teritorijoje ir nėra baigtiniai.

Apytikslės piniginės vertės apskaičiuotos remiantis JK laivų vidutiniu iškraunamu kiekiu atitinkamame ICES stačiakampyje ar panašiose teritorijose.

Kai duomenų nėra, tai gali reikšti, kad apie veiklą nepranešama, bet gali būti ir taip, kad nepateikti duomenys.

NE JK LAIVŲ LSS VEIKLOS ANALIZĖ ICES STAČIAKAMPIUOSE BENDRIJOS SVARBOS TERITORIJOJE, KURIAI SKIRTAS ŠIS POVEIKIO VERTINIMAS

Taikoma metodika

Ši analizė parengta taikant standartinę metodiką, kuria nustatoma, ar JK laivai vykdė veiklą tam tikroje nustatytojoje erdvinėje teritorijoje, remiantis gautais duomenimis apie ne JK laivus, visų pirma Prancūzijos ir Belgijos laivus, kurie turi anksčiau įtvirtintą teisę patekti į tam tikrą JK pakrantės vandenų dalį.

Žvejybos veikla apskaičiuojama remiantis LSS duomenimis, atsižvelgiant į laivo greitį, apie kurį pranešta LSS žinutėmis (angl. pings).

Iš JK LSS sistemos atrenkami kiekvienos iš ne JK laivų (kurie yra nustatytąją teritoriją sudarančiame stačiakampyje ar stačiakampiuose) gautos LSS žinutės duomenys, įskaitant laivo identifikacinį (CFR) numerį, buvimo vietą ir greitį, taip pat žinutės datą ir laiką.

Kiekviena žinutė yra vertinama ir klasifikuojama kaip vykdomos žvejybos veiklos požymis, jei greitis yra >=1 ar <=6 mazgai.

Po to šios žvejybos žinutės iš tam tikro stačiakampio (stačiakampių) yra tvarkomos naudojant GIS programinę įrangą siekiant nustatyti, ar buvimo vieta yra nustatytosios erdvinės teritorijos viduje ar už jos ribų.

Taip galima apskaičiuoti, kiek kiekvienos valstybės narės žvejybos žinučių buvo iš nustatytosios teritorijos viduje esančių stačiakampių. Po to šis rodiklis yra taikomas bendrajam iškraunamam kiekiui, įregistruotam STECF duomenų rinkiniuose, susijusiuose su tam tikra valstybe nare, kad būtų galima įvertinti ne JK laivų veiklos mastą nustatytojoje erdvinėje teritorijoje.

BELGIJOS IR PRANCŪZIJOS LAIVŲ VEIKLOS ICES 29E5 IR 29E6 STAČIAKAMPIUOSE TERITORIJOJE NUO START POINTO IKI PLIMUTO SĄSIAURIO IR EDISTONO SANTRAUKA

Tai valstybių narių laivų veiklos santrauka, susijusi su iškraunamais kiekiais ir jų kokybe, atsižvelgiant į:

| (1) | visą veiklą ICES stačiakampiuose nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius; |
| --- | --- |

(1)

visą veiklą ICES stačiakampiuose nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius;

| (2) | apskaičiuotąją veiklą nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius. |
| --- | --- |

(2)

apskaičiuotąją veiklą nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius.

A dalis – bendrasis veiklos tonažas

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Veikla (tonomis) ICES 29E5 ir 29E6 stačiakampiuose | Veikla (tonomis) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2010–2012 m. |
| BELGIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Daugiau nei 15 m ilgio | BT2 (73) | 52,05 | 47,86 | 157,01 | 180,61 | 0,04 | 0,03 | 0,11 | 0,13 |
| | DRAGOS | 0,00 | 0,00 | 0,21 | 2,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | TR2 (74) | 0,00 | 1,55 | 11,06 | 30,58 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,02 |
| | 29E5 ir 6 Iš viso | 52,05 | 49,41 | 168,27 | 214,09 | 0,04 | 0,03 | 0,12 | 0,15 |
| PRANCŪZIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m ilgio | Dugniniai tralai | 0,00 | 0,00 | 5,25 | 1,06 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| | Dragos | 0,00 | 0,00 | 3,60 | 0,93 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| Daugiau nei 15 m ilgio | Dugniniai tralai | 0,00 | 0,00 | 1 033,43 | 960,35 | 0,00 | 0,00 | 4,50 | 4,18 |
| | Dragos | 0,00 | 0,00 | 8,61 | 2,40 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,01 |
| | 29E5 ir 6 Iš viso | 0,00 | 0,00 | 1 050,89 | 964,74 | 0,00 | 0,00 | 4,57 | 4,20 |

(1)

(2)

Veikla (tonomis) ICES 29E5 ir 29E6 stačiakampiuose

Veikla (tonomis) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2010–2012 m.

BELGIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Daugiau nei 15 m ilgio

BT2 (73)

52,05

47,86

157,01

180,61

0,04

0,03

0,11

0,13

DRAGOS

0,00

0,00

0,21

2,90

0,00

0,00

0,00

0,00

TR2 (74)

0,00

1,55

11,06

30,58

0,00

0,00

0,01

0,02

29E5 ir 6 Iš viso

52,05

49,41

168,27

214,09

0,04

0,03

0,12

0,15

PRANCŪZIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m ilgio

Dugniniai tralai

0,00

0,00

5,25

1,06

0,00

0,00

0,02

0,00

Dragos

0,00

0,00

3,60

0,93

0,00

0,00

0,02

0,00

Daugiau nei 15 m ilgio

Dugniniai tralai

0,00

0,00

1 033,43

960,35

0,00

0,00

4,50

4,18

Dragos

0,00

0,00

8,61

2,40

0,00

0,00

0,04

0,01

29E5 ir 6 Iš viso

0,00

0,00

1 050,89

964,74

0,00

0,00

4,57

4,20

B dalis – bendroji veiklos vertė

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Veikla (GBP) ICES 29E5 ir 29E6 stačiakampiuose | Veikla (GBP) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2009–2012 m. |
| BELGIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Daugiau nei 15 m ilgio | BT2 (75) | 150 193 | 141 065 | 472 999 | 388 618 | 106 | 99 | 332 | 273 |
| | DRAGOS | 0 | 0 | 2 363 | 5 776 | 0 | 0 | 2 | 4 |
| | TR2 (76) | 0 | 3 462 | 30 241 | 87 690 | 0 | 2 | 21 | 62 |
| | 29E5 ir 6 Iš viso | 150 193 | 144 527 | 505 603 | 482 083 | 106 | 102 | 355 | 339 |
| PRANCŪZIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m ilgio | Dugniniai tralai | 0 | 0 | 24 412 | 4 117 | 0 | 0 | 106 | 18 |
| | Dragos | 0 | 0 | 5 877 | 1 902 | 0 | 0 | 26 | 8 |
| Daugiau nei 15 m ilgio | Dugniniai tralai | 0 | 0 | 1 482 281 | 1 351 906 | 0 | 0 | 6 453 | 5 885 |
| | Dragos | 0 | 0 | 14 055 | 3 995 | 0 | 0 | 61 | 17 |
| | 29E5 ir 6 Iš viso | 0 | 0 | 1 526 624 | 1 361 920 | 0 | 0 | 6 646 | 5 929 |

(1)

(2)

Veikla (GBP) ICES 29E5 ir 29E6 stačiakampiuose

Veikla (GBP) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2009–2012 m.

BELGIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Daugiau nei 15 m ilgio

BT2 (75)

150 193

141 065

472 999

388 618

106

99

332

273

DRAGOS

0

0

2 363

5 776

0

0

2

4

TR2 (76)

0

3 462

30 241

87 690

0

2

21

62

29E5 ir 6 Iš viso

150 193

144 527

505 603

482 083

106

102

355

339

PRANCŪZIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m ilgio

Dugniniai tralai

0

0

24 412

4 117

0

0

106

18

Dragos

0

0

5 877

1 902

0

0

26

8

Daugiau nei 15 m ilgio

Dugniniai tralai

0

0

1 482 281

1 351 906

0

0

6 453

5 885

Dragos

0

0

14 055

3 995

0

0

61

17

29E5 ir 6 Iš viso

0

0

1 526 624

1 361 920

0

0

6 646

5 929

Visa veiklos santrauka: žr. ne JK žvejybos statistinius duomenis.

VI   PRIEDAS

Image

Image

Image

Image

PAGRINDIMAS

Įžanga

| 1.1. | Teritorija: Bendrijos svarbos teritorija (77) nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono |
| --- | --- |

1.1.

Teritorija: Bendrijos svarbos teritorija (77) nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono

| 1.2. | Bendrijos svarbos teritorija nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono yra nustatytoji teritorijai rifams (Sabellaria spinulosa) ir smėlėtoms seklumoms (kurios visuomet yra po vandeniu). Sabellaria spinulosa rifų elementai daro svarbų poveikį fizikinei aplinkai: jie dažnai stabilizuoja smėlį, žvyrą ir akmenis; pačių gyvųjų organizmų kriauklės ar gaubtai yra kietasis substratas, prie kurio tvirtinasi organizmai; jie gali formuoti įvairius kolonizavimui tinkamus plyšius, paviršius ir nuosėdas; susikaupiantys ekskrementai, pseudoekskrementai ir kitos nuosėdos gali būti svarbus maisto šaltinis kitiems organizmams (Holt ir kiti, 1998 m.; Hendricks ir kiti, 2011 m.; Limpenny ir kiti, 2010 m.). Todėl daugelyje biogeninių rifų yra gausu įvairių gyvūnų ir augalų rūšių; kalbant apie mikrofauną, jos įvairovė kartais daug gausesnė ir didesnė nei aplink esančiose teritorijose (Holt ir kiti, 1998 m.; Hendrick ir kiti, 2011 m.; Pearce ir kiti, 2007 m.) (78). |
| --- | --- |

1.2.

Bendrijos svarbos teritorija nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono yra nustatytoji teritorijai rifams (Sabellaria spinulosa) ir smėlėtoms seklumoms (kurios visuomet yra po vandeniu). Sabellaria spinulosa rifų elementai daro svarbų poveikį fizikinei aplinkai: jie dažnai stabilizuoja smėlį, žvyrą ir akmenis; pačių gyvųjų organizmų kriauklės ar gaubtai yra kietasis substratas, prie kurio tvirtinasi organizmai; jie gali formuoti įvairius kolonizavimui tinkamus plyšius, paviršius ir nuosėdas; susikaupiantys ekskrementai, pseudoekskrementai ir kitos nuosėdos gali būti svarbus maisto šaltinis kitiems organizmams (Holt ir kiti, 1998 m.; Hendricks ir kiti, 2011 m.; Limpenny ir kiti, 2010 m.). Todėl daugelyje biogeninių rifų yra gausu įvairių gyvūnų ir augalų rūšių; kalbant apie mikrofauną, jos įvairovė kartais daug gausesnė ir didesnė nei aplink esančiose teritorijose (Holt ir kiti, 1998 m.; Hendrick ir kiti, 2011 m.; Pearce ir kiti, 2007 m.) (78).

| 1.3. | Maisto, aplinkos ir kaimo reikalų departamentas (DEFRA) parengė naująjį žvejybos valdymo Europos jūrų teritorijose požiūrį (žr. 2.1 skirsnį). Todėl MMO reikėjo sukurti priemones Sabellaria spinulosa rifų elementams apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių Bendrijos svarbos teritorijoje nuo 6 iki 12 jūrmylių, taip visiškai įgyvendinant Buveinių direktyvos 6 straipsnį (79). |
| --- | --- |

1.3.

Maisto, aplinkos ir kaimo reikalų departamentas (DEFRA) parengė naująjį žvejybos valdymo Europos jūrų teritorijose požiūrį (žr. 2.1 skirsnį). Todėl MMO reikėjo sukurti priemones Sabellaria spinulosa rifų elementams apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių Bendrijos svarbos teritorijoje nuo 6 iki 12 jūrmylių, taip visiškai įgyvendinant Buveinių direktyvos 6 straipsnį (79).

| 1.4. | Dugniniai velkamieji žvejybos įrankiai yra bet kokie žvejybos įrankiai, kurie yra stumiami ar velkami jūroje ir liečia jūros dugną. Priedugnio tralai su kėtoklėmis ir spinduliniai tralai bei vėžiagyvių dragos taip pat laikomi tokiais įrankiais. Todėl reikia valdymo priemonių, kuriomis būtų ribojama tokios veiklos ir ekosistemų elementų sąveika. |
| --- | --- |

1.4.

Dugniniai velkamieji žvejybos įrankiai yra bet kokie žvejybos įrankiai, kurie yra stumiami ar velkami jūroje ir liečia jūros dugną. Priedugnio tralai su kėtoklėmis ir spinduliniai tralai bei vėžiagyvių dragos taip pat laikomi tokiais įrankiais. Todėl reikia valdymo priemonių, kuriomis būtų ribojama tokios veiklos ir ekosistemų elementų sąveika.

| 1.5. | Šis PV parengtas siekiant nustatyti sąnaudas ir naudą, susijusias su MMO siūlomu teisės aktu, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius siekiant apsaugoti šiuos rifų elementus. PV taip pat nurodyta, kodėl rekomenduojama alternatyva yra pageidautina valdymo priemonė. Dėl šio PV projekto vyko viešos konsultacijos. |
| --- | --- |

1.5.

Šis PV parengtas siekiant nustatyti sąnaudas ir naudą, susijusias su MMO siūlomu teisės aktu, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius siekiant apsaugoti šiuos rifų elementus. PV taip pat nurodyta, kodėl rekomenduojama alternatyva yra pageidautina valdymo priemonė. Dėl šio PV projekto vyko viešos konsultacijos.

| 1.6. | Šio PV duomenys ir įrodymai surinkti iš „Natural England“, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų ir MMO. Be to, 2013 m. birželio 11 d. Kings Line ir 2013 m. birželio 17 d. Bostone MMO kartu su Rytų pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija surengė susitikimą su suinteresuotaisiais subjektais, kad pateiktų tiesioginius klausimus ir surinktų duomenis apie ekonominį poveikį teritorijoms, kuriose siūloma taikyti draudimą. Susitikimas su Belgijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais vyko 2013 m. liepos 12 d. Belgijoje. Belgijos žvejybos pramonės atstovas pabrėžė, kad teritorijose, kuriose siūloma taikyti draudimą, dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais naudojamasi labai mažai. Pokalbių su komerciniais žvejais informacija ir pareiškimai buvo įrašyti ir įtraukti į šį PV kaip atsitiktiniai duomenys. |
| --- | --- |

1.6.

Šio PV duomenys ir įrodymai surinkti iš „Natural England“, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų ir MMO. Be to, 2013 m. birželio 11 d. Kings Line ir 2013 m. birželio 17 d. Bostone MMO kartu su Rytų pakrančių žvejybos ir apsaugos institucija surengė susitikimą su suinteresuotaisiais subjektais, kad pateiktų tiesioginius klausimus ir surinktų duomenis apie ekonominį poveikį teritorijoms, kuriose siūloma taikyti draudimą. Susitikimas su Belgijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais vyko 2013 m. liepos 12 d. Belgijoje. Belgijos žvejybos pramonės atstovas pabrėžė, kad teritorijose, kuriose siūloma taikyti draudimą, dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais naudojamasi labai mažai. Pokalbių su komerciniais žvejais informacija ir pareiškimai buvo įrašyti ir įtraukti į šį PV kaip atsitiktiniai duomenys.

| 1.7. | Vykstant teisėkūros procedūrai, oficialios konsultacijos dėl siūlomo teisės akto projekto ir PV šiai teritorijai vyko 2013 m. rugsėjo 10 d.–2013 m. spalio 22 d. Iš Belgijos žvejybos pramonės atstovų pastabų paaiškėjo, kad Europos jūrų teritorijoje Belgija vykdo žvejybos veiklą, bet konkrečiai nebuvo nurodyta, ar žvejojama teritorijose, kurioms siūloma taikyti draudimą. |
| --- | --- |

1.7.

Vykstant teisėkūros procedūrai, oficialios konsultacijos dėl siūlomo teisės akto projekto ir PV šiai teritorijai vyko 2013 m. rugsėjo 10 d.–2013 m. spalio 22 d. Iš Belgijos žvejybos pramonės atstovų pastabų paaiškėjo, kad Europos jūrų teritorijoje Belgija vykdo žvejybos veiklą, bet konkrečiai nebuvo nurodyta, ar žvejojama teritorijose, kurioms siūloma taikyti draudimą.

2.   Intervencijos pagrindimas

| 2.1. | 2012 m. rugpjūčio mėn. DEFRA išnagrinėjo žvejybos valdymą Europos jūrų teritorijose, kad nustatytų būsimas valdymo priemones, kurių reikės siekiant užtikrinti teritorijų elementų patenkinamos būklės išsaugojimą. Taip buvo parengtas naujasis žvejybos Europos jūrų teritorijose valdymo požiūris (80). |
| --- | --- |

2.1.

2012 m. rugpjūčio mėn. DEFRA išnagrinėjo žvejybos valdymą Europos jūrų teritorijose, kad nustatytų būsimas valdymo priemones, kurių reikės siekiant užtikrinti teritorijų elementų patenkinamos būklės išsaugojimą. Taip buvo parengtas naujasis žvejybos Europos jūrų teritorijose valdymo požiūris (80).

| 2.2. | Naujasis požiūris yra įgyvendinamas laipsniškai, remiantis duomenimis ir rizikos vertinimu. Rizika skirstoma pagal prioritetus remiantis matrica (81), kurioje rizika, susijusi su žvejybos veiklos ir ekosistemų elementų sąveika, suskirstoma į kategorijas. Veiklos sąveika su ekosistemų elementais suskirstyta į kategorijas ir pažymėta raudona, geltona, žalia ar mėlyna spalva. Raudona spalva pažymėtiems sąveikos atvejais valdymo priemonės yra įgyvendinamos prioriteto tvarka iki 2013 m. pabaigos (neatsižvelgiant į tikrąjį veiklos lygmenį) siekiant užkirsti kelią I priede išvardytų ekosistemų elementų blogėjimui pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje nustatytą prievolę. Geltona spalva pažymėtos sąveikos atvejais reikia atlikti vertinimą vietoje ir nustatyti, ar reikia imtis veiklos valdymo priemonių ekosistemų elementams apsaugoti. Prie žaliosios kategorijos priskirtais sąveikos atvejais taip pat reikia atlikti vertinimą vietoje, jei yra „jungtinis“ poveikis. Mėlyna spalva pažymėta kategorija rodo, kad tikros sąveikos nėra ir kad tolesnio vertinimo nereikia (82). |
| --- | --- |

2.2.

Naujasis požiūris yra įgyvendinamas laipsniškai, remiantis duomenimis ir rizikos vertinimu. Rizika skirstoma pagal prioritetus remiantis matrica (81), kurioje rizika, susijusi su žvejybos veiklos ir ekosistemų elementų sąveika, suskirstoma į kategorijas. Veiklos sąveika su ekosistemų elementais suskirstyta į kategorijas ir pažymėta raudona, geltona, žalia ar mėlyna spalva. Raudona spalva pažymėtiems sąveikos atvejais valdymo priemonės yra įgyvendinamos prioriteto tvarka iki 2013 m. pabaigos (neatsižvelgiant į tikrąjį veiklos lygmenį) siekiant užkirsti kelią I priede išvardytų ekosistemų elementų blogėjimui pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje nustatytą prievolę. Geltona spalva pažymėtos sąveikos atvejais reikia atlikti vertinimą vietoje ir nustatyti, ar reikia imtis veiklos valdymo priemonių ekosistemų elementams apsaugoti. Prie žaliosios kategorijos priskirtais sąveikos atvejais taip pat reikia atlikti vertinimą vietoje, jei yra „jungtinis“ poveikis. Mėlyna spalva pažymėta kategorija rodo, kad tikros sąveikos nėra ir kad tolesnio vertinimo nereikia (82).

| 2.3. | Pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis reikalaujama, kad specialiose saugomose teritorijose (angl. SAC) ir specialios apsaugos teritorijose (angl. SPA) valstybės narės:






  — | nustatytų būtinas apsaugos priemones, atitinkančias teritorijoje esančių į I priedą įtrauktų natūralių buveinių tipų ir į II priedą įtrauktų rūšių ekologinius reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis reikalaujama, kad specialiose saugomose teritorijose (angl. SAC) ir specialios apsaugos teritorijose (angl. SPA) valstybės narės:

—

nustatytų būtinas apsaugos priemones, atitinkančias teritorijoje esančių į I priedą įtrauktų natūralių buveinių tipų ir į II priedą įtrauktų rūšių ekologinius reikalavimus;

| — | imtųsi priemonių, siekdamos išvengti natūralių buveinių ir rūšių buveinių blogėjimo, taip pat rūšių, kurių apsaugai buvo įsteigtos specialios saugomos teritorijos, trikdymo. |
| --- | --- |

—

imtųsi priemonių, siekdamos išvengti natūralių buveinių ir rūšių buveinių blogėjimo, taip pat rūšių, kurių apsaugai buvo įsteigtos specialios saugomos teritorijos, trikdymo.

| 2.4. | 2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklių 8 taisyklės 1 dalyje Europos jūrų teritorija yra apibrėžta kaip bet kokia specialiai saugoma teritorija, specialios apsaugos teritorija ir Bendrijos svarbos teritorija (viena iš jų). Šių taisyklių 6 dalyje nustatyti Europos jūrų teritorijų valdymo reikalavimai pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis. |
| --- | --- |

2.4.

2010 m. Buveinių ir rūšių apsaugos taisyklių 8 taisyklės 1 dalyje Europos jūrų teritorija yra apibrėžta kaip bet kokia specialiai saugoma teritorija, specialios apsaugos teritorija ir Bendrijos svarbos teritorija (viena iš jų). Šių taisyklių 6 dalyje nustatyti Europos jūrų teritorijų valdymo reikalavimai pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis.

| 2.5. | Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono yra Sabellaria spinulosa rifų elementų, priskirtų prie raudonosios rizikos kategorijos dėl naudojamų dugninių velkamųjų žvejybos įrankių, ir todėl, kad ši rizika išnyktų, reikia taikyti valdymo priemones. Už valdymo priemonių įgyvendinimą draudžiant Sabellaria spinulosa rifų elementų ir dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sąveiką atsako MMO. Kitų žvejybos įrankių sąveika su Sabellaria spinulosa rifų elementais ir visų žvejybos įrankių tipų sąveika su povandeninių smėlėtų seklumų elementais bus vertinama vertinant geltonosios ir žaliosios kategorijų atvejus. |
| --- | --- |

2.5.

Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono yra Sabellaria spinulosa rifų elementų, priskirtų prie raudonosios rizikos kategorijos dėl naudojamų dugninių velkamųjų žvejybos įrankių, ir todėl, kad ši rizika išnyktų, reikia taikyti valdymo priemones. Už valdymo priemonių įgyvendinimą draudžiant Sabellaria spinulosa rifų elementų ir dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sąveiką atsako MMO. Kitų žvejybos įrankių sąveika su Sabellaria spinulosa rifų elementais ir visų žvejybos įrankių tipų sąveika su povandeninių smėlėtų seklumų elementais bus vertinama vertinant geltonosios ir žaliosios kategorijų atvejus.

| 2.6. | Ši teritorija apima tris administracinius rajonus: 0–6 jūrmylių, 6–12 jūrmylių ir daugiau nei 12 jūrmylių. Žvejybos veiklai valdyti taikomi 1983 m. Britanijos žvejybos apribojimai. Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono yra trys Sabellaria spinulosa rifų teritorijos. Pirmoji ir antroji rifų teritorijos patenka ir į 6–12 jūrmylių zoną, ir joms valdymo priemonės bus taikomos pagal MMO teisės aktą. Trečioji rifų teritorija yra daugiau nei 12 jūrmylių nutolusi nuo pakrantės, todėl ją valdys Europos Komisija. |
| --- | --- |

2.6.

Ši teritorija apima tris administracinius rajonus: 0–6 jūrmylių, 6–12 jūrmylių ir daugiau nei 12 jūrmylių. Žvejybos veiklai valdyti taikomi 1983 m. Britanijos žvejybos apribojimai. Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono yra trys Sabellaria spinulosa rifų teritorijos. Pirmoji ir antroji rifų teritorijos patenka ir į 6–12 jūrmylių zoną, ir joms valdymo priemonės bus taikomos pagal MMO teisės aktą. Trečioji rifų teritorija yra daugiau nei 12 jūrmylių nutolusi nuo pakrantės, todėl ją valdys Europos Komisija.

| 2.7. | Duomenis apie rifo konkrečią buvimo vietą ir dydį suteikė „Natural England“ (83). Buferinės zonos yra nustatytos remiantis „Natural England“ gairių projektu (84), pagal kurį rekomenduojama buferinę zoną nustatyti atsižvelgiant į saugomo elemento gylį. 1 teritorijoje Sabellaria spinulosa yra nustatyta, bet nežinoma, kokio dydžio. 1 teritorijos buferinė zona yra 650 metrų – 500 metrų plius triskart 50 m gylis (kaip rekomenduojama nustatant buferines zonas). 2 teritorijos buferinė zona yra 150 metrų (triskart 50 m gylis). Buferinių zonų ribos po to buvo suapvalintos, kad būtų lengviau jų laikytis ir užtikrinti teisės akto vykdymą. |
| --- | --- |

2.7.

Duomenis apie rifo konkrečią buvimo vietą ir dydį suteikė „Natural England“ (83). Buferinės zonos yra nustatytos remiantis „Natural England“ gairių projektu (84), pagal kurį rekomenduojama buferinę zoną nustatyti atsižvelgiant į saugomo elemento gylį. 1 teritorijoje Sabellaria spinulosa yra nustatyta, bet nežinoma, kokio dydžio. 1 teritorijos buferinė zona yra 650 metrų – 500 metrų plius triskart 50 m gylis (kaip rekomenduojama nustatant buferines zonas). 2 teritorijos buferinė zona yra 150 metrų (triskart 50 m gylis). Buferinių zonų ribos po to buvo suapvalintos, kad būtų lengviau jų laikytis ir užtikrinti teisės akto vykdymą.

| 2.8. | Intervencija būtina siekiant kovoti su rinkos nepakankamumu jūrų aplinkos srityje imantis tinkamų valdymo priemonių (pvz., įgyvendinant šį teisės aktą), apsaugoti ekosistemų elementus ir užtikrinti, kad neigiamas išorės poveikis būtų mažinamas ar švelninamas tinkamomis priemonėmis. Įgyvendinant šį teisės aktą bus užtikrinama, kad jūrų aplinka ir toliau teiktų viešąsias gėrybes. |
| --- | --- |

2.8.

Intervencija būtina siekiant kovoti su rinkos nepakankamumu jūrų aplinkos srityje imantis tinkamų valdymo priemonių (pvz., įgyvendinant šį teisės aktą), apsaugoti ekosistemų elementus ir užtikrinti, kad neigiamas išorės poveikis būtų mažinamas ar švelninamas tinkamomis priemonėmis. Įgyvendinant šį teisės aktą bus užtikrinama, kad jūrų aplinka ir toliau teiktų viešąsias gėrybes.

| 2.9. | Rinkos nepakankamumas pasireiškia, kai rinkoje nesulaukiama veiksmingų rezultatų (85). Jūrų aplinkos atveju tokį nepakankamumą galima apibūdinti taip:






  — | viešosios gėrybės ir paslaugos – tam tikros jūrų aplinkos teikiamos viešosios gėrybės ir paslaugos. Pavyzdžiui, klimato reguliavimas ir biologinė įvairovė yra „viešosios gėrybės“ (niekam negalima uždrausti jomis naudotis, o naudojantis paslauga nesumažėja kitų galimybės ja naudotis). Dėl viešųjų gėrybių savybių ekonominės paskatos nebūtinos, kai asmenys nori dėti pastangas ar leisti pinigus, kad užtikrintų tęstinį šių gėrybių teikimą, ir todėl jos teikiamos ar šiuo atveju apsaugomos nepakankamai; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Rinkos nepakankamumas pasireiškia, kai rinkoje nesulaukiama veiksmingų rezultatų (85). Jūrų aplinkos atveju tokį nepakankamumą galima apibūdinti taip:

—

viešosios gėrybės ir paslaugos – tam tikros jūrų aplinkos teikiamos viešosios gėrybės ir paslaugos. Pavyzdžiui, klimato reguliavimas ir biologinė įvairovė yra „viešosios gėrybės“ (niekam negalima uždrausti jomis naudotis, o naudojantis paslauga nesumažėja kitų galimybės ja naudotis). Dėl viešųjų gėrybių savybių ekonominės paskatos nebūtinos, kai asmenys nori dėti pastangas ar leisti pinigus, kad užtikrintų tęstinį šių gėrybių teikimą, ir todėl jos teikiamos ar šiuo atveju apsaugomos nepakankamai;

| — | neigiamas išorės poveikis atsiranda, kai už jūrų aplinkai daromą žalą nevisiškai atsako ją sukeliantys naudotojai. Daugeliu atveju jūrų gėrybės ir paslaugos neturi piniginės vertės, todėl rinkoje nėra įvertinama ir joms daroma žala. Net ir prekių, kuriomis prekiaujama (pvz., laukinių žuvų), rinkos kainos dažnai neatspindi visų ekonominių sąnaudų, kurias galiausiai patiria kiti asmenys ir visa visuomenė. |
| --- | --- |

—

neigiamas išorės poveikis atsiranda, kai už jūrų aplinkai daromą žalą nevisiškai atsako ją sukeliantys naudotojai. Daugeliu atveju jūrų gėrybės ir paslaugos neturi piniginės vertės, todėl rinkoje nėra įvertinama ir joms daroma žala. Net ir prekių, kuriomis prekiaujama (pvz., laukinių žuvų), rinkos kainos dažnai neatspindi visų ekonominių sąnaudų, kurias galiausiai patiria kiti asmenys ir visa visuomenė.

| 2.10. | Vyriausybės intervencija būtina siekiant atsikratyti abiejų šių rinkos nepakankamumo priežasčių jūrų aplinkoje. Europos jūrų teritorijos nustatytiesiems elementams apsaugoti skirtomis valdymo priemonėmis bus užtikrinama, kad neigiamas išorės poveikis tinkamomis priemonėmis būtų mažinamas ar švelninamas. Valdymo priemonėmis taip pat bus paremtas tęstinis viešųjų gėrybių teikimas jūrų aplinkoje, pavyzdžiui, biologinės įvairovės išsaugojimas Anglijos jūrose. |
| --- | --- |

2.10.

Vyriausybės intervencija būtina siekiant atsikratyti abiejų šių rinkos nepakankamumo priežasčių jūrų aplinkoje. Europos jūrų teritorijos nustatytiesiems elementams apsaugoti skirtomis valdymo priemonėmis bus užtikrinama, kad neigiamas išorės poveikis tinkamomis priemonėmis būtų mažinamas ar švelninamas. Valdymo priemonėmis taip pat bus paremtas tęstinis viešųjų gėrybių teikimas jūrų aplinkoje, pavyzdžiui, biologinės įvairovės išsaugojimas Anglijos jūrose.

3.   Politikos tikslai ir numatomas poveikis

| 3.1. | 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse aktu (86) buvo įsteigta Jūrų valdymo organizacija (angl. MMO), kad vadovautų, skatintų ir valdytų tvarią jūrų aplinką ir pakrantės žvejybą sėkmingai užtikrindama tinkamą socialinės, aplinkosauginės ir ekonominės naudos pusiausvyrą, sveiką jūrą, tausią žuvininkystę ir gyvybingą pramonę. |
| --- | --- |

3.1.

2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse aktu (86) buvo įsteigta Jūrų valdymo organizacija (angl. MMO), kad vadovautų, skatintų ir valdytų tvarią jūrų aplinką ir pakrantės žvejybą sėkmingai užtikrindama tinkamą socialinės, aplinkosauginės ir ekonominės naudos pusiausvyrą, sveiką jūrą, tausią žuvininkystę ir gyvybingą pramonę.

| 3.2. | Su šiuo PV susijęs politikos tikslas yra toliau įgyvendinti šios teritorijos apsaugos tikslus užtikrinant, kad Sabellaria spinulosa rifų elementai būtų apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sukeliamos žalos rizikos. |
| --- | --- |

3.2.

Su šiuo PV susijęs politikos tikslas yra toliau įgyvendinti šios teritorijos apsaugos tikslus užtikrinant, kad Sabellaria spinulosa rifų elementai būtų apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių sukeliamos žalos rizikos.

| 3.3. | Šios teritorijos apsaugos tikslai






  — | Atsižvelgiant į natūralią kaitą, išsaugoti ar atkurti (87):






  — | buveinės plotą (taip pat rifo aukštį ir mozaikiškumą); |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Šios teritorijos apsaugos tikslai

—

Atsižvelgiant į natūralią kaitą, išsaugoti ar atkurti (87):

—

buveinės plotą (taip pat rifo aukštį ir mozaikiškumą);

| — | buveinės įvairovę; |
| --- | --- |

—

buveinės įvairovę;

| — | buveinės struktūrą (pvz., tam tikrų svarbių rūšių populiacijos struktūrą ir vaidmenį buveinėje); |
| --- | --- |

—

buveinės struktūrą (pvz., tam tikrų svarbių rūšių populiacijos struktūrą ir vaidmenį buveinėje);

| — | natūralios aplinkos kokybę (pvz., vandens kokybę, suspenduotų nuosėdų lygį ir kt.). |
| --- | --- |

—

natūralios aplinkos kokybę (pvz., vandens kokybę, suspenduotų nuosėdų lygį ir kt.).

| 3.4. | Numatomas poveikis yra sumažinta Sabellaria spinulosa rifų elementų blogėjimo rizika ir įgyvendintos prievolės pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnį. Be to, kai įmanoma, bus sumažintas valdymo intervencijos ekonominis poveikis. |
| --- | --- |

3.4.

Numatomas poveikis yra sumažinta Sabellaria spinulosa rifų elementų blogėjimo rizika ir įgyvendintos prievolės pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnį. Be to, kai įmanoma, bus sumažintas valdymo intervencijos ekonominis poveikis.

4.   Alternatyvos

4.1.   Pagal DEFRA naująjį požiūrį pasirinktinos valdymo priemonės yra MMO teisės aktai teritorijoms nuo 6 iki 12 jūrmylių ir tai, kad MMO vadovaus valdymo priemonėms 6 jūrmylių ribas viršijančiose teritorijose. Po MMO ir Rytų pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijos diskusijų susitarta, kad pasirinktina alternatyva yra MMO teisės aktas dėl Sabellaria spinulosa rifų elementų teritorijoje nuo 0 iki 12 jūrmylių. Taigi pasirinktina alternatyva Europos jūrų teritorijos daliai nuo 0 iki 12 jūrmylių yra MMO teisės aktas.

4.1.1.   1 alternatyva: nesiimti jokių veiksmų

Pagal šią alternatyvą nesiimama jokių nuolatinių valdymo priemonių. Tai reikštų, kad žalingos veiklos teritorijai sukeliamos rizikos problema nebūtų sprendžiama ir kad nebūtų įgyvendintos prievolės pagal DEFRA naująjį požiūrį ir Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalį.

4.1.2.   2 alternatyva: neprivalomos priemonės

Pagal šią alternatyvą reikėtų parengti neprivalomus praktikos kodeksus rifų elementams apsaugoti. MMO apsvarstė šią alternatyvą atsižvelgdama į geresnio reglamentavimo principus, pagal kuriuos reikalaujama, kad naujas reglamentavimas būtų pasirinktas tik kaip paskutinė priemonė, ir DEFRA naująjį požiūrį, pagal kurį tikimasi, kad valdymo priemonės turės būti reguliuojamojo pobūdžio siekiant užtikrinti pakankamą apsaugą. Pagal DEFRA naująjį požiūrį taip pat reikalaujama, kad priemonės, susijusios su didelę riziką keliančia (pažymėta raudona spalva) nustatytųjų rifų elementų ir žvejybos įrankių sąveika, būtų įgyvendintos iki 2013 m. gruodžio mėn. pabaigos. MMO nuomone, dėl būtinybės skubiai apsaugoti rifų elementus ir dėl rizikos, kad net nedidelė sąveika gali pabloginti rifų elementų būklę, savanoriškos priemonės šiuo atveju netinka.

4.1.3.   3 alternatyva: MMO teisės aktas, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius visoje Bendrijos svarbos teritorijoje („visos teritorijos uždarymas“)

Draudimas naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius visoje Bendrijos svarbos teritorijos Devono kyšulio seklumos dalyje nėra būtinas siekiant apsaugoti pamatinės uolienos rifų elementus. Dėl jo kitose Bendrijos svarbos teritorijos dalyse žvejojantys žvejai patirtų nereikalingų ekonominių nuostolių. Apskaičiuotasis bendrasis iškraunamų kiekių nuostolis, kaip parodyta 1 lentelėje, būtų 2 559,30 GBP vietoj 6,40 GBP pasirinktinos alternatyvos atveju. Administracinės vykdymo užtikrinimo sąnaudos būtų gerokai didesnės.

4.1.4.   4 alternatyva: MMO teisės aktas, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius ties Sabellaria spinulosa rifų elementais nustatant tinkamas buferines zonas („valdymas zonomis“)

Tai pasirinktinas variantas. Jo išsami analizė yra pateikta toliau.

4.1.5.   Veiklos valdymas patvirtinant teisėkūros priemonę, reguliavimo nutarimą ar žvejybos licencijos sąlygą

Šie valdymo mechanizmai šiuo atveju laikomi netinkamais. MMO teisės aktų priėmimo įgaliojimai, kaip numatyta Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akte, yra tinkamesni, nes jų tikslas yra valdyti veiklą saugomuose jūrų rajonuose pakankamai veiksmingai, lanksčiai, sparčiai, konsultuojantis su atitinkamais subjektais.

4.2.   Rekomenduojama alternatyva

4.2.1.   MMO teisės aktas, kuriuo draudžiama naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius ties Sabellaria spinulosa rifų elementais nustatant tinkamas buferines zonas („valdymas zonomis“)

4.2.2.   Ši alternatyva rekomenduojama todėl, kad ji yra ekonomiškai efektyviausia. MMO yra tinkamiausia institucija, kuri gali imtis žvejybos valdymo priemonių 0–12 jūrmylių teritorijoje. Teritorijų, kurioms siūloma taikyti draudimą, ribos buvo nustatytos atsižvelgiant į patikimiausius turimus duomenis apie rifų elementų plotą ir buferinės zonos tarp rifų elementų ir pagal teisės aktą saugomos zonos ribų poreikį. Apsisprendžiant dėl teritorijos, kuriai taikomas draudimas, formos taip pat atsižvelgta į tai, kiek paprasta būtų įgyvendinti draudimą, ir į tai, kad reikia nustatyti aiškias ribas, kad būtų lengviau laikytis reikalavimų.

5.   Pagrindimas

5.1.   Dugninių velkamųjų žvejybos įrankių poveikis Sabellaria spinulosa rifams

| 5.1.1. | Remiantis turimais duomenimis (88) akcentuojama priedugnio velkamųjų žvejybos įrankių keliama grėsmė Sabellaria spp. rifams. Pripažįstama, kad skirtingi žvejybos įrankiai gali skirtingai veikti rifų elementus, ir yra šiek tiek poveikį parodančių ir tarpusavio vertinimo pagrindu įvertintų empirinių duomenų. Tačiau nemanoma, kad šie veiksniai gali būti svarbesni nei atsarginis priskyrimas prie raudonosios kategorijos turint omenyje žinomą šio rifų elemento būklės blogėjimą OSPAR regione. Yra aiškių ryšių tarp žmonių veiklos ir grėsmės Sabellaria spinulosa rifams. Svarbiausias iš jų yra fizikinė žala, kurią daro žvejyba priedugnio velkamaisiais tralais (Jones ir kiti, 2000 m., Holt ir kiti, 1998 m., OSPAR, 2010 m.). Naudojant priedugnio velkamuosius žvejybos įrankius, pažeidžiami kirmėlių gaubtai. Dėl to kirmėlės žūsta, sumažėja buveinės struktūra ir kompleksiškumas, ir ji kartais nebegali išlaikyti kitų gyvūnų ir augalų populiacijų (JK BAP, 2000 m.). Atlikus tyrimą (Volberg, 2000 m.) prie Prancūzijos pakrantės ir Vadeno jūroje, užginčijamas požiūris, kad visi velkamieji žvejybos įrankiai sukelia riziką visiems Sabellaria spp. rifams. Tačiau tyrimo rezultatai yra susiję tik su trumpalaikiu poveikiu po vienkartinio trikdymo, ir daroma išvada, kad negalima atmesti žalos tikimybės, kad vykstant intensyviai krevečių žvejybai tralais vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu, nepaisant palyginti lengvo svorio įrankių (89). |
| --- | --- |

5.1.1.

Remiantis turimais duomenimis (88) akcentuojama priedugnio velkamųjų žvejybos įrankių keliama grėsmė Sabellaria spp. rifams. Pripažįstama, kad skirtingi žvejybos įrankiai gali skirtingai veikti rifų elementus, ir yra šiek tiek poveikį parodančių ir tarpusavio vertinimo pagrindu įvertintų empirinių duomenų. Tačiau nemanoma, kad šie veiksniai gali būti svarbesni nei atsarginis priskyrimas prie raudonosios kategorijos turint omenyje žinomą šio rifų elemento būklės blogėjimą OSPAR regione. Yra aiškių ryšių tarp žmonių veiklos ir grėsmės Sabellaria spinulosa rifams. Svarbiausias iš jų yra fizikinė žala, kurią daro žvejyba priedugnio velkamaisiais tralais (Jones ir kiti, 2000 m., Holt ir kiti, 1998 m., OSPAR, 2010 m.). Naudojant priedugnio velkamuosius žvejybos įrankius, pažeidžiami kirmėlių gaubtai. Dėl to kirmėlės žūsta, sumažėja buveinės struktūra ir kompleksiškumas, ir ji kartais nebegali išlaikyti kitų gyvūnų ir augalų populiacijų (JK BAP, 2000 m.). Atlikus tyrimą (Volberg, 2000 m.) prie Prancūzijos pakrantės ir Vadeno jūroje, užginčijamas požiūris, kad visi velkamieji žvejybos įrankiai sukelia riziką visiems Sabellaria spp. rifams. Tačiau tyrimo rezultatai yra susiję tik su trumpalaikiu poveikiu po vienkartinio trikdymo, ir daroma išvada, kad negalima atmesti žalos tikimybės, kad vykstant intensyviai krevečių žvejybai tralais vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu, nepaisant palyginti lengvo svorio įrankių (89).

5.2.   Rifų išsidėstymas

1 paveiksle toliau pavaizduota Sabellaria spinulosa rifų elementų buvimo vieta Bendrijos svarbos teritorijoje.

1   pav.

Teritorijos ir rifų elementų žemėlapis

6.   Sektoriai, kuriems daromas poveikis

| 6.1. | Žvejybos pramonė Didžiausią poveikį patirs plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai, visų pirma, iškraunantieji sužvejotas žuvis Loustofte ir Didžiajame Jarmute. Po dialogo su suinteresuotaisiais subjektais prieš konsultacijas paaiškėjo, kad siūloma valdymo priemonė turės mažą poveikį žvejybos dugniniais velkamaisiais įrankiais pramonei. Belgijos laivai gali žvejoti priedugnio žuvis šioje teritorijoje iki 1983 m. 6 jūrmylių ribos, bet didelė dalis šių sužvejotų žuvų iškraunama ne JK. Po dialogo su Belgijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais prieš vykdant konsultacijas dėl siūlomos valdymo priemonės paaiškėjo, kad žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais yra nedidelio masto. Oficialių konsultacijų metu Belgijos žvejybos pramonės atstovai pabrėžė žvejybos rajonų visoje Europos jūrų teritorijoje svarbą, bet konkrečiai neminėjo, ar teritorijose, kurioms siūloma taikyti draudimą, vyksta žvejybos veikla. Manoma, kad intervencija neturės įtakos ne žuvininkystės sektoriams. |
| --- | --- |

6.1.

Žvejybos pramonė Didžiausią poveikį patirs plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai, visų pirma, iškraunantieji sužvejotas žuvis Loustofte ir Didžiajame Jarmute. Po dialogo su suinteresuotaisiais subjektais prieš konsultacijas paaiškėjo, kad siūloma valdymo priemonė turės mažą poveikį žvejybos dugniniais velkamaisiais įrankiais pramonei. Belgijos laivai gali žvejoti priedugnio žuvis šioje teritorijoje iki 1983 m. 6 jūrmylių ribos, bet didelė dalis šių sužvejotų žuvų iškraunama ne JK. Po dialogo su Belgijos valdžios institucijų ir žvejybos pramonės atstovais prieš vykdant konsultacijas dėl siūlomos valdymo priemonės paaiškėjo, kad žvejyba dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais yra nedidelio masto. Oficialių konsultacijų metu Belgijos žvejybos pramonės atstovai pabrėžė žvejybos rajonų visoje Europos jūrų teritorijoje svarbą, bet konkrečiai neminėjo, ar teritorijose, kurioms siūloma taikyti draudimą, vyksta žvejybos veikla. Manoma, kad intervencija neturės įtakos ne žuvininkystės sektoriams.

| 6.2. | Vietos ekonomika ir visuomenė Tikimybė, kad JK vietos bendruomenės patirs socialinių ir ekonominių nuostolių dėl galimo iškraunamų kiekių sumažėjimo ir atitinkamo poveikio vietos žvejybos veiklai, yra nedidelė, nes yra alternatyvių žvejybos rajonų, todėl pokyčiai bus minimalūs. Sabellaria spinulosa rifų apsaugos nauda yra išsamiau aprašyta 7 skirsnyje. |
| --- | --- |

6.2.

Vietos ekonomika ir visuomenė Tikimybė, kad JK vietos bendruomenės patirs socialinių ir ekonominių nuostolių dėl galimo iškraunamų kiekių sumažėjimo ir atitinkamo poveikio vietos žvejybos veiklai, yra nedidelė, nes yra alternatyvių žvejybos rajonų, todėl pokyčiai bus minimalūs. Sabellaria spinulosa rifų apsaugos nauda yra išsamiau aprašyta 7 skirsnyje.

| 6.3. | Vykdymo užtikrinimo organai Pagrindinė atsakomybė užtikrinti siūlomo draudimo laikymąsi tektų MMO, kuri dėl to patirtų ir papildomų vykdymo užtikrinimo sąnaudų. Šių sąnaudų sąmata yra pateikta 7 skirsnyje. |
| --- | --- |

6.3.

Vykdymo užtikrinimo organai Pagrindinė atsakomybė užtikrinti siūlomo draudimo laikymąsi tektų MMO, kuri dėl to patirtų ir papildomų vykdymo užtikrinimo sąnaudų. Šių sąnaudų sąmata yra pateikta 7 skirsnyje.

7.   Sąnaudų ir naudos analizė

7.1.   Rekomenduojamos alternatyvos sąnaudos

7.1.1.   Draudimas naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius siūlomoje teritorijoje būtų susijęs su šiomis sąnaudomis:

| — | tiesioginės žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos dėl sumažėsiančių žvejybos rajonų plotų; |
| --- | --- |

—

tiesioginės žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos dėl sumažėsiančių žvejybos rajonų plotų;

| — | žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos, nes reikės žvejoti kituose žvejybos rajonuose; |
| --- | --- |

—

žvejybos pramonės patirsimos sąnaudos, nes reikės žvejoti kituose žvejybos rajonuose;

| — | galimas poveikis aplinkai dėl galimos didesnės žalos buveinėms kitose teritorijose, kur bus žvejojama; |
| --- | --- |

—

galimas poveikis aplinkai dėl galimos didesnės žalos buveinėms kitose teritorijose, kur bus žvejojama;

| — | MMO administracinės ir valdymo priemonių vykdymo užtikrinimo sąnaudos. |
| --- | --- |

—

MMO administracinės ir valdymo priemonių vykdymo užtikrinimo sąnaudos.

7.1.2.   Žvejybos pramonės sąnaudos, įskaitant sąnaudas dėl galimo kėlimosi žvejoti į kitas teritorijas, ir MMO administracinės ir vykdymo užtikrinimo sąnaudos gali būti apskaičiuotos pinigais. Apskaičiuotosios vertės yra palygintos ir pateiktos šiame poveikio vertinime (1 ir 2 lentelės toliau). Aplinkosaugines sąnaudas dėl galimos didesnės žalos buveinėms sunku įvertinti. Todėl jos yra pateikiamos kaip nepiniginės sąnaudos.

7.2.   Žvejybos sektoriaus sąnaudų analizė

7.2.1.   Informacija, kuria remiantis vertinamas siūlomo teritorijos uždarymo poveikis:

| — | 2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius; |
| --- | --- |

—

2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius;

| — | duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų sužvejotų ir iškraunamų žuvų kiekių analizė Europos jūrų teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

—

duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų sužvejotų ir iškraunamų žuvų kiekių analizė Europos jūrų teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse;

| — | prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn.; |
| --- | --- |

—

prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn.;

| — | MMO oficialių konsultacijų dėl teisės akto metu iš suinteresuotųjų subjektų gauta informacija, 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d.; |
| --- | --- |

—

MMO oficialių konsultacijų dėl teisės akto metu iš suinteresuotųjų subjektų gauta informacija, 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d.;

| — | MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios. |
| --- | --- |

—

MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios.

7.3.   Netikrumas ir prielaidos dėl duomenų

7.3.1.   Vidutinės sąnaudos apskaičiuojamos remiantis JK iškraunamų kiekių vertėmis Bendrijos svarbos teritorijoje ICES 35F1, 35F2, 34F1 ir 34F2 statistiniuose stačiakampiuose (žr. 2 pav.). Nežinoma, kokia visų iškraunamų kiekių vertės dalis iš tikrųjų teko tiesiogiai teritorijai, kurioje siūloma taikyti draudimą ir kuri sudaro mažiau nei 0,25 % keturių ICES statistinių stačiakampių. Statistiniai duomenys parengti remiantis pranešimais apie veiklą ICES stačiakampiuose, patenkančiuose į nustatytąsias teritorijas Bendrijos svarbos teritorijoje. Veikla, apie kurią pranešama (iškraunami kiekiai ir jų vertė nurodant naudojamus žvejybos įrankius), paimama iš MMO Ifish duomenų bazės. Išsamesnę informaciją apie naudotą metodiką ir statistines lenteles šiai Bendrijos svarbos teritorijai žr. A priede.

7.3.2.   1 lentelėje pateiktos vertės teritorijai, kurioje siūloma taikyti draudimą, yra apskaičiuotos remiantis apskaičiuotosiomis vertėmis Bendrijos svarbos teritorijos viduje ir atsižvelgiant į Bendrijos svarbos teritorijos ploto dalį procentais, kuriai taikomas draudimas. Daugeliu atvejų teritorijos, kurioje siūloma taikyti draudimą, plotas yra mažas palyginti su visa Bendrijos svarbos teritorija. Todėl pateikiamą sąmatą reikia vertinti atsargiai, nes ji nerodo tikrosios vertės, susijusios su teritorija, kurioje siūloma taikyti draudimą. Taip pat pripažįstama, kad prie rifo yra labai didelė biologinė įvairovė, o tai gali reikšti, kad šioje teritorijoje žuvų sužvejojama daugiau nei kitur. Todėl gali būti nepakankamai įvertintos sąnaudos, susijusios su sumažėsiančiais žvejybos plotais.

7.3.3.   Susitikimuose iki konsultacijų iš žvejų ir kitų suinteresuotųjų subjektų surinkta informacija naudota siekiant pateikti pagrindimą ir paremti prielaidas, turint omenyje, kad tai tik atsitiktiniai duomenys. Informacija buvo renkama naudojantis proga, tik kaip pavyzdys, iš respondentų, kurie galėjo tą dieną pateikti komentarų. Respondentų skaičius tik rodo, kiek jų savarankiškai pateikė informacijos, ir nebūtinai – kiek jų pritarė ar nepritarė pareiškimui.

7.3.4.   Kitų valstybių narių iškrovimų duomenų nėra daug, nes dauguma tokių laivų neiškrauna sužvejotų žuvų JK. Galima daryti tam tikras prielaidas remiantis kitų valstybių narių ilgesnių nei 15 m laivų laivyno duomenimis, kuriuos gavo JK laivyno valdymo bendrovė „VMS“, kaip paaiškinta 7.4 skirsnyje.

| — | 2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius. |
| --- | --- |

—

2008–2011 m. laivų žurnalų ir pardavimo dokumentų duomenys apie iškraunamus kiekius, kuriuos pateikė MMO statistikos skyrius.

| — | Duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų sužvejotų ir iškraunamų žuvų kiekių analizė Bendrijos svarbos teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse (1 ir 2 lentelės). |
| --- | --- |

—

Duomenys apie iškraunamus kiekius ICES statistiniame stačiakampyje. Išsamesnė apskaičiuotųjų sužvejotų ir iškraunamų žuvų kiekių analizė Bendrijos svarbos teritorijoje ir rifų teritorijoje su buferine zona JK ir kitose valstybėse narėse (1 ir 2 lentelės).

| — | Prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn.; MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų pakrantės pareigūnų žinios. |
| --- | --- |

—

Prieš konsultacijas iš žvejų MMO gauta informacija, 2013 m. birželio–rugpjūčio mėn.; MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų pakrantės pareigūnų žinios.

| — | MMO oficialių konsultacijų dėl teisės akto metu iš suinteresuotųjų subjektų gauta informacija, 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d. |
| --- | --- |

—

MMO oficialių konsultacijų dėl teisės akto metu iš suinteresuotųjų subjektų gauta informacija, 2013 m. rugsėjo 10 d.–spalio 22 d.

| — | MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios. |
| --- | --- |

—

MMO ir pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijų vietos pakrantės pareigūnų žinios.

7.4.   Žvejybos veikla Bendrijos svarbos teritorijoje nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono

7.4.1.   JK ir Belgijos laivai šioje teritorijoje žvejoja priedugnio rūšis. Visų kitų valstybių narių laivai gali patekti į Bendrijos svarbos teritorijos dalį už 1983 m. 12 jūrmylių ribų.

7.4.2.   Dauguma JK laivų, kurie vykdo veiklą ICES 35F1, 35F2, 34F1 ir 34F2 stačiakampiuose, yra iki 10 metrų ilgio. Daugiausia yra tinklais žvejojantys laivai (28 laivai), ūdomis žvejojantys laivai (10 laivų) ir dugninėmis gaudyklėmis žvejojantys laivai (22 laivai). Yra nedaug ilgesnių nei 15 metrų plačiažiočiais tralais žvejojančių laivų (4 laivai).

7.4.3.   Dauguma užsienio laivų, žvejojančių ICES rajonuose, yra daugiau nei 15 m ilgio, ir tik kai kurie yra mažiau nei 10 m ilgio. Kitų valstybių narių iškrovimų duomenų nėra daug, nes dauguma tokių laivų neiškrauna sužvejotų žuvų JK.

7.4.4.   Iškraunamos rūšys daugiausia yra krabai, omarai, atlantinės menkės, rombinės rajos, amijos ir vilkešeriai.

7.4.5.   Belgijos laivyno LSS duomenimis, Bendrijos svarbos teritorijos 6–12 jūrmylių dalyje veiklos nevykdoma. Daugiau nei 15 m ilgio laivų LSS duomenimis, Bendrijos svarbos teritorijoje vykdoma nedidelio masto veikla (3 pav.).

7.4.6.   Prieš konsultacijas 2013 m. liepos 12 d. Ostendėje padedant Belgijos valdžios institucijoms buvo surengtas susitikimas su Belgijos žvejybos pramonės atstovais. Jo tikslas – informuoti juos apie galimą komercinės žvejybos valdymo priemonę Anglijos Europos jūrų teritorijoje, kiek tai susiję su Belgijos žvejų teisėmis patekti į tuos vandenis 6–12 jūrmylių zonoje. Ostendės susitikime dalyvavęs žvejybos pramonės atstovas teigė, kad siūlomos rifų elementų apsaugos priemonės Europos jūrų teritorijoje neturi didelio poveikio jų veiklai.

7.4.7.   Oficialių konsultacijų metu Belgijos žvejybos pramonės atstovai pabrėžė žvejybos rajonų visoje Europos jūrų teritorijoje svarbą, bet konkrečiai nekalbėjo apie teritorijas, kurioms siūloma taikyti draudimą.

2   pav.

ICES 34F1, 34F2, 35F1 ir 35F2 statistinių stačiakampių ir Bendrijos svarbos teritorijos nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono žemėlapis

3   pav.

2012 m. Belgijos laivų LSS pranešimai apie buvimo vietą

7.5.   Iškraunamų kiekių, kuriems bus daromas poveikis, vertinimas

Jungtinė Karalystė

7.5.1.   Tiesioginis poveikis, kurį patirs žvejybos laivai, pasireikš kaip sužvejotų ir atitinkamai iškraunamų žuvų kiekių sumažėjimas žvejojant dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą. Siekiant įvertinti galimą poveikį išnagrinėti MMO surinkti duomenys apie iškraunamus kiekius.

7.5.2.   ICES 35F1, 35F2, 34F1 ir 34F2 statistiniuose stačiakampiuose iškraunamų kiekių, kuriems bus daromas poveikis, skaičiavimai (apimant JK laivus, kurie laikomi žvejojančiais šioje teritorijoje po 2008 m. sausio mėn.) pateikti 1 lentelėje. 1 lentelėje pateikti duomenys yra apskaičiuoti remiantis 2008 m. sausio mėn.–2011 m. gruodžio mėn. vidutiniais iškraunamais kiekiais.

1   lentelė

JK iškraunamų kiekių ICES 35F1, 35F2, 34F1 ir 34F2 rajone metų vidurkis ir apskaičiuotasis vidutinis iškraunamas kiekis Europos jūrų teritorijoje (2008 sausio mėn.–2011 m. gruodžio mėn.)

| Įrankių tipas | Iškrautas kiekis
  (tonomis) | Vertė 35F1, 35F2, 34F1 ir 34F2 stačiakampiuose
  (GBP) | Vertė Europos jūrų teritorijoje
  (GBP) | Naujoji vertė teritorijoje, kurioje taikomas draudimas (0,25 % Europos jūrų teritorijos)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai | 127 | 336 914 | 32 175,29 | 80,44 |
| Dragomis žvejojantys laivai | 601 | 1 548 | 147,84 | 0,37 |
| Tralai omarams žvejoti | 1 | 1 643 | 156,90 | 0,40 |
| Kiti priedugnio tralai | 57 | 26 799 | 2 559,30 | 6,40 |
| Iš viso | 786 | 366 904 | 35 039,33 | 87,61 |

Įrankių tipas

Iškrautas kiekis

(tonomis)

Vertė 35F1, 35F2, 34F1 ir 34F2 stačiakampiuose

(GBP)

Vertė Europos jūrų teritorijoje

(GBP)

Naujoji vertė teritorijoje, kurioje taikomas draudimas (0,25 % Europos jūrų teritorijos)

(GBP)

Plačiažiočiais tralais žvejojantys laivai

127

336 914

32 175,29

80,44

Dragomis žvejojantys laivai

601

1 548

147,84

0,37

Tralai omarams žvejoti

1

1 643

156,90

0,40

Kiti priedugnio tralai

57

26 799

2 559,30

6,40

Iš viso

786

366 904

35 039,33

87,61

7.5.3.   Apskaičiuotosios Bendrijos svarbos teritorijoje iškraunamų kiekių vertės apskaičiuotos lyginant turimus duomenis apie iškraunamus kiekius (kuriuos teikia visi žvejybos laivai ICES stačiakampyje) su žvejybos laivų veiklos duomenimis (pagal LSS ataskaitas) Bendrijos svarbos teritorijoje. Pagal šį požiūrį remiamasi kiekvieno ICES stačiakampio iškrovimų ir Bendrijos svarbos teritorijos santykiu atsižvelgiant į veiklos aktyvumą Bendrijos svarbos teritorijoje.

Bendrijos svarbos teritorijai nuo Heisboro iki Hamondo ir Vintertono naudojami ICES stačiakampių (35F1, 35F2, 34F1 ir 34F2 (90)) iškrovimų duomenys. Jie buvo suskirstyti į kategorijas pagal laivo dydį (daugiau nei 15 m laivai, 10–15 m laivai ir iki 10 m laivai).

Iškrovimų vertės teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą, apskaičiuotos kaip Bendrijos svarbos teritorijos apskaičiuotosios vertės dalis (remiantis atitinkamų teritorijų plotais).

Žr. papildomų 2008–2011 m. žvejybos statistinių duomenų lenteles, kuriose išsamiai aprašyta veikla su Bendrijos svarbos teritorija susijusiuose ICES stačiakampiuose.

Daugiau nei 15 m ilgio plačiažiočiais tralais žvejojančių laivų apskaičiuotosios vidutinės metinės pajamos ICES stačiakampiuose yra 323 155 GBP. Iki 10 m ilgio laivų atveju įrankių tipas, darysiantis didžiausią poveikį, bus priedugnio tralais žvejojantys laivai, kurių apskaičiuotosios vidutinės metinės pajamos yra 228 GBP.

7.5.4.   Teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą (kuri sudaro 0,25 % Bendrijos svarbos teritorijos), bendrasis apskaičiuotasis iškrovimų nuostolis būtų 87,61 GBP.

7.5.5.   Tikėtina, kad apskaičiuotosios bendrosios sąnaudos įvertintos pernelyg, nes nenumatoma keisti žvejybos vietos.

Belgija

7.5.6.   Išnagrinėjus LSS duomenis paaiškėjo, kad Belgijos žvejybos veikla ICES 34F1, 34F2, 35F1 ir 35F2 stačiakampiuose vykdoma už pačios Bendrijos svarbos teritorijos 12 jūrmylių zonos ribų. 2012 m. šioje Bendrijos svarbos teritorijos dalyje veiklą vykdė 6 Belgijos laivai. Apie veiklą šalia teritorijų, kurioms siūloma taikyti draudimą, LSS įrašų nėra. Belgijos žvejai žvejoja daugiausia jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes šioje teritorijoje.

7.5.7.   Taikant B priede „Ne JK laivų ICES stačiakampiuose analizė“ minėtą metodiką, apskaičiuota, kad 2012 m.:

| — | Belgijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijoje buvo 5,73 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 15 858 GBP. |
| --- | --- |

—

Belgijos laivų iškrautas apskaičiuotasis kiekis tonomis Bendrijos svarbos teritorijoje buvo 5,73 tonų. Apskaičiuotoji vertė buvo 15 858 GBP.

7.5.8.   Tačiau kadangi draudimo teritorija sudaro tik 0,25 % Bendrijos svarbos teritorijos ir apie veiklą šalia jos LSS duomenų įrašų nėra, manoma, kad tikrasis apskaičiuotasis nuostolis bus labai mažas. Išsamesnę informaciją apie ne JK žvejybos veiklą teritorijose, kurioms siūloma taikyti draudimą, ir šalia jų žr. B priede.

7.6.   Tikėtinas teritorijos uždarymo poveikis žvejybos laivynui

7.6.1.   Kadangi apskaičiuotasis iškraunamų kiekių nuostolis yra nedidelis, tikimasi, kad šiai teritorijai taikomo draudimo poveikis JK žvejybos laivynams bus ribotas. Kartais mažiau nei 15 m ilgio laivai vykdo nedidelio masto žvejybą dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais, visų pirma, Rytų Anglijoje. Tai buvo paminėta MMO susitikimuose prieš konsultacijas ir su MMO pakrantės pareigūnais. Poveikio vertinimas yra pateiktas 1 lentelėje.

7.6.2.   Tikimasi, kad poveikis Belgijos žvejybos laivynui bus nedidelis, nes iš LSS duomenų matyti, kad teritorijose, kurioms siūloma taikyti draudimą, vykdoma veikla yra nedidelio masto.

7.7.   Prisitaikomumas

7.7.1.   Siekiant įvertinti tikėtiną siūlomo uždarymo poveikį žvejybos veiklai, reikia įvertinti, kiek laivai sugebės išlaikyti sužvejotų žuvų vertę perkėlę žvejybos pastangas į kitus rajonus.

7.7.2.   Žvejų paprašyta užpildyti klausimyną šiam vertinimui atlikti ir tiesiogiai paklausta, kiek reikės keltis į kitus rajonus dėl siūlomo uždarymo, ir apie jų gebėjimus žvejoti alternatyviuose rajonuose ir prisitaikyti, kad išlaikytų sužvejotų žuvų vertę. Dauguma poveikį patirsiantys žvejai teigė, kad negalėtų keisti žvejybos rajono ar įrankių tipo, bet kadangi dėl siūlomos alternatyvos bus ribojama žvejybos veikla tik ties rifų elementais ir standartinėje buferinėje zonoje, poreikis keltis kitur bus minimalus.

7.7.3.   Pradėjus taikyti pasirinktą alternatyvą (teisės aktą dėl nustatytosios teritorijos, kurioje taikomas draudimas, įskaitant dvi draudžiamas teritorijas), o ne visos teritorijos uždarymo priemonę, dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais žvejojančių laivų poreikis keltis kitur bus minimalus.

7.7.4.   Numatoma, kad nagrinėjant geltonosios ir žaliosios kategorijų atvejus bus atsižvelgiama į žvejybos įrankių technologinės pažangos įrodymus ir poveikį pažeidžiamiems ekosistemų elementams.

7.8.   Netiesioginės sąnaudos

7.8.1.   Aplinkosauginės sąnaudos

7.8.2.   Taikant rekomenduojamą alternatyvą bus labai nedidelė tikimybė, kad padidės sąnaudos, susijusios su laivų kuru plaukiant toliau į alternatyvius žvejybos rajonus, nes galima lengvai patekti į kitus žvejybos rajonus.

7.8.3.   Už erdvinių teritorijų, kuriose taikomas draudimas, ribų žvejybos pastangos gali padidėti, o tai galėtų turėti poveikį biologinei įvairovei ir buveinėms (S.E.Rees ir kiti, 2013 m.).

7.9.   Administracinės ir vykdymo užtikrinimo sąnaudos

7.9.1.   MMO laikysis gautais įrodymais ir rizikos vertinimu pagrįsto požiūrio, kuriuo vadovaujasi kai kurios vyriausybės reguliavimo įstaigos pagal Nacionalinį informacijos modelį (91). Jei remiantis duomenimis galima manyti, kad valdymo priemonės nesilaikoma ar kyla rizika, kad jos bus nesilaikoma, MMO parengs konkretaus saugomo jūrų rajono poreikius atitinkančią vykdymo užtikrinimo strategiją ir prireikus pasitelks atitinkamus išteklius. Tai gali būti laivyno dalyvavimas, priežiūra iš oro ar jungtinės operacijos su kitomis agentūromis (pavyzdžiui, pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijomis, JK pasienio tarnybomis ar vykdomosiomis įstaigomis). MMO koordinuos jungtines operacijas. Principai, kuriais vadovaudamasi MMO reguliuos saugomus jūrų rajonus, yra įtvirtinti 2006 m. Teisėkūros ir reguliavimo reformos akte ir Reguliavimo institucijų atitikties kodekse. Jų tikslas – užtikrinti, kad visi MMO įgyvendinami vykdymo užtikrinimo veiksmai būtų proporcingi, atskaitingi, nuoseklūs, skaidrūs ir tikslingi (92).

7.9.2.   Siūlomas teisės aktas bus vykdomas remiantis dabartiniu biudžetu. ES LSS bus naudojama kaip valdymo priemonė daugiau nei 12 m ilgio laivų stebėsenai jūroje ir iš oro vykdyti. Kadangi šios teritorijos pakrantės dalyje (iki 12 jūrmylių) žvejybos veikla aktyviai nevykdoma, teisės akto nesilaikymo rizika bus minimali ar maža. 2 lentelėje pateiktos apskaičiuotosios vykdymo užtikrinimo sąnaudos vykdant šios pasirinktinos alternatyvos valdymą.

2   lentelė

Rekomenduojamos alternatyvos vykdymo užtikrinimo papildomos metinės sąnaudos
   (93)

| Veikla | Sąnaudos ir vienetai
  (GBP) | Apskaičiuotasis vienetų skaičius per metus | Visos sąnaudos per metus
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Karališkojo laivyno vykdoma paviršiaus priežiūra teritorijoje | 4 000 per dieną | 1 | 4 000 |
| Jungtinis vykdymo užtikrinimo patruliavimas dalyvaujant vietos pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijai teritorijoje | 800–1 000 per dieną | 5 | 4 000–5 000 |
| Priežiūra iš oro teritorijoje | 2 050 per valandą | 2 | 4 100 |
| Tyrimai (persekiojimas) teritorijoje | 10 375 per bylą | 1 | 10 375 |
| Iš viso | | 9 | 22 475–23 475 |

Veikla

Sąnaudos ir vienetai

(GBP)

Apskaičiuotasis vienetų skaičius per metus

Visos sąnaudos per metus

(GBP)

Karališkojo laivyno vykdoma paviršiaus priežiūra teritorijoje

4 000 per dieną

1

4 000

Jungtinis vykdymo užtikrinimo patruliavimas dalyvaujant vietos pakrančių žvejybos ir apsaugos institucijai teritorijoje

800–1 000 per dieną

5

4 000–5 000

Priežiūra iš oro teritorijoje

2 050 per valandą

2

4 100

Tyrimai (persekiojimas) teritorijoje

10 375 per bylą

1

10 375

Iš viso

9

22 475–23 475

3   lentelė

Rekomenduojamos alternatyvos palyginamųjų kainų piniginių sąnaudų metinė santrauka (mln. GBP)

| | Y0 | Y1 | Y2 | Y3 | Y4 | Y5 | Y6 | Y7 | Y8 | Y9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pereinamojo laikotarpio sąnaudos | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA |
| Metinės kartotinės sąnaudos – geriausias vertinimas | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Mažiausios | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Didžiausios | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Visos metinės sąnaudos pagal dabartinę vertę (94): | 0,2 mln. GBP |

Y0

Y1

Y2

Y3

Y4

Y5

Y6

Y7

Y8

Y9

Pereinamojo laikotarpio sąnaudos

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

NĖRA

Metinės kartotinės sąnaudos – geriausias vertinimas

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Mažiausios

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Didžiausios

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Visos metinės sąnaudos pagal dabartinę vertę (94):

0,2 mln. GBP

7.10.   Rekomenduojamos alternatyvos nauda

7.10.1.   Draudimas naudoti dugninius velkamuosius žvejybos įrankius teritorijose, kurioms siūloma taikyti draudimą, reikštų, kad būtų draudžiama naudotis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais ties Sabellaria spinulosa rifų elementais, ir turės tokios naudos:

| — | nauda aplinkai, nes bus išsaugotos ar atkurtos Sabellaria spinulosa rifų buveinės. |
| --- | --- |

—

nauda aplinkai, nes bus išsaugotos ar atkurtos Sabellaria spinulosa rifų buveinės.

Nauda aplinkai čia apibūdinama kaip nepiniginė nauda.

7.11.   Nauda aplinkai

7.11.1   Sabellaria spinulosa rifai yra svarbus kietasis substratas didžiąja dalimi minkštųjų nuosėdų aplinkoje ir vienintelis prieglobstis tam tikroms rūšims. Biogeniniai rifai užtikrina didesnę buveinės rūšių įvairovę ir yra paviršius, prie kurio gali prisitvirtinti rūšys (pvz., kirmėlės, hidroidai, samangyviai, gamtinės pintys ir ascidijos), bei vieta, kurioje galima pasislėpti nuo plėšrūnų (Bruno ir Bertness, 2001 m.).

7.11.2.   Sabellaria spinulosa rifai taip pat šiek tiek apsaugo pakrantę ir yra svarbios maisto medžiagų apykaitos, anglies dvideginio ir azoto sulaikymo bei nuosėdų stabilizavimosi vietos.

7.11.3.   Saugoma rifų buveinė yra natūralus prieglobstis žvejojamų ir į priegaudą patenkančių rūšių populiacijoms.

7.11.4.   Šio teisės akto pranašumai – užtikrinti tinkamą ekologinių savybių apsaugą ir išsaugojimą, dėl kurių gali atsirasti didesnė biologinė įvairovė palyginti su kitais žvejybos rajonais.

7.11.5.   Įgyvendinus šį teisės aktą bus didelė aplinkosauginė nauda, nes teritorijoje Sabellaria spinulosa rifų elementai bus apsaugoti nuo dugninių velkamųjų žvejybos įrankių. Tai padės pasiekti apsaugos tikslą išsaugoti ar atkurti ekosistemų elementus. Rekomenduojamas draudimas bus taip pat naudingas kitiems elementams Bendrijos svarbos teritorijoje ir visai rifų buveinei. Gali suaktyvėti ir rekreacinė veikla teritorijoje, pvz., nardymas ir pramoginė žūklė, o tai gali būti naudinga vietos ekonomikai.

7.12.   Socialinė ir ekonominė nauda

7.12.1.   Gali būti, kad palaikant ar atkuriant Sabellaria spinulosa rifų elementų ir buveinės būklę, šis rajonas gali tapti patrauklesniu poilsiautojams, įskaitant nardytojus ir žvejus (S.E.Rees ir kiti, 2013 m. (95); D.R. Chae ir kiti, 2012 m. (96)). Dėl to šioje teritorijoje gali suaktyvėti turizmas, ir daugiau pinigų bus išleidžiama vietos įmonėse (S.E.Rees ir kiti, 2013 m.).

7.12.2.   Įgyvendinus valdymo zonomis priemonę užuot uždarant visą teritoriją bus užtikrintas ribotas poreikis dugniniais velkamaisiais žvejybos įrankiais žvejojančių laivams keltis žvejoti kitur.

7.13.   Sąnaudų ir naudos pasiskirstymas

7.13.1.   Socialinės ir ekonominės sąnaudos daugiausia bus patirtos JK ir Belgijos vietos lygmeniu (išskyrus vykdymo užtikrinimo sąnaudas), o bendra nauda aplinkai bus platesnio masto ir turės poveikį visai šaliai.

A priedas. Žvejybos statistinių duomenų pastabos ir lentelės

Lentelėse apibendrinta veikla, apie kurią pranešama, konkrečias Europos jūrų teritorijų dalis sudarančiuose ICES stačiakampiuose. Jos yra paskelbtos MMO interneto svetainėje (97).

Šie duomenys yra išsamiausi turimi duomenys, teikiami JK žuvininkystės administracijai.

Duomenimis teikiama informacija apie nustatytąsias teritorijas sudarančiuose stačiakampiuose iškraunamus kiekius ir jų vertę, laivus, naudojamus įrankius ir sugautas rūšis.

Be šių žvejybos veiklos duomenų, pagal JK laivų stebėsenos sistemas daugiau nei 15 m ilgio laivai kas dvi valandas praneša apie savo tikslią buvimo vietą.

Tokiems daugiau nei 15 m ilgio laivams pavyko parengti palyginti didelio mastelio erdvinius duomenis iš pranešimo apie veiklą sistemų, gaunant išsamias buvimo vietos ataskaitas iš LSS sistemų, kad būtų galima tiksliau įvertinti žvejybos veiklą. Išsami veiklos duomenų analizė leidžia įvertinti daugiau nei 15 m ilgio laivų veiklą nustatytosiose Europos jūrų teritorijų dalyse.

Kai įmanoma, tokie išsamūs duomenys yra pateikti lentelėse kartu su bendraisiais daugiau nei 15 m laivų veiklos ICES stačiakampiuose duomenimis. Po to atsižvelgiant į šių dviejų duomenų rinkinių palyginimą ir kitokio ilgio laivų duomenis rengiamos apytikslės sąmatos dėl mažiau nei 15 m ilgio laivų veiklos teritorijoje, kuriai siūloma taikyti draudimą.

Reikėtų paminėti, kad teritorija, kuriai siūloma taikyti draudimą, yra dažniausiai pakrantės vandenyse. Todėl kai kitų JK laivų veikla vertinama remiantis daugiau nei 15 m ilgio laivų veiklos šioje teritorijoje duomenimis, toks vertinimas gali būti netikslus, nes didesni laivai dažniausia žvejoja toliau jūroje nei kiti, ypač daugiau nei 10 m ilgio laivai.

Šie duomenys lentelėse pažymėti pilka spalva siekiant parodyti, kad tai apskaičiuotieji duomenys, ir jais reikėtų vadovautis atsargiai.

Toliau yra pateiktas į šią analizę įtrauktų Europos jūrų teritorijų pakrantės dalių sąrašas. Kai kurie stačiakampiai aprėpia daugiau nei vieną teritoriją ir yra pažymėti geltona spalva.

Tokie sutampantys plotai reiškia, kad viso galimo teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, ploto neįmanoma įvertinti sumuojant atskirų teritorijų analizės rezultatus. Toliau esančioje lentelėje pateikti visos veiklos kiekvienos teritorijos, kuriai siūloma taikyti draudimą, ICES stačiakampiuose dalies duomenys, susiję su daugiau nei 15 m ilgio laivais (dėl šių laivų yra išsamių palydovinių duomenų).

Taigi kalbant apie laivus, kurių žvejybos rajonai Europos jūrų teritorijose yra stebimi išsamiai, kitokio ilgio laivų veiklos apskaičiuotieji duomenys remiantis su LSS susijusia veikla gali būti patikimesni nei duomenys apie mažai prižiūrimas teritorijas.

B priedas. Ne JK žvejybos statistiniai duomenys

Šių lentelių informacija gauta iš valstybių narių Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (angl. STECF) žvejybos pastangų režimų darbo grupei pateiktų iškraunamų kiekių ataskaitų išrašų.

Ši grupė, vykdydama savo veiklą, rengia įvairių duomenų rinkinius įtraukdama kiekvienos valstybės narės iškraunamų rūšių kiekių duomenis kiekvienam ICES stačiakampiui ir nurodydama atitinkamas laivų grupes.

Šie duomenų rinkiniai rengiami STECF grupės poreikiams, todėl juos reikia aiškinti atsargiai, kad į veiklos duomenis nebūtų atsižvelgta du kartus. Ši informacija gauta iš STECF interneto svetainės (98).

Norint patikrinti pateiktus duomenis, bendrosios vertės patikrintos remiantis ES FIDES sistemose įregistruota veikla, susijusia su tam tikrais kvotiniais ištekliais.

Tačiau vis dar yra bendrųjų verčių skirtumų lyginant duomenis, pateiktus dėl rūšių / teritorijų derinių STECF duomenų bylose, ir panašaus išsamumo lygio duomenis, pateiktus teikiant FIDES sužvejotų žuvų kiekių ataskaitas kvotų išnaudojimui stebėti. Šie skaičiai apytiksliai apibūdina valstybių narių veiklos aktyvumą šioje teritorijoje ir nėra baigtiniai.

Apytikslės piniginės vertės apskaičiuotos remiantis JK laivų vidutiniu iškraunamu kiekiu atitinkamame ICES stačiakampyje ar panašiose teritorijose.

Kai duomenų nėra, tai gali reikšti, kad apie veiklą nepranešama, bet gali būti ir taip, kad nepateikti duomenys.

NE JK LAIVŲ LSS VEIKLOS ANALIZĖ ICES STAČIAKAMPIUOSE BENDRIJOS SVARBOS TERITORIJOJE, KURIAI SKIRTAS ŠIS POVEIKIO VERTINIMAS

Taikoma metodika

Ši analizė parengta taikant standartinę metodiką, kuria nustatoma, ar JK laivai vykdė veiklą tam tikroje nustatytojoje erdvinėje teritorijoje, remiantis gautais duomenimis apie ne JK laivus, visų pirma Belgijos laivus, kurie turi anksčiau įtvirtintą teisę patekti į tam tikrą JK pakrantės vandenų dalį.

Žvejybos veikla apskaičiuojama remiantis LSS duomenimis, atsižvelgiant į laivo greitį, apie kurį pranešta LSS žinutėmis (angl. pings).

Iš JK LSS sistemos atrenkami kiekvienos iš ne JK laivų (kurie yra nustatytąją teritoriją sudarančiame stačiakampyje ar stačiakampiuose) gautos LSS žinutės duomenys, įskaitant laivo identifikacinį (CFR) numerį, buvimo vietą ir greitį, taip pat žinutės datą ir laiką.

Kiekviena žinutė yra vertinama ir klasifikuojama kaip vykdomos žvejybos veiklos požymis, jei greitis yra >=1 ar <=6 mazgai.

Po to šios žvejybos žinutės iš tam tikro stačiakampio (stačiakampių) yra tvarkomos naudojant GIS programinę įrangą siekiant nustatyti, ar buvimo vieta yra nustatytosios erdvinės teritorijos viduje ar už jos ribų.

Taip galima apskaičiuoti, kiek kiekvienos valstybės narės žvejybos žinučių buvo iš nustatytosios teritorijos viduje esančių stačiakampių. Po to šis rodiklis yra taikomas bendrajam iškraunamam kiekiui, įregistruotam STECF duomenų rinkiniuose, susijusiuose su tam tikra valstybe nare, kad būtų galima įvertinti ne JK laivų veiklos mastą nustatytojoje erdvinėje teritorijoje.

BELGIJOS LAIVŲ VEIKLOS ICES STAČIAKAMPIUOSE TERITORIJOJE NUO HEISBORO IKI HAMONDO IR VINTERTONO SANTRAUKA

Tai valstybių narių laivų veiklos santrauka, susijusi su iškraunamais kiekiais ir jų kokybe, atsižvelgiant į:

| (1) | visą veiklą ICES stačiakampiuose nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius; |
| --- | --- |

(1)

visą veiklą ICES stačiakampiuose nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius;

| (2) | apskaičiuotąją veiklą nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius. |
| --- | --- |

(2)

apskaičiuotąją veiklą nagrinėjamoje teritorijoje naudojant dugninius velkamuosius žvejybos įrankius.

A dalis – bendrasis veiklos tonažas

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Veikla (tonomis) ICES 34F1–F2 ir 35F1–F2 stačiakampiuose | Veikla (tonomis) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2010–2012 m. |
| BELGIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Daugiau nei 15 m ilgio | PLAČIAŽIOČIAI TRALAI | 201,39 | 205,30 | 137,13 | 62,24 | 16,95 | 17,28 | 11,54 | 5,24 |
| | DUGNINIAI TRALAI | 1,59 | 3,85 | 6,27 | 5,86 | 0,13 | 0,32 | 0,53 | 0,49 |
| | Iš viso | 202,97 | 209,15 | 143,40 | 68,10 | 17,08 | 17,60 | 12,07 | 5,73 |

(1)

(2)

Veikla (tonomis) ICES 34F1–F2 ir 35F1–F2 stačiakampiuose

Veikla (tonomis) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2010–2012 m.

BELGIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Daugiau nei 15 m ilgio

PLAČIAŽIOČIAI TRALAI

201,39

205,30

137,13

62,24

16,95

17,28

11,54

5,24

DUGNINIAI TRALAI

1,59

3,85

6,27

5,86

0,13

0,32

0,53

0,49

Iš viso

202,97

209,15

143,40

68,10

17,08

17,60

12,07

5,73

B dalis – bendroji veiklos vertė

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Veikla (GBP) ICES 34F1–F2 ir 35F1–F2 stačiakampiuose | Veikla (GBP) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2009–2012 m. |
| BELGIJA | Įrankių kodas | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Daugiau nei 15 m ilgio | BT2 (99) | 697 560 | 698 597 | 520 929 | 177 932 | 58 711 | 58 798 | 43 845 | 14 976 |
| | TR2 (100) | 3 150 | 3 264 | 10 519 | 10 476 | 265 | 275 | 885 | 882 |
| | Iš viso | 700 710 | 701 862 | 531 449 | 188 408 | 58 976 | 59 073 | 44 730 | 15 858 |

(1)

(2)

Veikla (GBP) ICES 34F1–F2 ir 35F1–F2 stačiakampiuose

Veikla (GBP) Bendrijos svarbos teritorijoje remiantis maksimalia LSS veikla 2009–2012 m.

BELGIJA

Įrankių kodas

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Daugiau nei 15 m ilgio

BT2 (99)

697 560

698 597

520 929

177 932

58 711

58 798

43 845

14 976

TR2 (100)

3 150

3 264

10 519

10 476

265

275

885

882

Iš viso

700 710

701 862

531 449

188 408

58 976

59 073

44 730

15 858

Visa veiklos santrauka: žr. ne JK žvejybos statistinius duomenis.

---

(1)  Bendrijos svarbos teritorijos (angl. SCI) yra teritorijos, apie kurias Europos Komisijai pranešta kaip apie teritorijas, išrinktas specialiomis saugomomis teritorijomis (angl. SAC) ir kurios sudaro „Natura 2000“ jūrų teritorijų dalį.

(2)  DEFRA politikos dokumentas: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(3)  Žvejybos Europos jūrų teritorijose matrica: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(4)  CEFAS nepriklausomas matricos vertinimas: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(5)  Jūrų valdymo organizacija yra įsteigta 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akto 1 dalimi.

(6)  S.I. 2010/490 su pakeitimais, padarytais S.I. 2012/1927.

(7)  2009 c.29.

(8)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59: su pakeitimais, padarytais 2007 m. liepos 10 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 07 24, p. 1); 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1); 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1152/2012 (OL L 343, 2012 12 14, p. 30).

(9)  Jūrų valdymo organizacija yra įsteigta 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akto 1 dalimi.

(10)  S.I. 2010/490 su pakeitimais, padarytais S.I. 2012/1927.

(11)  2009 c.29.

(12)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59: su pakeitimais, padarytais 2007 m. liepos 10 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 07 24, p. 1); 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1); 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1152/2012 (OL L 343, 2012 12 14, p. 30).

(13)  1965 m., III p.6452A, su pakeitimais, padarytais 1979 m. Teritorinių vandenų (pakeitimo) nutartimi Taryba, 1979 m., III p.2866.

(14)  Jūrų valdymo organizacija yra įsteigta 2009 m. Galimybės žvejoti jūrų ir pakrantės vandenyse akto 1 dalimi.

(15)  S.I. 2010/490 su pakeitimais, padarytais S.I. 2012/1927.

(16)  2009 c.29.

(17)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59: su pakeitimais, padarytais 2007 m. liepos 10 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 07 24, p. 1); 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1); 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1152/2012 (OL L 343, 2012 12 14, p. 30).

(18)  Bendrijos svarbos teritorijos (angl. SCI) yra teritorijos, kurias patvirtino Europos Komisija, bet kurių JK vyriausybė oficialiai dar nepripažino specialiomis saugomomis teritorijomis (angl. SAC).

(19)  „Natural England“ oficialūs patarimai: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(20)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos.

(21)  Žuvininkystė Europos jūrų teritorijų politikos dokumente: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(22)  Matrica: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(23)  Aplinkos, žuvininkystės ir akvakultūros centro (CEFAS) matricos vertinimas ir patvirtinamieji duomenys: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(24)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

(25)  „Natural England“ oficialių patarimų raštas, 2013 m.

(26)  „Natural England“ patarimai dėl buferinės zonos (projektas), 2013 m. balandžio mėn. Dėl papildomos informacijos kreipkitės į „Natural England“.

(27)  HMT Žalioji knyga (2003 m.) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf.

(28)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(29)  Povandeninių pamatinės uolienos rifų auditas: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(30)  Taip pat turime 2010 ir 2011 m. veiklos duomenis, kurie taip pat rodo, kad veikla buvo nedidelio masto.

(31)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(32)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(33)  Tokia rizika buvo nustatyta pirmą kartą pateikus DEFRA naująjį požiūrį ministrui.

(34)  Apskaičiuotosios vykdymo užtikrinimo sąnaudos, įtrauktos į pirmąjį DEFRA naujojo požiūrio variantą ministrui.

(35)  Atliekant skaičiavimus naudotasi Poveikio vertinimo skaičiuokle (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3) atsižvelgiant į 3,5 % nuolaidą, 10 metų vertinimo laikotarpį ir 2013 m. kaip kainos ir dabartinės vertės bazinius metus.

(36)  „Natural England“ oficialūs patarimai: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(37)  „Natural England“ oficialūs patarimai: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(38)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476–485.

(39)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, 971–977.

(40)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(41)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(42)

BT2= plačiažiočiai tralai – 80–119 mm akių dydis

(43)

TR2= priedugnio tralai – 70–99 mm akių dydis

(44)

BT2= plačiažiočiai tralai – 80–119 mm akių dydis

(45)

TR2= priedugnio tralai – 70–99 mm akių dydis

(46)  Bendrijos svarbos teritorijos (angl. SCI) yra teritorijos, kurias patvirtino Europos Komisija, bet kurių JK vyriausybė oficialiai dar nepripažino specialiomis saugomomis teritorijomis (angl. SAC).

(47)  „Natural England“ oficialūs patarimai: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(48)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos.

(49)  Žuvininkystė Europos jūrų teritorijų politikos dokumente: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(50)  Matrica: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(51)  Aplinkos, žuvininkystės ir akvakultūros mokslų centro (CEFAS) matricos vertinimas ir patvirtinamieji duomenys: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(52)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

(53)  Bendrijos svarbos teritorijos (angl. SCI) yra teritorijos, kurias patvirtino Europos Komisija, bet kurių JK vyriausybė oficialiai dar nepripažino specialiomis saugomomis teritorijomis (angl. SAC).

(54)  „Natural England“ oficialių patarimų raštas, 2013 m.

(55)  „Natural England“ patarimai dėl buferinės zonos (projektas), 2013 m. balandžio mėn. Dėl papildomos informacijos kreipkitės į „Natural England“.

(56)  HMT Žalioji knyga (2003 m.) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf.

(57)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted.

(58)  „Natural England“ oficialūs patarimai dėl teritorijos: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(59)  Povandeninių pamatinės uolienos rifų auditas: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(60)  Taip pat yra 2010–2011 m. duomenų, kurie taip pat rodo, kad veikla buvo nedidelio masto.

(61)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476–485.

(62)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(63)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(64)  Tokia rizika buvo nustatyta pirmą kartą pateikus DEFRA naująjį požiūrį ministrui.

(65)  Apskaičiuotosios vykdymo užtikrinimo sąnaudos, įtrauktos į pirmąjį DEFRA naujojo požiūrio variantą ministrui.

(66)  Atliekant skaičiavimus naudotasi Poveikio vertinimo skaičiuokle (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3) atsižvelgiant į 3,5 % nuolaidą, 10 metų vertinimo laikotarpį ir 2013 m. kaip kainos ir dabartinės vertės bazinius metus.

(67)  „Natural England“ oficialūs patarimai: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(68)  „Natural England“ oficialūs patarimai: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(69)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476–485.

(70)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, 971–977.

(71)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm.

(72)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(73)

BT2= plačiažiočiai tralai – 80–119 mm akių dydis

(74)

TR2= priedugnio tralai – 70–99 mm akių dydis

(75)

BT2= plačiažiočiai tralai – 80–119 mm akių dydis

(76)

TR2= priedugnio tralai – 70–99 mm akių dydis

(77)  Bendrijos svarbos teritorijos (angl. SCI) yra teritorijos, kurias patvirtino Europos Komisija, bet kurių JK vyriausybė oficialiai dar nepripažino specialiomis saugomomis teritorijomis (angl. SAC).

(78)  „Natural England“ ir Jungtinio gamtos apsaugos komiteto (angl. JNCC) oficialūs patarimai dėl teritorijos: http://jncc.defra.gov.uk/pdf/HHW_Reg%2035_Conservation%20Advice_v6.0.pdf.

(79)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos.

(80)  Žuvininkystė Europos jūrų teritorijų politikos dokumente: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(81)  Žr. matricą: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(82)  Aplinkos, žuvininkystės ir akvakultūros mokslų centro (CEFAS) matricos vertinimas ir patvirtinamieji duomenys: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(83)  „Natural England“ oficialių patarimų raštas, 2013 m.

(84)  „Natural England“ patarimai dėl buferinės zonos (projektas), 2013 m. balandžio mėn. Dėl papildomos informacijos kreipkitės į „Natural England“.

(85)  HMT Žalioji knyga (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf.

(86)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted.

(87)  „Natural England“ oficialūs patarimai: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(88)  Žr. Sabellaria spinulosa raudonosios rizikos atvejų auditą: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf.

(89)  Žr. Sabellaria spinulosa raudonosios rizikos atvejų auditą: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf.

(90)  Pastaba: dėl ribotų duomenų ir ribotų LSS duomenų neįmanoma pateikti vertinimų dėl konkrečios Europos jūrų teritorijos.

(91)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(92)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(93)  Apskaičiuotosios vykdymo užtikrinimo sąnaudos, įtrauktos į pirmąjį DEFRA naujojo požiūrio variantą ministrui.

(94)  Atliekant skaičiavimus naudotasi Poveikio vertinimo skaičiuokle (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3) atsižvelgiant į 3,5 % nuolaidą, 10 metų vertinimo laikotarpį ir 2013 m. kaip kainos ir dabartinės vertės bazinius metus.

(95)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476–485.

(96)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, 971–977.

(97)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm.

(98)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(99)

BT2= plačiažiočiai tralai – 80–119 mm akių dydis

(100)

TR2= priedugnio tralai – 70–99 mm akių dydis

---