# Jurnalul Oficial L 105/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 105 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 578 aprilie 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 105

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 578 aprilie 2014

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 258/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 și de abrogare a Deciziei nr. 716/2009/CE (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 259/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație | 9 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 258/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 și de abrogare a Deciziei nr. 716/2009/CE (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) nr. 259/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație

9

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 251/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 februarie 2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului ( JO L 84, 20.3.2014 ) | 12 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 251/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 februarie 2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului ( JO L 84, 20.3.2014 )

( JO L 84, 20.3.2014 )

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 8.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 105/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 258/2014 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 3 aprilie 2014

de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 și de abrogare a Deciziei nr. 716/2009/CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Decizia nr. 716/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) a instituit un program comunitar de sprijinire a activităților specifice din domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului. Pe baza respectivei decizii, Grupul consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG), Fundația pentru standarde internaționale de raportare financiară (Fundația IFRS), care este succesorul legal al Fundației Comitetului pentru standardele internaționale de contabilitate (IASCF) și Consiliul de supraveghere a interesului public (PIOB) au beneficiat de cofinanțare din partea Uniunii sub forma unor subvenții operaționale până la 31 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(1)

Decizia nr. 716/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) a instituit un program comunitar de sprijinire a activităților specifice din domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului. Pe baza respectivei decizii, Grupul consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG), Fundația pentru standarde internaționale de raportare financiară (Fundația IFRS), care este succesorul legal al Fundației Comitetului pentru standardele internaționale de contabilitate (IASCF) și Consiliul de supraveghere a interesului public (PIOB) au beneficiat de cofinanțare din partea Uniunii sub forma unor subvenții operaționale până la 31 decembrie 2013.

| (2) | Criza de pe piețele financiare care este în desfășurare din 2008 a plasat problema raportării financiare și a auditului în centrul agendei politice a Uniunii. Un cadru de raportare financiară comun care funcționează corespunzător este esențial pentru piața internă, pentru funcționarea eficace a piețelor de capital și pentru realizarea pieței integrate a serviciilor financiare în Uniune. |
| --- | --- |

(2)

Criza de pe piețele financiare care este în desfășurare din 2008 a plasat problema raportării financiare și a auditului în centrul agendei politice a Uniunii. Un cadru de raportare financiară comun care funcționează corespunzător este esențial pentru piața internă, pentru funcționarea eficace a piețelor de capital și pentru realizarea pieței integrate a serviciilor financiare în Uniune.

| (3) | Pe lângă faptul că joacă un rol central în asigurarea faptului că investitorii dispun de informații importante privind bilanțul, contul de profit și pierderile și fluxurile de numerar, situațiile financiare reprezintă un factor de sprijin pentru o guvernanță corporativă eficace. |
| --- | --- |

(3)

Pe lângă faptul că joacă un rol central în asigurarea faptului că investitorii dispun de informații importante privind bilanțul, contul de profit și pierderile și fluxurile de numerar, situațiile financiare reprezintă un factor de sprijin pentru o guvernanță corporativă eficace.

| (4) | Pe lângă faptul că joacă un rol vital în protejarea intereselor acționarilor și ale creditorilor, situațiile financiare reprezintă fundamentul reglementării prudențiale, în sensul că toate instrumentele legislative importante privind serviciile financiare se bazează pe situațiile financiare ale societăților, inclusiv Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Autoritățile de reglementare se bazează pe terminologia contabilă pentru a înțelege riscurile pe care și le asumă o societate și, prin urmare, ce trebuie solicitat de la societatea respectivă. |
| --- | --- |

(4)

Pe lângă faptul că joacă un rol vital în protejarea intereselor acționarilor și ale creditorilor, situațiile financiare reprezintă fundamentul reglementării prudențiale, în sensul că toate instrumentele legislative importante privind serviciile financiare se bazează pe situațiile financiare ale societăților, inclusiv Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Autoritățile de reglementare se bazează pe terminologia contabilă pentru a înțelege riscurile pe care și le asumă o societate și, prin urmare, ce trebuie solicitat de la societatea respectivă.

| (5) | Într-o economie globalizată este nevoie de un limbaj contabil comun la nivel mondial, care să țină seama totodată de numeroasele tradiții diferite în materie de contabilitate care sunt utilizate deja. G20 a solicitat în repetate rânduri stabilirea unor standarde de contabilitate la nivel mondial și convergența dintre standardele de contabilitate actuale și cele viitoare. Standardele internaționale de raportare financiară (IFRS) elaborate de Consiliul pentru standarde internaționale de contabilitate (IASB) sunt adoptate și utilizate în multe jurisdicții din întreaga lume, cu excepția câtorva jurisdicții importante. Astfel de standarde de contabilitate internaționale trebuie elaborate printr-un proces transparent și care să beneficieze de legitimitate democratică. Pentru a garanta că interesele Uniunii sunt respectate și că standardele la nivel mondial au o calitate înaltă și sunt compatibile cu legislația Uniunii, este esențial ca interesele Uniunii să fie reprezentate în mod adecvat în procesul de stabilire a standardelor internaționale. Printre interesele respective se numără menținerea principiului conform căruia situațiile financiare ar trebui să ofere „o imagine fidelă” și ar trebui să fie fiabile, ușor de înțeles, comparabile și relevante. |
| --- | --- |

(5)

Într-o economie globalizată este nevoie de un limbaj contabil comun la nivel mondial, care să țină seama totodată de numeroasele tradiții diferite în materie de contabilitate care sunt utilizate deja. G20 a solicitat în repetate rânduri stabilirea unor standarde de contabilitate la nivel mondial și convergența dintre standardele de contabilitate actuale și cele viitoare. Standardele internaționale de raportare financiară (IFRS) elaborate de Consiliul pentru standarde internaționale de contabilitate (IASB) sunt adoptate și utilizate în multe jurisdicții din întreaga lume, cu excepția câtorva jurisdicții importante. Astfel de standarde de contabilitate internaționale trebuie elaborate printr-un proces transparent și care să beneficieze de legitimitate democratică. Pentru a garanta că interesele Uniunii sunt respectate și că standardele la nivel mondial au o calitate înaltă și sunt compatibile cu legislația Uniunii, este esențial ca interesele Uniunii să fie reprezentate în mod adecvat în procesul de stabilire a standardelor internaționale. Printre interesele respective se numără menținerea principiului conform căruia situațiile financiare ar trebui să ofere „o imagine fidelă” și ar trebui să fie fiabile, ușor de înțeles, comparabile și relevante.

| (6) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (6), standardele IFRS ar trebui încorporate în dreptul Uniunii pentru a fi aplicate de societățile ale căror valori mobiliare sunt cotate pe o piață reglementată din Uniune numai dacă IFRS respectă criteriile stabilite în regulamentul respectiv, inclusiv cerința conform căreia situațiile financiare trebuie să ofere „o imagine fidelă”, așa cum este prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7). Astfel, IFRS joacă un rol important în funcționarea pieței interne și, prin urmare, Uniunea este direct interesată să se asigure că procesul prin care sunt elaborate și aprobate IFSR conduce la stabilirea de standarde care respectă cerințele cadrului juridic al pieței interne. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (6), standardele IFRS ar trebui încorporate în dreptul Uniunii pentru a fi aplicate de societățile ale căror valori mobiliare sunt cotate pe o piață reglementată din Uniune numai dacă IFRS respectă criteriile stabilite în regulamentul respectiv, inclusiv cerința conform căreia situațiile financiare trebuie să ofere „o imagine fidelă”, așa cum este prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7). Astfel, IFRS joacă un rol important în funcționarea pieței interne și, prin urmare, Uniunea este direct interesată să se asigure că procesul prin care sunt elaborate și aprobate IFSR conduce la stabilirea de standarde care respectă cerințele cadrului juridic al pieței interne.

| (7) | Standardele IFRS sunt emise de IASB, iar interpretările aferente de către Comitetul pentru interpretarea IFRS, două organisme din cadrul Fundației IFRS. Prin urmare, este important să se stabilească măsuri de finanțare corespunzătoare pentru Fundația IFRS. |
| --- | --- |

(7)

Standardele IFRS sunt emise de IASB, iar interpretările aferente de către Comitetul pentru interpretarea IFRS, două organisme din cadrul Fundației IFRS. Prin urmare, este important să se stabilească măsuri de finanțare corespunzătoare pentru Fundația IFRS.

| (8) | EFRAG a fost înființat în 2001 de către organizații europene reprezentând emitenți de standarde și profesioniști din sectorul contabilității implicați în procesul de raportare financiară. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002, EFRAG furnizează Comisiei avize privind măsura în care un standard contabil emis de IASB sau o interpretare emisă de Comitetul pentru interpretarea IFRS, care urmează să fie aprobate, respectă criteriile de aprobare stabilite în regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(8)

EFRAG a fost înființat în 2001 de către organizații europene reprezentând emitenți de standarde și profesioniști din sectorul contabilității implicați în procesul de raportare financiară. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002, EFRAG furnizează Comisiei avize privind măsura în care un standard contabil emis de IASB sau o interpretare emisă de Comitetul pentru interpretarea IFRS, care urmează să fie aprobate, respectă criteriile de aprobare stabilite în regulamentul respectiv.

| (9) | EFRAG își asumă rolul de „voce unică a Europei în materie de contabilitate” pe scena mondială. În această calitate, EFRAG contribuie la procesul de stabilire a standardelor de către IASB. Pentru a putea îndeplini acest rol, EFRAG ar trebui să ia cunoștință de toate punctele de vedere posibile exprimate în Uniune în timpul procedurii în cadrul căreia organismele naționale care stabilesc standardele, guvernele și organismele de reglementare naționale, precum și alte părți interesate îndeplinesc un rol esențial, date fiind diferențele de opinie importante care există deja între statele membre și diverse părți interesate. Toate interacțiunile EFRAG cu IASB ar trebui să fie pe deplin transparente, iar EFRAG ar trebui să ia orice decizie după o consultare deplină cu organismele naționale care stabilesc standarde. |
| --- | --- |

(9)

EFRAG își asumă rolul de „voce unică a Europei în materie de contabilitate” pe scena mondială. În această calitate, EFRAG contribuie la procesul de stabilire a standardelor de către IASB. Pentru a putea îndeplini acest rol, EFRAG ar trebui să ia cunoștință de toate punctele de vedere posibile exprimate în Uniune în timpul procedurii în cadrul căreia organismele naționale care stabilesc standardele, guvernele și organismele de reglementare naționale, precum și alte părți interesate îndeplinesc un rol esențial, date fiind diferențele de opinie importante care există deja între statele membre și diverse părți interesate. Toate interacțiunile EFRAG cu IASB ar trebui să fie pe deplin transparente, iar EFRAG ar trebui să ia orice decizie după o consultare deplină cu organismele naționale care stabilesc standarde.

| (10) | Având în vedere rolul pe care îl joacă EFRAG în procesul de evaluare a măsurii în care IFRS respectă cerințele legislației și ale politicii Uniunii privind societățile comerciale, astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 1606/2002, este necesar ca Uniunea să asigure finanțarea stabilă a EFRAG prin contribuții la această finanțare. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere rolul pe care îl joacă EFRAG în procesul de evaluare a măsurii în care IFRS respectă cerințele legislației și ale politicii Uniunii privind societățile comerciale, astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 1606/2002, este necesar ca Uniunea să asigure finanțarea stabilă a EFRAG prin contribuții la această finanțare.

| (11) | La 12 noiembrie 2013, Comisia a publicat raportul consilierului special, Philippe Maystadt, al comisarului responsabil pentru piața internă și servicii („raportul consilierului special”), în care acesta a evidențiat potențialele reforme în materie de guvernanță în cadrul EFRAG, care urmăresc să consolideze contribuția Uniunii la dezvoltarea standardelor internaționale de contabilitate. Pentru a atinge obiectivele preconizate ale programului de cofinanțare instituit prin prezentul regulament („programul”), este necesar ca acordurile privind guvernanța să fie revizuite în conformitate cu recomandările din raportul consilierului special și ca aceste reforme să fie puse în aplicare fără întârziere. Comisia ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare a reformei guvernanței în cadrul EFRAG și să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la progresele înregistrate în acest sens. Astfel, până la 31 martie 2014, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la punerea în aplicare a reformei în materie de guvernanță. |
| --- | --- |

(11)

La 12 noiembrie 2013, Comisia a publicat raportul consilierului special, Philippe Maystadt, al comisarului responsabil pentru piața internă și servicii („raportul consilierului special”), în care acesta a evidențiat potențialele reforme în materie de guvernanță în cadrul EFRAG, care urmăresc să consolideze contribuția Uniunii la dezvoltarea standardelor internaționale de contabilitate. Pentru a atinge obiectivele preconizate ale programului de cofinanțare instituit prin prezentul regulament („programul”), este necesar ca acordurile privind guvernanța să fie revizuite în conformitate cu recomandările din raportul consilierului special și ca aceste reforme să fie puse în aplicare fără întârziere. Comisia ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare a reformei guvernanței în cadrul EFRAG și să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la progresele înregistrate în acest sens. Astfel, până la 31 martie 2014, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la punerea în aplicare a reformei în materie de guvernanță.

| (12) | Activitatea cu caracter tehnic a EFRAG ar trebui să se concentreze pe consultanța tehnică acordată Comisiei cu privire la aprobarea IFRS, precum și pe o participare adecvată în procesul de dezvoltare ale unor astfel de IFRS, și ar trebui să garanteze că interesele Uniunii sunt luate în considerare în mod adecvat în cadrul procesului internațional de stabilire a standardelor. Aceste interese ar trebui să includă noțiunea de „prudență”, menținerea cerinței privind „imaginea fidelă”, prevăzute în Directiva 2013/34/UE și ar trebui să țină seama de impactul standardelor asupra stabilității financiare și a economiei. Comisia ar trebui să evalueze activitatea tehnică a EFRAG în cadrul rapoartelor întocmite în conformitate cu criteriile stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(12)

Activitatea cu caracter tehnic a EFRAG ar trebui să se concentreze pe consultanța tehnică acordată Comisiei cu privire la aprobarea IFRS, precum și pe o participare adecvată în procesul de dezvoltare ale unor astfel de IFRS, și ar trebui să garanteze că interesele Uniunii sunt luate în considerare în mod adecvat în cadrul procesului internațional de stabilire a standardelor. Aceste interese ar trebui să includă noțiunea de „prudență”, menținerea cerinței privind „imaginea fidelă”, prevăzute în Directiva 2013/34/UE și ar trebui să țină seama de impactul standardelor asupra stabilității financiare și a economiei. Comisia ar trebui să evalueze activitatea tehnică a EFRAG în cadrul rapoartelor întocmite în conformitate cu criteriile stabilite în prezentul regulament.

| (13) | În domeniul auditului statutar, PIOB a fost creat în 2005 de către Grupul de monitorizare, o organizație internațională responsabilă de monitorizarea reformei în materie de guvernanță a Federației Internaționale a Contabililor (IFAC). Rolul PIOB este acela de a supraveghea procesul care conduce la adoptarea standardelor internaționale de audit (ISA) și alte activități de interes public ale IFAC. Este posibilă adoptarea de ISA pentru aplicarea în Uniune, cu condiția, în special, ca acestea să fie elaborate respectându-se în mod corespunzător procedurile, supravegherea publică și transparența, astfel cum se prevede la articolul 26 din Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Propuneri din domeniul auditului, din 30 noiembrie 2011, au în vedere, de asemenea, introducerea ISA în Uniune. |
| --- | --- |

(13)

În domeniul auditului statutar, PIOB a fost creat în 2005 de către Grupul de monitorizare, o organizație internațională responsabilă de monitorizarea reformei în materie de guvernanță a Federației Internaționale a Contabililor (IFAC). Rolul PIOB este acela de a supraveghea procesul care conduce la adoptarea standardelor internaționale de audit (ISA) și alte activități de interes public ale IFAC. Este posibilă adoptarea de ISA pentru aplicarea în Uniune, cu condiția, în special, ca acestea să fie elaborate respectându-se în mod corespunzător procedurile, supravegherea publică și transparența, astfel cum se prevede la articolul 26 din Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Propuneri din domeniul auditului, din 30 noiembrie 2011, au în vedere, de asemenea, introducerea ISA în Uniune.

| (14) | Introducerea ISA în Uniune și rolul-cheie pe care îl joacă PIOB în garantarea respectării cerințelor prevăzute în Directiva 2006/43/CE fac ca Uniunea să fie direct interesată să se asigure că procesul prin care sunt elaborate și aprobate aceste standarde conduce la stabilirea unor standarde care respectă cerințele cadrului juridic al pieței interne. Propunerea Comisiei de modificare a Directivei 2006/43/CE recunoaște, de asemenea, în mod explicit rolul PIOB. Prin urmare, este important să se asigure măsuri de finanțare corespunzătoare pentru PIOB. |
| --- | --- |

(14)

Introducerea ISA în Uniune și rolul-cheie pe care îl joacă PIOB în garantarea respectării cerințelor prevăzute în Directiva 2006/43/CE fac ca Uniunea să fie direct interesată să se asigure că procesul prin care sunt elaborate și aprobate aceste standarde conduce la stabilirea unor standarde care respectă cerințele cadrului juridic al pieței interne. Propunerea Comisiei de modificare a Directivei 2006/43/CE recunoaște, de asemenea, în mod explicit rolul PIOB. Prin urmare, este important să se asigure măsuri de finanțare corespunzătoare pentru PIOB.

| (15) | Organismele care activează în domeniul contabilității și în cel al auditului depind în mare măsură de finanțare și îndeplinesc în Uniune roluri importante și decisive pentru funcționarea pieței interne. Beneficiarii propuși ai programului instituit prin Decizia nr. 716/2009/CE au fost cofinanțați prin subvenții operaționale de la bugetul Uniunii, ceea ce le-a permis să își consolideze independența financiară față de finanțările din partea sectorului privat și față de sursele ad-hoc, ceea ce a contribuit la creșterea credibilității și capacității acestora. Totuși, nu ar trebui să se considere că finanțarea publică în sine confirmă independența față de sectorul privat. În special, ar trebui impusă o mai mare transparență în ceea ce privește membrii conducerii, printre altele în cazul IASB și EFRAG, pentru a se asigura faptul că toate părțile interesate sunt reprezentate în cadrul procesului de aprobare de stabilire a standardelor. EFRAG și IASB ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a evita conflictele de interese, inclusiv cerințe de publicare adaptate la funcția și responsabilitățile diferitelor categorii de personal angajat în astfel de organizații. |
| --- | --- |

(15)

Organismele care activează în domeniul contabilității și în cel al auditului depind în mare măsură de finanțare și îndeplinesc în Uniune roluri importante și decisive pentru funcționarea pieței interne. Beneficiarii propuși ai programului instituit prin Decizia nr. 716/2009/CE au fost cofinanțați prin subvenții operaționale de la bugetul Uniunii, ceea ce le-a permis să își consolideze independența financiară față de finanțările din partea sectorului privat și față de sursele ad-hoc, ceea ce a contribuit la creșterea credibilității și capacității acestora. Totuși, nu ar trebui să se considere că finanțarea publică în sine confirmă independența față de sectorul privat. În special, ar trebui impusă o mai mare transparență în ceea ce privește membrii conducerii, printre altele în cazul IASB și EFRAG, pentru a se asigura faptul că toate părțile interesate sunt reprezentate în cadrul procesului de aprobare de stabilire a standardelor. EFRAG și IASB ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a evita conflictele de interese, inclusiv cerințe de publicare adaptate la funcția și responsabilitățile diferitelor categorii de personal angajat în astfel de organizații.

| (16) | Experiența a arătat că o cofinanțare din partea Uniunii garantează că beneficiarii au parte de o finanțare clară, stabilă, diversificată, solidă și adecvată și le permite acestora să își îndeplinească misiunea de interes public într-un mod independent și eficient. Prin urmare, ar trebui să se asigure în continuare o finanțare suficientă prin intermediul unei contribuții a Uniunii la funcționarea procesului de stabilire a standardelor internaționale în materie de contabilitate și audit, în special prin finanțarea Fundației IFRS, a EFRAG și a PIOB. |
| --- | --- |

(16)

Experiența a arătat că o cofinanțare din partea Uniunii garantează că beneficiarii au parte de o finanțare clară, stabilă, diversificată, solidă și adecvată și le permite acestora să își îndeplinească misiunea de interes public într-un mod independent și eficient. Prin urmare, ar trebui să se asigure în continuare o finanțare suficientă prin intermediul unei contribuții a Uniunii la funcționarea procesului de stabilire a standardelor internaționale în materie de contabilitate și audit, în special prin finanțarea Fundației IFRS, a EFRAG și a PIOB.

| (17) | Pe lângă modificarea modelelor lor de finanțare, IFRS si EFRAG au făcut obiectul unor reforme în materie de guvernanță pentru a se asigura că, prin structura și procesele lor, ele își îndeplinesc misiunea de interes public într-un mod independent, eficient, transparent și legitim din punct de vedere democratic. În ceea ce privește Fundația IFRS, a fost creat în 2009 consiliul de monitorizare, pentru a asigura răspunderea și supravegherea publică, a fost sporită eficiența Consiliului consultativ pentru standarde, a fost ameliorată transparența și a fost formalizat rolul evaluărilor impactului ca parte a procedurilor IASB. Eforturile de îmbunătățire a modului în care sunt guvernate organismele respective vor continua. În 2013, Comisia a inițiat o evaluare a aplicării Regulamentului (CE) nr. 1606/2002. Evaluarea se referă în special la criteriile de adoptare ale IFRS în Uniune, conform dispozițiilor de la articolul 3 alineatul (2) din respectivul regulament și la modalitățile de guvernanță realizate de către Fundația IFRS și de către IASB. Până la 31 decembrie 2014, Comisia intenționează să finalizeze evaluarea și să prezinte rezultatele Parlamentului European și Consiliului. Dacă va fi cazul, Comisia va prezenta o propunere legislativă pentru îmbunătățirea funcționării regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(17)

Pe lângă modificarea modelelor lor de finanțare, IFRS si EFRAG au făcut obiectul unor reforme în materie de guvernanță pentru a se asigura că, prin structura și procesele lor, ele își îndeplinesc misiunea de interes public într-un mod independent, eficient, transparent și legitim din punct de vedere democratic. În ceea ce privește Fundația IFRS, a fost creat în 2009 consiliul de monitorizare, pentru a asigura răspunderea și supravegherea publică, a fost sporită eficiența Consiliului consultativ pentru standarde, a fost ameliorată transparența și a fost formalizat rolul evaluărilor impactului ca parte a procedurilor IASB. Eforturile de îmbunătățire a modului în care sunt guvernate organismele respective vor continua. În 2013, Comisia a inițiat o evaluare a aplicării Regulamentului (CE) nr. 1606/2002. Evaluarea se referă în special la criteriile de adoptare ale IFRS în Uniune, conform dispozițiilor de la articolul 3 alineatul (2) din respectivul regulament și la modalitățile de guvernanță realizate de către Fundația IFRS și de către IASB. Până la 31 decembrie 2014, Comisia intenționează să finalizeze evaluarea și să prezinte rezultatele Parlamentului European și Consiliului. Dacă va fi cazul, Comisia va prezenta o propunere legislativă pentru îmbunătățirea funcționării regulamentului respectiv.

| (18) | Prezentul regulament prevede pentru întreaga durată a programului un pachet financiar care să constituie cadrul de referință prioritar pentru Parlamentul European și Consiliu în timpul procedurii bugetare anuale, în sensul punctului 17 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestionare financiară (9). |
| --- | --- |

(18)

Prezentul regulament prevede pentru întreaga durată a programului un pachet financiar care să constituie cadrul de referință prioritar pentru Parlamentul European și Consiliu în timpul procedurii bugetare anuale, în sensul punctului 17 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestionare financiară (9).

| (19) | Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (10), precum și Regulamentul delegat (UE, Euratom) nr. 1268/2012 (11), care protejează interesele financiare ale Uniunii, trebuie aplicate în cursul punerii în aplicare a programului ținând seama de principiul simplității și de cel al consecvenței la alegerea instrumentelor bugetare, de restrângerea numărului de cazuri în care Comisiei îi revine responsabilitatea directă privind punerea în aplicare și gestionarea acestora, precum și de proporționalitatea necesară între nivelul resurselor și sarcinile administrative legate de utilizarea acestora. |
| --- | --- |

(19)

Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (10), precum și Regulamentul delegat (UE, Euratom) nr. 1268/2012 (11), care protejează interesele financiare ale Uniunii, trebuie aplicate în cursul punerii în aplicare a programului ținând seama de principiul simplității și de cel al consecvenței la alegerea instrumentelor bugetare, de restrângerea numărului de cazuri în care Comisiei îi revine responsabilitatea directă privind punerea în aplicare și gestionarea acestora, precum și de proporționalitatea necesară între nivelul resurselor și sarcinile administrative legate de utilizarea acestora.

| (20) | Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să fie conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește stabilirea programelor de activitate anuale. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să fie conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește stabilirea programelor de activitate anuale.

| (21) | Se preconizează ca programul să contribuie la îndeplinirea obiectivelor de asigurare a comparabilității și a transparenței situațiilor financiare ale societăților din întreaga Uniune și de sensibilizare cu privire la nevoile Uniunii în contextul armonizării la nivel mondial a standardelor de raportare financiară. Exprimarea unui punct de vedere european comun ar contribui la promovarea acceptării pe plan internațional a IFRS, a convergenței și a unui nivel ridicat de calitate a standardelor internaționale de audit în toate statele membre. Programul ar trebui să contribuie, de asemenea, la Strategia Europa 2020, prin consolidarea pieței unice a serviciilor financiare și a capitalului, precum și la dimensiunea externă a strategiei. |
| --- | --- |

(21)

Se preconizează ca programul să contribuie la îndeplinirea obiectivelor de asigurare a comparabilității și a transparenței situațiilor financiare ale societăților din întreaga Uniune și de sensibilizare cu privire la nevoile Uniunii în contextul armonizării la nivel mondial a standardelor de raportare financiară. Exprimarea unui punct de vedere european comun ar contribui la promovarea acceptării pe plan internațional a IFRS, a convergenței și a unui nivel ridicat de calitate a standardelor internaționale de audit în toate statele membre. Programul ar trebui să contribuie, de asemenea, la Strategia Europa 2020, prin consolidarea pieței unice a serviciilor financiare și a capitalului, precum și la dimensiunea externă a strategiei.

| (22) | Prezentul regulament ar trebui să prevadă posibilitatea de cofinanțare a activităților anumitor organisme care urmăresc obiective care fac parte din politica Uniunii în domeniul elaborării și aprobării standardelor sau al supravegherii proceselor de stabilire a standardelor referitoare la raportarea financiară și audit și care susțin această politică. |
| --- | --- |

(22)

Prezentul regulament ar trebui să prevadă posibilitatea de cofinanțare a activităților anumitor organisme care urmăresc obiective care fac parte din politica Uniunii în domeniul elaborării și aprobării standardelor sau al supravegherii proceselor de stabilire a standardelor referitoare la raportarea financiară și audit și care susțin această politică.

| (23) | Finanțarea din partea Uniunii este propusă pentru un număr bine definit și limitat de organisme dintre cele mai importante din domeniul raportării financiare și al auditului. În cadrul instituțional actual, mecanismele de finanțare ar trebui să asigure o finanțare stabilă, diversificată, solidă și adecvată, pentru a permite organismelor în cauză să își îndeplinească misiunea legată de Uniune sau de interesul public în mod independent și eficient. Aceste organisme ar trebui să publice cifre defalcate cu privire la sursele de finanțare alternative. |
| --- | --- |

(23)

Finanțarea din partea Uniunii este propusă pentru un număr bine definit și limitat de organisme dintre cele mai importante din domeniul raportării financiare și al auditului. În cadrul instituțional actual, mecanismele de finanțare ar trebui să asigure o finanțare stabilă, diversificată, solidă și adecvată, pentru a permite organismelor în cauză să își îndeplinească misiunea legată de Uniune sau de interesul public în mod independent și eficient. Aceste organisme ar trebui să publice cifre defalcate cu privire la sursele de finanțare alternative.

| (24) | Ținând seama de progresele înregistrate în urma recomandărilor menționate în raportul consilierului special, Comisia ar trebui ca, în martie 2014 și anual începând cu 2015, cel târziu în luna iunie, să prezinte rapoarte cu privire la progresele înregistrate de EFRAG în punerea în aplicare a reformelor sale în materie de guvernanță. IASB a început revizuirea cadrului conceptual. La apariția cadrului conceptual revizuit, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului orice modificări ale cadrului conceptual și motivele acestora, cu accent deosebit pe conceptele de prudență și fiabilitate, asigurându-se respectarea cerinței privind o imagine fidelă, prevăzută în Directiva 2013/34/UE. Beneficiarii ar trebui să garanteze utilizarea eficientă și economică a banilor publici, inclusiv a cheltuielilor de deplasare și a cheltuielilor conexe. |
| --- | --- |

(24)

Ținând seama de progresele înregistrate în urma recomandărilor menționate în raportul consilierului special, Comisia ar trebui ca, în martie 2014 și anual începând cu 2015, cel târziu în luna iunie, să prezinte rapoarte cu privire la progresele înregistrate de EFRAG în punerea în aplicare a reformelor sale în materie de guvernanță. IASB a început revizuirea cadrului conceptual. La apariția cadrului conceptual revizuit, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului orice modificări ale cadrului conceptual și motivele acestora, cu accent deosebit pe conceptele de prudență și fiabilitate, asigurându-se respectarea cerinței privind o imagine fidelă, prevăzută în Directiva 2013/34/UE. Beneficiarii ar trebui să garanteze utilizarea eficientă și economică a banilor publici, inclusiv a cheltuielilor de deplasare și a cheltuielilor conexe.

| (25) | Programul ar trebui să înlocuiască programul anterior de cofinanțare a beneficiarilor. Prin urmare, în interesul securității juridice, Decizia nr. 716/2009/CE ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(25)

Programul ar trebui să înlocuiască programul anterior de cofinanțare a beneficiarilor. Prin urmare, în interesul securității juridice, Decizia nr. 716/2009/CE ar trebui abrogată.

| (26) | Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume instituirea unui program al Uniunii pentru perioada 2014-2020 în vederea sprijinirii activităților organismelor care contribuie la îndeplinirea obiectivelor de politică ale Uniunii în materie de raportare financiară și audit, nu pot fi realizate într-un mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate. |
| --- | --- |

(26)

Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume instituirea unui program al Uniunii pentru perioada 2014-2020 în vederea sprijinirii activităților organismelor care contribuie la îndeplinirea obiectivelor de politică ale Uniunii în materie de raportare financiară și audit, nu pot fi realizate într-un mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate.

| (27) | Orice demers de finanțare a unor beneficiari noi, chiar și în cazul în care aceștia sunt succesori direcți ai unuia dintre beneficiarii enumerați în prezentul regulament, ar trebui să facă obiectul aprobării Parlamentului European și a Consiliului, în conformitate cu articolul 294 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(27)

Orice demers de finanțare a unor beneficiari noi, chiar și în cazul în care aceștia sunt succesori direcți ai unuia dintre beneficiarii enumerați în prezentul regulament, ar trebui să facă obiectul aprobării Parlamentului European și a Consiliului, în conformitate cu articolul 294 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (28) | Se impune alinierea duratei de aplicare a prezentului regulament cu cea a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (12). Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020, |
| --- | --- |

(28)

Se impune alinierea duratei de aplicare a prezentului regulament cu cea a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (12). Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Se instituie un program al Uniunii (denumit în continuare „programul”) pentru perioada 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2020, în vederea sprijinirii activităților organismelor care contribuie la îndeplinirea obiectivelor de politică ale Uniunii în materie de raportare financiară și audit.

(2)   Programul are drept obiect activitățile de elaborare sau furnizare de contribuții pentru elaborarea, aplicarea, evaluarea sau monitorizarea de standarde sau de supraveghere a proceselor de stabilire a standardelor în sprijinul punerii în aplicare a politicilor Uniunii din domeniul raportării financiare și al auditului desfășurate de Fundația IFRS, EFRAG sau PIOB.

Articolul 2

Obiectiv

Obiectivul programului îl constituie ameliorarea condițiilor de funcționare eficientă a pieței interne prin sprijinirea elaborării într-o manieră transparentă și independentă de standarde internaționale de raportare financiară și audit.

Articolul 3

Beneficiarii

(1)   Beneficiarii programului sunt:

| (a) | în domeniul raportării financiare:






  (i) | EFRAG pentru perioada 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2016; |
| --- | --- | --- |

(a)

în domeniul raportării financiare:

(i)

EFRAG pentru perioada 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2016;

| (ii) | Fundația IFRS; |
| --- | --- |

(ii)

Fundația IFRS;

| (b) | în domeniul auditului: PIOB. |
| --- | --- |

(b)

în domeniul auditului: PIOB.

(2)   Organismelor care desfășoară activități în domeniul raportării financiare și al auditului care primesc finanțare din partea Uniunii prin intermediul acestui program le revine o obligație de diligență pentru a-și asigura independența și faptul că banii publici sunt utilizați în mod economic și eficient, indiferent de diversele fluxuri de finanțare de care ar putea beneficia.

Articolul 4

Acordarea subvențiilor

Finanțarea în cadrul programului se acordă sub formă de subvenții operaționale acordate anual.

Articolul 5

Transparență

Orice beneficiar al fondurilor acordate în cadrul programului indică, într-un loc vizibil, cum ar fi un site web, o publicație sau un raport anual, că a primit finanțare din bugetul Uniunii și prezintă cifre defalcate cu privire la alte finanțări primite din surse alternative.

Articolul 6

Dispoziții financiare

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2014-2020 este de 43 176 000 EUR în prețuri curente.

(2)   Creditele alocate anual sunt autorizate de Parlamentul European și de Consiliu în limitele cadrului financiar multianual.

(3)   Defalcarea orientativă a pachetului financiar prevăzut la alineatul (1) pentru cei trei beneficiari este după cum urmează:

| (a) | pentru EFRAG: 9 303 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

pentru EFRAG: 9 303 000 EUR;

| (b) | pentru Fundația IFRS: 31 632 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

pentru Fundația IFRS: 31 632 000 EUR;

| (c) | pentru PIOB: 2 241 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

pentru PIOB: 2 241 000 EUR.

Articolul 7

Punerea în aplicare a programului

Comisia pune în aplicare programul în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 prin stabilirea de programe anuale de activitate. Fiecare program anual de activitate pune în aplicare obiectivele programului stabilite la articolul 2 din prezentul regulament, precizând următoarele:

| (a) | rezultatele preconizate; |
| --- | --- |

(a)

rezultatele preconizate;

| (b) | o defalcare a bugetului pe beneficiari, conform sumelor orientative menționate la articolul 6 alineatul (3). |
| --- | --- |

(b)

o defalcare a bugetului pe beneficiari, conform sumelor orientative menționate la articolul 6 alineatul (3).

Pentru a asigura transparența, programul anual de activitate menționează, prin trimitere la obiectivul prevăzut la articolul 2, la metoda de punere în aplicare stabilită la articolul 4 și la constatările rapoartelor.

Comisia adoptă programele anuale de activitate prin intermediul unor acte de punere în aplicare.

Articolul 8

Protecția intereselor financiare ale Uniunii

(1)   La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.

(2)   Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a desfășura audituri pe baza documentelor și controale la fața locului, în cazul tuturor beneficiarilor de subvenții, contractanților și subcontractanților care au primit fonduri ale Uniunii în cadrul programului.

Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și inspecții la fața locului la operatorii economici implicați direct sau indirect într-o astfel de finanțare, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (13), cu scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant, cu o decizie de acordare a unui grant sau cu un contract de finanțare din partea Uniunii.

Fără a se aduce atingere primelor două paragrafe, acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului.

Articolul 9

Evaluare

(1)   Până la 31 martie 2014, Comisia prezintă un prim raport Parlamentului European și Consiliului referitor la reformele în materie de guvernanță necesare în domeniul contabilității și al informării financiare în ceea ce privește EFRAG, ținând seama, printre altele, de progresele înregistrate în urma recomandărilor menționate în raportul consilierului special, precum și de acțiunile deja realizate de EFRAG pentru punerea în aplicare a acestor reforme.

(2)   Până la 31 decembrie 2014, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind constatările din evaluarea Regulamentului (CE) nr. 1606/2002 realizată de Comisie, raport care să cuprindă, dacă este cazul, propuneri de modificare a regulamentului menționat în vederea îmbunătățirii funcționării acestuia, precum și modalitățile de guvernanță pentru toate instituțiile relevante.

(3)   Începând cu anul 2015, Comisia întocmește un raport anual cu privire la activitatea Fundației IFRS în ceea ce privește dezvoltarea IFRS, a PIOB și a EFRAG.

(4)   În ceea ce privește Fundația IFRS, raportul menționat la alineatul (3) prezintă activitatea acesteia și, în special, principiile generale în raport cu care au fost dezvoltate noi standarde. Raportul reflectă de asemenea, dacă IFRS are în vedere diferitele modele comerciale, dacă reflectă consecințele reale ale tranzacțiilor economice, dacă nu sunt exagerat de complexe și dacă evită tendințele artificiale pe termen scurt și cu caracter volatil.

După apariția cadrului conceptual revizuit, raportul abordează orice modificări efectuate asupra cadrului conceptual, cu accent deosebit pe conceptele de prudență și fiabilitate.

(5)   În ceea ce privește PIOB sau organizația care îi succede acesteia, raportul menționat la alineatul (3) prezintă evoluțiile legate de diversificarea finanțării. În cazul în care finanțarea din partea IFAC dintr-un anumit an se ridică la peste două treimi din totalul finanțării anuale a PIOB, Comisia propune limitarea contribuției anuale pentru anul respectiv la maximum 300 000 EUR.

(6)   În ceea ce privește EFRAG, raportul menționat la alineatul (3) prezintă următoarele:

| (a) | dacă EFRAG, în cadrul activității sale tehnice referitoare la standardele internaționale de contabilitate, ține seama în mod corespunzător de cerința prevăzută la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002, în special atunci când evaluează dacă IFRS noi sau modificate respectă principiul „imaginii fiabile” și dacă sunt favorabile interesului public european; |
| --- | --- |

(a)

dacă EFRAG, în cadrul activității sale tehnice referitoare la standardele internaționale de contabilitate, ține seama în mod corespunzător de cerința prevăzută la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002, în special atunci când evaluează dacă IFRS noi sau modificate respectă principiul „imaginii fiabile” și dacă sunt favorabile interesului public european;

| (b) | dacă EFRAG, în cadrul activității sale tehnice referitoare la IFRS, prezintă dovezi adecvate care arată dacă standardele internaționale de contabilitate aflate în stadiul de proiect, noi sau modificate dezvoltate de IASB au la bază elemente concrete și dacă răspund nevoilor Uniunii, ținând seama de diversitatea modelelor și a abordărilor contabile și economice din Uniune; și |
| --- | --- |

(b)

dacă EFRAG, în cadrul activității sale tehnice referitoare la IFRS, prezintă dovezi adecvate care arată dacă standardele internaționale de contabilitate aflate în stadiul de proiect, noi sau modificate dezvoltate de IASB au la bază elemente concrete și dacă răspund nevoilor Uniunii, ținând seama de diversitatea modelelor și a abordărilor contabile și economice din Uniune; și

| (c) | progresele înregistrate de EFRAG în punerea în aplicare a reformelor sale în materie de guvernanță, ținând seama de progresele înregistrate în urma recomandărilor menționate în raportul consilierului special. |
| --- | --- |

(c)

progresele înregistrate de EFRAG în punerea în aplicare a reformelor sale în materie de guvernanță, ținând seama de progresele înregistrate în urma recomandărilor menționate în raportul consilierului special.

Dacă este cazul, Comisia prezintă o propunere legislativă pentru a continua finanțarea EFRAG ulterior datei de 31 decembrie 2016.

(7)   Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia transmite raportul menționat la alineatul (3) Parlamentului European și Consiliului.

(8)   În termen de douăsprezece luni de la încheierea programului, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind îndeplinirea obiectivelor programului. Raportul în cauză evaluează cel puțin pertinența și coerența de ansamblu a programului, eficacitatea executării sale și eficacitatea generală și individuală a programelor de lucru ale beneficiarilor din punctul de vedere al realizării obiectivelor prevăzute la articolul 2.

(9)   Comisia transmite rapoartele menționate în prezentul articol, spre informare, Comitetului Economic și Social European.

Articolul 10

Abrogare

Decizia nr. 716/2009/CE se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2014.

Articolul 11

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 aprilie 2014.

Pentru Parlamentul European

Președintele

M. SCHULZ

Pentru Consiliu

Președintele

D. KOURKOULAS

---

(1)  JO C 161, 6.6.2013, p. 64.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 13 martie 2014 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 24 martie 2014.

2

(3)  Decizia nr. 716/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului (JO L 253, 25.9.2009, p. 8).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (JO L 243, 11.9.2002, p. 1).

6

(7)  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

7

(8)  Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2006 privind auditul legal al conturilor anuale și al conturilor consolidate, de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului și de abrogare a Directivei 84/253/CEE a Consiliului (JO L 157, 9.6.2006, p. 87).

8

(9)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

9

(10)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

10

(11)  Regulamentul delegat (UE, Euratom) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 362, 31.12.2012, p. 1).

11

(12)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

12

(13)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

13

---

| 8.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 105/9

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 259/2014 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 3 aprilie 2014

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) litera (a),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Conținutul listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (2) ar trebui să fie și să rămână conform criteriilor menționate în regulamentul respectiv. Țările terțe a căror situație s-a modificat în ceea ce privește aceste criterii ar trebui să fie transferate dintr-o anexă în cealaltă. |
| --- | --- |

(1)

Conținutul listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (2) ar trebui să fie și să rămână conform criteriilor menționate în regulamentul respectiv. Țările terțe a căror situație s-a modificat în ceea ce privește aceste criterii ar trebui să fie transferate dintr-o anexă în cealaltă.

| (2) | În conformitate cu Declarația comună aprobată cu ocazia Summitului Parteneriatului Estic de la Praga din 7 mai 2009 și cu finalizarea de către Republica Moldova a Planului de acțiuni privind liberalizarea regimului de vize, Comisia consideră că Republica Moldova a îndeplinit obiectivele de referință prevăzute în Planul de acțiuni privind liberalizarea regimului de vize. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Declarația comună aprobată cu ocazia Summitului Parteneriatului Estic de la Praga din 7 mai 2009 și cu finalizarea de către Republica Moldova a Planului de acțiuni privind liberalizarea regimului de vize, Comisia consideră că Republica Moldova a îndeplinit obiectivele de referință prevăzute în Planul de acțiuni privind liberalizarea regimului de vize.

| (3) | Dat fiind că întrunește toate obiectivele de referință, Republica Moldova ar trebui să fie transferată în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001. Această exonerare de obligația de a deține viză ar trebui să se aplice titularilor de pașapoarte biometrice eliberate de Republica Moldova în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI). |
| --- | --- |

(3)

Dat fiind că întrunește toate obiectivele de referință, Republica Moldova ar trebui să fie transferată în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001. Această exonerare de obligația de a deține viză ar trebui să se aplice titularilor de pașapoarte biometrice eliberate de Republica Moldova în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).

| (4) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (3), care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(4)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (3), care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (4).

| (5) | În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în sensul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (5), care intră sub incidența articolului 1 punctele B și C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (6). |
| --- | --- |

(5)

În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în sensul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (5), care intră sub incidența articolului 1 punctele B și C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (6).

| (6) | În ceea ce privește Principatul Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, astfel cum se prevede în Protocolul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (7), care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (8). |
| --- | --- |

(6)

În ceea ce privește Principatul Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, astfel cum se prevede în Protocolul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (7), care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (8).

| (7) | Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (9); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu îi revin obligații în temeiul acestuia și acesta nu i se aplică. |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (9); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu îi revin obligații în temeiul acestuia și acesta nu i se aplică.

| (8) | Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (10); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu îi revin obligații în temeiul acestuia și acesta nu i se aplică. |
| --- | --- |

(8)

Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (10); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu îi revin obligații în temeiul acestuia și acesta nu i se aplică.

| (9) | În ceea ce privește Cipru, prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta, în înțelesul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește Cipru, prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta, în înțelesul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003.

| (10) | În ceea ce privește Bulgaria și România, prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta, în sensul articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește Bulgaria și România, prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta, în sensul articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005.

| (11) | În ceea ce privește Croația, prezentul regulament constituie un act care e întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta, în sensul articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2011. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește Croația, prezentul regulament constituie un act care e întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta, în sensul articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2011.

| (12) | Regulamentul (CE) nr. 539/2001 ar trebui, prin urmare, să se modifice în consecință, |
| --- | --- |

(12)

Regulamentul (CE) nr. 539/2001 ar trebui, prin urmare, să se modifice în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 539/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea 1 din anexa I, trimiterea la Moldova se elimină. |
| --- | --- |

1.

În partea 1 din anexa I, trimiterea la Moldova se elimină.

| 2. | În partea 1 din anexa II se introduc următoarele mențiuni:
  „Republica Moldova (11)


  (11)  Această exonerare de viză se aplică numai titularilor de pașapoarte biometrice eliberate în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).”" |
| --- | --- |

2.

În partea 1 din anexa II se introduc următoarele mențiuni:

„Republica Moldova (11)

(11)  Această exonerare de viză se aplică numai titularilor de pașapoarte biometrice eliberate în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).”"

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Bruxelles, 3 aprilie 2014.

Pentru Parlamentul European

Președintele

M. SCHULZ

Pentru Consiliu

Președintele

D. KOURKOULAS

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 27 februarie 2014 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 14 martie 2014.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (JO L 81, 21.3.2001, p. 1).

2

(3)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

3

(4)  Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (JO L 176, 10.7.1999, p. 31).

4

(5)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

5

(6)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

6

(7)  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

7

(8)  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).

8

(9)  Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 131, 1.6.2000, p. 43).

9

(10)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

10

---

Rectificări

| 8.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 105/12

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 251/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 februarie 2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 84 din 20 martie 2014
  )

La pagina 26, la articolul 36, la alineatele (2) și (3):

în loc de:

„27 martie 2014”,

se va citi:

„28 martie 2015”.

---