# Europeiska unionens L 50/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 50 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången26 februari 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 50

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången26 februari 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/261 av den 24 februari 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/262 av den 25 februari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av aspartam med ursprung i Folkrepubliken Kina | 4 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2016/263 av den 25 februari 2016 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller titeln på livsmedelskategori 12.3 Ättika/vinäger (
  1
  ) | 25 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/264 av den 25 februari 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 27 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/265 av den 25 februari 2016 om godkännande av generatorn MELCO Motor Generator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (
  1
  ) | 30 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/261 av den 24 februari 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/262 av den 25 februari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av aspartam med ursprung i Folkrepubliken Kina

4

*

Kommissionens förordning (EU) 2016/263 av den 25 februari 2016 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller titeln på livsmedelskategori 12.3 Ättika/vinäger (
  1
  )

1

25

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/264 av den 25 februari 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

27

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/265 av den 25 februari 2016 om godkännande av generatorn MELCO Motor Generator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (
  1
  )

MELCO Motor Generator

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 26.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/261

av den 24 februari 2016

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varubeskrivning | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Plockade och urtagna (s.k. 70 %-kycklingar), frysta | 136,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 158,9
  147,1 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns, benfria, frysta | 294,0
  200,4
  296,4
  240,5 | 2
  30
  1
  18 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta | 338,0
  239,0 | 0
  17 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Torkade ägg utan skal | 402,1 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 260,0 | 8 | BR |

KN-nummer

Varubeskrivning

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 10

Plockade och urtagna (s.k. 70 %-kycklingar), frysta

136,2

0

AR

0207 12 90

Plockade och urtagna (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

158,9

147,1

0

0

AR

BR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns, benfria, frysta

294,0

200,4

296,4

240,5

2

30

1

18

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta

338,0

239,0

0

17

BR

CL

0408 91 80

Torkade ägg utan skal

402,1

0

AR

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

260,0

8

BR

---

(1)  Enligt den nomenklatur för länder som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ’ZZ’ står för ’Övrigt ursprung’.”

1

---

| 26.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/262

av den 25 februari 2016

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av aspartam med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7.4,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 30 maj 2015 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av aspartam med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina). Kommissionen inledde undersökningen på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 maj 2015 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av aspartam med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina). Kommissionen inledde undersökningen på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2).

kommissionen

det berörda landet

Kina

tillkännagivandet om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 16 april 2015 av Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (nedan kallad klaganden). Klaganden är den enda tillverkaren av aspartam i unionen. Klaganden står således för hela den sammanlagda unionstillverkningen av aspartam. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada, som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 16 april 2015 av Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (nedan kallad klaganden). Klaganden är den enda tillverkaren av aspartam i unionen. Klaganden står således för hela den sammanlagda unionstillverkningen av aspartam. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada, som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes.

klaganden

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (3) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, de kända exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna samt kända importörer, användare, handlare och distributörer om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(3)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, de kända exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna samt kända importörer, användare, handlare och distributörer om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (4) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(4)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (5) | Ingen av de berörda parterna begärde att bli hörd av kommissionens avdelningar och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden i samband med inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(5)

Ingen av de berörda parterna begärde att bli hörd av kommissionens avdelningar och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden i samband med inledandet av undersökningen.

1.3   Tillverkare i det jämförbara landet

Tillverkare i det jämförbara landet

| (6) | I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Japan eller Sydkorea som tredjeland med marknadsekonomi, i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Därför informerade kommissionen även tillverkare i Japan och Sydkorea om inledandet och uppmanade dem att delta. De berörda parterna hade möjlighet att lämna synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Japan eller Sydkorea som tredjeland med marknadsekonomi, i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Därför informerade kommissionen även tillverkare i Japan och Sydkorea om inledandet och uppmanade dem att delta. De berörda parterna hade möjlighet att lämna synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.4   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (7) | I sitt tillkännagivande om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland de exporterande tillverkarna och importörerna av den berörda produkten till unionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I sitt tillkännagivande om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland de exporterande tillverkarna och importörerna av den berörda produkten till unionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.4.1   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (8) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Ingen av de kända importörer som kommissionen kontaktade svarade på frågeformuläret i tillkännagivandet om inledande. Det gick därför inte att göra ett urval för denna undersökning. |
| --- | --- |

(9)

Ingen av de kända importörer som kommissionen kontaktade svarade på frågeformuläret i tillkännagivandet om inledande. Det gick därför inte att göra ett urval för denna undersökning.

| (10) | Två distributörer, närmare bestämt handlare som köper aspartam som uteslutande framställts av unionstillverkaren och säljer det vidare gav sig till känna och besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(10)

Två distributörer, närmare bestämt handlare som köper aspartam som uteslutande framställts av unionstillverkaren och säljer det vidare gav sig till känna och besvarade frågeformuläret.

1.4.2   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (11) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(11)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (12) | Sex exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De tre utvalda kinesiska exporterande tillverkarna eller grupperna som gick med på att samarbeta står för omkring 90 % av den totala importen av aspartam med ursprung i Kina. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(12)

Sex exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De tre utvalda kinesiska exporterande tillverkarna eller grupperna som gick med på att samarbeta står för omkring 90 % av den totala importen av aspartam med ursprung i Kina. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades.

1.4.3   Enskild undersökning

Enskild undersökning

| (13) | Tre exporterande tillverkare i det berörda landet som inte ingick i urvalet begärde enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen och försågs med ansökningsformuläret. Ingen av dessa tre exporterande tillverkare lämnade dock in det ifyllda ansökningsformuläret inom angivna tidsfrister. Kommissionen anser därför inte att ansökningarna om enskild undersökning från de tre exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet är giltiga. |
| --- | --- |

(13)

Tre exporterande tillverkare i det berörda landet som inte ingick i urvalet begärde enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen och försågs med ansökningsformuläret. Ingen av dessa tre exporterande tillverkare lämnade dock in det ifyllda ansökningsformuläret inom angivna tidsfrister. Kommissionen anser därför inte att ansökningarna om enskild undersökning från de tre exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet är giltiga.

1.5   Formulär för ansökan om marknadsekonomisk status

Formulär för ansökan om marknadsekonomisk status

| (14) | För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen formulär för ansökan om marknadsekonomisk status till de sex samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet som önskade ansöka om en individuell dumpningsmarginal. Två av de sex samarbetsvilliga exporterande tillverkarna lämnade in ett ifyllt ansökningsformulär, men en av dem drog senare tillbaka sin ansökan. |
| --- | --- |

(14)

För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen formulär för ansökan om marknadsekonomisk status till de sex samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet som önskade ansöka om en individuell dumpningsmarginal. Två av de sex samarbetsvilliga exporterande tillverkarna lämnade in ett ifyllt ansökningsformulär, men en av dem drog senare tillbaka sin ansökan.

1.6   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (15) | Kommissionen sände frågeformulär till unionstillverkaren, de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet, en tillverkare i Japan, som valts som jämförbart land, vilket förklaras i skäl 45, de kända användarna och de två distributörer som gav sig till känna efter det att tillkännagivandet om inledande offentliggjorts. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen sände frågeformulär till unionstillverkaren, de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet, en tillverkare i Japan, som valts som jämförbart land, vilket förklaras i skäl 45, de kända användarna och de två distributörer som gav sig till känna efter det att tillkännagivandet om inledande offentliggjorts.

| (16) | Svar på frågeformuläret inkom från unionstillverkaren, de tre exporterande tillverkarna som ingick i urvalet i det berörda landet, en tillverkare i Japan (nedan kallat det jämförbara landet), två distributörer och fem användare. |
| --- | --- |

(16)

Svar på frågeformuläret inkom från unionstillverkaren, de tre exporterande tillverkarna som ingick i urvalet i det berörda landet, en tillverkare i Japan (nedan kallat det jämförbara landet), två distributörer och fem användare.

det jämförbara landet

1.7   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (17) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:






  a) | Unionstillverkare






  — | Hyet Sweet S.A.S (tidigare Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Frankrike |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

a)

Unionstillverkare

—

Hyet Sweet S.A.S (tidigare Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Frankrike

| b) | Användare






  — | Princes Limited, Liverpool, Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

b)

Användare

—

Princes Limited, Liverpool, Förenade kungariket

| — | Wrigley Company Limited, Plymouth, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Wrigley Company Limited, Plymouth, Förenade kungariket

| c) | Exporterande tillverkare i det berörda landet






  — | The Sinosweet group (nedan kallad Sinosweet-gruppen), som omfattar






  — | Sinosweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, Kina och |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i det berörda landet

—

The Sinosweet group (nedan kallad Sinosweet-gruppen), som omfattar

Sinosweet-gruppen

—

Sinosweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, Kina och

| — | Hansweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, Kina |
| --- | --- |

—

Hansweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, Kina

| — | The Niutang group (nedan kallad Niutang-gruppen), som omfattar






  — | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd, Nantong city, Jiangsu Province, Kina, och |
| --- | --- | --- |

—

The Niutang group (nedan kallad Niutang-gruppen), som omfattar

Niutang-gruppen

—

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd, Nantong city, Jiangsu Province, Kina, och

| — | Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd, Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina |
| --- | --- |

—

Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd, Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina (nedan kallat Changmao). |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina (nedan kallat Changmao).

Changmao

| d) | Importörer som är närstående de exporterande tillverkarna






  — | Niutang UK Co., Ltd, Telford, Shropshire, Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

d)

Importörer som är närstående de exporterande tillverkarna

—

Niutang UK Co., Ltd, Telford, Shropshire, Förenade kungariket

| e) | Tillverkare i det jämförbara landet






  — | Ajinomoto Co., Tokyo, Japan |
| --- | --- | --- |

e)

Tillverkare i det jämförbara landet

—

Ajinomoto Co., Tokyo, Japan

1.8   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (18) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2014 till och med den 31 mars 2015 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från januari 2011 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(18)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2014 till och med den 31 mars 2015 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från januari 2011 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (19) | Den berörda produkten, enligt definitionen i tillkännagivandet om inledande, är aspartam (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-metylester, 3-amino-N-(α-karbometoxifenetyl)-succinamidsyra-N-metylester), CAS-nr 22839-47-0 med ursprung i Kina samt aspartam med ursprung i Kina, som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar som även innehåller andra sötningsmedel och/eller vatten, och som för närvarandende klassificeras enligt KN-nummer ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 och ex 3824 90 93. |
| --- | --- |

(19)

Den berörda produkten, enligt definitionen i tillkännagivandet om inledande, är aspartam (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-metylester, 3-amino-N-(α-karbometoxifenetyl)-succinamidsyra-N-metylester), CAS-nr 22839-47-0 med ursprung i Kina samt aspartam med ursprung i Kina, som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar som även innehåller andra sötningsmedel och/eller vatten, och som för närvarandende klassificeras enligt KN-nummer ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 och ex 3824 90 93.

| (20) | Aspartam är ett sötningsmedel som tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar med en smakprofil som liknar socker, men det är sötare och innehåller betydligt färre kalorier. Det används därför huvudsakligen som ersättning för socker i läskedrycker och i livsmedels- och mejeriprodukter. |
| --- | --- |

(20)

Aspartam är ett sötningsmedel som tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar med en smakprofil som liknar socker, men det är sötare och innehåller betydligt färre kalorier. Det används därför huvudsakligen som ersättning för socker i läskedrycker och i livsmedels- och mejeriprodukter.

| (21) | Undersökningen visade att vissa beredningar och/eller blandningar som innehåller aspartam med ursprung i Kina i själva verket inte importerades till unionsmarknaden under undersökningsperioden. Kommissionen drog slutsatsen att eftersom det inte fanns någon import, borde beredningar och blandningar inte ingå i definitionen av den berörda produkten. Detta klargörande av produktdefinitionen inverkar inte på undersökningsresultaten rörande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse. |
| --- | --- |

(21)

Undersökningen visade att vissa beredningar och/eller blandningar som innehåller aspartam med ursprung i Kina i själva verket inte importerades till unionsmarknaden under undersökningsperioden. Kommissionen drog slutsatsen att eftersom det inte fanns någon import, borde beredningar och blandningar inte ingå i definitionen av den berörda produkten. Detta klargörande av produktdefinitionen inverkar inte på undersökningsresultaten rörande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse.

| (22) | Definitionen av den berörda produkten bör därför preciseras så att den endast gäller aspartam (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-metylester, 3-amino-N-(α-karbometoxifenetyl)-succinamidsyra-N-metylester), CAS-nr 22839-47-0, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2924 29 98 (nedan kallad den berörda produkten eller aspartam). |
| --- | --- |

(22)

Definitionen av den berörda produkten bör därför preciseras så att den endast gäller aspartam (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-metylester, 3-amino-N-(α-karbometoxifenetyl)-succinamidsyra-N-metylester), CAS-nr 22839-47-0, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2924 29 98 (nedan kallad den berörda produkten eller aspartam).

den berörda produkten

aspartam

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (23) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(23)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Japan, som användes som jämförbart land. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Japan, som användes som jämförbart land.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter ska betraktas som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Normalvärde

Normalvärde

3.1.1   Marknadsekonomisk status

Marknadsekonomisk status

| (24) | För att avgöra huruvida villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen är uppfyllda inhämtade kommissionen nödvändiga upplysningar genom att be de exporterande tillverkarna fylla i ansökningsformuläret för marknadsekonomisk status. En exporterande tillverkare som ingick i urvalet ansökte om marknadsekonomisk status och lämnade in ansökningsformuläret inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(24)

För att avgöra huruvida villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen är uppfyllda inhämtade kommissionen nödvändiga upplysningar genom att be de exporterande tillverkarna fylla i ansökningsformuläret för marknadsekonomisk status. En exporterande tillverkare som ingick i urvalet ansökte om marknadsekonomisk status och lämnade in ansökningsformuläret inom tidsfristen.

| (25) | Kommissionen kontrollerade de inlämnade uppgifterna på plats hos det berörda företaget. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen kontrollerade de inlämnade uppgifterna på plats hos det berörda företaget.

| (26) | Kontrollen visade att den exporterande tillverkaren inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och därför inte kunde beviljas marknadsekonomisk status; i synnerhet konstaterades brister när det gäller kriterierna 2 och 3. |
| --- | --- |

(26)

Kontrollen visade att den exporterande tillverkaren inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och därför inte kunde beviljas marknadsekonomisk status; i synnerhet konstaterades brister när det gäller kriterierna 2 och 3.

| (27) | Kommissionen underrättade den berörda exporterande tillverkaren, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin om resultatet av kontrollen. Företaget bestred kommissionens slutsatser och lämnade skriftliga synpunkter. De viktigaste synpunkterna behandlas nedan. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen underrättade den berörda exporterande tillverkaren, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin om resultatet av kontrollen. Företaget bestred kommissionens slutsatser och lämnade skriftliga synpunkter. De viktigaste synpunkterna behandlas nedan.

| (28) | När det gäller kriterium 2 upprepade den exporterande tillverkaren att företaget hade en enda tydlig uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision, i överensstämmelse med redovisningsstandarderna i Hongkong. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller kriterium 2 upprepade den exporterande tillverkaren att företaget hade en enda tydlig uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision, i överensstämmelse med redovisningsstandarderna i Hongkong.

| (29) | När det gäller kriterium 3 hävdade den exporterande tillverkaren att de förmåner som erhålls via systemet med förmånsbehandling i skattehänseende, bidrag eller köp av markanvändningsrättigheter bör betraktas som subventioner, och de bör därför inte bedömas inom ramen för en undersökning avseende marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller kriterium 3 hävdade den exporterande tillverkaren att de förmåner som erhålls via systemet med förmånsbehandling i skattehänseende, bidrag eller köp av markanvändningsrättigheter bör betraktas som subventioner, och de bör därför inte bedömas inom ramen för en undersökning avseende marknadsekonomisk status.

| (30) | Den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att den pågående bedömningen av kriterierna 2 och 3 strider mot slutsatsen i de två tidigare undersökningarna i vilka företaget begärde marknadsekonomisk status, och i vilka det konstaterades att kriterierna 2 och 3 var uppfyllda. |
| --- | --- |

(30)

Den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att den pågående bedömningen av kriterierna 2 och 3 strider mot slutsatsen i de två tidigare undersökningarna i vilka företaget begärde marknadsekonomisk status, och i vilka det konstaterades att kriterierna 2 och 3 var uppfyllda.

| (31) | Kommissionen påminner om att det för varje undersökning fattas ett oberoende beslut om marknadsekonomisk status, på grundval av de särskilda omständigheter som är relevanta för undersökningen och med en hänvisning till gällande praxis. Alla undersökningar måste göras från fall till fall. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen påminner om att det för varje undersökning fattas ett oberoende beslut om marknadsekonomisk status, på grundval av de särskilda omständigheter som är relevanta för undersökningen och med en hänvisning till gällande praxis. Alla undersökningar måste göras från fall till fall.

| (32) | När det gäller bedömningen av systemet med förmånsbehandling i skattehänseende och bidrag inom ramen för kriterium 3 anser kommissionen att syftet med bedömningen av marknadsekonomisk status skiljer sig från syftet med antisubventionsundersökningen, så till vida att man i bedömningen av marknadsekonomisk status fastställer huruvida ett företag är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden, medan man i antisubventionsundersökningen fastställer huruvida ett företag gynnas av utjämningsbara subventioner. Dessa två frågor bör behandlas separat, bland annat eftersom den relevanta aspekten i kriterium 3 är huruvida företagens tillverkningskostnader och ekonomiska situation är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet eller inte, och inte huruvida ett företag gynnas av utjämningsbara subventioner (3). |
| --- | --- |

(32)

När det gäller bedömningen av systemet med förmånsbehandling i skattehänseende och bidrag inom ramen för kriterium 3 anser kommissionen att syftet med bedömningen av marknadsekonomisk status skiljer sig från syftet med antisubventionsundersökningen, så till vida att man i bedömningen av marknadsekonomisk status fastställer huruvida ett företag är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden, medan man i antisubventionsundersökningen fastställer huruvida ett företag gynnas av utjämningsbara subventioner. Dessa två frågor bör behandlas separat, bland annat eftersom den relevanta aspekten i kriterium 3 är huruvida företagens tillverkningskostnader och ekonomiska situation är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet eller inte, och inte huruvida ett företag gynnas av utjämningsbara subventioner (3).

3

| (33) | När det gäller priset för överlåtelser av markanvändningsrättigheter anser kommissionen inte att de synpunkter som inkommit ändrar slutsatsen om att markanvändningsrättigheterna inte införskaffats till marknadspris. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller priset för överlåtelser av markanvändningsrättigheter anser kommissionen inte att de synpunkter som inkommit ändrar slutsatsen om att markanvändningsrättigheterna inte införskaffats till marknadspris.

| (34) | Den exporterande tillverkaren begärde dessutom att bli hörd under ledning av förhörsombudet. Utfrågningen hölls den 6 januari 2016 och tillverkaren fick tillfälle att utveckla varför den anser att den uppfyller kraven i kriterierna 2 och 3 för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(34)

Den exporterande tillverkaren begärde dessutom att bli hörd under ledning av förhörsombudet. Utfrågningen hölls den 6 januari 2016 och tillverkaren fick tillfälle att utveckla varför den anser att den uppfyller kraven i kriterierna 2 och 3 för marknadsekonomisk status.

| (35) | Efter utfrågningen konstaterades det dock att sökanden fortfarande inte hade kunde visa att företaget uppfyllde kraven i artikel 2.7 c andra och tredje strecksatserna i grundförordningen. Sökanden lyckades i synnerhet inte bevisa att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Undersökningen visade mycket riktigt att företaget hade gynnats av förmånsbehandling i skattehänseende, bidrag och förmånliga priser vid överlåtelse av markanvändningsrättigheterna och att det därför inte uppfyllde kraven enligt kriterium 3 för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(35)

Efter utfrågningen konstaterades det dock att sökanden fortfarande inte hade kunde visa att företaget uppfyllde kraven i artikel 2.7 c andra och tredje strecksatserna i grundförordningen. Sökanden lyckades i synnerhet inte bevisa att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Undersökningen visade mycket riktigt att företaget hade gynnats av förmånsbehandling i skattehänseende, bidrag och förmånliga priser vid överlåtelse av markanvändningsrättigheterna och att det därför inte uppfyllde kraven enligt kriterium 3 för marknadsekonomisk status.

| (36) | Med tanke på hur graverande resultaten är när det gäller kriterium 3 anses det i detta skede av undersökningen inte nödvändigt att närmare utveckla de brister som konstaterats i fråga om kriterium 2. |
| --- | --- |

(36)

Med tanke på hur graverande resultaten är när det gäller kriterium 3 anses det i detta skede av undersökningen inte nödvändigt att närmare utveckla de brister som konstaterats i fråga om kriterium 2.

| (37) | Kommissionen underrättade den exporterande tillverkaren om det slutliga fastställandet av marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen underrättade den exporterande tillverkaren om det slutliga fastställandet av marknadsekonomisk status.

3.1.2   Val av jämförbart land

Val av jämförbart land

| (38) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet). |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).

det jämförbara landet

| (39) | I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen berörda parter om att man planerade att använda Japan eller Sydkorea som lämpliga jämförbara länder och bjöd in berörda parter att komma med synpunkter. |
| --- | --- |

(39)

I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen berörda parter om att man planerade att använda Japan eller Sydkorea som lämpliga jämförbara länder och bjöd in berörda parter att komma med synpunkter.

| (40) | Synpunkter inkom från den kinesiska handelskammaren för internationell handel, den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier samt från kinesiska exporterande tillverkare, som samtliga ifrågasatte användningen av Japan som jämförbart land. De hävdade att Sydkorea var ett lämpligare jämförbart land, bland annat eftersom den inhemska sydkoreanska marknaden var mer konkurrenskraftig än den japanska. |
| --- | --- |

(40)

Synpunkter inkom från den kinesiska handelskammaren för internationell handel, den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier samt från kinesiska exporterande tillverkare, som samtliga ifrågasatte användningen av Japan som jämförbart land. De hävdade att Sydkorea var ett lämpligare jämförbart land, bland annat eftersom den inhemska sydkoreanska marknaden var mer konkurrenskraftig än den japanska.

| (41) | För att undersöka alla alternativ för att välja ett lämpligt jämförbart land uppmanade kommissionen alla kända icke-närstående importörer, de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, den kinesiska handelskammaren för internationell handel samt den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier att lämna all relevant information om andra potentiella tredjeländer med marknadsekonomi än Japan och Sydkorea. |
| --- | --- |

(41)

För att undersöka alla alternativ för att välja ett lämpligt jämförbart land uppmanade kommissionen alla kända icke-närstående importörer, de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, den kinesiska handelskammaren för internationell handel samt den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier att lämna all relevant information om andra potentiella tredjeländer med marknadsekonomi än Japan och Sydkorea.

| (42) | På grundval av den information som kommissionen hade tillgång till kunde man slå fast att aspartam tillverkades i ett begränsat antal länder, närmare bestämt i Kina, Japan, Sydkorea och i unionen. |
| --- | --- |

(42)

På grundval av den information som kommissionen hade tillgång till kunde man slå fast att aspartam tillverkades i ett begränsat antal länder, närmare bestämt i Kina, Japan, Sydkorea och i unionen.

| (43) | Efter att ha tagit del av de synpunkter som inkommit kontaktade kommissionen en känd tillverkare av aspartam i Sydkorea, men denna tillverkare gick dock inte med på att samarbeta i samband med undersökningen. |
| --- | --- |

(43)

Efter att ha tagit del av de synpunkter som inkommit kontaktade kommissionen en känd tillverkare av aspartam i Sydkorea, men denna tillverkare gick dock inte med på att samarbeta i samband med undersökningen.

| (44) | En tillverkare i Japan kontaktades och denna samtyckte preliminärt till att samarbeta i samband med undersökningen. |
| --- | --- |

(44)

En tillverkare i Japan kontaktades och denna samtyckte preliminärt till att samarbeta i samband med undersökningen.

| (45) | Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att Japan är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att Japan är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.1.3   Normalvärde (jämförbart land)

Normalvärde (jämförbart land)

| (46) | Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(46)

Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (47) | Kommissionen undersökte inledningsvis om den sammanlagda försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder i Japan var representativ, enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Denna sammanlagda försäljningsvolym jämfördes med den sammanlagda mängden av den berörda produkten som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Det konstaterades att den likadana produkten såldes i representativa mängder på den japanska marknaden. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen undersökte inledningsvis om den sammanlagda försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder i Japan var representativ, enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Denna sammanlagda försäljningsvolym jämfördes med den sammanlagda mängden av den berörda produkten som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Det konstaterades att den likadana produkten såldes i representativa mängder på den japanska marknaden.

| (48) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av tillverkaren i det jämförbara landet och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna som ingick i urvalet. Kommissionen jämförde försäljningsvolymen i Japan efter produkttyp med exporten till unionen för varje exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Denna jämförelse visade att alla produkttyper hade sålts i representativa mängder i Japan. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av tillverkaren i det jämförbara landet och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna som ingick i urvalet. Kommissionen jämförde försäljningsvolymen i Japan efter produkttyp med exporten till unionen för varje exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Denna jämförelse visade att alla produkttyper hade sålts i representativa mängder i Japan.

| (49) | Kommissionen undersökte sedan huruvida försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om försäljningen är lönsam eller inte, om den volym som sålts till ett nettopris som motsvarar eller överstiger den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den produkttypen motsvarar eller överstiger tillverkningskostnaden per enhet. För alla produkttyper som jämfördes kunde normalvärdet baseras på det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen undersökte sedan huruvida försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om försäljningen är lönsam eller inte, om den volym som sålts till ett nettopris som motsvarar eller överstiger den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den produkttypen motsvarar eller överstiger tillverkningskostnaden per enhet. För alla produkttyper som jämfördes kunde normalvärdet baseras på det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden.

| (50) | Kommissionen identifierade slutligen de produkttyper som exporteras från Kina till unionen men som inte säljs i Japan, och konstruerade normalvärde enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. För att konstruera normalvärdet för dessa produkttyper använde kommissionen den genomsnittliga tillverkningskostnaden för de produkttyper som ligger närmast, och som tillverkades av tillverkaren i det jämförbara landet, och lade sedan till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst, vilket motsvarar det vägda genomsnittet av de belopp som tillverkaren i det jämförbara landet fick för försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen identifierade slutligen de produkttyper som exporteras från Kina till unionen men som inte säljs i Japan, och konstruerade normalvärde enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. För att konstruera normalvärdet för dessa produkttyper använde kommissionen den genomsnittliga tillverkningskostnaden för de produkttyper som ligger närmast, och som tillverkades av tillverkaren i det jämförbara landet, och lade sedan till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst, vilket motsvarar det vägda genomsnittet av de belopp som tillverkaren i det jämförbara landet fick för försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

3.2   Exportpris

Exportpris

| (51) | Exportförsäljningen till unionen från de tre exporterande tillverkarna som ingick i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående företag som fungerar som importörer. |
| --- | --- |

(51)

Exportförsäljningen till unionen från de tre exporterande tillverkarna som ingick i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående företag som fungerar som importörer.

| (52) | Om de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

Om de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (53) | Om de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerar som importörer, fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(53)

Om de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerar som importörer, fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt en skälig vinstmarginal.

3.3   Jämförelse

Jämförelse

| (54) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de utvalda exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de utvalda exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (55) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(55)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (56) | När det gäller exportpriserna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet gjordes justeringar för transport-, försäkrings-, hanterings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner. När det gäller priserna på hemmamarknaden för tillverkaren i det jämförbara landet gjordes justeringar för inhemska transportkostnader, kredit- och hanteringskostnader. |
| --- | --- |

(56)

När det gäller exportpriserna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet gjordes justeringar för transport-, försäkrings-, hanterings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner. När det gäller priserna på hemmamarknaden för tillverkaren i det jämförbara landet gjordes justeringar för inhemska transportkostnader, kredit- och hanteringskostnader.

| (57) | En exportör begärde att exportpriset skulle justeras för en valutaomräkning, på grundval av artikel 2.10 j i grundförordningen. Denna exporterande tillverkare hade tecknat valutaterminskontrakt för att neutralisera apprecieringen av den egna valutan gentemot de valutor som normalt sett användes vid exportförsäljning, nämligen euron och den amerikanska dollarn. Undersökningen visade emellertid att det inte fanns något direkt samband mellan valutaterminskontrakt och kommersiella kontrakt för exportförsäljning. Följaktligen godtogs inte denna begäran. |
| --- | --- |

(57)

En exportör begärde att exportpriset skulle justeras för en valutaomräkning, på grundval av artikel 2.10 j i grundförordningen. Denna exporterande tillverkare hade tecknat valutaterminskontrakt för att neutralisera apprecieringen av den egna valutan gentemot de valutor som normalt sett användes vid exportförsäljning, nämligen euron och den amerikanska dollarn. Undersökningen visade emellertid att det inte fanns något direkt samband mellan valutaterminskontrakt och kommersiella kontrakt för exportförsäljning. Följaktligen godtogs inte denna begäran.

| (58) | En exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet hävdade att en rad faktorer borde ha granskats för att fastställa om en justering var berättigad för att säkra en rättvis jämförelse mellan exportpriset för de kinesiska exportörer som ingick i urvalet och det normalvärde som fastställts i Japan. Dessa faktorer gällde handelsled, försäljningens kvantitet, skillnader när det gäller fysisk kvalitet och varumärkesprofilering samt skillnader i fråga om kostnader för t.ex. forskning och utveckling, råvaror, fasta kostnader och olika skattesystem. |
| --- | --- |

(58)

En exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet hävdade att en rad faktorer borde ha granskats för att fastställa om en justering var berättigad för att säkra en rättvis jämförelse mellan exportpriset för de kinesiska exportörer som ingick i urvalet och det normalvärde som fastställts i Japan. Dessa faktorer gällde handelsled, försäljningens kvantitet, skillnader när det gäller fysisk kvalitet och varumärkesprofilering samt skillnader i fråga om kostnader för t.ex. forskning och utveckling, råvaror, fasta kostnader och olika skattesystem.

| (59) | När det gäller handelsled konstaterades inga märkbara skillnader mellan den exporterande tillverkare som begärt granskningen och tillverkaren i det jämförbara landet, i fråga om försäljningsstruktur eller typer av kunder. Man fann inte heller några skillnader mellan den likadana produktens och den berörda produktens fysiska egenskaper som skulle kunna motivera en justering. Undersökningen visade inte heller att varumärket för tillverkaren i det jämförbara landet skulle kunna påverka priserna i så hög grad att det skulle motivera en justering. Den sökande exporterande tillverkaren lade inte heller fram några övertygande bevis eller avgörande faktorer i detta hänseende. |
| --- | --- |

(59)

När det gäller handelsled konstaterades inga märkbara skillnader mellan den exporterande tillverkare som begärt granskningen och tillverkaren i det jämförbara landet, i fråga om försäljningsstruktur eller typer av kunder. Man fann inte heller några skillnader mellan den likadana produktens och den berörda produktens fysiska egenskaper som skulle kunna motivera en justering. Undersökningen visade inte heller att varumärket för tillverkaren i det jämförbara landet skulle kunna påverka priserna i så hög grad att det skulle motivera en justering. Den sökande exporterande tillverkaren lade inte heller fram några övertygande bevis eller avgörande faktorer i detta hänseende.

| (60) | När det gäller påståendena om kostnaderna bekräftade undersökningen att tillverkaren i det jämförbara landet hade bytt till en annan produktionsmetod under de senaste åren. Det gick däremot inte att styrka att den nya produktionsmetoden hade medfört några betydande kostnadsökningar som skulle kunna motivera en justering. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller påståendena om kostnaderna bekräftade undersökningen att tillverkaren i det jämförbara landet hade bytt till en annan produktionsmetod under de senaste åren. Det gick däremot inte att styrka att den nya produktionsmetoden hade medfört några betydande kostnadsökningar som skulle kunna motivera en justering.

3.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (61) | För de utvalda, sammarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet (se skälen 46–50), med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(61)

För de utvalda, sammarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet (se skälen 46–50), med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (62) | På grundval av detta har de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, fastställts till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Sinosweet-gruppen | 275,91 % |
| Niutang-gruppen | 219,17 % |

(62)

På grundval av detta har de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, fastställts till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Sinosweet-gruppen

275,91 %

Niutang-gruppen

219,17 %

| (63) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande producenterna i urvalet. |
| --- | --- |

(63)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande producenterna i urvalet.

| (64) | På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet 262,93 %. |
| --- | --- |

(64)

På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet 262,93 %.

| (65) | För alla andra exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(65)

För alla andra exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen.

| (66) | Nivån på samarbetsviljan är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde omkring 90 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en samarbetsvillig tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(66)

Nivån på samarbetsviljan är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde omkring 90 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en samarbetsvillig tillverkare som ingick i urvalet.

| (67) | Den preliminära dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Sinosweet-gruppen | 275,91 % |
| Niutang-gruppen | 219,17 % |
| Övriga samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet | 262,93 % |
| Alla övriga företag | 284,23 % |

(67)

Den preliminära dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Sinosweet-gruppen

275,91 %

Niutang-gruppen

219,17 %

Övriga samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet

262,93 %

Alla övriga företag

284,23 %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (68) | Den likadana produkten tillverkades under undersökningsperioden av en unionstillverkare, Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (nedan kallad ASE). Den 15 oktober 2015 köptes ASE av Hyet Holding B.V. och unionstillverkarens namn har följaktligen ändrats till Hyet Sweet SAS (nedan kallad Hyet). Den nya ägaren har bekräftat sitt fulla stöd till den pågående undersökningen. Hyet utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(68)

Den likadana produkten tillverkades under undersökningsperioden av en unionstillverkare, Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (nedan kallad ASE). Den 15 oktober 2015 köptes ASE av Hyet Holding B.V. och unionstillverkarens namn har följaktligen ändrats till Hyet Sweet SAS (nedan kallad Hyet). Den nya ägaren har bekräftat sitt fulla stöd till den pågående undersökningen. Hyet utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

ASE

Hyet

| (69) | Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller. |
| --- | --- |

(69)

Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller.

4.2   Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

| (70) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionstillverkarens försäljning och importen från Kina. Bortsett från unionen, Kina och Japan tillverkas aspartam för närvarande endast i Sydkorea. Den enda tillverkaren i Förenta staterna drog sig tillbaka från aspartammarknaden under 2014. På grundval av tillgängliga uppgifter (4) importerades aspartam från Japan, Sydkorea och Förenta staterna inte alls eller i ytterst liten utsträckning till unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionstillverkarens försäljning och importen från Kina. Bortsett från unionen, Kina och Japan tillverkas aspartam för närvarande endast i Sydkorea. Den enda tillverkaren i Förenta staterna drog sig tillbaka från aspartammarknaden under 2014. På grundval av tillgängliga uppgifter (4) importerades aspartam från Japan, Sydkorea och Förenta staterna inte alls eller i ytterst liten utsträckning till unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden.

4

| (71) | För närvarande klassificerar Eurostat aspartam enligt flera KN-nummer som omfattar många andra kemikalier, och därför är Eurostats uppgifter inte lämpliga för att fastställa importvolymer. Klaganden lade fram statistik om den kinesiska försäljningen till unionen under skadeundersökningsperioden från ett forskningsföretag baserat i Kina, CCM Information science and technology Co., Ltd (nedan kallat CCM) (5). Dessa uppgifter dubbelkontrollerades mot den kinesiska exportdatabasen, som dock inte innehöll några relevanta uppgifter för hela skadeundersökningsperioden. För 2013, 2014 och undersökningsperioden överensstämde uppgifterna i de båda databaserna och därför beslutades det att uppgifterna från CCM för hela skadeundersökningsperioden skulle användas. |
| --- | --- |

(71)

För närvarande klassificerar Eurostat aspartam enligt flera KN-nummer som omfattar många andra kemikalier, och därför är Eurostats uppgifter inte lämpliga för att fastställa importvolymer. Klaganden lade fram statistik om den kinesiska försäljningen till unionen under skadeundersökningsperioden från ett forskningsföretag baserat i Kina, CCM Information science and technology Co., Ltd (nedan kallat CCM) (5). Dessa uppgifter dubbelkontrollerades mot den kinesiska exportdatabasen, som dock inte innehöll några relevanta uppgifter för hela skadeundersökningsperioden. För 2013, 2014 och undersökningsperioden överensstämde uppgifterna i de båda databaserna och därför beslutades det att uppgifterna från CCM för hela skadeundersökningsperioden skulle användas.

CCM

5

| (72) | På grundval av ovanstående utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukningen i unionen (i ton) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen

  Index | 100 | 92 | 95 | 91 | 88 |
| Källa: Uppgifter från CCM (som tillhandahållits av unionsindustrin), den kinesiska exportdatabasen samt kontrollerade svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

(72)

På grundval av ovanstående utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukningen i unionen (i ton)

Förbrukningen i unionen (i ton)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Total förbrukning i unionen

Index

Index

100

100

92

92

95

95

91

91

88

88

Källa: Uppgifter från CCM (som tillhandahållits av unionsindustrin), den kinesiska exportdatabasen samt kontrollerade svar på frågeformulär från unionsindustrin.

Källa:

| (73) | Unionens förbrukning minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Enligt den marknadsinformation som erhållits från klaganden och användarena beror detta främst på de risker för folkhälsan som är förknippade med aspartam, vilket har lett till att vissa användare har övergått till andra sötningsmedel, t.ex. acesulfamkalium, stevia eller sukralos. |
| --- | --- |

(73)

Unionens förbrukning minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Enligt den marknadsinformation som erhållits från klaganden och användarena beror detta främst på de risker för folkhälsan som är förknippade med aspartam, vilket har lett till att vissa användare har övergått till andra sötningsmedel, t.ex. acesulfamkalium, stevia eller sukralos.

4.3   Import från Kina

Import från Kina

4.3.1   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

Den kinesiska importens volym och marknadsandel

| (74) | Importen till unionen från Kina och denna imports marknadsandel utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (6)


  Index | 100 | 96 | 93 | 95 | 88 |
| Marknadsandel för importen från Kina

  Index | 100 | 105 | 98 | 105 | 100 |
| Källa: Uppgifter från CCM (som tillhandahållits av unionstillverkaren) och den kinesiska export-import databasen. |

(74)

Importen till unionen från Kina och denna imports marknadsandel utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Importvolym från Kina (6)

6

Index

Index

100

100

96

96

93

93

95

95

88

88

Marknadsandel för importen från Kina

Index

Index

100

100

105

105

98

98

105

105

100

100

Källa: Uppgifter från CCM (som tillhandahållits av unionstillverkaren) och den kinesiska export-import databasen.

Källa:

| (75) | Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen från Kina med 12 %, lika mycket som den sammanlagda förbrukningen i unionen, som nämns i skäl 73. Den kinesiska importens marknadsandel förblev stabil, omkring 50–70 % av förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen från Kina med 12 %, lika mycket som den sammanlagda förbrukningen i unionen, som nämns i skäl 73. Den kinesiska importens marknadsandel förblev stabil, omkring 50–70 % av förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden.

4.3.2   Priserna på importen från Kina

Priserna på importen från Kina

| (76) | De genomsnittliga priserna per ton på importen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser cif från Kina (euro/ton) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägda genomsnittliga importpriser | 10,6 | 11,2 | 10,0 | 9,1 | 9,4 |
| Index | 100 | 105 | 94 | 86 | 88 |
| Källa: Statistik från CCM (som tillhandahållits av unionstillverkaren) som dubbelkontrollerats gentemot svaren på frågeformuläret från de kinesiska exporterande tillverkarna under undersökningsperioden. |

(76)

De genomsnittliga priserna per ton på importen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser cif från Kina (euro/ton)

Importpriser cif från Kina (euro/ton)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Vägda genomsnittliga importpriser

10,6

11,2

10,0

9,1

9,4

Index

Index

100

100

105

105

94

94

86

86

88

88

Källa: Statistik från CCM (som tillhandahållits av unionstillverkaren) som dubbelkontrollerats gentemot svaren på frågeformuläret från de kinesiska exporterande tillverkarna under undersökningsperioden.

Källa:

| (77) | Genomsnittspriset på importen från Kina minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(77)

Genomsnittspriset på importen från Kina minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

4.3.3   Prisunderskridande

Prisunderskridande

| (78) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | de vägda genomsnittliga försäljningspriserna som unionstillverkaren tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden för de produkttyper som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna, justerade till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(78)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

de vägda genomsnittliga försäljningspriserna som unionstillverkaren tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden för de produkttyper som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna, justerade till nivån fritt fabrik, och

| b) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (dvs. inklusive omkostnader, försäkringar och frakt), med lämpliga justeringar för tullar (6,5 %) och kostnader efter importen. |
| --- | --- |

b)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (dvs. inklusive omkostnader, försäkringar och frakt), med lämpliga justeringar för tullar (6,5 %) och kostnader efter importen.

| (79) | För att de produkttyper som såldes av unionsindustrin skulle motsvara de produkter som såldes av de exporterande kinesiska tillverkarna minskades produktkontrollnumren med parametrarna för förpackningens storlek och typ. Undersökningen bekräftade att priset per ton inte påverkas väsentligt av dessa två parametrar. |
| --- | --- |

(79)

För att de produkttyper som såldes av unionsindustrin skulle motsvara de produkter som såldes av de exporterande kinesiska tillverkarna minskades produktkontrollnumren med parametrarna för förpackningens storlek och typ. Undersökningen bekräftade att priset per ton inte påverkas väsentligt av dessa två parametrar.

| (80) | Unionsindustrins vägda genomsnittliga priser per produkttyp jämfördes med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarens omsättning under undersökningsperioden. Kommissionen konstaterade en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 21,1 %. |
| --- | --- |

(80)

Unionsindustrins vägda genomsnittliga priser per produkttyp jämfördes med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarens omsättning under undersökningsperioden. Kommissionen konstaterade en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 21,1 %.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (81) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.

| (82) | För att skydda affärshemligheter har det varit nödvändigt att presentera uppgifterna om den enda unionstillverkaren i indexerad form. |
| --- | --- |

(82)

För att skydda affärshemligheter har det varit nödvändigt att presentera uppgifterna om den enda unionstillverkaren i indexerad form.

4.4.2   Skadeindikatorer

Skadeindikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (83) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet (7) och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym

  Index | 100 | 83 | 76 | 65 | 58 |
| Produktionskapacitet

  Index | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande

  Index | 105
   (8) | 87 | 80 | 68 | 61 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(83)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet (7) och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

7

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Tillverkningsvolym

Index

Index

100

100

83

83

76

76

65

65

58

58

Produktionskapacitet

Index

Index

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande

Index

Index

105
   (8)

105

8

87

87

80

80

68

68

61

61

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

Källa:

| (84) | Unionsindustrins tillverkning minskade kontinuerligt och kraftigt med 42 % under skadeundersökningsperioden. För att sänka kostnaderna var unionstillverkaren från och med 2013 tvungen att stänga produktionsanläggningen i två månader om året i stället för de sedvanliga tre veckorna för underhåll var 18:e månad. |
| --- | --- |

(84)

Unionsindustrins tillverkning minskade kontinuerligt och kraftigt med 42 % under skadeundersökningsperioden. För att sänka kostnaderna var unionstillverkaren från och med 2013 tvungen att stänga produktionsanläggningen i två månader om året i stället för de sedvanliga tre veckorna för underhåll var 18:e månad.

| (85) | Unionsindustrins produktionskapacitet förblev oförändrad under hela skadeundersökningsperioden och följaktligen minskade kapacitetsutnyttjandet i takt med produktionen. |
| --- | --- |

(85)

Unionsindustrins produktionskapacitet förblev oförändrad under hela skadeundersökningsperioden och följaktligen minskade kapacitetsutnyttjandet i takt med produktionen.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (86) | Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen till icke-närstående kunder och dess marknadsandel utvecklades på det sätt som visas i tabellen nedan.

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden

  Index | 100 | 85 | 98 | 84 | 88 |
| Marknadsandel | 100 | 93 | 103 | 93 | 100 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(86)

Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen till icke-närstående kunder och dess marknadsandel utvecklades på det sätt som visas i tabellen nedan.

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden

Index

Index

100

100

85

85

98

98

84

84

88

88

Marknadsandel

100

93

103

93

100

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

Källa:

| (87) | Unionsindustrins försäljningsvolym minskade totalt med 12 % under skadeundersökningsperioden. Förbrukningen i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Som framgår av statistiken minskade den kinesiska försäljningsvolymen med samma procentandel (se skäl 74), vilket innebär att de kinesiska tillverkarna och unionstillverkaren hade en lika stor andel av den försäljningsminskning (vardera 12 %) som följde av den minskade förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(87)

Unionsindustrins försäljningsvolym minskade totalt med 12 % under skadeundersökningsperioden. Förbrukningen i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Som framgår av statistiken minskade den kinesiska försäljningsvolymen med samma procentandel (se skäl 74), vilket innebär att de kinesiska tillverkarna och unionstillverkaren hade en lika stor andel av den försäljningsminskning (vardera 12 %) som följde av den minskade förbrukningen i unionen.

| (88) | Unionstillverkarens marknadsandel förblev alltså stabil under hela skadeundersökningsperioden i intervallet 30–50 %. |
| --- | --- |

(88)

Unionstillverkarens marknadsandel förblev alltså stabil under hela skadeundersökningsperioden i intervallet 30–50 %.

4.4.2.3   Sysselsättning

| (89) | Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställa

  Index | 100 | 102 | 98 | 94 | 93 |
| Produktivitet (ton per anställd)

  Index | 100 | 81 | 77 | 69 | 63 |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

  Index | 100 | 98 | 96 | 101 | 102 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(89)

Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Antal anställa

Index

Index

100

100

102

102

98

98

94

94

93

93

Produktivitet (ton per anställd)

Index

Index

100

100

81

81

77

77

69

69

63

63

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Index

Index

100

100

98

98

96

96

101

101

102

102

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

Källa:

| (90) | Från 2011 till slutet av undersökningsperioden minskade antalet anställda i unionsindustrin med 7 % och mot bakgrund av den mycket kraftiga nedgången i produktionen som beskrivs i skäl 84 minskade produktiviteten med sammanlagt 37 %. Unionsindustrin förklarade att det skulle vara svårt att minska antalet anställda ytterligare på grund av den kontinuerliga produktionsprocessen samt gällande avgångsvederlag. Unionsindustrin lyckades trots allt minska de sammanlagda arbetskraftskostnaderna genom den påtvingade nedläggningen av produktionen och den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd förblev följaktligen relativt stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Från 2011 till slutet av undersökningsperioden minskade antalet anställda i unionsindustrin med 7 % och mot bakgrund av den mycket kraftiga nedgången i produktionen som beskrivs i skäl 84 minskade produktiviteten med sammanlagt 37 %. Unionsindustrin förklarade att det skulle vara svårt att minska antalet anställda ytterligare på grund av den kontinuerliga produktionsprocessen samt gällande avgångsvederlag. Unionsindustrin lyckades trots allt minska de sammanlagda arbetskraftskostnaderna genom den påtvingade nedläggningen av produktionen och den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd förblev följaktligen relativt stabil under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.4   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (91) | Alla dumpningsmarginaler var betydande (se skäl 67). Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från Kina. |
| --- | --- |

(91)

Alla dumpningsmarginaler var betydande (se skäl 67). Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från Kina.

| (92) | Antidumpningstullar har aldrig tidigare införts på aspartam med ursprung i Kina. Antidumpningstullar på aspartam med ursprung i Japan och Förenta staterna infördes 1991 och har löpt ut för länge sedan. Därför är bedömningen av effekterna av tidigare dumpning inte tillämplig i det här fallet. |
| --- | --- |

(92)

Antidumpningstullar har aldrig tidigare införts på aspartam med ursprung i Kina. Antidumpningstullar på aspartam med ursprung i Japan och Förenta staterna infördes 1991 och har löpt ut för länge sedan. Därför är bedömningen av effekterna av tidigare dumpning inte tillämplig i det här fallet.

4.4.2.5   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (93) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionsindustrin tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 7


  Försäljningspriser och omkostnader för de varor som sålts av unionsindustrin | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris i unionen

  Index | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Kostnader för sålda varor per ton

  Index | 100 | 113 | 107 | 113 | 122 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(93)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionsindustrin tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspriser och omkostnader för de varor som sålts av unionsindustrin

Försäljningspriser och omkostnader för de varor som sålts av unionsindustrin

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Genomsnittligt försäljningspris i unionen

Index

Index

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Kostnader för sålda varor per ton

Index

Index

100

100

113

113

107

107

113

113

122

122

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

Källa:

| (94) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris för den likadana produkten minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Prisutvecklingen för råvaror, såsom beskrivs i detalj i skäl 110, förklarar delvis denna prisnedgång, men det är inte den enda förklaringen, vilket diskuteras i avsnitt 5 i denna förordning. |
| --- | --- |

(94)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris för den likadana produkten minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Prisutvecklingen för råvaror, såsom beskrivs i detalj i skäl 110, förklarar delvis denna prisnedgång, men det är inte den enda förklaringen, vilket diskuteras i avsnitt 5 i denna förordning.

| (95) | På grund av den kraftiga minskningen av produktionsvolymen gick enhetskostnaden för sålda varor upp med 22 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

På grund av den kraftiga minskningen av produktionsvolymen gick enhetskostnaden för sålda varor upp med 22 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.6   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (96) | I tabell 8 visas tendensen för lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet i unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 8


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder

  Index | 100 | 7 | – 11 | – 47 | – 83 |
| Kassaflöde

  Index | 100 | – 81 | – 17 | – 19 | 73 |
| Investeringar

  Index | 100 | 101 | 140 | 79 | 79 |
| Räntabilitet

  Index | – 100 | – 575 | – 1 862 | – 1 801 | – 1 513 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(96)

I tabell 8 visas tendensen för lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet i unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.

Tabell 8

Tabell 8

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder

Index

Index

100

100

7

7

– 11

– 11

– 47

– 47

– 83

– 83

Kassaflöde

Index

Index

100

100

– 81

– 81

– 17

– 17

– 19

– 19

73

73

Investeringar

Index

Index

100

100

101

101

140

140

79

79

79

79

Räntabilitet

Index

Index

– 100

– 100

– 575

– 575

– 1 862

– 1 862

– 1 801

– 1 801

– 1 513

– 1 513

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

Källa:

| (97) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Som framgår av tabellen ovan minskade unionsindustrins lönsamhet kraftigt under skadeundersökningsperioden. De stora variationerna i kassaflödet är nära förbundna med ändringarna i lagerinvesteringarna. På grund av unionsindustrins svåra ekonomiska situation minskade även investeringar och räntabilitet betydligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Som framgår av tabellen ovan minskade unionsindustrins lönsamhet kraftigt under skadeundersökningsperioden. De stora variationerna i kassaflödet är nära förbundna med ändringarna i lagerinvesteringarna. På grund av unionsindustrins svåra ekonomiska situation minskade även investeringar och räntabilitet betydligt under skadeundersökningsperioden.

| (98) | I enlighet med fransk bokföringssed (GAAP) (9) bokförde unionsindustrin en betydande nedskrivning under budgetåret 2012 (10). Nedskrivningen byggde på en marknadsprognos och utgjorde ett mycket betydande belopp. För denna undersöknings syfte beslutade man emellertid att inte beakta denna osedvanliga bokföring för att inte snedvrida utvecklingstendensen. |
| --- | --- |

(98)

I enlighet med fransk bokföringssed (GAAP) (9) bokförde unionsindustrin en betydande nedskrivning under budgetåret 2012 (10). Nedskrivningen byggde på en marknadsprognos och utgjorde ett mycket betydande belopp. För denna undersöknings syfte beslutade man emellertid att inte beakta denna osedvanliga bokföring för att inte snedvrida utvecklingstendensen.

9

10

4.4.2.7   Lagerhållning

| (99) | Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lager | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager

  Index | 100 | 104 | 104 | 77 | 97 |
| Utgående lager i procent av produktionen

  Index | 100 | 125 | 138 | 119 | 166 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(99)

Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lager

Lager

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Utgående lager

Index

Index

100

100

104

104

104

104

77

77

97

97

Utgående lager i procent av produktionen

Index

Index

100

100

125

125

138

138

119

119

166

166

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

Källa:

| (100) | Även om de utgående lagren minskade under skadeundersökningsperioden på grund av att produktionsanläggningarna tvingades stänga under en längre period än normalt för att minska kostnaderna (se skäl 84), så ökade de betydligt uttryckt i procent av produktionen. |
| --- | --- |

(100)

Även om de utgående lagren minskade under skadeundersökningsperioden på grund av att produktionsanläggningarna tvingades stänga under en längre period än normalt för att minska kostnaderna (se skäl 84), så ökade de betydligt uttryckt i procent av produktionen.

4.4.3   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (101) | Undersökningen visade att praktiskt taget alla ekonomiska indikatorer försämrades under skadeundersökningsperioden, med undantag av marknadsandelen som förblev stabil. |
| --- | --- |

(101)

Undersökningen visade att praktiskt taget alla ekonomiska indikatorer försämrades under skadeundersökningsperioden, med undantag av marknadsandelen som förblev stabil.

| (102) | Betydande negativa tendenser konstaterades för följande ekonomiska indikatorer: produktionsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden, kassaflöde, investeringar, sysselsättning och produktivitet. Den kombinerade effekten av den minskade produktionen, som medförde en ökning av enhetskostnaden för sålda varor, och de sjunkande försäljningspriserna gjorde att unionsindustrins lönsamhet sjönk kraftigt under skadeundersökningsperioden. Alla dessa tendenser visar på en tydligt skadevållande situation. |
| --- | --- |

(102)

Betydande negativa tendenser konstaterades för följande ekonomiska indikatorer: produktionsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden, kassaflöde, investeringar, sysselsättning och produktivitet. Den kombinerade effekten av den minskade produktionen, som medförde en ökning av enhetskostnaden för sålda varor, och de sjunkande försäljningspriserna gjorde att unionsindustrins lönsamhet sjönk kraftigt under skadeundersökningsperioden. Alla dessa tendenser visar på en tydligt skadevållande situation.

| (103) | En berörd part hävdade att läkemedels- och livsmedelsindustrin är två skilda marknader och eftersom unionsindustrin inte utsätts för någon skada vid sin försäljning till läkemedelsindustrin borde undersökningen begränsas till det aspartam som används i livsmedels- och dryckessektorn. Denna berörda part hävdade också att eftersom de inte konkurrerar med unionsindustrin på läkemedelsmarknaden borde unionsindustrin inte tillåtas att åberopa skada när det gäller försäljningen till läkemedelsindustrin. |
| --- | --- |

(103)

En berörd part hävdade att läkemedels- och livsmedelsindustrin är två skilda marknader och eftersom unionsindustrin inte utsätts för någon skada vid sin försäljning till läkemedelsindustrin borde undersökningen begränsas till det aspartam som används i livsmedels- och dryckessektorn. Denna berörda part hävdade också att eftersom de inte konkurrerar med unionsindustrin på läkemedelsmarknaden borde unionsindustrin inte tillåtas att åberopa skada när det gäller försäljningen till läkemedelsindustrin.

| (104) | Som svar på detta påstående bör det noteras att undersökningen visade att de kinesiska exportörerna kan tillverka alla typer av den berörda produkten, däribland de typer som är avsedda för kunder i läkemedelsindustrin. För närvarande är dock läkemedelsindustrins aspartamförbrukning mycket begränsad, och de kinesiska exportörerna har (ännu) inte lyckats ta sig in på denna marknad. Det är viktigt att påpeka att utan den mer lönsamma försäljningen av läkemedel skulle den skada som unionsindustrin lidit ha varit ännu mer uttalad. |
| --- | --- |

(104)

Som svar på detta påstående bör det noteras att undersökningen visade att de kinesiska exportörerna kan tillverka alla typer av den berörda produkten, däribland de typer som är avsedda för kunder i läkemedelsindustrin. För närvarande är dock läkemedelsindustrins aspartamförbrukning mycket begränsad, och de kinesiska exportörerna har (ännu) inte lyckats ta sig in på denna marknad. Det är viktigt att påpeka att utan den mer lönsamma försäljningen av läkemedel skulle den skada som unionsindustrin lidit ha varit ännu mer uttalad.

| (105) | Framför allt bekräftade undersökningen att det aspartam som säljs både till läkemedelsindustrin och till livsmedelsindustrin har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och därför bör betraktas som en enda produkt. Det är därför inte berättigat att utesluta aspartam som är avsett för läkemedelssektorn. Skillnaderna i pris, främst på grund av strängare certifierings- och kontrollförfaranden samt striktare tillverkningskrav, beaktas i det produktkontrollnummer som skiljer aspartam avsett för läkemedelssektorn från det som är avsett för livsmedelssektorn. Denna åtskillnad garanterar att endast samma produkttyper jämförs och beaktas vid beräkningen av dumpning och skada. På grundval av ovanstående avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(105)

Framför allt bekräftade undersökningen att det aspartam som säljs både till läkemedelsindustrin och till livsmedelsindustrin har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och därför bör betraktas som en enda produkt. Det är därför inte berättigat att utesluta aspartam som är avsett för läkemedelssektorn. Skillnaderna i pris, främst på grund av strängare certifierings- och kontrollförfaranden samt striktare tillverkningskrav, beaktas i det produktkontrollnummer som skiljer aspartam avsett för läkemedelssektorn från det som är avsett för livsmedelssektorn. Denna åtskillnad garanterar att endast samma produkttyper jämförs och beaktas vid beräkningen av dumpning och skada. På grundval av ovanstående avvisades detta påstående.

| (106) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(106)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (107) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(107)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (108) | Alla dumpningsmarginaler som konstaterats under undersökningsperioden var betydande (se skäl 67). Prisunderskridandemarginalen för samma period var också mycket hög och uppgick till 21,1 %, såsom nämns i skäl 80. |
| --- | --- |

(108)

Alla dumpningsmarginaler som konstaterats under undersökningsperioden var betydande (se skäl 67). Prisunderskridandemarginalen för samma period var också mycket hög och uppgick till 21,1 %, såsom nämns i skäl 80.

| (109) | Vidare visade undersökningen att de kinesiska priserna redan var lägre än unionsindustrins under 2011 och att de minskade med ytterligare 12 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på det pristryck som utövades av de kinesiska exporterande tillverkarna blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser och från och med 2013 kunde den inte sälja till priser som täckte omkostnaderna fullt ut, i synnerhet inte under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

Vidare visade undersökningen att de kinesiska priserna redan var lägre än unionsindustrins under 2011 och att de minskade med ytterligare 12 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på det pristryck som utövades av de kinesiska exporterande tillverkarna blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser och från och med 2013 kunde den inte sälja till priser som täckte omkostnaderna fullt ut, i synnerhet inte under undersökningsperioden.

| (110) | För att ytterligare analysera de kinesiska exporterande tillverkarnas prissättning undersöktes utvecklingen av priserna på de viktigaste råvarorna. Aspartam framställs genom att man blandar två aminosyror (L-aspartin och L-fenylalanin) i ungefär lika stora mängder. Dessa två aminosyror står tillsammans för ca 25 % av den totala tillverkningskostnaden. Priserna på dessa två råvaror ändrades under skadeundersökningsperioden med cirka + 3,5 % respektive – 27 %. Detta innebär att prisutvecklingen för råvaror skulle kunna vara orsaken till en minskning på högst 3 % av produktionskostnaderna eller priserna på aspartam, i motsats till den minskning på 12 % som konstaterades för försäljningspriset för den kinesiska importen. Detta bekräftar unionsindustrins påståenden om de kinesiska exporterande tillverkarnas tämligen aggressiva prispolitik på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(110)

För att ytterligare analysera de kinesiska exporterande tillverkarnas prissättning undersöktes utvecklingen av priserna på de viktigaste råvarorna. Aspartam framställs genom att man blandar två aminosyror (L-aspartin och L-fenylalanin) i ungefär lika stora mängder. Dessa två aminosyror står tillsammans för ca 25 % av den totala tillverkningskostnaden. Priserna på dessa två råvaror ändrades under skadeundersökningsperioden med cirka + 3,5 % respektive – 27 %. Detta innebär att prisutvecklingen för råvaror skulle kunna vara orsaken till en minskning på högst 3 % av produktionskostnaderna eller priserna på aspartam, i motsats till den minskning på 12 % som konstaterades för försäljningspriset för den kinesiska importen. Detta bekräftar unionsindustrins påståenden om de kinesiska exporterande tillverkarnas tämligen aggressiva prispolitik på unionsmarknaden.

| (111) | Undersökningen visade också att kinesiska produkter förekommer i enormt stor omfattning på unionsmarknaden. Även om de kinesiska produkterna inte blev fler under skadeundersökningsperioden utan följde den allmänna nedåtgående förbrukningstendensen, förblev deras marknadsandel stabil och var väsentligt högre än unionsindustrins under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Undersökningen visade också att kinesiska produkter förekommer i enormt stor omfattning på unionsmarknaden. Även om de kinesiska produkterna inte blev fler under skadeundersökningsperioden utan följde den allmänna nedåtgående förbrukningstendensen, förblev deras marknadsandel stabil och var väsentligt högre än unionsindustrins under hela skadeundersökningsperioden.

| (112) | På grund av de stora mängderna dumpad import till låga priser kunde unionsindustrin inte höja eller ens bibehålla sina priser på en nivå som täckte tillverkningskostnaderna. För att behålla kunder och produktionen tvingades unionsindustrin att ytterligare sänka sina priser med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket medförde att unionsindustrin gick med förlust från och med 2013. Som förklaras i skälen 108–110 var denna prissänkning för stor för att kunna förklaras av råvaruprisernas utveckling. |
| --- | --- |

(112)

På grund av de stora mängderna dumpad import till låga priser kunde unionsindustrin inte höja eller ens bibehålla sina priser på en nivå som täckte tillverkningskostnaderna. För att behålla kunder och produktionen tvingades unionsindustrin att ytterligare sänka sina priser med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket medförde att unionsindustrin gick med förlust från och med 2013. Som förklaras i skälen 108–110 var denna prissänkning för stor för att kunna förklaras av råvaruprisernas utveckling.

| (113) | Mot bakgrund av det som anges ovan anser kommissionen att dumpad import har orsakat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(113)

Mot bakgrund av det som anges ovan anser kommissionen att dumpad import har orsakat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (114) | Volymen av och det genomsnittliga priset på unionsindustrins export till icke-närstående kunder utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Unionsindustrins exportresultat | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym

  Index | 100 | 70 | 47 | 36 | 34 |
| Genomsnittligt pris

  Index | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(114)

Volymen av och det genomsnittliga priset på unionsindustrins export till icke-närstående kunder utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Exportvolym

Index

Index

100

100

70

70

47

47

36

36

34

34

Genomsnittligt pris

Index

Index

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

Källa:

| (115) | Unionsindustrins exportvolym minskade mycket kraftigt (– 66 %) under skadeundersökningsperioden och de genomsnittliga priserna minskade också (– 7 %). Undersökningen visade att detta hade en negativ inverkan på produktionsvolymen (se skäl 84) och att detta i sin tur påverkade kostnaderna för sålda varor (se skäl 94). Kommissionen menar därför att de dåliga exportresultaten också har bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(115)

Unionsindustrins exportvolym minskade mycket kraftigt (– 66 %) under skadeundersökningsperioden och de genomsnittliga priserna minskade också (– 7 %). Undersökningen visade att detta hade en negativ inverkan på produktionsvolymen (se skäl 84) och att detta i sin tur påverkade kostnaderna för sålda varor (se skäl 94). Kommissionen menar därför att de dåliga exportresultaten också har bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (116) | I sig är dock inte minskningen av exportförsäljningsvolymen och exportpriserna tillräcklig för att förklara nivån och intensiteten av den totala skada som unionsindustrin lidit. Det är viktigt att betona att unionsindustrin tvingades fortsätta att sänka sina priser på unionsmarknaden trots den försämrade kostnadsstrukturen, på grund av det kontinuerliga och intensiva pristrycket från de kinesiska exporterande tillverkarna, såsom förklaras i avsnitt 5.1. |
| --- | --- |

(116)

I sig är dock inte minskningen av exportförsäljningsvolymen och exportpriserna tillräcklig för att förklara nivån och intensiteten av den totala skada som unionsindustrin lidit. Det är viktigt att betona att unionsindustrin tvingades fortsätta att sänka sina priser på unionsmarknaden trots den försämrade kostnadsstrukturen, på grund av det kontinuerliga och intensiva pristrycket från de kinesiska exporterande tillverkarna, såsom förklaras i avsnitt 5.1.

| (117) | Undersökningen visade också att andelen av produktionen som exporterades var betydligt mindre än den andel av produktionen som såldes på unionsmarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Undersökningen visade också att andelen av produktionen som exporterades var betydligt mindre än den andel av produktionen som såldes på unionsmarknaden under undersökningsperioden.

| (118) | På grundval av detta anser kommissionen att unionsindustrins fallande exportvolym och exportpriser under skadeundersökningsperioden inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(118)

På grundval av detta anser kommissionen att unionsindustrins fallande exportvolym och exportpriser under skadeundersökningsperioden inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.2   Import från andra länder

Import från andra länder

| (119) | Som redan nämnts i skäl 70 tillverkas aspartam för närvarande endast i Japan, Kina, Sydkorea och i unionen. Förenta staterna hade en produktionsanläggning som dock lade ner sin verksamhet under 2014. Enligt tillgängliga uppgifter trappar även Sydkorea ner sin produktionsvolym. Än viktigare är att tillgängliga uppgifter tyder på (11) att import till unionen från andra tillverkare än kinesiska bara förekom i väldigt liten utsträckning, eller inte alls, under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Som redan nämnts i skäl 70 tillverkas aspartam för närvarande endast i Japan, Kina, Sydkorea och i unionen. Förenta staterna hade en produktionsanläggning som dock lade ner sin verksamhet under 2014. Enligt tillgängliga uppgifter trappar även Sydkorea ner sin produktionsvolym. Än viktigare är att tillgängliga uppgifter tyder på (11) att import till unionen från andra tillverkare än kinesiska bara förekom i väldigt liten utsträckning, eller inte alls, under skadeundersökningsperioden.

11

| (120) | Mot bakgrund av detta drar kommissionen slutsatsen att importen från tredjeländer inte hade någon inverkan på den skada som åsamkats unionsindustrin och att den därmed inte hade kunnat bryta orsakssambandet mellan importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(120)

Mot bakgrund av detta drar kommissionen slutsatsen att importen från tredjeländer inte hade någon inverkan på den skada som åsamkats unionsindustrin och att den därmed inte hade kunnat bryta orsakssambandet mellan importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.3   Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

| (121) | Förbrukningen i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Som framgår av tabell 2 och 5 förblev både de kinesiska exporterande tillverkarnas och unionsindustrins marknadsandel stabil under skadeundersökningsperioden, eftersom båda parternas försäljningsvolym minskade med lika mycket (vardera 12 %). |
| --- | --- |

(121)

Förbrukningen i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Som framgår av tabell 2 och 5 förblev både de kinesiska exporterande tillverkarnas och unionsindustrins marknadsandel stabil under skadeundersökningsperioden, eftersom båda parternas försäljningsvolym minskade med lika mycket (vardera 12 %).

| (122) | Under alla hänseenden ansågs det att den minskade förbrukningen i unionen inte var lika betydande som nedgången i produktionen och att den inte är tillräcklig för att förklara omfattningen av den skada som unionstillverkaren lidit. Det bör åter igen betonas att försäljningspriserna minskade med 7 % och förlusterna i produktionsvolym ledde till högre kostnader och en synnerligen negativ lönsamhet under undersökningsperioden. Därför ansåg kommissionen att minskningen av förbrukningen i unionen påverkade unionsindustrin i negativ riktning men inte i så stor utsträckning att den bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(122)

Under alla hänseenden ansågs det att den minskade förbrukningen i unionen inte var lika betydande som nedgången i produktionen och att den inte är tillräcklig för att förklara omfattningen av den skada som unionstillverkaren lidit. Det bör åter igen betonas att försäljningspriserna minskade med 7 % och förlusterna i produktionsvolym ledde till högre kostnader och en synnerligen negativ lönsamhet under undersökningsperioden. Därför ansåg kommissionen att minskningen av förbrukningen i unionen påverkade unionsindustrin i negativ riktning men inte i så stor utsträckning att den bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.4   Andra faktorer som togs upp av berörda parter

Andra faktorer som togs upp av berörda parter

| (123) | En berörd part hävdade att unionstillverkaren, till skillnad från de kinesiska tillverkarna, säljer märkesprodukter. Enligt denna part är märkesprodukter mer synliga än andra och drabbas därmed hårdare av negativa kampanjer i media om eventuella hälsorisker, vilket är anledningen till unionsindustrins minskade försäljning. |
| --- | --- |

(123)

En berörd part hävdade att unionstillverkaren, till skillnad från de kinesiska tillverkarna, säljer märkesprodukter. Enligt denna part är märkesprodukter mer synliga än andra och drabbas därmed hårdare av negativa kampanjer i media om eventuella hälsorisker, vilket är anledningen till unionsindustrins minskade försäljning.

| (124) | Detta påstående är en ren hypotes och det finns inga bevis som stöder det. Aspartam säljs främst till stora företag inom livsmedels- och dryckessektorn och inte som en märkesvara till slutanvändare. Undersökningen bekräftade att det aspartam som såldes av unionsindustrin var identiskt med det som importerades från Kina i fråga om fysiska och kemiska egenskaper, och när certifieringsförfarandet är avslutat kan användarna inte skilja dessa två källor från varandra. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(124)

Detta påstående är en ren hypotes och det finns inga bevis som stöder det. Aspartam säljs främst till stora företag inom livsmedels- och dryckessektorn och inte som en märkesvara till slutanvändare. Undersökningen bekräftade att det aspartam som såldes av unionsindustrin var identiskt med det som importerades från Kina i fråga om fysiska och kemiska egenskaper, och när certifieringsförfarandet är avslutat kan användarna inte skilja dessa två källor från varandra. Detta argument avvisas därför.

| (125) | Denna berörda part hävdade också att kostnaderna för unionsindustrin snedvrids genom att råvaran köps in från ett närstående företag. Undersökningen visade dock att det närstående företaget sålde råvaran till unionsindustrin och till andra icke-närstående parter till samma pris, dvs. ett marknadsmässigt pris. Påståendet att unionsindustrins kostnader är snedvridna bekräftades därför inte av undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(125)

Denna berörda part hävdade också att kostnaderna för unionsindustrin snedvrids genom att råvaran köps in från ett närstående företag. Undersökningen visade dock att det närstående företaget sålde råvaran till unionsindustrin och till andra icke-närstående parter till samma pris, dvs. ett marknadsmässigt pris. Påståendet att unionsindustrins kostnader är snedvridna bekräftades därför inte av undersökningsresultaten.

| (126) | En annan berörd part ifrågasatte orsakssambandet med argumentet att försämringen för unionsindustrin inte sammanföll med en ökning av den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(126)

En annan berörd part ifrågasatte orsakssambandet med argumentet att försämringen för unionsindustrin inte sammanföll med en ökning av den dumpade importen från Kina.

| (127) | Såsom förklaras närmare i skälen 108–113 orsakades skadan av den kombinerade effekten av den kinesiska importens betydande marknadsandel och dess låga och sjunkande priser. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(127)

Såsom förklaras närmare i skälen 108–113 orsakades skadan av den kombinerade effekten av den kinesiska importens betydande marknadsandel och dess låga och sjunkande priser. Påståendet avvisas därför.

5.2.5   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (128) | Undersökningen visade att det kontinuerliga pristrycket från importen från Kina tillsammans med Kinas starka närvaro på unionsmarknaden vållade unionsindustrin väsentlig skada. De redan låga priserna på importen från Kina sjönk med ytterligare 12 % under skadeundersökningsperioden och denna prissänkning kan endast i begränsad utsträckning förklaras av utvecklingen av råvarupriserna. |
| --- | --- |

(128)

Undersökningen visade att det kontinuerliga pristrycket från importen från Kina tillsammans med Kinas starka närvaro på unionsmarknaden vållade unionsindustrin väsentlig skada. De redan låga priserna på importen från Kina sjönk med ytterligare 12 % under skadeundersökningsperioden och denna prissänkning kan endast i begränsad utsträckning förklaras av utvecklingen av råvarupriserna.

| (129) | Den skada som konstaterats i denna undersökning är tydlig och den omfattar de flesta av de indikatorer som anges i avsnitt 4. Den konstanta och aggressiva prispressen från Kina tvingade unionsindustrin att sänka sina priser till en nivå som var lägre än den sammanlagda tillverkningskostnaden, och därmed gå med stor förlust, i synnerhet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(129)

Den skada som konstaterats i denna undersökning är tydlig och den omfattar de flesta av de indikatorer som anges i avsnitt 4. Den konstanta och aggressiva prispressen från Kina tvingade unionsindustrin att sänka sina priser till en nivå som var lägre än den sammanlagda tillverkningskostnaden, och därmed gå med stor förlust, i synnerhet under undersökningsperioden.

| (130) | Kommissionen övervägde noggrant effekterna av alla kända faktorer som kunde ha en negativ inverkan på unionsindustrins situation, och drog slutsatsen att de antingen inte orsakat någon skada (export från tredjeland, märkesvaror eller icke-märkesvaror, inköp av råvaror från närstående företag) eller att deras effekter var begränsade och därför inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit (minskningen av förbrukningen i unionen och unionsindustrins exportresultat). |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen övervägde noggrant effekterna av alla kända faktorer som kunde ha en negativ inverkan på unionsindustrins situation, och drog slutsatsen att de antingen inte orsakat någon skada (export från tredjeland, märkesvaror eller icke-märkesvaror, inköp av råvaror från närstående företag) eller att deras effekter var begränsade och därför inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit (minskningen av förbrukningen i unionen och unionsindustrins exportresultat).

| (131) | Därför dras slutsatsen att den dumpade importen från Kina vållat unionsindustrin väsentlig skada och att ingen annan faktor har brutit detta orsakssamband mellan importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(131)

Därför dras slutsatsen att den dumpade importen från Kina vållat unionsindustrin väsentlig skada och att ingen annan faktor har brutit detta orsakssamband mellan importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (132) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(132)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (133) | Undersökningen fastställde att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Nästan alla skadeindikatorer utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, i synnerhet tillverkningsvolym, försäljningsvolym, försäljningspriser och sysselsättning. En nedåtgående tendens fastställdes även för indikatorer med anknytning till ekonomiskt resultat såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet. |
| --- | --- |

(133)

Undersökningen fastställde att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Nästan alla skadeindikatorer utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, i synnerhet tillverkningsvolym, försäljningsvolym, försäljningspriser och sysselsättning. En nedåtgående tendens fastställdes även för indikatorer med anknytning till ekonomiskt resultat såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet.

| (134) | Efter att åtgärder införs förväntas unionsindustrin kunna öka sin produktion och sin försäljningsvolym på en marknad som styrs av effektiv konkurrens. De kinesiska exportörernas priser borde öka och unionsindustrin kommer delvis att vara befriad från den kraftiga prispress som den dumpade importen nu utövar på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(134)

Efter att åtgärder införs förväntas unionsindustrin kunna öka sin produktion och sin försäljningsvolym på en marknad som styrs av effektiv konkurrens. De kinesiska exportörernas priser borde öka och unionsindustrin kommer delvis att vara befriad från den kraftiga prispress som den dumpade importen nu utövar på unionsmarknaden.

| (135) | Om inga åtgärder införs är det mycket troligt att unionsindustrins situation kommer att försämras ytterligare. Det är troligt att unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel kommer att fortsätta att minska på grund av den kraftiga prispressen från den dumpade importen. Detta kommer att tvinga unionsindustrin att sänka sina priser ännu mer och att upphöra att tillverka aspartam helt och hållet på medellång sikt, vilket kommer att medföra att sysselsättningen minskar i unionen. |
| --- | --- |

(135)

Om inga åtgärder införs är det mycket troligt att unionsindustrins situation kommer att försämras ytterligare. Det är troligt att unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel kommer att fortsätta att minska på grund av den kraftiga prispressen från den dumpade importen. Detta kommer att tvinga unionsindustrin att sänka sina priser ännu mer och att upphöra att tillverka aspartam helt och hållet på medellång sikt, vilket kommer att medföra att sysselsättningen minskar i unionen.

| (136) | Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.

6.2   De icke-närstående importörernas och distributörernas intresse

De icke-närstående importörernas och distributörernas intresse

| (137) | Två distributörer som uteslutande köper aspartam från unionsindustrin samarbetade i undersökningen och uttryckte sitt stöd för åtgärderna, eftersom de är helt beroende av unionsindustrins produktion och försäljning. |
| --- | --- |

(137)

Två distributörer som uteslutande köper aspartam från unionsindustrin samarbetade i undersökningen och uttryckte sitt stöd för åtgärderna, eftersom de är helt beroende av unionsindustrins produktion och försäljning.

| (138) | Ingen av de kända importörerna samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret eller lämna synpunkter i form av skriftliga inlagor. Enligt de marknadsuppgifter som inhämtats från unionsindustrin samt en färsk undersökning som gällde en liknande produkt (12), har importörerna ett relativt stort produktsortiment och aspartam är endast en av dessa varor. Eftersom åtgärderna inte skulle förbjuda import av aspartam från Kina utan endast återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på unionsmarknaden, dras slutsatsen att åtgärderna inte torde hindra importörerna från att fortsätta att handla med den berörda produkten på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(138)

Ingen av de kända importörerna samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret eller lämna synpunkter i form av skriftliga inlagor. Enligt de marknadsuppgifter som inhämtats från unionsindustrin samt en färsk undersökning som gällde en liknande produkt (12), har importörerna ett relativt stort produktsortiment och aspartam är endast en av dessa varor. Eftersom åtgärderna inte skulle förbjuda import av aspartam från Kina utan endast återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på unionsmarknaden, dras slutsatsen att åtgärderna inte torde hindra importörerna från att fortsätta att handla med den berörda produkten på unionsmarknaden.

12

| (139) | På grundval av de uppgifter som finns tillgänglig dras därför slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle strida mot unionsmarknadens distributörers och importörers intressen. |
| --- | --- |

(139)

På grundval av de uppgifter som finns tillgänglig dras därför slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle strida mot unionsmarknadens distributörers och importörers intressen.

6.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (140) | Kommissionen kontaktade alla kända användare av aspartam när undersökningen inleddes. Fem användare samarbetade i undersökningen och besvarade frågeformuläret. Dessa användare står för 5,4 % av förbrukningen i unionen. Tre av dessa användare köpte aspartam uteslutande från unionsindustrin och de uppgav att de antingen ställer sig neutrala eller positiva till införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen kontaktade alla kända användare av aspartam när undersökningen inleddes. Fem användare samarbetade i undersökningen och besvarade frågeformuläret. Dessa användare står för 5,4 % av förbrukningen i unionen. Tre av dessa användare köpte aspartam uteslutande från unionsindustrin och de uppgav att de antingen ställer sig neutrala eller positiva till införandet av åtgärder.

| (141) | De två användare som köpte aspartam från Kina köpte tillsammans mindre än 10 % av den kinesiska importen under undersökningsperioden. En kontroll av deras uppgifter visade att andelen aspartam i deras tillverkningskostnader ligger under 3 % och att båda företagen var lönsamma under undersökningsperioden. Åtgärdernas inverkan på deras sammanlagda kostnader skulle vara högst 1,5 %. |
| --- | --- |

(141)

De två användare som köpte aspartam från Kina köpte tillsammans mindre än 10 % av den kinesiska importen under undersökningsperioden. En kontroll av deras uppgifter visade att andelen aspartam i deras tillverkningskostnader ligger under 3 % och att båda företagen var lönsamma under undersökningsperioden. Åtgärdernas inverkan på deras sammanlagda kostnader skulle vara högst 1,5 %.

| (142) | På grundval av dessa uppgifter dras slutsatsen att införandet av antidumpningstullar inte väsentligen skulle öka deras sammanlagda tillverkningskostnad, och att de under alla omständigheter har en viss marginal för att absorbera dessa ytterligare kostnader. |
| --- | --- |

(142)

På grundval av dessa uppgifter dras slutsatsen att införandet av antidumpningstullar inte väsentligen skulle öka deras sammanlagda tillverkningskostnad, och att de under alla omständigheter har en viss marginal för att absorbera dessa ytterligare kostnader.

| (143) | En av användarna underströk betydelsen av dubbla leverantörer, dvs. möjligheten att köpa aspartam från olika källor. Syftet med antidumpningsåtgärderna är inte att stänga unionsmarknaden för importörer av aspartam med ursprung i Kina utan att återupprätta effektiv konkurrens mellan olika leverantörer och aktörer som verkar på unionsmarknaden. Om inga åtgärder införs kommer det, såsom nämns i skäl 135, sannolikt att leda till att unionsindustrin försvinner, vilket kommer att minska det redan låga antalet aspartamtillverkare i världen och göra det ännu svårare att tillgodose behovet av flera olika leverantörer. Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärderna inte skulle äventyra användarnas behov av dubbla leverantörer. |
| --- | --- |

(143)

En av användarna underströk betydelsen av dubbla leverantörer, dvs. möjligheten att köpa aspartam från olika källor. Syftet med antidumpningsåtgärderna är inte att stänga unionsmarknaden för importörer av aspartam med ursprung i Kina utan att återupprätta effektiv konkurrens mellan olika leverantörer och aktörer som verkar på unionsmarknaden. Om inga åtgärder införs kommer det, såsom nämns i skäl 135, sannolikt att leda till att unionsindustrin försvinner, vilket kommer att minska det redan låga antalet aspartamtillverkare i världen och göra det ännu svårare att tillgodose behovet av flera olika leverantörer. Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärderna inte skulle äventyra användarnas behov av dubbla leverantörer.

6.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (144) | Införandet av antidumpningsåtgärder kan förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att stanna kvar på marknaden och efterhand förbättra sin situation. Om åtgärder inte införs är risken stor att unionsindustrin skulle behöva lägga ner sin verksamhet i fråga om aspartam på medellång sikt, vilket oundvikligen skulle leda till att arbetstillfällen går förlorade. Inga tvingande skäl mot att införa åtgärderna konstaterades varken från importörernas eller från användarnas sida. |
| --- | --- |

(144)

Införandet av antidumpningsåtgärder kan förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att stanna kvar på marknaden och efterhand förbättra sin situation. Om åtgärder inte införs är risken stor att unionsindustrin skulle behöva lägga ner sin verksamhet i fråga om aspartam på medellång sikt, vilket oundvikligen skulle leda till att arbetstillfällen går förlorade. Inga tvingande skäl mot att införa åtgärderna konstaterades varken från importörernas eller från användarnas sida.

| (145) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som tillämpas på import av aspartam med ursprung i Kina är i unionens allmänna intresse och att det inte finns några tvingande skäl mot att införa åtgärder. |
| --- | --- |

(145)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som tillämpas på import av aspartam med ursprung i Kina är i unionens allmänna intresse och att det inte finns några tvingande skäl mot att införa åtgärder.

7.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (146) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(146)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (147) | För att bestämma nivå för undanröjande av skada fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(147)

För att bestämma nivå för undanröjande av skada fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (148) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. |
| --- | --- |

(148)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import.

| (149) | Av denna anledning och i avsaknad av andra rimliga alternativ använde kommissionen genomsnittet av de vinstmarginaler som uppnåtts under 2011 och 2012, de första två åren av skadeundersökningsperioden (på mellan 5 % och 10 %). Denna metod valdes därför att 2011 års vinst på försäljningen i unionen uppnåddes under högt kapacitetsutnyttjande och att tillverkningskostnaderna per enhet därmed var relativt låga. Under 2012 försämrades situationen till följd av den sjunkande försäljningen och produktionen vilket ledde till ökade tillverkningskostnader per enhet, vilket i sin tur hade negativa inverkningar på lönsamheten. Genomsnittet av vinstmarginalerna för 2011 och 2012 anses motsvara en vinstmarginal som unionsindustrin skulle kunna uppnå under normala marknadsförhållanden och effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

(149)

Av denna anledning och i avsaknad av andra rimliga alternativ använde kommissionen genomsnittet av de vinstmarginaler som uppnåtts under 2011 och 2012, de första två åren av skadeundersökningsperioden (på mellan 5 % och 10 %). Denna metod valdes därför att 2011 års vinst på försäljningen i unionen uppnåddes under högt kapacitetsutnyttjande och att tillverkningskostnaderna per enhet därmed var relativt låga. Under 2012 försämrades situationen till följd av den sjunkande försäljningen och produktionen vilket ledde till ökade tillverkningskostnader per enhet, vilket i sin tur hade negativa inverkningar på lönsamheten. Genomsnittet av vinstmarginalerna för 2011 och 2012 anses motsvara en vinstmarginal som unionsindustrin skulle kunna uppnå under normala marknadsförhållanden och effektiv konkurrens.

| (150) | Baserat på detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin per produktkontrollnummer, genom att ersätta den faktiska förlusten under undersökningsperioden med den målvinstmarginal som nämns ovan. |
| --- | --- |

(150)

Baserat på detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin per produktkontrollnummer, genom att ersätta den faktiska förlusten under undersökningsperioden med den målvinstmarginal som nämns ovan.

| (151) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse per produktkontrollnummer mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som ingick i urvalet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som unionstillverkaren sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Den genomsnittliga skademarginalen för varje exporterande tillverkare beräknades genom att summan av de avvikelser som konstaterats utifrån produktkontrollnummer uttrycktes som procentandel av det sammanlagda cif-värdet. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse per produktkontrollnummer mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som ingick i urvalet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som unionstillverkaren sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Den genomsnittliga skademarginalen för varje exporterande tillverkare beräknades genom att summan av de avvikelser som konstaterats utifrån produktkontrollnummer uttrycktes som procentandel av det sammanlagda cif-värdet.

| (152) | Nivån för undanröjande av skada för andra samarbetande företag och för alla övriga företag fastställs på samma sätt som subventionsmarginalen för dessa företag (se skälen 63–67). |
| --- | --- |

(152)

Nivån för undanröjande av skada för andra samarbetande företag och för alla övriga företag fastställs på samma sätt som subventionsmarginalen för dessa företag (se skälen 63–67).

7.2   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (153) | Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av aspartam med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dessa marginaler. |
| --- | --- |

(153)

Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av aspartam med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dessa marginaler.

| (154) | På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % | 55,40 % | 55,4 % |
| Sinosweet-gruppen | 275,91 % | 59,40 % | 59,4 % |
| Niutang-gruppen | 219,17 % | 59,13 % | 59,1 % |
| Alla övriga samarbetsvilliga företag | 262,93 % | 58,86 % | 58,8 % |
| Alla övriga företag | 284,23 % | 59,40 % | 59,4 % |

(154)

På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär antidumpningstull

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

55,40 %

55,4 %

Sinosweet-gruppen

275,91 %

59,40 %

59,4 %

Niutang-gruppen

219,17 %

59,13 %

59,1 %

Alla övriga samarbetsvilliga företag

262,93 %

58,86 %

58,8 %

Alla övriga företag

284,23 %

59,40 %

59,4 %

| (155) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för alla övriga företag) gäller enbart för import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de juridiska personer som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(155)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för alla övriga företag) gäller enbart för import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de juridiska personer som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (156) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (13). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(156)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (13). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

13

Europeiska unionens officiella tidning

| (157) | För att säkerställa att antidumpningstullarna tillämpas korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(157)

För att säkerställa att antidumpningstullarna tillämpas korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (158) | Enligt god förvaltningspraxis får de berörda parterna inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(158)

Enligt god förvaltningspraxis får de berörda parterna inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (159) | Undersökningsresultaten avseende införandet av preliminära tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede. |
| --- | --- |

(159)

Undersökningsresultaten avseende införandet av preliminära tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av aspartam (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-metylester, 3-amino-N-(α-karbometoxifenetyl)-succinamidsyra-N-metylester), CAS-nr 22839-47-0, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2924 29 98 (Taric-nummer 2924299805).

2.   Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Preliminär antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 55,4 % | C067 |
| Sinosweet-gruppen: | Sinosweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, Kina, och |

Företag

Preliminär antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

55,4 %

C067

Sinosweet-gruppen:

Sinosweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, Kina, och

| | Hansweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, Kina. |
| --- | --- |

Hansweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, Kina.

59,4 %

C068

Niutang-gruppen:

| | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd, Nantong city, Kina, och |
| --- | --- |

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd, Nantong city, Kina, och

| | Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd, Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina. |
| --- | --- |

Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd, Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina.

59,1 %

C069

Övriga samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet

Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd, Shaoxing, Zhejiang Province, Kina

58,8 %

C070

Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd, Chunjiang Town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina

58,8 %

C071

Vitasweet Jiangsu Co., Ltd, Liyang City, Changzhou City, Jiangsu Province, Kina

58,8 %

C072

Alla övriga företag

59,4 %

C999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 februari 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av aspartam med ursprung i Folkrepubliken Kina samt aspartam med ursprung i Folkrepubliken Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar (EUT C 177, 30.5.2015, s. 6).

2

(3)  Se tribunalens dom av den 11 september 2014 i mål T-443/11, Gold East Paper och Gold Huasheng Paper mot rådet.

3

(4)  Klagomål, svar på frågeformulär från unionstillverkare, användare och tillverkare i det jämförbara landet.

4

(5)  CCM är ett forskningsföretag som tillhandahåller marknadsinformation, explorativ dataanalys och konsulttjänster. Företaget tillhandahåller databaser, marknadsrapporter, handelsanalyser, nyhetsbrev, import- och exportanalyser samt prisövervakningsrapporter. CCM vänder sig till företag inom jordbruks-, kemikalie-, livsmedels-, läkemedels-, tryckeri- och förpackningssektorerna samt energisektorn. Se www.cnchemicals.com

5

(6)  En angivelse av absoluta tal skulle tillsammans med en angivelse av den kinesiska importens marknadsandel avslöja den enda unionstillverkarens försäljningsuppgifter.

6

(7)  Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av en kontinuerlig produktion (7/7 och 24/24), som stängdes ner för underhåll i 21 dagar var 18:e månad.

7

(8)  Det exceptionella kapacitetsutnyttjandet på 105 % uppnåddes under 2011 eftersom produktionen inte upphörde alls under det kalenderåret, på grund av den höga försäljningsvolymen (försäljning till unionen plus export).

8

(9)  Allmänt accepterade redovisningsstandarder (Generally Accepted Accounting Principles).

9

Generally Accepted Accounting Principles).

(10)  Unionsindustrin utarbetar sina räkenskaper baserade på budgetår. Med budgetåret 2012 avses perioden april 2012–mars 2013.

10

(11)  Klagomål, svar på frågeformulär från unionstillverkaren, användare och tillverkare i det jämförbara landet.

11

(12)  Kommissionen genomförandeförordning (EU) 2015/1963 av den 30 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 287, 31.10.2015, s. 52).

12

(13)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (GD Handel), direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

13

---

| 26.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2016/263

av den 25 februari 2016

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller titeln på livsmedelskategori 12.3 ”Ättika/vinäger”

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen.

| (2) | Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan. |
| --- | --- |

(2)

Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan.

| (3) | Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser utarbetades på grundval av de livsmedelstillsatser som enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG (3), 94/36/EG (4) och 95/2/EG (5) får användas i livsmedel och efter en översyn av om de uppfyller kraven i artiklarna 6, 7 och 8 i förordning (EG) nr 1333/2008. Livsmedelstillsatserna är uppförda i unionsförteckningen med utgångspunkt från de kategorier av livsmedel de får tillföras. |
| --- | --- |

(3)

Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser utarbetades på grundval av de livsmedelstillsatser som enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG (3), 94/36/EG (4) och 95/2/EG (5) får användas i livsmedel och efter en översyn av om de uppfyller kraven i artiklarna 6, 7 och 8 i förordning (EG) nr 1333/2008. Livsmedelstillsatserna är uppförda i unionsförteckningen med utgångspunkt från de kategorier av livsmedel de får tillföras.

| (4) | I del D i unionsförteckningen omfattar livsmedelskategori 12 salt, kryddor, soppor, såser, sallader och proteinprodukter, och den innehåller underkategori 12.3 ”Ättika/vinäger”. Del E i unionsförteckningen innehåller följande godkända tillsatser för livsmedelskategori 12.3: Grupp I-tillsatser, sockerkulör (E 150 a–d) och svaveldioxid – sulfiter (E 220–228) endast i jäst ättika/vinäger. |
| --- | --- |

(4)

I del D i unionsförteckningen omfattar livsmedelskategori 12 salt, kryddor, soppor, såser, sallader och proteinprodukter, och den innehåller underkategori 12.3 ”Ättika/vinäger”. Del E i unionsförteckningen innehåller följande godkända tillsatser för livsmedelskategori 12.3: Grupp I-tillsatser, sockerkulör (E 150 a–d) och svaveldioxid – sulfiter (E 220–228) endast i jäst ättika/vinäger.

| (5) | Ättiksyra (används även som livsmedelstillsats E 260) utspädd med vatten (4–30 volymprocent) kan användas som livsmedel eller livsmedelsingrediens på samma sätt som ättika/vinäger av jordbruksursprung. |
| --- | --- |

(5)

Ättiksyra (används även som livsmedelstillsats E 260) utspädd med vatten (4–30 volymprocent) kan användas som livsmedel eller livsmedelsingrediens på samma sätt som ättika/vinäger av jordbruksursprung.

| (6) | I vissa medlemsstater får endast ättika/vinäger som framställts genom jäsning av jordbruksprodukter betecknas ”ättika/vinäger”. I andra medlemsstater saluförs dock både produkter som erhålls genom utspädning med vatten av ättiksyra och ättika/vinäger som framställs genom jäsning av jordbruksprodukter under varubeteckningen ”ättika/vinäger”. |
| --- | --- |

(6)

I vissa medlemsstater får endast ättika/vinäger som framställts genom jäsning av jordbruksprodukter betecknas ”ättika/vinäger”. I andra medlemsstater saluförs dock både produkter som erhålls genom utspädning med vatten av ättiksyra och ättika/vinäger som framställs genom jäsning av jordbruksprodukter under varubeteckningen ”ättika/vinäger”.

| (7) | Det framgick av diskussionerna med medlemsstaterna i arbetsgruppen med myndighetsexperter om tillsatser att det finns samma tekniska behov av livsmedelstillsatser för utspädd ättiksyra som för ättika/vinäger av jordbruksursprung. För att säkerställa öppenhet och rättssäkerhet i fråga om användningen av livsmedelstillsatser bör titeln på livsmedelskategori 12.3 ”Ättika/vinäger” därför ändras så att det anges att den innehåller utspädd ättiksyra (utspädd med vatten till 4–30 volymprocent) som är tjänlig som livsmedel. |
| --- | --- |

(7)

Det framgick av diskussionerna med medlemsstaterna i arbetsgruppen med myndighetsexperter om tillsatser att det finns samma tekniska behov av livsmedelstillsatser för utspädd ättiksyra som för ättika/vinäger av jordbruksursprung. För att säkerställa öppenhet och rättssäkerhet i fråga om användningen av livsmedelstillsatser bör titeln på livsmedelskategori 12.3 ”Ättika/vinäger” därför ändras så att det anges att den innehåller utspädd ättiksyra (utspädd med vatten till 4–30 volymprocent) som är tjänlig som livsmedel.

| (8) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ger i sin europeiska databas om livsmedelskonsumtion (6) (The EFSA Comprehensive European Food Consumption Database) information om livsmedelskonsumtionen i hela Europeiska unionen. Statistiken inbegriper de uppgifter om konsumtionen av ättika/vinäger av jordbruksursprung som beaktas när myndigheten genomför exponeringsbedömningen. Eftersom utspädd ättiksyra används på samma sätt som ättika/vinäger av jordbruksursprung förväntas inte den föreslagna ändringen av titeln på livsmedelskategori 12.3 påverka den exponering för tillsatser som godkänts för användning i denna livsmedelskategori. |
| --- | --- |

(8)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ger i sin europeiska databas om livsmedelskonsumtion (6) (The EFSA Comprehensive European Food Consumption Database) information om livsmedelskonsumtionen i hela Europeiska unionen. Statistiken inbegriper de uppgifter om konsumtionen av ättika/vinäger av jordbruksursprung som beaktas när myndigheten genomför exponeringsbedömningen. Eftersom utspädd ättiksyra används på samma sätt som ättika/vinäger av jordbruksursprung förväntas inte den föreslagna ändringen av titeln på livsmedelskategori 12.3 påverka den exponering för tillsatser som godkänts för användning i denna livsmedelskategori.

| (9) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från myndigheten innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom upptagandet av utspädd ättiksyra i livsmedelskategori 12.3 i del E och del D i unionsförteckningen över livsmedelstillsatser utgör en uppdatering av förteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa, krävs det inte något yttrande från myndigheten. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från myndigheten innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom upptagandet av utspädd ättiksyra i livsmedelskategori 12.3 i del E och del D i unionsförteckningen över livsmedelstillsatser utgör en uppdatering av förteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa, krävs det inte något yttrande från myndigheten.

| (10) | Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 februari 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (EUT L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG av den 30 juni 1994 om sötningsmedel för användning i livsmedel (EGT L 237, 10.9.1994, s. 3).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG av den 30 juni 1994 om färgämnen för användning i livsmedel (EGT L 237, 10.9.1994, s. 13).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EGT L 61, 18.3.1995, s. 1).

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/datexfoodcdb/datexfooddb.htm

6

---

BILAGA

I del D och E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska posten för livsmedelskategori 12.3 ersättas med följande:

| ”12.3 | Ättika/vinäger och utspädd ättiksyra (utspädd med vatten till 4–30 volymprocent)” |
| --- | --- |

”12.3

Ättika/vinäger och utspädd ättiksyra (utspädd med vatten till 4–30 volymprocent)”

---

| 26.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/264

av den 25 februari 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 februari 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,1 |
| SN | 174,1 |
| TN | 107,9 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 144,5 |
| 0707 00 05 | MA | 83,5 |
| TR | 171,2 |
| ZZ | 127,4 |
| 0709 91 00 | TN | 173,6 |
| ZZ | 173,6 |
| 0709 93 10 | MA | 41,8 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,1 |
| IL | 64,8 |
| MA | 50,6 |
| TN | 56,6 |
| TR | 63,7 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | IL | 121,3 |
| MA | 89,3 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 98,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 137,8 |
| JM | 161,2 |
| MA | 109,3 |
| TR | 71,8 |
| US | 130,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0805 50 10 | EG | 90,7 |
| MA | 85,9 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 10 80 | CL | 93,2 |
| US | 123,9 |
| ZZ | 108,6 |
| 0808 30 90 | CL | 221,4 |
| CN | 63,3 |
| TR | 156,1 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 133,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,1

SN

174,1

TN

107,9

TR

110,0

ZZ

144,5

0707 00 05

MA

83,5

TR

171,2

ZZ

127,4

0709 91 00

TN

173,6

ZZ

173,6

0709 93 10

MA

41,8

TR

158,0

ZZ

99,9

0805 10 20

EG

47,1

IL

64,8

MA

50,6

TN

56,6

TR

63,7

ZZ

56,6

0805 20 10

IL

121,3

MA

89,3

TR

84,6

ZZ

98,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

137,8

JM

161,2

MA

109,3

TR

71,8

US

130,0

ZZ

122,0

0805 50 10

EG

90,7

MA

85,9

TR

88,1

ZZ

88,2

0808 10 80

CL

93,2

US

123,9

ZZ

108,6

0808 30 90

CL

221,4

CN

63,3

TR

156,1

ZA

91,4

ZZ

133,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 26.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/30

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/265

av den 25 februari 2016

om godkännande av generatorn MELCO Motor Generator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (1), särskilt artikel 12.4, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 maj 2015 lämnade leverantören Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), som företräds i unionen av Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (nedan kallad sökanden), in en ansökan om godkännande av sin andra innovativa teknik: generatorn MELCO motor generator. Ansökans fullständighet bedömdes i enlighet med artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 (2). Ansökan konstaterades vara fullständig och kommissionens frist för bedömning av ansökan, i enlighet med artikel 10.2 i den förordningen, inleddes den 28 maj 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 maj 2015 lämnade leverantören Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), som företräds i unionen av Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (nedan kallad sökanden), in en ansökan om godkännande av sin andra innovativa teknik: generatorn MELCO motor generator. Ansökans fullständighet bedömdes i enlighet med artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 (2). Ansökan konstaterades vara fullständig och kommissionens frist för bedömning av ansökan, i enlighet med artikel 10.2 i den förordningen, inleddes den 28 maj 2015.

| (2) | Ansökan har bedömts i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009, genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 och Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 of the European Parliament and of the Council (3) (nedan kallade de tekniska riktlinjerna). Att döma av informationen i ansökan är de villkor och kriterier som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009 och artiklarna 2 och 4 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan har bedömts i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009, genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 och Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 of the European Parliament and of the Council (3) (nedan kallade de tekniska riktlinjerna). Att döma av informationen i ansökan är de villkor och kriterier som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009 och artiklarna 2 och 4 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 uppfyllda.

| (3) | Generatorn MELCO motor generator har en generatorfunktion som liknar en vanlig generator. Jämfört med en jämförelsegenerator minskar den kopparförluster genom användning av en stator med ultrahög fyllfaktor som tillverkats genom en metod med ultrahög packningstäthet för trådspinning och genom en ny struktur med tvåvägskylning. Den minskar också järnförluster i statorn genom användning av en statorkärna av tunn lågförlust-motorplåt. Den minskar också likriktningsförlusten genom användning av en ny MOS- eller FET-transistormodul. |
| --- | --- |

(3)

Generatorn MELCO motor generator har en generatorfunktion som liknar en vanlig generator. Jämfört med en jämförelsegenerator minskar den kopparförluster genom användning av en stator med ultrahög fyllfaktor som tillverkats genom en metod med ultrahög packningstäthet för trådspinning och genom en ny struktur med tvåvägskylning. Den minskar också järnförluster i statorn genom användning av en statorkärna av tunn lågförlust-motorplåt. Den minskar också likriktningsförlusten genom användning av en ny MOS- eller FET-transistormodul.

| (4) | Sökanden har visat att en motorgenerator av den typ som beskrivs i ansökan var monterad i 3 % eller mindre av alla nya personbilar som registrerades under referensåret 2009 i enlighet med artikel 2.2 a i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden har visat att en motorgenerator av den typ som beskrivs i ansökan var monterad i 3 % eller mindre av alla nya personbilar som registrerades under referensåret 2009 i enlighet med artikel 2.2 a i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011.

| (5) | För att fastställa hur stor minskning av koldioxidutsläppen som den innovativa tekniken kommer att leda till när den monterats i ett fordon, är det nödvändigt att definiera den teknik som den innovativa tekniken ska jämföras med enligt artiklarna 5 och 8 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. I enlighet med den förenklade metod som valts av sökanden och som beskrivs i de tekniska riktlinjerna, är det lämpligt att använda en generator (12 V) med en verkningsgrad på 67 % som jämförelse, så som sökanden angett. |
| --- | --- |

(5)

För att fastställa hur stor minskning av koldioxidutsläppen som den innovativa tekniken kommer att leda till när den monterats i ett fordon, är det nödvändigt att definiera den teknik som den innovativa tekniken ska jämföras med enligt artiklarna 5 och 8 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. I enlighet med den förenklade metod som valts av sökanden och som beskrivs i de tekniska riktlinjerna, är det lämpligt att använda en generator (12 V) med en verkningsgrad på 67 % som jämförelse, så som sökanden angett.

| (6) | Sökanden har lagt fram en metod för att testa och beräkna koldioxidminskning vars formler är förenliga med de formler som beskrivs i de tekniska riktlinjerna för den förenklade metoden avseende effektiva generatorer. För att exakt beräkna den statistiska signifikansen bör dock formeln också ta hänsyn till behovet av att utvärdera generatorns massa jämfört med massan för jämförelsegeneratorn (dvs. 7 kg). För att säkerställa att samma viktningsfaktorer och varvtalspunkter används, bör tillverkaren, för att intyga minskningarna, bevisa att varvtalsområdena för generatorn MELCO motor generator överensstämmer med dem för generatorer. En sådan metod kommer att ge resultat som är kontrollerbara, repeterbara och jämförbara, och på ett realistiskt sätt och som med tydlig statistisk signifikans kan visa den innovativa teknikens fördelar i fråga om koldioxidutsläpp i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. |
| --- | --- |

(6)

Sökanden har lagt fram en metod för att testa och beräkna koldioxidminskning vars formler är förenliga med de formler som beskrivs i de tekniska riktlinjerna för den förenklade metoden avseende effektiva generatorer. För att exakt beräkna den statistiska signifikansen bör dock formeln också ta hänsyn till behovet av att utvärdera generatorns massa jämfört med massan för jämförelsegeneratorn (dvs. 7 kg). För att säkerställa att samma viktningsfaktorer och varvtalspunkter används, bör tillverkaren, för att intyga minskningarna, bevisa att varvtalsområdena för generatorn MELCO motor generator överensstämmer med dem för generatorer. En sådan metod kommer att ge resultat som är kontrollerbara, repeterbara och jämförbara, och på ett realistiskt sätt och som med tydlig statistisk signifikans kan visa den innovativa teknikens fördelar i fråga om koldioxidutsläpp i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011.

| (7) | Mot denna bakgrund har sökanden på ett tillfredsställande sätt visat att de utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken är minst 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(7)

Mot denna bakgrund har sökanden på ett tillfredsställande sätt visat att de utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken är minst 1 g CO2/km.

| (8) | De utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken kan delvis visas i den standardiserade testcykeln, och den totala utsläppsminskning för certifiering av ett fordon som är utrustat med den innovativa tekniken i enlighet med artikel 11 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 bör därför fastställas i enlighet med artikel 8.2 andra stycket i den genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

(8)

De utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken kan delvis visas i den standardiserade testcykeln, och den totala utsläppsminskning för certifiering av ett fordon som är utrustat med den innovativa tekniken i enlighet med artikel 11 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 bör därför fastställas i enlighet med artikel 8.2 andra stycket i den genomförandeförordningen.

| (9) | Kontrollrapporten som upprättats av UTAC, som är ett oberoende och certifierat organ, stöder de resultat som anges i ansökan. |
| --- | --- |

(9)

Kontrollrapporten som upprättats av UTAC, som är ett oberoende och certifierat organ, stöder de resultat som anges i ansökan.

| (10) | Det bör därför inte göras några invändningar mot godkännandet av denna innovativa teknik. |
| --- | --- |

(10)

Det bör därför inte göras några invändningar mot godkännandet av denna innovativa teknik.

| (11) | För att fastställa den allmänna miljöinnovationskod som ska användas i relevanta typgodkännandedokument i enlighet med bilagorna I, VIII och IX till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (4) bör den enskilda koden för den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut fastställas. |
| --- | --- |

(11)

För att fastställa den allmänna miljöinnovationskod som ska användas i relevanta typgodkännandedokument i enlighet med bilagorna I, VIII och IX till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (4) bör den enskilda koden för den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Generatorn MELCO motor generator som beskrivs i ansökan inlämnad av Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V., som företräder Mitsubishi Electric Corporation (MELCO) i unionen, avsedd för användning i fordon av kategori M1, godkänns som en innovativ teknik i den mening som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009.

2.   Minskningen av koldioxidutsläppen genom användning av den motorgenerator som avses i punkt 1 ska fastställas med hjälp av metoden i bilagan.

3.   Den miljöinnovationskod som ska anges i typgodkännandedokumentationen för den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut ska vara ”16”.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 25 februari 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 140, 5.6.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 av den 25 juli 2011 om inrättandet av ett förfarande för godkännande och certifiering av innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (EUT L 194, 26.7.2011, s. 19).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/42c4a33e-6fd7-44aa-adac-f28620bd436f/Technical%20Guidelines%20February%202013.pdf

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

4

---

BILAGA

1.   INLEDNING

För att bestämma den minskning av koldioxidutsläppen som kan tillskrivas användningen av generatorn i ett M1-fordon är det nödvändigt att fastställa följande:

| 1. | Provningsförhållanden. |
| --- | --- |

1.

Provningsförhållanden.

| 2. | Provningsutrustning. |
| --- | --- |

2.

Provningsutrustning.

| 3. | Fastställning av verkningsgraden hos den innovativa tekniken och jämförelsetekniken. |
| --- | --- |

3.

Fastställning av verkningsgraden hos den innovativa tekniken och jämförelsetekniken.

| 4. | Beräkning av koldioxidminskningen. |
| --- | --- |

4.

Beräkning av koldioxidminskningen.

| 5. | Beräkning av det statistiska felet och betydelsen av resultaten. |
| --- | --- |

5.

Beräkning av det statistiska felet och betydelsen av resultaten.

2.   SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER

Latinska symboler

| | – | Koldioxidminskningar [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | Koldioxid |
| CF | – | Omräkningsfaktor (l/100 km) – (g CO2/km) [g CO2/l] enligt definitionen i tabell 3 |
| h | – | Frekvens enligt definitionen i tabell 1 |
| I | – | Den strömstyrka vid vilken mätningen ska utföras [A] |
| m | – | Antal mätningar av provexemplaret |
| M | – | Vridmoment [Nm] |
| n | – | Rotationsvarvtal [min– 1] enligt definitionen i tabell 1 |
| P | – | Effekt [W] |
| | – | Standardavvikelse för generatorns verkningsgrad [%] |
| | – | Standardavvikelse för generatorns genomsnittliga verkningsgrad [%] |
| | – | Standardavvikelse för de totala koldioxidutsläppminskningarna [g CO2/km] |
| U | – | Provspänning då mätningen ska utföras [V] |
| v | – | Genomsnittligt varvtal enligt den nya europeiska körcykeln (NEDC) [km/tim] |
| VPe | – | Förbrukning av verksam effekt [l/kWh] enligt definitionen i tabell 2 |
| | – | Känsligheten i den beräknade koldioxidminskningen i förhållande till motorgeneratorns verkningsgrad |

Formula

–

Koldioxidminskningar [g CO2/km]

CO2

–

Koldioxid

CF

–

Omräkningsfaktor (l/100 km) – (g CO2/km) [g CO2/l] enligt definitionen i tabell 3

h

–

Frekvens enligt definitionen i tabell 1

I

–

Den strömstyrka vid vilken mätningen ska utföras [A]

m

–

Antal mätningar av provexemplaret

M

–

Vridmoment [Nm]

n

–

Rotationsvarvtal [min– 1] enligt definitionen i tabell 1

P

–

Effekt [W]

Formula

–

Standardavvikelse för generatorns verkningsgrad [%]

Formula

–

Standardavvikelse för generatorns genomsnittliga verkningsgrad [%]

Formula

–

Standardavvikelse för de totala koldioxidutsläppminskningarna [g CO2/km]

U

–

Provspänning då mätningen ska utföras [V]

v

–

Genomsnittligt varvtal enligt den nya europeiska körcykeln (NEDC) [km/tim]

VPe

–

Förbrukning av verksam effekt [l/kWh] enligt definitionen i tabell 2

Image 1

–

Känsligheten i den beräknade koldioxidminskningen i förhållande till motorgeneratorns verkningsgrad

Grekiska symboler

| Δ | – | Skillnad |
| --- | --- | --- |
| ηB | – | Referensgeneratorns verkningsgrad [%] |
| ηMG | – | Generatorns verkningsgrad [%] |
| | – | Generatorns genomsnittliga verkningsgrad vid driftspunkt i [%] |

Δ

–

Skillnad

ηB

–

Referensgeneratorns verkningsgrad [%]

ηMG

–

Generatorns verkningsgrad [%]

Formula

–

Generatorns genomsnittliga verkningsgrad vid driftspunkt i [%]

Indexbeteckningar

Index i avser driftspunkt

Index j avser mätningen av provexemplaret

| MG | – | Generator |
| --- | --- | --- |
| m | – | Mekanisk |
| RW | – | Under verkliga förhållanden |
| TA | – | Typgodkännandeförhållanden |
| B | – | Jämförelsegenerator |

MG

–

Generator

m

–

Mekanisk

RW

–

Under verkliga förhållanden

TA

–

Typgodkännandeförhållanden

B

–

Jämförelsegenerator

3.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

Provningsförhållandena ska uppfylla de krav som anges i ISO 8854:2012 (1).

4.   PROVNINGSUTRUSTNING

Provningsutrustningen ska vara i enlighet med de specifikationer som anges i ISO 8854:2012 (1).

5.   MÄTNINGAR OCH FASTSTÄLLANDE AV VERKNINGSGRADEN

Generatorns verkningsgrad ska bestämmas i enlighet med ISO 8854:2012, med undantag för de delar som anges i denna punkt.

Bevis ska lämnas till typgodkännandemyndigheten att generatorns varvtalsområden överensstämmer med dem som beskrivs nedan. Mätningarna ska utföras vid olika driftspunkter, enligt definitionen i tabell 1. Generators strömstyrka definieras som hälften av märkströmmen för alla driftspunkter. För varje varvtal ska generatorns spänning och utström hållas konstant, spänningen på 14,3 V.

Tabell 1

Driftspunkter

| Driftspunkt
  i | Hålltid
  [s] | Rotationsvarvtal
  ni [min– 1] | Frekvens
  hi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Driftspunkt

i

Hålltid

[s]

Rotationsvarvtal

ni [min– 1]

Frekvens

hi

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

Verkningsgraden ska beräknas i enlighet med formel 1.

Formel 1

Formula

Alla mätningar av verkningsgraden ska utföras minst fem (5) gånger i följd. Genomsnittet av mätningarna vid varje driftspunkt (
  Formula
  ) ska beräknas.

Generatorns verkningsgrad (ηMG) ska beräknas i enlighet med formel 2.

Formel 2

Formula

Generatorn leder till besparingar i mekanisk effekt under verkliga förhållanden (ΔPmRW) och typgodkännandeförhållanden (ΔPmTA) enligt definitionen i formel 3.

Formel 3

ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA

Där besparingar i mekanisk effekt under verkliga förhållanden (ΔPmRW) beräknas i enlighet med formel 4 och den sparade mekaniska effekten enligt typgodkännandeförhållanden (ΔPmTA) i enlighet med formel 5.

Formel 4

Formula

Formel 5

Formula

där

| PRW | : | Effektkrav under verkliga förhållanden [W], som är 750 W |
| --- | --- | --- |
| PTA | : | Effektkrav under typgodkännandeförhållanden [W], som är 350 W |
| ηB | : | Jämförelsegeneratorns verkningsgrad [%], som är 67 % |

PRW

:

Effektkrav under verkliga förhållanden [W], som är 750 W

PTA

:

Effektkrav under typgodkännandeförhållanden [W], som är 350 W

ηB

:

Jämförelsegeneratorns verkningsgrad [%], som är 67 %

6.   BERÄKNING AV KOLDIOXIDMINSKNINGAR

Generatorns koldioxidminskningar beräknas med följande formel:

Formel 6

Formula

där

| v | : | Genomsnittshastighet för NEDC [km/tim], som är 33,58 km/tim |
| --- | --- | --- |
| VPe | : | Förbrukning av verksam effekt [l/kWh] enligt definitionen i tabell 2

  Tabell 2


  Förbrukning av verksam effekt







  Typ av motor | Förbrukning av verksam effekt (Vpe)
  [l/kWh] |
| Bensin | 0,264 |
| Bensinturbo | 0,280 |
| Diesel | 0,220 |

v

:

Genomsnittshastighet för NEDC [km/tim], som är 33,58 km/tim

VPe

:

Förbrukning av verksam effekt [l/kWh] enligt definitionen i tabell 2

Tabell 2

Förbrukning av verksam effekt

Typ av motor

Förbrukning av verksam effekt (Vpe)

[l/kWh]

Bensin

0,264

Bensinturbo

0,280

Diesel

0,220

OF

:

Omräkningsfaktor (l/100 km) – (g CO2/km) [g CO2/l] enligt definitionen i tabell 3

Tabell 3

Bränsleomräkningsfaktor

| Typ av bränsle | Omräkningsfaktor (l/100 km) – (g CO2/km)
  [g CO2/l] |
| --- | --- |
| Bensin | 2 330 |
| Diesel | 2 640 |

Typ av bränsle

Omräkningsfaktor (l/100 km) – (g CO2/km)

[g CO2/l]

Bensin

2 330

Diesel

2 640

7.   BERÄKNING AV DET STATISTISKA FELET

De statistiska felen i resultaten av provmetoderna till följd av mätningar ska kvantifieras. För varje driftspunkt beräknas standardavvikelsen enligt följande formel:

Formel 7

Formula

Standardavvikelsen för generatorns verkningsgrad (
  Formula
  ) beräknas med följande formel:

Formel 8

Formula

Standardavvikelsen för generators verkningsgrad (
  Formula
  ) leder till ett fel i koldioxidminskningarna (
  Formula
  ). Detta fel ska beräknas i enlighet med formel 9:

Formel 9

Image 2

8.   STATISTISK SIGNIFIKANS

Det ska påvisas för varje typ, variant och version av ett fordon utrustat med generatorn att fel i de koldioxidminskningar som beräknas med formel 9 inte är större än skillnaden mellan den totala koldioxidminskningen och det minsta besparingströskelvärde som anges i artikel 9.1 i förordning (EU) nr 725/2011 (se formel 10).

Formel 10

Formula

där

| MT | : | Lägsta tröskelvärde [g CO2/km], som är 1g CO2/km |
| --- | --- | --- |
| | : | Koldioxidkorrigeringsfaktorn på grund av den positiva skillnaden i massa mellan generatorn och jämförelsegeneratorn. För

  ska uppgifterna i tabell 4 användas:

  Tabell 4


  Koldioxidkorrigeringsfaktor beroende på den extra massan







  Typ av bränsle | Koldioxidkorrigeringsfaktor beroende på den extra massan (

  )
  [g CO2/km] |
| Bensin | 0,0277 · Δm |
| Diesel | 0,0383 · Δm |

MT

:

Lägsta tröskelvärde [g CO2/km], som är 1g CO2/km

Formula

:

Koldioxidkorrigeringsfaktorn på grund av den positiva skillnaden i massa mellan generatorn och jämförelsegeneratorn. För
  Formula
  ska uppgifterna i tabell 4 användas:

Tabell 4

Koldioxidkorrigeringsfaktor beroende på den extra massan

Typ av bränsle

Koldioxidkorrigeringsfaktor beroende på den extra massan (
  Formula
  )

[g CO2/km]

Bensin

0,0277 · Δm

Diesel

0,0383 · Δm

I tabell 4 är Δm den ytterligare massan på grund av installationen av generatorn. Det är den positiva skillnaden mellan generatorns massa och jämförelsegeneratorns massa. Jämförelsegeneratorns massa är 7 kg.

9.   GENERATORN SOM SKA MONTERAS I FORDON

Typgodkännandemyndigheten ska intyga de koldioxidminskningar som baseras på mätningar av generatorn och jämförelsegeneratorn med användning av den testmetod som anges i denna bilaga. Om koldioxidminskningarna ligger under det tröskelvärde som anges i artikel 9.1 ska artikel 11.2 andra stycket i förordning (EU) nr 725/2011 tillämpas.

---

(1)  ISO 8854:2012 Vägfordon – Generatorer med regulator – Provningsmetoder och allmänna krav.

Referensnummer ISO 8854: 2012, offentliggjord den 1 juni 2012.

---